sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences:
zilā krāsā]]
'''Mutants''' ir tāds [[organisms]], kurš ir pārmantojis [[mutācija|mutējušu]] (mutantu) [[gēns|gēnu]], vai kura gēnos ir radušās mutācijas organisma dzīves laikā. Mutāciju ([[DNS]] izmaiņu) rezultātā var rasties jaunas ģenētiskās pazīmes, kuras līdz tam nav eksistējušas dabā. Mutāciju veidi: [[genoms|genoma]] mutācijas, [[hromosoma|hromosomu]] mutācijas, gēnu mutācijas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pjotrs Skarga
|     vārds_orig = ''Piotr Skarga''
|         attēls = Piotr Skarga.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1536
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Grujeca]], [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas Karaliste]]
([[Mazovijas vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1612
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Krakova]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]
([[Mazpolijas vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, baznīcas darbinieks, polemists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: {{commonscat|Category:Saturated fatty acids|Piesātinātās taukskābes}}

sentences: '''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

sentences: '''Johans Nikolajs Tilings''' (''Johann Nicolaus Tiling'', 1739-1798). Garīdznieks un retorikas profesors [[Jelgava]]s „[[Academia Petrina]]” (1775—1798), dedzīgs [[brīvmūrnieks]], politisku rakstu autors, kas esot veicinājuši tā saukto [[dzirnavnieku dumpis|dzirnavnieku dumpi]] Jelgavā 1792. gadā.

sentences: '''Joks''' ({{val|la|iocus}}) ir kas izteikts, uzrakstīts vai darīts ar [[Humors|humoristisku]] mērķi. Joki var būt dažādas formas — tas var būt viens [[vārds]] vai [[Žesti|žests]] (noteiktā kontekstā), jautājums un atbilde, pat neliels [[stāsts]] vai arī kāda fiziska darbība ar humoristisku mērķi, piemēram, praktiskais joks atšķiras no izteiktā joka ar to, ka lielākā daļa smieklīgās aktivitātes tiek darīta fiziski, nevis verbāli. Reizēm jokus izsaka ar [[Ironija|ironiju]] vai [[sarkasms|sarkasmu]]. Cerētā pretreakcija uz joku ir [[smiekli]]. Dažās valstīs tiek atzīmēta [[Joku diena]], kad cilvēki cenšas izjokot cits citu.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pulkstenis
| abbreviation = Hor
| name_latin = Horologium
| RA = 3
| dec = -60
| areatotal = 249
| arearank = 58. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Hor''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''GJ 1061''
| stardistance = 11,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Eridāna]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Zelta Zivs]]
[[Greblis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cefejs
| abbreviation = Cep
| name_latin = Cepheus
| RA = 22
| dec = +70
| areatotal = 588
| arearank = 27. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Aldemarins
| starmagnitude = 2,44
| neareststarname = ''Kruger 60''
| stardistance = 13,15
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Kasiopeja]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Skopjes Sv. Kirila un Sv. Metodija universitāte
|native_name   = Универзитет „Св. Кирил и Методиј“
|image             = University Skopje Building.jpg
|image_name    =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1943/1949
|vision            =
|type              =
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Ziemeļmaķedonija#Eiropa
| latd  = 42.000353 | latNS  = N
| longd = 21.443381 | longEW = E
| academic_staff    = 2 390
| administrative_staff  =
|students          = 25 220
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Ziemeļmaķedonija|Skopje}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne|https://www.ukim.edu.mk/}}
|logo              = Kiril.metodij.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: {{Tautas infokaste|attēls=|tauta=Karakalpaki<br />''Qaraqalpaqlar''|skaits=~800 000|vieta=|valoda=[[karakalpaku valoda]]|reliģija=[[musulmaņi]]|grupas=|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].}}'''Karakalpaki''' ([[Karakalpaku valoda|karakalpaku]]: ''Qaraqalpaqlar)''  ir viena no [[Tjurki|tjurku]] tautām. Runā [[Karakalpaku valoda|karakalpaku]] valodā. Ticīgie ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]]. Kopējais skaits ir aptuveni 825 000.

sentences:
{{Coord|31.776667|N|35.234167|E|display=title}}
[[File:Westernwall2.jpg|thumb|230px|Raudu mūris]]
[[File:Franciscus kotel.jpg|thumb|230px|]]
'''Raudu mūris''' ({{val-he|הַכֹּתֶל הַמַּעֲרָבִי}}) atrodas [[Jeruzaleme]]s vecpilsētā, [[Izraēla|Izraēlā]]. Mūris ir 57 m plats un 19 m augsts, tas ir ap [[Dievnama kalns|Dievnama kalnu]] esošā rietumu mūra fragments. Šī tiek uzskatīta par vienu no svētākajām [[ebreji|ebreju]] svētvietām. Raudu mūris ir saglabājusies daļa no [[Otrais templis|Otrā tempļa]] mūra, kas tika uzbūvēts paplašinot templi [[Hērods Lielais|Hēroda Lielā]] laikā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''KSI: In Real Life''''' ir 2023. gada britu [[dokumentālā filma]], ko producējusi ''[[Amazon Prime Video]]'' un kurā galvenā uzmanība veltīta [[Anglija]]s ''[[YouTube]]'' satura veidotāja, [[Reps|repera]] un [[Bokss|boksera]] [[KSI]] karjerai.

sentences:
[[Abrahams Linkolns|Abrahamu Linkolnu]] 1865. gadā. Mākslinieka zīmējums]]
'''Atentāts''' ir sabiedriska darbinieka [[slepkavība]] vai tās mēģinājums ({{val-la|attentatum}} no ''ad-temptāre'' - "mēģinājums izdarīt").  Atšķirībā no citu veidu slepkavībām, atentāts parasti tiek veikts ar [[ideoloģija|ideoloģisku]] vai [[politika|politisku]] pamatojumu. Parasti atentātus veic vairāku cilvēku grupējumi vai arī [[garīga slimība|garīgi slimi]] cilvēki. Vēl bez ideoloģiskajām un politiskajām motivācijām, par atentāta izdarīšanas iemeslu var būt [[nauda]] ([[pasūtīta slepkavība]]), [[atriebība]] vai arī [[militāra operācija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2013-09-09 Leccinum oxydabile (Singer) Singer 368077.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. oxydabile
| suga_lv =Sarkstošā bērzubeka
| binomial =Leccinum oxydabile
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Burāšana]]

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Brasa]]
[[Kategorija:Brasa]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Hermanis Adolfi
| vārds_orģ           = ''Hermann Adolphi''
| attēls              = Hermanis Adolfi.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Liepāja]]s [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums|pilsētas galva]]
| term_sākums         = [[1886]]. gads
| term_beigas         = [[1902]]. gads
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1841|9|1}}
| dzim_vieta          = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]<br />(tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1924|6|5|1841|9|1}}
| mir_vieta           = [[Aizpute]], pēc citām ziņām [[Liepāja]], {{LAT}}
| apglabāts           =
| tautība             = vācbaltietis
| partija             =
| tēvs                = ārsts Vilhelms Adolfi
| māte                = Emma, dzim. Vāgnere
| dzīvesb             = Ida Bīnemane fon Bīnenštamma (''Ida Bienemann v. Bienenstamm'')
| bērni               =
| profesija           = jurists, politiķis
| alma_mater          = [[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu baznīcu|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca
| image                 = Rīga, Sv. Trīsvienības luterāņu baznīca 2002-09-28.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 52.23 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 7 | longs = 29.79 | longEW = E
| religious_affiliation = [[LELB]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Sarkandaugavas 10|3s=Sarkandaugavas iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|http://www.3vienbaznica.net/lv/}}
| architecture          =
| architect             = [[Johans Daniels Felsko]]
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1876
| year_completed        = 1878
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības (Trijādības) Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s dievnams [[Sarkandaugavas iela (Rīga)|Sarkandaugavas ielā]] 10, [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Briseles Dienvidu stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Brussel-Zuid - Bruxelles-Midi (13202759013).jpg
| attēla_apraksts     = Briseles Dienvidu stacija ar Dienvidu torni
| karte               = Brisele#Beļģija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1952
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 12
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 22
| adrese              = ''47B Avenue Fonsny/Fonsnylaan, 1060 Saint-Gilles, Brussels''
| latd  = 50.835161 | latNS  = N
| longd = 4.335222 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Urmijas ezers
|attēls=Lake urmia.jpg
|map = Irāna
|paraksts=Urmijas ezera satelītattēls, 2003. gada novembris. Ezera centrālajā daļā redzams tilts
| plat_d=37 | plat_m=42 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=45 | gar_m=19 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{IRN}}
|platība=6001
|garums=140
|Vid_dziļums=5
|Max_dziļums=16
|tilpums=45
|augstums_vjl=1126
|izteka=beznoteces
|baseins=50 000
|valstis=[[Irāna]]
|salas=102
|pilsētas=
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Intelektuālais attīstības koeficients''' jeb '''IQ''' ir vispārējā [[intelekts|intelekta]] jeb saprātīguma koeficients, ko var noteikt ar intelektuāliem testiem. Šie testi palīdz atspoguļot cilvēka garīgo spēju līmeni, kā arī prasmi izmantot akadēmiskās zināšanas. Vidēji populācijā no IQ koeficients ir līmenī no 50% līdz 100%.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Adas slimibas}}
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Dermatoloģija]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Organizācijas infokaste
|name = Konservatīvās politiskās rīcības konference
|image = CPAC 2020.png
|size =
|map =
|type = Politiska biedrība
|formation = {{dat|1973}}
|headquarters = [[Mērilenda]]
|leader_title =
|leader_name =
|language = angļu
|website= [http://cpac.conservative.org cpac.conservative.org]
|}}

sentences: Šajā uzskaitījumā ir apkopotas dažas no [[Latvija|Latvijā]] savvaļā sastopamajām ap 220 [[vēži|vēžu]] sugām.<ref>[https://enciklopedija.lv/skirklis/7269-bezmugurkaulnieki-Latvij%C4%81 Enciklopedija.lv: bezmugurkaulnieki Latvijā, Latvijā zināmo bezmugurkaulnieku lielie taksoni un sugu skaits tajos]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latvijasdaba.lv/vezi/sistematiskais-raditajs/|title=Vēži-Sistemātisks rādītājs|date=|publisher=Latvijasdaba.lv|accessdate=}} </ref>

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Moldovas Valsts universitāte<br />''Universitatea de Stat din Moldova''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1946]]. gadā|valsts=Moldova|vieta=[[Kišiņeva]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=17 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://usm.md/|attēls=State_University_of_Moldova_(cropped).jpg}}'''Moldovas Valsts universitāte''' ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Universitatea de Stat din Moldova'') ir valsts akreditēta [[Augstākā izglītība|augstākās izglītības]] iestāde [[Moldova|Moldovas Republikā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zem smiltīm
| operators =
| attēls = Sous Le Sable.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, mistērija
| režisors = [[Fransuā Ozons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šārlota Remplinga]]
* [[Bruno Kremērs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sous le sable''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2000|9|11|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2001|2|7|Francija}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2373355009/weekend/|title=
Under the Sand |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zem smiltīm"''' ({{Val|fr|Sous le sable}}) ir 2000. gada [[Francija]]s drāmas filma, kuras režisors ir [[Fransuā Ozons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šārlota Remplinga]] un [[Bruno Kremērs]].

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Marksisms]]
[[Kategorija:Komunisms]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hidrohinona struktūrformula

Hidrohinona molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=172 °C
|viršanas temperatūra=287 °C
}}
'''Hidrohinons''' (para-dihidroksibenzols, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Hidrohinons ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
 | name = OpenOffice.org
 | logo =
 | screenshot =
 | caption =
 | developer =  [[Oracle Corporation]] un kopiena
 | latest_release_version = 3.3.0
 | latest_release_date = {{dat|2011|01|25}}
 | latest_preview_version = 3.3.0 RC 10
 | latest_preview_date = {{dat|2011|01|21}}
 | operating_system = [[Microsoft Windows]]
 [[Mac OS X]]
 [[Linux]]
 [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
 [[Unix]]
 | platform = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
 | genre = [[Biroja programmatūras komplekts]]
 | license = [[GNU Vispārējā publiskā licence|GNU Lesser General Public License]] v3
 | website = [http://www.openoffice.org/ www.openoffice.org]
}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Spānijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Spānijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Henriks Ibsens
|     vārds_orig = ''Henrik Ibsen''
|         attēls = Schaarwächter Henrik Ibsen cropped.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1828
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Šīena]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[norvēģu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Reālisms, naturālisms
|slavenākie darbi = ''Pērs Gints''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Henriks Juhans Ibsens''' ({{val-no|Henrik Johan Ibsen}}, dzimis {{dat|1828|3|20}}, miris {{dat|1906|5|23}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[dramaturģija|dramaturgs]]. Ibsena literārā darbība tiek saistīta ar [[reālisms|reālismu]], [[naturālisms|naturālismu]] un tā saukto [[jaunā drāma|jauno drāmu]], un viņa darbos saskatāmas arī [[modernisms|modernisma]] iezīmes. Ibsens rakstījis arī [[dzeja|dzeju]].

sentences:
s salas]]
{{nihongo|'''Japānas salu arhipelāgs''', arī '''Japānas salas''', '''Japānas arhipelāgs'''|日本列島|Nihon Rettō}} ir salu grupa, kas veido [[Japāna|Japānas valsti]], tas stiepjas no ziemeļiem uz dienvidiem paralēli [[Eirāzija|Eirāzijas kontinenta]] austrumu krastam, [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] rietumos. Termins ''Mājas Salas'' tika izmantots [[otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigās, lai definētu platību Japānā, kur bija spēkā Japānas suverenitāte un [[Japānas imperators|Japānas imperatora]] konstitucionālā vara. Šis termins tiek bieži lietots arī mūsdienās, lai nošķirtu arhipelāgu no kolonijām un citām Japānas teritorijām 20. gadsimta pirmajā pusē, taču ne atsaucoties uz pašreizējo valsti. Arhipelāgs sastāv no vairāk kā 3000 salu, ieskaitot četras galvenās salas (no ziemeļiem uz dienvidiem): [[hokaido|Hokaido]], [[honsju|Honsju]], [[sikoku|Šikoku]], [[Kjusju]].{{Āzija-aizmetnis}}
{{Japāna-aizmetnis}}

sentences: '''Romas karalis''' ({{val|en|The King of Rome}}) bija [[sacīkšu balodis|sacīkšu]] [[baloži|balodis]], kurš 1913. gadā uzvarēja 1001 [[jūdze]]s (1611 km) sacensībās no [[Roma]]s, Itālijā, uz Angliju. Deivs Sadberijs (''Dave Sudbury'') sarakstīja par viņu dziesmu un arī grāmatu. Pazīstamākais dziesmas izpildījums pieder Džūnai Teiborei (''June Tabor'').<ref name=DET-2001-09-25>Museum plea on pigeon. ''Derby Evening Telegraph'', 25 Sep 2001.</ref>

sentences:
s miglājs [[Orions (zvaigznājs)|Oriona]] zvaigznājā.]]
'''Tumšais miglājs''' jeb '''absorbcijas miglājs''' ir tāda veida [[starpzvaigžņu viela|starpzvaigžņu mākonis]], kas ir tik blīvs, ka aizsedz acij saredzamos [[elektromagnētiskais starojums|gaismas viļņus]] no gaišajiem objektiem, kas atrodas aiz tā, piemēram, [[zvaigzne|zvaigznēm]] un gaišajiem — emisijas vai atstarošanas miglājiem. Gaismas staru izzušanu izraisa starpzvaigžņu putekļi, kas atrodas vēsākajās un blīvākajās miglāju daļās. Miglāju kopas un lieli tumšu miglāju kompleksi ir saistīti t.s. Milzu molekulārajos mākoņos. Atsevišķus mazus tumšus miglājus sauc par Boka globulām. Tāpat kā ar citiem starpzvaigžņu putekļiem vai molekulām, objekti, ko tie aizsedz, ir novērojami tikai, izmantojot [[radioviļņi|radioviļņus]] ([[radioastronomija]]) vai infrasarkanos starus — [[infrasarkanā astronomija|infrasarkanajā astronomijā]].

sentences: '''Taukaudi''' ({{val-la|textus adiposus}}) ir daudzos [[Orgāns|orgānos]] sastopams [[Saistaudi|saistaudu]] veids, ko veido [[taukšūnas|taukšūnu]] kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti [[Cilvēks|cilvēka]] organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt [[Jaundzimušais|jaundzimušiem]] un dažiem [[dzīvnieki]]em ([[grauzēji]]em un ziemojošiem) visas dzīves garumā.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences: '''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>

sentences:
{{cita nozīme|matemātikas terminu|seriālu|Skaitļi (seriāls)}}
 ]]
'''Skaitlis''' ir abstrakts [[jēdziens]], kas ir viens no [[matemātika]]s pamatjēdzieniem<!--, kas ir intuitīvi saprotams--> un apzīmē [[daudzums|daudzumu]]. Tas rakstiski visbiežāk tiek attēlots ar [[cipars|cipariem]], bet ir arī ieviesti dažādi citi [[Simbols|simboli]], kas ļauj pierakstīt ļoti dažādus skaitļus, piemēram, [[pī|π]] vai [[e (matemātiska konstante)|e]]. Skaitlis ir matemātisks objekts, ko lieto [[skaitīšana]]i, [[mērīšana]]i, [[vienādojums|vienādojumu]] atrisināšanai un lielumu salīdzināšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences:
{{labs raksts}}
s domes priekšsēdētāja vēlēšanām (attēlā — Jūrmalas ģerbonis)]]
'''Jūrmalgeita''' ir skandāls, kas ir saistīts ar 20 000 [[eiro]] liela kukuļa piedāvāšanu [[Jūrmala]]s domes deputātam [[Ilmārs Ančāns|Ilmāram Ančānam]], lai viņš {{dat|2005|03|18}} paredzētajā domes sēdē atbalstītu [[Juris Hlevickis|Jura Hlevicka]] kandidatūru pilsētas mēra amatam. Ančāns par notikušo ziņoja [[Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs|Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam]] (KNAB), kas arestēja vairākas personas.

sentences: [[matemātika|Matemātikā]] un [[statistika|statistikā]] '''aritmētiskais vidējais''' jeb '''vidējais aritmētiskais''', bieži saukts vienkārši par '''vidējo vērtību''', ir divu vai vairāku skaitļu [[summa]]s dalījums ar šo skaitļu skaitu. <math>n</math> skaitļu <math>x_1,\ldots,x_n</math> aritmētisko vidējo apzīmē ar <math>\bar{x}</math> un izsaka kā:

sentences:
{{infokaste+}}
'''Margarita Karbonāro''' (''Margherita Carbonaro'', dzimusi 1964. gada 15. jūnijā Milānā) ir itāļu tulkotāja, kas tulko latviešu autoru darbus.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Vilhelms Knoriņš
| vārds_orig =
| attēls = Vilhelms Knoriņš.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Skujenes pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 29
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: {{cita nozīme|transportlīdzekļa veidu|putnu sugu|ķerra (putns)}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Zofka Kvedere
|         vārds_orig = ''Zofka Kveder''
|             attēls = Zofka Kveder 1920s.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1878
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Ļubļana|td=Slovēnija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1926
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 21
|            m_vieta = [[Zagreba]], [[Serbu, horvātu un slovēņu karaliste]] (tagad {{flaga|Horvātija}} Horvātija)
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = prozaiķe, žurnāliste, tulkotāja, dramaturģe
| rakstīšanas valoda = [[slovēņu valoda|slovēņu]]
|            periods = 1898—1926
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[naturālisms (literatūra)|naturālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Zofka Kvedere''' ({{val|sl|Zofka Kveder}}, dzimusi {{dat|1878|4|22}}, mirusi {{dat|1926|11|21}}) bija [[slovēņi|slovēņu]] rakstniece, tulkotāja un žurnāliste, [[Slovēnija]]s un [[Horvātija]]s [[feminisms|feminisma]] kustības dalībniece.<ref>[https://books.google.com/books?id=hsgQjbgBOAkC&pg=PA282 Francisca de Haan, Krasimira Daskalova, Anna Loutfi: ''Biographical dictionary of women's movements and feminisms in Central, Eastern, and South Eastern Europe: 19th and 20th centuries'', Central European University Press, 2006, pp. 282–284]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sviestskābes struktūrformula

Sviestskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=''n''-butānskābe, propānkarbonskābe
|ķīmiskā formula=С3Н7СООН
|molmasa=88,10
|blīvums=959
|kušanas temperatūra=−7,9 °C
|viršanas temperatūra=163,5 °C
}}
'''Sviestskābe''' (С3Н7СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Sviestskābe ir bezkrāsains šķidrums ar veca sviesta smaku. Zīdītāji ar labu ožu (piemēram [[suns|suņi]]) to spēj saost pie koncentrācijas gaisā 10 ppb (miljardās daļas) savukārt cilvēks — 10 ppm (miljonās daļas). Sviestskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par [[butirāts|butirātiem]] ({{Val-el|būtyron}} — sviests). Sviestskābei ir struktūr[[izomērs]] — [[izosviestskābe]]. Sviestskābe pārtikā ir sastopama [[sviests|sviestā]], Parmezāna [[siers|sierā]] un dažādos citos raudzētos produktos.

sentences: '''Atskaņa''' jeb '''rīme''' (vairāk ironiskā nozīmē<ref>[https://tezaurs.lv/r%C4%ABme Tēzaurs — rīme]</ref>) ir vienādu vai līdzīgu [[valoda]]s skaņu grupa, parasti divu vai vairāku [[dzejolis|dzejoļa]] rindu nobeigumā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |editor=Valentīna Skujiņa |editorlink=Valentīna Skujiņa |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:58 |year=2007 |publisher=[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas institūts]] |location=Rīga |isbn=978-9984-98-369-1 |pages=54.—55 |accessdate={{dat|2020|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:58 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> Viens no atskaņu veidiem ir vienādu vai līdzīgu [[zilbe]]s ritma daļu izmantošana, piemēram, ''kāja — māja''; ''rausies — ļausies''; ''brālīti — cālīti'' utml.

sentences:
[[māksla]]s festivālā [[Liverpūle|Liverpūlē]] 2006. gadā]]
'''Aplausi''' ({{val|la|applaudere}} — ‘radīt troksni, klapēt’) ir skaņa, kas tiek radīta, sasitot abas [[plauksta]]s. Ar aplausiem tiek izteikta piekrišana, tie tiek uzskatīti par prieka izpausmi. Visbiežāk aplausus var dzirdēt koncertu laikā, pēc [[Teātris|teātra]] izrādēm vai citās sabiedriskās vietās un pasākumos.

sentences:
[[Kategorija:Bolīvija]]
[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{catmore}}
Agrāk bija atsevišķa dzimta, bet tagad ir iekļauta ziepjkoku dzimtā.

sentences:
s (barbiturātu pamatstruktūras) formula]]
'''Barbiturāti''' ({{Val-de|Barbiturat}} - no [[barbitūrskābe]]s, kuras nosaukums cēlies no personvārda Barbara) ir barbitūrskābes atvasinājumi, kurus medicīnā lieto par nomierinošiem, miega, pretkrampju un narkozes līdzekļiem. Barbiturāti pieder pie [[heterocikliskie savienojumi|heterocikliskajiem savienojumiem]] ([[pirimidīns|pirimidīna]] atvasinājumiem). Pazīstamākais barbiturāts ir [[fenobarbitāls]] jeb lumināls.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Edmunds Huserls
|          vārds_orig = Edmund Husserl
|              attēls = Edmund_Husserl_1900.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Edmunds Huserls 1900. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Prostejova|Prosnica]], [[Austrijas impērija]] (tagad Prostejova, {{CZE}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Freiburga]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[epistemoloģija]], [[matemātika]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]], [[Berlīnes Humbolta Universitāte]], [[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Teodors Celms]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Edmunds Gustavs Albrehts Huserls''' ({{val|de|Edmund Gustav Albrecht Husserl}}; dzimis {{dat|1859|4|8}}, miris {{dat|1938|4|26}}) bija [[Filozofija|filozofs]] un [[Matemātika|matemātiķis]],  [[Fenomenoloģija|fenomenoloģiskās]] skolas aizsācējs, profesors [[Getingenes Universitāte|Getingenes]] un [[Freiburgas Universitāte|Freiburgas Universitātēs]]. Viņa galvenie darbi ir "Pētījumi loģikas jomā" (1900—1901), "Eiropas zinātņu krīze un transcendentālā fenomenoloģija" (1936), "Pirmā filozofija" (1936—1939).

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|suga=Carex scandinavica|suga_lv=Skandināvijas grīslis|autors=E.W.Davies|binomial=Carex scandinavica|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Carex oederi subsp. oederi inflorescens (1).jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|sinonīmi=Carex pulchella <i>(Loennr.) Lindm.</i>;

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ūteja. 22. jūlijs
| operators =
| attēls = U – July 22.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Ēriks Pope]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Andrea Berncena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Utøya 22. juli''
| studija = ''Paradox Film 7''
| montāža =
| izplatītājs = ''Nordisk Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|2|19|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{NOR}}
| valoda = [[Norvēģu valoda|norvēģu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl621118721/weekend/|title=Utøya: July 22 |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ūteja. 22. jūlijs"''' ({{Val|no|Utøya 22. juli}}) ir 2018. gada [[Norvēģija]]s drāmas filma, kuras režisors ir [[Ēriks Pope]]. Filmā galveno lomu atveido [[Andrea Berncena]].

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name            = Atila
| image           = Atli.jpg
| caption         =
| succession      = Huņņu [[kagans]]
| reign           = {{ubl|{{nobr|no 434. līdz 444. gadam kopā ar [[Bleda|Bledu]]}}|no 444. līdz 453. gadam viens pats}}
| predecessor     = [[Bleda]] un [[Rugila]]
| successor       = [[Ellaks]], [[Dengizihs]], [[Ernaks]]
| spouse          = [[Kreka]] un [[Ildiko]]
| issue           =
| father          = [[Mundzuks]]
| birth_date      = ap [[406. gads|406]]. gadu
| dzim_vieta      = iespējams [[Kaukāzs|Kaukāzā]]
| death_date      = [[453]]. gada martā (46 vai 47 gadu vecumā)
| mir_vieta       = [[Tisa]]s ieleja, [[Panonija]] (tagad {{HUN}})
| dzimums         = V
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| nosaukums = Alumīnija nitrīds
| attēls =
| CAS numurs = 24304-00-5
| ķīmiskā formula = AlN
| molmasa = 40,988
| blīvums = 3259
| kušanas temperatūra = 2200 °C
| šķīdība ūdenī = Hidrolizējas
}}

sentences: '''Periodiska funkcija''' ir [[funkcija]], kuras vērtība neizmainās, ja tās argumentu palielina par kādu noteiktu lielumu. Mazāko lielumu ar šādu īpašību sauc par funkcijas '''[[periods|periodu]]'''. Formāli, funkcija <math>f(x)</math> ir periodiska, ja eksistē tāds <math>T>0</math>, ka <math>f(x+T)=f(x)</math> visiem <math>x</math>. Mazākais <math>T</math>, kam izpildās šī īpašība, ir funkcijas <math>f(x)</math> periods. Svarīgi periodisku funkciju piemēri ir [[trigonometriskās funkcijas]], kuru periods ir 2''π'' vai ''π'' (piemēram [[sinuss]], [[kosinuss]] un [[tangenss]]), kā arī funkcija {''x''} ([[daļveida daļa]] no ''x''). Periodiskas funkcijas tiek lietotas, lai aprakstītu [[svārstības]] un [[vilnis|viļņus]].

sentences: '''Elektrods''' (no [[elektrība|elektr(ība)]] un {{val|el|ὁδός}} (''odos'') — 'ceļš') ir elektrovadoša materiāla ierīce (tās daļa), caur kuru tiek pievadīta [[elektriskā strāva]]. Pozitīvi lādētos elektrodus sauc par [[anods|anodiem]], negatīvi — par [[katods|katodiem]].

sentences: '''Universitātes slimnīca''' ir daudzprofilu ārstniecības, izglītības un zinātnes institūcija, kas ar savstarpēju līgumu palīdzību ir afiliēta ar vienu vai vairākām [[universitāte|universitātēm]] vai zinātniskajiem insitūtiem.

sentences: '''20. novembris''' ir gada 324. diena (325. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 41 diena.

sentences: {{cita nozīme|apģērbu|dzelzceļa pieturas punktu|Josta (stacija)}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Koralpe
|attēls                 = Koralpe_von_West.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Koralpe no rietumiem
| map_type            = Austrija#Slovēnija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.8 | latNS  = N
| longd = 14.983 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{SLO}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Groseršpeikogels]]
|augstums               = 2 140
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|organismu atjaunošanos|reģenerācija (nozīmju atdalīšana)|reģenerācija}}

sentences: '''Distorsijas efekts''' (no {{val|en|distortion}} — 'sagrozīšana, izkropļošana') ir caur efektu pedāli vai [[ģitāras pastiprinātājs|ģitāras pastiprinātāju]] iegūta [[skaņa]]s deformācija. Tas visbiežāk tiek lietots, lai pārveidotu [[elektriskā ģitāra|elektriskās ģitāras]] vai [[basģitāra]]s skaņu, bet dažkārt arī, lai pārveidotu [[sintezators|sintezatora]] skaņu un pat [[balss|vokālu]]. Tas tiek plaši izmantots [[blūzs|blūzā]], [[rokmūzika|rokmūzikā]] (īpaši [[pankroks|pankrokā]], [[grandžmūzika|grandžmūzikā]] un [[Smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagajā metālā]]), [[industriālā mūzika|industriālajā mūzikā]] u.c.

sentences:
[[Kategorija:Latgales keramika|Latgales keramikas saimniecības trauki]]
[[Kategorija:Trauki]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Oksihidrohinons''' (1,2,4-trihidroksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em.

sentences: '''Abitūrija''' ({{val|de|abitur}}, no {{val|la|abire}} — 'aiziet, pamest') ir lielākoties vācvalodīgajās zemēs lietots termins, ar kuru saprot gatavības apliecību, ko, beidzot [[vidējā izglītība|vidējās izglītības]] iestādi, saņem gala pārbaudījumus nokārtojis skolēns. Tās iegūšana ir priekšnoteikums, lai varētu pretendēt uz vietu [[augstskola|augstskolā]]. Atbilstoši skolēnu, kurš gatavojas vidējās izglītības iestādes gala [[eksāmens|eksāmeniem]], sauc par abiturientu, tomēr [[pēcpadomju valstis|pēcpadomju valstīs]] par abiturientu nereti sauc arī cilvēku, kurš stājas augstskolā.

sentences:
[[Kategorija:Anime]]
[[Kategorija:Japānas filmas]]
[[Kategorija:Animācijas filmas pēc valsts]]

sentences:
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 d''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,218 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,3809. 1 gads uz planētas ilgst 66,8 Zemes dienas ilgi un tā sver 8,3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Planētu atklāja 2007.gada 24.aprīlī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=H2O2
|molmasa=34
|blīvums=1400
|kušanas temperatūra=262,15 K (-11 °C)
|viršanas temperatūra=423,35 K (150,2 °C)
}}

sentences: '''Alotropija''' — parādība, kad viens [[ķīmiskais elements]] veido vairākas [[vienkārša viela|vienkāršas vielas]]. Šīs vienkāršās vielas atšķiras ar [[atoms|atomu]] skaitu [[molekula|molekulā]] vai strukturālo uzbūvi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Altice Arena''
| native_name =
| nickname = ''Pavilhão Atlântico''
| logo_image = Pavilhão Atlântico Meo Arena - Helder Palma.jpg
| logo_caption = ''Altice'' Arēna
| image =
| map_type =
| map_alt =
| map_size =
| map_caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names = ''Pavilhão da Utopia'' (1998)
''Pavilhão Atlântico'' (1998–2013)
''MEO Arena'' (2013–2017)
| location = {{vieta|Portugāle|Lisabona}}
| broke_ground = 1996
| built = 1996—1998
| opened = 1998
| renovated =
| expanded =
| closed =
| demolished =
| owner =
| operator =
| surface =
| scoreboard =
| cost = {{€|55 miljoni}}
| architect = [[Redžino Kruzs]]
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity = 20 000
| objects =
| suites =
| record_attendance =
| dimensions =
| acreage =
| website = {{URL|http://arena.altice.pt}}
| publictransit =
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label =
| cap_other =
| tenants =
| embedded =
| caption = 200px
}}
'''''Altice Arena''''' (iepriekš saukta '''''Pavilhão da Utopia''''', '''''Pavilhão Atlântico''''', kā arī kā '''''MEO Arena''''') ir daudzfunkcionāla arēna [[Portugāle|Portugālē]], [[Lisabona|Lisabonā]], kura tika atklāta [[1998. gads|1998. gadā]] izstādes ''[[Expo '98]]'' vajadzībām. Arēna ir trešā lielākā iekštelpu arēna [[Eiropa|Eiropā]], kā arī lielākā [[Portugāle|Portugālē]] ar 20 000 cilvēku ietilpību. Arēnā notika [[2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pālmera arhipelāgs
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|latd=64|latm=15|lats=0 |latNS=S |longd=62|longm=50|longs=0 |longEW=W
|platība             =
|garums              = 256
|salu skaits         =
|galvenās salas      = [[Anvera]], [[Brabanta]]
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Fransē kalns]]
|augstums            = 2825
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]],<br />[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      =0
|piezīme          =
}}
'''Pālmera arhipelāgs''' ({{val|fr|Archipel Palmer}}, {{val|en|Palmer Archipelago}}, {{val|es|Archipiélago Palmer}}) ir neapdzīvotu salu arhipelāgs [[Antarktīdas pussala]]s ziemeļrietumu piekrastē [[Antarktika|Antarktikā]]. Stiepjas 256 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā gar [[Deivisa krasts|Deivisa]] un [[Danko krasts|Danko]] krastiem. No Deivisa krasta arhipelāgu ([[Triniti sala|Triniti salu]]) atdala [[Orleānas šaurums]] ziemeļdaļā, no Greiema krasta — [[Žerlaša šaurums]] vidusdaļā un no [[Vilhelma arhipelāgs|Vilhelma arhipelāga]] — [[Bismarka šaurums]] dienviddaļā. Lielākās salas ir [[Anvera]] un [[Brabanta]]. Vistālāk ziemeļaustrumos atrodas [[Tauera]]s sala, vistālāk dienvidos — [[Vīnkes sala]] un vairākas nelielas saliņas. Augstākā virsotne ir 2825 m augstais [[Fransē kalns]] Anveras salā.<ref>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=110482 SCAR Composite Gazetteer]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Krāsu terapija''' jeb '''hromoterapija''' ir [[Ezoterika|ezoteriska]] [[Misticisms|misticisma]] teorija par apkārtējā vidē redzamo krāsu dziednieciskajām īpašībām, kas atvasināta no [[Psihologs|psihologu]] atziņas, ka apkārtējās vides krāsu gamma var ietekmēt cilvēka emocionālo stāvokli.

sentences: '''Skaļrunis''' jeb '''reproduktors''' ir elektroakustiska [[ierīce]], kas [[elektriskais signāls|elektriskā signāla]] enerģiju pārveido [[skaņas svārstības|akustisko svārstību]] enerģijā un izplata to apkārtējā telpā [[skaņa]]s frekvenču diapazonā (no 20 līdz {{nobr|20 000}} [[hercs|Hz]]). Skaļruņi parasti tiek ievietoti '''skandās''' jeb '''akustiskajās sistēmās''' (sarunvalodā — '''tumbās''') — [[kaste|kastveida]] konstrukcijās, tādēļ nereti šie termini tiek lietoti kā [[sinonīms|sinonīmi]]. Skaļruņi atrodas dažādās elektriskās ierīcēs, piemēram, [[televizors|televizoros]], [[personālais dators|personālajos datoros]] un [[radiouztvērējs|radiouztvērējos]].

sentences:
{{VietasKarte
 |Klusais okeāns
 |label= Tasmana ieplaka
 |position=right
 |width=300
  |latNS = S|latd = 47|latm = 0|lats = 0
  |longEW = E|longd = 157|longm = 0|longs = 0
 |float=right
 |caption=Tasmana ieplaka Klusā okeāna kartē
|relief= jā
}}
'''Tasmana ieplaka''' jeb '''Austrumaustrālijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumos, [[Tasmana jūra]]s dienviddaļā.<ref>{{PZT|72|Austrumaustrālijas lielieplaka}}</ref> Izvietojusies starp [[Tasmana plato]] rietumos, [[Austrālija]]s kontinenta nogāzi ziemeļrietumos, [[Lorda Hava grēda|Lorda Hava grēdu]] ziemeļos, [[Jaunzēlande]]s kontinentālo masīvu austrumos, [[Makvorija grēda|Makvorija grēdu]] dienvidaustrumos, [[Indijas—Antarktidas grēda|Indijas—Antarktīdas grēdu]] dienvidos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] dienvidrietumos. Ieplakas garums >2400 km, platums — ap {{nobr|1500 km}}. Vidējais dziļums ap {{nobr|4200—4800 m}}, maksimālais — {{nobr|5994 m}} (pēc citiem datiem — {{nobr|6015 m}} vai {{nobr|5604 m}}). Gultnē sarkanais [[māls]], reljefs paugurains ar daudziem [[gajots|gajotiem]].

sentences: '''Kuanbiņa''' ({{val|vi|Quảng Bình}}) ir [[Vjetnama]]s province. Provinces administratīvais centrs ir [[Donhoja]]. Ziemeļos Kuanbiņa robežojas ar [[Hatiņa]]s provinci, bet dienvidos ar [[Kuanči]] provinci. Rietumos atrodas [[Laosa]], bet austrumos to apskalo [[Dienvidķīnas jūra]]. Provinces platība ir 8051,8 km², 2004. gadā Kuanbiņas provincē dzīvoja 831,6 tūkstoši iedzīvotāju.

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences: {{Commons category|Biathletes from Estonia|Igaunijas biatlonisti}}

sentences: '''Ploteris'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ploteris:1|title=ploteris {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-12-26}}</ref> ({{val|en|plotter}}) ir īpašs [[printeris]], kas paredzēts [[dati|datu]] izvadei no [[dators|datora]] [[attēls|attēlu]] veidā. Attēls tiek veidots no līniju fragmentiem, zīmējot tos uz [[papīrs|papīra]] vai nu ar [[tinte|tinti]], vai ar elektrostatisku lādiņu un [[toneris|tonera]] palīdzību. Ploterus parasti izmanto datorizētas projektēšanas sistēmās un prezentēšanas grafiku sagatavošanai.

sentences:
{{Notiek}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Otrais Lībijas pilsoņu karš
| partof      = [[Lībijas pilsoņu karš (2011)|Lībijas pilsoņu kara]]
| image       = Libyan Civil War.svg
| image_size  = 300px
| caption     = Pašreizējā militārā situācija:<!-- do not change the date unless the map has been manually updated; the map does not auto-update --><div style="text-align: left;">{{legend|#ebc0b3|Lībijas parlamenta (Tubrukas valdības) un Nacionālās Lībijas armijas kontrolē}}{{legend|#cae7c4|ANO atbalstītās Nacionālās Saskaņas valdības kontrolē}}{{legend|#afc6e9|Lokālo militāro klanu kontrolē}}
</div>
| date        = 2014. gada 16. maijs  – pašlaik
| place       = [[Lībija]]
| result      =
| combatants_header =
| status      = turpinās
}}
'''Lībijas pilsoņu karš kopš 2014. gada''' jeb '''Otrais Lībijas pilsoņu karš''' ir  [[Lībijas pilsoņu karš (2011)|2011. gada Lībijas pilsoņu kara]] turpinājums [[Lībija|Lībijā]], kas sākās 2014. gada maijā.

sentences: '''Panarābisms''' ir politiskā kustība arābu valstīs, kuras mērķis ir apvienot visas arābu valstis.

sentences: '''Bināra operācija''' matemātikā ir operācija, kurā ir iesaistīti divi [[kopa]]s elementi, un kuras rezultāts arī ir kopas elements. Piemēram, skaitļu vai [[Vektors|vektoru]] saskaitīšana, [[Matrica|matricu]] reizināšana, kopu apvienošana, simetriju kombinēšana [[Grupa|grupās]], divu funkciju kompozīcija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Chondrostoma_nasus_(aka).jpg
|  att_nosaukums = [[Apakšmute]] (''Chondrostoma nasus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Chondrostoma
|       ģints_lv = Apakšmutes
|       binomial = Chondrostoma <small>([[Louis Agassiz|Agassiz]], 1832)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Apakšmutes, apakšmutu ģints''' (''Chondrostoma'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') ģints, kas apvieno 20 saldūdens zivju [[suga]]s. Tās sastopamas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=fish/> Dažām sugām ir ļoti ierobežota izplatība, dažas [[endēms|endēmās]] sugas mūsdienās ir ļoti retas un vismaz viena no šīm sugām ([[Škodras apakšmute]]<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/61345/0 IUCN: Chondrostoma scodrense]</ref>) ir izmirusi. Ķermenis apakšmutēm ir slaids, šķērsgriezumā ieapaļš. Mute vērsta uz leju.<ref name=lat/>

sentences: '''Celibāts''' ({{val|la|caelibatus}}, no ''caelebs'' — neprecējies) ir vairākās [[Reliģija|reliģijās]] ([[Kristietība|kristietībā]], [[Joga|jogā]], [[Budisms|budismā]] u.c.) sastopama klerikāļu dzīve bezlaulībā un atturēšanās no [[Sekss|seksuāliem sakariem]], lai nekas sadzīvē nenovērstu no [[Garīdzniecība|garīdznieka]] vienīgā dzīves uzdevuma: kalpošanas [[Dievs|Dievam]]. Kristietībā dažās [[Konfesija|konfesijās]] tas ir obligāts priekšnoteikums konkrētām hierarhijas pakāpēm, bet citās tikai rekomendējama izvēle.

sentences:
{{Navbox
| name  = Maļorkas karaļi
| state     = <includeonly>collapsed</includeonly>
| title = [[Maļorka]]s karaļi ([[Maļorkas karaļu uzskaitījums|uzskaitījums]])
| bodyclass = hlist

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Žans Fransuā Liotārs
|          vārds_orig = ''Gilles Deleuze''
|              attēls = Gilles Deleuze.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1925
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1995
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 4
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[poststrukturālisms]]
|           intereses = [[estētika]], [[filozofijas vēsture]], [[metafilozofija]], [[metafizika]]
|              idejas = ķermenis bez orgāniem (''corps sans organes''), [[rizoma]] (''rhizome''), [[šizoanalīze]] (''schizanalyse'')
|          alma_mater = [[Parīzes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Gregorijs Beitsons|Beitsons]], [[Anrī Bergsons|Bergsons]], [[Semjuels Bekets|Bekets]], [[Horhe Luiss Borhess|Borhess]], [[Viljams Barouzs|Barouzs]], [[Deivids Hjūms|Hjūms]], [[Benedikts Spinoza|Spinoza]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Duns Skots|Skots]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Gotfrīds Leibnics|Leibnics]], [[Marsels Prusts|Prusts]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Zigmunds Freids|Freids]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], [[Žaks Lakāns|Lakāns]], [[Luijs Altisers|Altisers]], [[Mišels Fuko|Fuko]], [[Jākobs fon Ikskils|fon Ikskils]], [[Alfrēds Vaitheds|Vaitheds]], [[Čārlzs Pīrss|Pīrss]]
|          ietekmējis = [[Felikss Gvatari|Gvatari]], [[Mišels Fuko|Fuko]], [[Antonio Negri|Negri]], [[Pēteris Sloterdijks|Sloterdijks]], [[Džordžo Agambens|Agambens]]
|               darbi = ''Différence et Répétition'' (1968), ''Capitalisme et Schizophrénie'' (1972, 1980)
|              valoda = [[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Procentuālā barjera''' tiek lietota vēlēšanās, kurās [[partija]]s vai apvienības iesniedz kandidātu sarakstus. Barjera nosaka, ka, lai partija vai apvienība varētu vēlēšanās piedalīties vietu sadalē, tai ir jāiegūst noteikts procents balsu. Barjeras mērķis ir liegt mazākajām partijām dalību parlamentā, ja vien tās neapvienojas, tādējādi samazinot frakciju skaitu.

sentences: '''Orpula''' ir tradicionālā [[terapija]], kas ir populāra [[Masaji|masaju ciltī]] [[Āfrika|Austrumāfrikā]]. To izmanto fiziskās un garīgās veselības uzlabošanai.

sentences:
salīdzinājumā pirms (zemāk) un pēc (augstāk) Kekaralas dambja uzcelšanas.]]
'''Kekaralas aizsprosts''' ir [[aizsprosts]], kas atrodas [[Arāla jūra]]s ziemeļos, atdalot [[Ziemeļu Arāla jūra|Ziemeļu Arāla jūru]] (sauktu par Mazo jūru) no daudz lielākās [[Dienvidu Arāla jūra]]s (saukta par Lielo jūru). Celtniecības darbi tika pabeigti 2005. gada augustā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Chanterelle Cantharellus cibarius.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = Parastā gailene
|           valsts = Fungi
|        valsts_lv = Sēnes
|         valsts_r =
|       nodalījums = Basidiomycota
|    nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
|     nodalījums_r =
|            klase = Agaricomycetes
|         klase_lv = Himēnijsēnes
|          klase_r =
|            kārta = Cantharellales
|         kārta_lv = Gaileņu rinda
|          kārta_r =
|           dzimta = Cantharellaceae
|        dzimta_lv = Gaileņu dzimta
|         dzimta_r =
|            ģints = Cantharellus
|         ģints_lv = Gailenes
|          ģints_r =
|             suga = C. cibarius
|          suga_lv = Parastā gailene
|           suga_r =
|         binomial = Cantharellus cibarius
|         sinonīmi = Agaricus cantharellus L.,
Craterellus cibarius (Fr.) Quél.,
Merulius chantarellus (L.) Scop.
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā gailene''' (''Cantharellus cibarius'') ir Latvijā ļoti bieži sastopama neliela [[gaileņu dzimta]]s [[ēdamās sēnes|ēdama sēne]]. Košuma, noturības pret kaitēkļiem un ilgās saglabāšanās dēļ tā ir īpaši populāra gan starp sēņotājiem, gan sēņu uzpircējiem,<ref name="Fungi.lv">[http://www.fungi.lv/cantharellus_cibarius.htm Fungi.lv: Parastā gailene]</ref> gan pavāriem.<ref name="FN" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Megalodon_shark_jaws_museum_of_natural_history_068.jpg
| att_nosaukums = Megalodona žokļi
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|     virskārta = Selachimorpha
|  virskārta_lv = Haizivis
|         kārta = Lamniformes
|      kārta_lv = Makreļhaizivjveidīgās
|        dzimta = Otodontidae
|     dzimta_lv =
|         ģints = Carcharocles
|      ģints_lv =
|          suga = Carcharocles megalodon
|       suga_lv = Megalodons
|      binomial = †Carcharocles megalodon <small>([[Louis Agassiz|Agassiz]], 184)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Megalodons''' (''Carcharocles megalodon'') ir izmirusi aizvēsturiskā [[Haizivis|haizivju]] suga, kas dzīvoja pirms aptuveni 15,9 līdz 2,6 miljoniem gadu [[Kainozoja ēra|kainozoja ērā]]. Sugas nosaukums — megalodons — atvasināts no [[sengrieķu valoda]]s un latviski nozīmē: ''μέγας'' (''megas'') — 'liels, varens' un ''ὀδoύς'' (''odoús'') — 'zobs').

sentences:
krūms]]
'''Krūms''' jeb '''krūmājs''' ir [[augi|augu]] dzīvības forma; tie ir [[Koksne|kokaini]], [[daudzgadīgi augi]], kuru augstums ir intervālā no 0,8 līdz 6 [[metrs|metriem]].<ref name="">{{ru ikona}} [http://www.ecosystema.ru/07referats/slovgeo/393.htm КУСТАРНИК: ГЕОГРАФИЧЕСКИЙ СЛОВАРЬ]</ref> Atšķirībā no [[koks|kokiem]], krūmi parasti aug cieši blakus viens pie otra, tiem nav izteikts viens [[stumbrs]] un to dzīves garums ir no 10 līdz 20 gadiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lira|Lira}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lira
| abbreviation = Lyr
| name_latin = Lyra
| RA = 19
| dec = +40
| areatotal = 286
| arearank = 52. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Vega
| starmagnitude = 0,03
| neareststarname = Vega
| stardistance = 25,27
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Lirīdas]]
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Lapsiņa]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Vīnes Galvenā stacija
| tips = stacija
| attēls = Wien_Hauptbahnhof,_2019_(01).jpg
| attēla_apraksts = Stacijas rietumu ieeja
| karte = Vīne#Austrija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā =
| atvērta = 2015
| slēgta =
| citi_nosaukumi =
| stacijas_tips =
| arhitekts =
| arhitekts2 =
| platformas = 12
| platformu_tips =
| sliežu_ceļi = 20
| adrese = ''Favoritenstraße 51, Vienna, Austria''
| latd = 48.186667
| latNS = N
| longd = 16.38
| longEW = E
| tuvākās_stacijas =
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
| Vilcienu veidi = ICE (Intercity Express), Railjet, Railjet Express, EuroCity, Nightjet, EuroNight, Regiojet, S-Bahn, citi nakts vilcieni
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pikrīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3OH
|molmasa=229,1056
|blīvums=1763
|kušanas temperatūra=395,65 K (122,5 °C)
|viršanas temperatūra=eksplodē virs 300 °C
}}
'''Pikrīnskābe''' (2,4,6-trinitrofenols, TNP, C6H2(NO2)3OH) ir dzeltena, kristāliska indīga viela ar ļoti rūgtu garšu. No tā cēlies vielas nosaukums ({{val|el|πικρός}} (''pikros'') — 'rūgts, ass').

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Crawshay%27s_Zebra.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Perissodactyla
|       kārta_lv = Nepārnadži
|         dzimta = Equidae
|      dzimta_lv = Zirgu dzimta
|          ģints = Equus
|       ģints_lv = Zirgi
|     apakšģints = Hippotigris
|  apakšģints_lv = Zebras
|           suga = Equus quagga
|        suga_lv = Līdzenumu zebra
|         pasuga = Equus quagga crawshayi
|      pasuga_lv = Kravšeja zebra
|       binomial = Equus quagga crawshayi <small>(de Winton, 1896)</small>
}}
''' Kravšeja zebra''' (''Equus quagga crawshayi'') ir [[līdzenumu zebra]]s (''Equus quagga'') viena no pasugām. Kravšeja zebras dzīvo nelielā teritorijā [[Dienvidluangvas Nacionālais parks|Dienvidluangvas Nacionālajā parkā]] [[Zambija]]s ziemeļu austrumos.<ref name="wild">[http://www.wild-about-you.com/GameCrawshayZebra.htm Crawshay's Zebra<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Nevienā citā vietā savvaļā tās nav sastopamas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krūdi
| attēls                   = The Croods poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Croods''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kriss Sanderss]]
* [[Kirks DeMiko]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|2|15|Berlīne|2013|3|22|ASV|2011|3|22|Latvija}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=croods.htm|title=The Croods (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|135 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|587,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Krūdi 2: Jauna ēra]]"
| imdb                     =
}}
'''"Krūdi"''' ({{val|en|The Croods}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kriss Sanderss]] un [[Kirks DeMiko]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Nikolass Keidžs]], [[Emma Stouna]], [[Raiens Renoldss]] un [[Ketrīna Kīnere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|2|15||bez}} Berlīnē. Filmai 2020. gadā izdots turpinājums "[[Krūdi 2: Jauna ēra]]".

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Voldemārs Svensons
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1862
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 27
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1939
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 13
 |       m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šahists]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Voldemārs Svensons''' (dzimis {{Dat|1862|7|27}}, miris  {{dat|1939|1|13}})  bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] [[šahists]].<ref name=SM>{{laikraksta atsauce |last1= |first1= |last2= |first2= |year=1939 |title=Voldemārs Svensons |journal=Šaha Māksla |publisher=Latvijas Šaha savienības oficiāls orgāns |volume=Nr. 43 |issue= |pages=34. lpp |url= |doi= }}</ref><ref name=KB>{{Grāmatas atsauce |title=Šahs Latvijā līdz 1940. gadam |last=Bētiņš |first=Kārlis |authorlink=Kārlis Bētiņš |coauthors=Arv[īds] Kalniņš un V. Petrovs |year=1940 |publisher= Valters un Rapa |location=Rīga |isbn= |page=7 |pages= }}</ref>

sentences: '''Iekļaujošā izglītība''' ir [[izglītība]]s veids, kurš cenšas sniegt vienādas izglītības iespējas visiem neatkarīgi no tā, kādas ir [[Cilvēki|cilvēka]] spējas, vajadzības, vecums un/vai [[veselība]]s stāvoklis un citas atšķirības.<ref name="Iekļaujošā izglītība">[http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ Iekļaujošā izglītība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150428165438/http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ |date={{dat|2015|04|28||bez}} }}, iac.edu.lv, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref> Iekļaujošās izglītības mērķi ir mazināt barjeras, uzlabot rezultātus un izbeigt [[diskriminācija|diskrimināciju]].<ref>[http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 Inclusive Education: a critical perspective, Geoff Lindsay] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305013252/http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, readcube.com, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref>

sentences: '''19. oktobris''' ir gada 292. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (293. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 73 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Briljanta policists
| attēls                   = Attēls:BlueStreakMovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = '''''Blue Streak'''''
| žanrs                    = Komēdija
| režisors                 = [[Less Meifīlds]]
| producents               = [[Daniels Melniks]], [[Elens Šapiro]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = 1999. gada 17. septembris
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bluestreak.htm|title=Blue Streak (1999)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|2|19||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117 758 500}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0181316
}}
'''"Briljanta policists"''' ({{val|en|Blue Streak}}) ir [[1999]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[komēdija]], kuras režisors ir [[Less Meifīlds]] un producenti ir [[Daniels Melniks]] un [[Elens Šapiro]]. Šis ir 1965. gada britu filmas ''[[The Big Job]]'' jauns ekranizējums. Galvenās lomas filmā atveido [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]. Filmas uzņemšana norisinājās [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Filmas skaņu celiņš ASV tika sertificēts ar platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabriela Mistrala
|         vārds_orig = ''Gabriela Mistral''
|             attēls = Gabriela Mistral-01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1889
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Vikunja}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hempstīda|2s=Ņujorka (štats)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Čīliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Gabriela Mistral.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1914—1957
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Lusila Godoja Alkajaga''' ({{val|es|Lucila Godoy Alcayaga}}; dzimusi {{dat|1889|4|7}}, mirusi {{dat|1957|1|19}}), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu '''Gabriela Mistrala''' (''Gabriela Mistral''), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un [[feminisms|feministe]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Montserata Kabaļe
|      Vārds_orig = ''Montserrat Caballé''
|          Attēls = Montserrat Caballé 1971b.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Montserata Kabaļe 1971. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1933|4|12}}
|        Vieta_dz = [[Barselona]]
|           Miris = {{mdv|2018|10|6|1933|4|12}}
|        Vieta_mr = [[Barselona]]
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1956—2018
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Montserata Kabaļe''' ({{val|ca|María de Montserrat Viviana Concepción Caballé i Folch}}; dzimusi {{dat|1933|4|12}}, mirusi {{dat|2018|10|6}}) bija spāņu operdziedātāja, [[soprāns]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Svjatoslavs Rihters
|     vārds_orig = ''Святослав Рихтер''
|         attēls = RICHTER Sviatoslav (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Svjatoslavs Rihters 1966. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Volīnijas guberņa|Žitomira|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 1
|        m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Bromus commutatus.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|suga=Bromus commutatus|suga_lv=Mainīgā lāčauza|binomial=Bromus commutatus|autors=Schrad.}}'''Mainīgā lāčauza''' ({{val|la|Bromus commutatus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga. Tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], neiekļaujot ziemeļu daļu. [[Latvija|Latvijā]] mainīgā lāčauza ir reti sastopams, adventīvs (ievazāts) augs. Atsevišķi eksemplāri aug sausās nezālienēs un atmatās, ceļmalās, gar dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/bromus-commutatus-schrad/|title=mainīgā lāčauza - Bromus commutatus Schrad. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-01}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Klusā revolūcija
| operators =
| attēls = The Silent Revolution 2018 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Larss Kraume]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Leonards Šeihers]]
* [[Toms Grāmencs]]
* [[Lēna Klenke]]
* [[Jonass Daslers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Das schweigende Klassenzimmer''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[StudioCanal]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|2|20|[[Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{DEU}}
| valoda = [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Klusā revolūcija"''' ({{Val|de|Das schweigende Klassenzimmer}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Vācija]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Larss Kraume]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leonards Šeihers]], [[Toms Grāmencs]], [[Lēna Klenke]] un [[Jonass Daslers]].

sentences:
{{Commonscat|Printmakers from Germany}}
[[Kategorija:Grafiķi]]
[[Kategorija:Vācijas mākslinieki|Grafikzi]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Fimbulheimens
|attēls                 = Drygalskiberge.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Drigalska grēda]] [[Orvina kalni|Orvina kalnos]].
|lat_dir =S |lat_deg =72 |lat_min =00 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =5 |lon_min =30 |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 500
|platums                = 40-100
|kalns                  = [[Jēkulkirhja]]
|augstums               = 3148
|pilsētas               =
}}
'''Fimbulheimens''' ({{val|no|Fimbulheimen}}) ir ap 500 km gara un līdz 80 km plata kalnu sistēma [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Stiepjas no [[Jūtulstreumens|Jūtulstreumena]] [[glečers|glečera]] rietumos līdz [[Sērrondanes kalni]]em austrumos. Atrodas ap 200 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes ([[Princeses Martas krasts]] un [[Princeses Astridas krasts]]), kuru klāj [[Fimbulisens|Fimbulisena]], [[Nivlisens|Nivlisena]] un [[Lazareva šelfa ledājs|Lazareva]] [[šelfa ledājs|šelfa ledāji]]. Augstākā virsotne ir [[Jēkulkirhja]]s kalns (3148 m).

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Kauguru pagasts}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Darba atmiņa''' [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir īslaicīgā [[atmiņa]] un daļa no tās ilglaicīgās atmiņas, kuras [[informācija]] tobrīd ir aktivizēta.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Base58''''' ir vairākas metodes ļoti lielu skaitļu pārvēršanai alfanumeriskās simbolu virknēs. Tās ir ļoti līdzīgas ''[[Base64]]'', taču no [[alfabēts|alfabēta]] ir izņemti simboli, kas nav burti vai cipari, kā arī ir izņemti arī burti un cipari, kurus var savstarpēji sajaukt, ja simbolu virkne ir izdrukāta uz papīra. Līdz ar to tas ir piemērots cilvēku lietošanai, ne tikai nokopējot un ielīmējot, bet arī pārrakstot ar roku.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Sadiks Hans
| vārds_orģ           =Sadiq Khan
| attēls              =Sadiq_Khan.jpg
| amats               =Londonas mērs
| term_sākums         ={{Dat|2016|5|9|N}}
| term_beigas         =
| priekštecis         =[[Boriss Džonsons]]
| pēctecis            =
| dzim_dati           ={{Dzimšanas datums un vecums|1970|10|8|N}}
| dzim_vieta          =[[Londona]], {{UK}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             =
| partija             =[[Lielbritānijas Leiboristu partija|Leiboristu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[politiķis]]
| alma_mater          =[[Ziemeļlondonas universitāte]]
| reliģija            =[[sunnītu islāms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Sadiks Amans Hans''' ({{val|en|Sadiq Aman Khan}}; dzimis {{dat|1970|10|8}}) ir [[Lielbritānija|britu]] politiķis no [[Lielbritānijas Leiboristu partija|Leiboristu partijas]]. Pašreizējais [[Londona]]s mērs. Sadiks Hans ir cēlies no [[Pakistāna|Pakistānas]] imigrantu ģimenes un ir pirmais Londonas mērs, kas cēlies no etniskās minoritātes, tāpat arī pirmais [[islāmticīgais]] pilsētas vadītājs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Karstgalvis Rods
| attēls                   = Hot-rod-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hot Rod''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Akiva Šafers]]
| producents               =
* [[Džons Goldvins]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Lorns Maiklss]]
| scenārija autors         = [[Pema Breidija]]
| galvenajās lomās         =
* [[Endijs Sambergs]]
* [[Džorma Takone]]
* [[Bills Heiders]]
* [[Denijs Makbraids]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Īans Makšeins]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|8|3||bez}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hot-rod-2007|title=Hot Rod|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25,3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|14,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hotrod.htm|title=Hot Rod (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karstgalvis Rods"''' ({{val|en|Hot Rod}}) ir 2007. gada komēdija, kuras režisors ir [[Akiva Šafers]]. Galvenās lomas atveido [[Endijs Sambergs]], [[Džorma Takone]], [[Bills Heiders]], [[Denijs Makbraids]], [[Aila Fišere]] un [[Īans Makšeins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|8|3||bez}}.

sentences: '''Fotometrija''' ir [[optika]]s nozare, kas pēta gaismas avotu izstaroto elektromagnētisko enerģiju un tās mērīšanu. Gaismas avotus iedala termiskajos un luminiscentajos. Katrā gaismas avotā noteikta veida [[enerģija]] pārvēršas elektromagnētiskā starojuma enerģijā, ar cilvēka aci var saskatīt tikai daļu no šī starojuma, kas ir robežās starp 400 - 760 nm.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss Johans fon Bergs
|     vārds_orig = ''Magnus Johann von Berg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Ērgļu muiža]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1784
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 9
|        m_vieta = Holstres muiža, [[Vīlandes apriņķis]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Gothards Vilhelms fon Bergs]], Eva Helēna fon Helmersena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          bērni = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]], [[Gregors fon Bergs|Gregors]], Eleonora Helēna
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums= Spirillinīna ''[[Patellina corrugata]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|       apakškārta = Spirillinina
|    apakškārta_lv = Spirillinīnas
|         binomial = Spirillinida <small>Hohenegger & Piller, 1975</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Patellinidae}}
* {{TaksoSaite|Planispirillinidae}}
* {{TaksoSaite|Spirillinidae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Spirillinīnas''' (''Spirillinina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakškārta. Apakškārtu 1975. gadā izveidoja austriešu zinātnieki [[Johans Hohenēgers]] un [[Verners Pillers]]. Spirillinīnas dzīvo no [[Triass|triasa]] līdz mūsdienām.

sentences: '''Pumpurošanās''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[bezdzimumvairošanās]] veids, kad jauns [[organisms]] vai jauna [[šūna]] veidojas no vecākorganisma vai šūnas izaugumiem. Pumpurošanās raksturīga arī daudzām [[sēnes|sēnēm]]. Dzīvnieku vidū pumpurojoties vairojas galvenokārt vienšūnas organismi, [[sūkļi]], [[zarndobumaiņi]], [[tunikāti]], daži [[tārpi]]. Dažām sugām pumpurošanās nenotiek līdz galam un jaunie īpatņi paliek savienoti ar vecākorganismu, veidojot kolonijas.

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Francis Aston''
| attēls = Francis William Aston.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1877
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Birmingema]], {{GBR}}
| m_gads =1945
| m_mēnesis=11
| m_diena=20
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Birmingemas universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ķīmija]],
[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Pointings]],
[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[masas spektrometrijas analīze]],
[[veselo skaitļu likums]]
| apbalvojumi =1922. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Lisjēns Demanē
 |       piktogramma_1 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Lucien Démanet''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Žoržs Lisjēns Demanē
 |              dz_dat = {{dat|1874|12|6}}
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = {{dat|1979|3|16}}
 |            mir_viet =
 |             tautība = francūzis
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[sporta vingrošana]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|1920]])
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |           pč_dalība = 1 ([[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|1905]])
 |          pč_medaļas = 3 (1 zelta un 2 bronzas)
 |         pč_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|FRA}} [[Francija olimpiskajās spēlēs|Francija]] (FRA)}}
{{MedalSport       | [[File:Gymnastics pictogram.svg|20px]] [[Vingrošana]] (sporta)}}
{{MedalCompetition |VOS}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vingrošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālā daudzcīņa vīriešiem|Individuālā daudzcīņa]]}}
{{MedalBronze      | [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|Antverpene 1920]] | [[Vingrošana 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — komandu daudzcīņa vīriešiem|Komandu daudzcīņa]]}}
{{MedalCompetition | [[Pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | komandu daudzcīņa}}
{{MedalBronze      | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | individuālā daudzcīņa}}
{{MedalBronze      | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | vingrošanas stienis}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Stiprāks
|attēls                    = Stronger film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stronger''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Deivids Gordons Grīns]]
| producents               =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Skots Silvers]]
* [[Tods Lībermans]]
* [[Deivids Hobermans]]
| scenārija autors         = [[Džons Polono]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Tatjana Maslanija]]
* [[Miranda Ričardsone]]
* [[Klānsijs Brauns]]
* [[Džesika Landija]]
| mūzika                   = [[Maikls Brūks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[Nine Stories Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|Toronto kinofestivāls|2017|9|22|ASV|2017|9|29|Latvija}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stronger-2017|title=Stronger|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 7, 2019|archive-date={{dat|2019|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190306121706/http://www.bbfc.co.uk/releases/stronger-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=stronger.htm|title=Stronger (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Stiprāks"''' ({{val|en|Stronger}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Džefa Baumana un Breta Vitera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Deivids Gordons Grīns]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Tatjana Maslanija]], [[Miranda Ričardsone]], [[Klānsijs Brauns]] un [[Džesika Landija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|8||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Cita nozīme|darbnīcu|citām nozīmēm|Kalve (nozīmju atdalīšana)}}
 celta kalve [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]
'''Kalve''', '''kaltuve''' jeb '''smēde''' (no {{val|de|Schmiede}}), ir [[darbnīca]], kur notiek [[metāls|metāla]] apstrāde un [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumu]] izgatavošana. Tā ir vieta, kur [[kalējs]] metālus var sakarsēt līdz vajadzīgajai temperatūrai, lai tos varētu vai nu liet veidnēs vai, turot ar [[knaibles|knaiblēm]], [[deformācija|deformējot]] apstrādāt ar [[āmurs|āmuru]] uz [[lakta (darbarīks)|laktas]].

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Byssacanthus dilatatus rekonstrukcija.jpg
| att_nosaukums = ''[[Byssacanthus dilatatus]]'' rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Asterolepididae
|     dzimta_lv = Asterolepidīdi
|         ģints = Byssacanthus
|      ģints_lv = Bisakanti
|   kategorijas = nē
| binomial =Byssacanthus <small>Agassiz, 1845</small>
}}
'''Bisakanti''' (''Byssacanthus'') ir izmirusi [[Antiarhi|antiarhu]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] ģints no [[Baltija]]s [[vidusdevons|vidusdevona]] nogulumiem. Tās pārstāvjus raksturo augsts ķermenis ar slīpu dzelksni ķermeņa bruņas muguras daļā. Ģinti pirmo reizi aprakstīja un nosaukumu deva amerikāņu dabas pētnieks [[Luijs Agasi]] 1845. gadā. Bez Baltijas ģints ir izplatīta arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] un [[Donbass|Donbasā]]. Ģints vienīgā zināmā suga ir ''[[Byssacanthus dilatatus]]''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С2Н2О3
|molmasa=74,04
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=—93 °C
|viršanas temperatūra=111 °C
}}
'''Glioksilskābe''' (oksoetānskābe, formilskudrskābe, OCH−СООН) ir vienkāršākā aldehīd[[karbonskābe]]. Bezūdens glioksilskābe ir bezkrāsains, higroskopisks sīrupveida šķidrums. Glikolskābes sāļus un esterus sauc par '''glioksilātiem'''.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Militārā vienība
|unit_name = Seišelu Tautas aizsardzības spēki
Seychelles People's Defence Force
|image = [[file:Flag of the Seychelles People's Defence Force.svg|200px]]
|caption = Seišelu Tautas aizsardzības spēku karogs
|dates  = 1977.gadā
|country = {{flaga|Seišelu salas}} [[Seišelu salas]]
|allegiance =
|branch = [[Šeiselu Krasta apsardze]]
Šeiselu gaisa spēki
Prezidenta drošības dienests
|type = [[Armija]]
|role =
|size = 650 karavīru (2012)
|command_structure =
|garrison =
|past_commanders =
|ceremonial_chief =
|notable_commanders =
|identification_symbol = [[File:Logo of the Seychelles People's Defence Force.svg|100px|Armijas emblēma]]
|identification_symbol_2 =
|nickname =
|patron =
|motto =''Service before self''
|colors =
|march =
|mascot =
|battles =
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}
'''Seišelu Tautas''' '''aizsardzības spēki''' ir [[Seišelu Republika|Seišelu Republikas]] armija, kas sastāv no kājnieku vienības, krasta apsardzes, gaisa spēkiem un prezidenta drošības dienesta.

sentences:
[[File:Specimen Vitellaria paradoxa.jpg|thumb|Herbārija lapa ''Vitellaria paradoxa''.]]
'''Herbārijs''' ({{val|la|herbarium}}; no ''herba'' — 'augs') ir īpaši ievāktu,  žāvētu un dokumentētu [[augs|augu]] kolekcija. Parasti augus žāvējot sapresē un pēc izžāvēšanas piestiprina blīvām [[papīrs|papīra]] lapām. Bet ir arī kolekcijas, kur augi glabājas aploksnēs un ir brīvi aplūkojami. Atkarībā no auga veida un izmēra uz herbārija lapas var izvietot veselu īpatni vai to grupu, vai arī lielāka auga (piemēram, [[Koks|koka]]) raksturīgākās daļas. Katrai herbārija lapai jeb eksemplāram ir jābūt pievienotai etiķetei ar auga nosaukumu, ievākšanas vietu, laiku, īsu [[Biotops|biotopa]] aprakstu un autora vārdu. Par '''herbāriju''' sauc arī institūcijas vai to nodaļas, kur herbārijs glabājas un notiek pētnieciskais darbs [[Botānika|botānikā]], piemēram, Viktorijas Nacionālais herbārijs ([[Austrālija|Austrālijā]]), LU Muzeja herbārijs.<ref>[https://www.lu.lv/par-mums/struktura/lu-muzejs/ LU: Latvijas Universitātes Muzejs]</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|ģenerālisimusu|Aleksandrs Suvorovs (nozīmju atdalīšana)|Aleksandrs Suvorovs}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Nagļu pagasts
| karte             = Nagļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Nagļi
| platība           = 138,3
| iedzīvotāji       = 439<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 439 / 138.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.nagli.lv
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Daina Jāņkalne
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1963
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 20
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta = [[Jūrmala]]
| pilsonība =
| tautība = Latviešu
| nodarbošanās = {{hlist|Žurnāliste|Režisore|Producente}}
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| dzīvesbiedrs = [[Kristaps Gulbis]]
| bērni = 3
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Daina Jāņkalne''' (dzimusi {{dat|1963|12|20}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu televīzijas un radio sarunu šovu vadītāja, veidotāja, redaktore un producente. Pazīstama kā televīzijas raidījumu ''Ienesīga vieta, Abi labi, Starp mums runājot, Sieviete. Personīgi.'' vadītāja un veidotāja un [[Latvijas Radio]] 1 šova ''Kā labāk dzīvot'' prezentētāja.<ref name="nra.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/kultura/personibas/217408-daina-jankalne-atkal-ekranos-sieviesu-pasauli-atklajot.htm|title=Daina Jāņkalne atkal ekrānos. Sieviešu pasauli atklājot|website=nra.lv|access-date=2020-12-30|language=lv}}</ref><ref name="stv-pirma-sieviete-personigi-tresdiena-2019-gada-14-augusts-plkst-21-un-00">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvepg.eu/lv/latvia/channel/stv_pirma/review/20190814210000/sieviete_personigi|title=STV Pirmā! - Sieviete. Personīgi. - trešdiena, 2019. gada 14. augusts, plkst. 21 un 00|last=TVEpg.eu|website=tvepg.eu|access-date=2020-12-30|language=lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Parastā cidonija
|          platums = 235px
|           attēls = Cydonia.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rosaceae
|        dzimta_lv = Rožu dzimta
|      apakšdzimta = Maloideae
|   apakšdzimta_lv = Ābeļu apakšdzimta
|            ģints = Cydonia
|         ģints_lv = Cidonijas
|          ģints_r = Parastā cidonija
|             suga = C. oblonga
|          suga_lv = Parastā cidonija
|           suga_r = Parastā cidonija
|         binomial = Cydonia oblonga
|         sinonīmi = ''Cydonia vulgaris''
|  izcelsmes_vieta = [[Dienvidrietumāzija]] un [[Kaukāzs]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Terres australes et antarctiques françaises
|    pilnais_valsts_nosaukums = Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes
|            valsts_nosaukums = French Southern and Antarctic Lands
|               karoga_attēls = Flag_of_the_French_Southern_and_Antarctic_Lands.svg
|            karoga_nosaukums = Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemju karogs
|              ģerboņa_attēls = Francuskie terytoria południowe godlo2.png
|           ģerboņa_nosaukums = Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemju ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto = ''"Liberté, Égalité, Fraternité"''
|                valsts_himna = ''[[Marseljēza|La Marseillaise]]''
|               kartes_attēls = TAAF-fr.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Portofransē]]
| latd=49 | latm=21 | latNS=S | longd=70 | longm=13 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[Franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[Francijas prezidents]]
|                valsts_galva = [[Emanuels Makrons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Prefekts
|               valsts_galva2 = Sesils Poco di Borgo
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Francijas aizjūras teritorija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1955]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 439 781
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|          iedzīvotāju_skaits = nav patstāvīgi iedzīvotāji
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4 ([[Krozē salas]], [[Izklaidus salas]])
[[UTC]]+5 ([[Kergelēna arhipelāgs]],
[[Amsterdama (sala)|Amsterdama]], [[Sentpola (sala)|Sentpola]])
[[UTC]]+10 ([[Adelijas Zeme]])
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .tf
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 260
|              iso_kods_alfa2 = TF
|              iso_kods_alfa3 = ATF
}}
'''Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes''' ({{val|fr|Terres australes et antarctiques françaises}}, saīsināti ''TAAF'') ir [[Francija]]s aizjūras teritorija [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienviddaļā un [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Teritorija bieži tiek saukta arī par '''Francijas Dienvidjūru Zemēm''' ({{val|fr|Terres australes françaises}}), lai izslēgtu starptautiskās sabiedrības neatzītās Francijas pretenzijas Antarktīdas [[Adelijas Zeme|Adelijas Zemē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Delphinus delphis with calf.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Delphinus delphis|Delfīni}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Agnatha|Bezžokļaiņi}}
* {{TaksoSaite|Gnathostomata|Žokļaiņi}}
| kategorijas =nē
| binomial = Vertebrata <small>([[Cuvier]], 1812)</small>
}}
'''Mugurkaulnieki''' (''Vertebrata'') vai '''galvaskausaiņi''' (''Craniata'') — [[Hordaiņi|hordaiņu]] apakštips. Dominējošā (līdz ar [[kukaiņi]]em) [[dzīvnieki|dzīvnieku]] grupa gan uz zemes, gan gaisā.

sentences:
{{mazais burts}}
{{TV raidījuma infokaste
| show_name            = eXperiments
| show_name_2          =
| image                =
| caption              =
| genre                =
| format               = [[Erudīcijas konkurss]]
| creator              = [[Latvenergo]]
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{LAT}}
| language             = Latviešu
| num_seasons          =
| num_episodes         =
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              = http://www.experiments.lv
}}

sentences:
[[Kategorija:Fantāzijas literatūra]]
[[Kategorija:Anime]]
[[Kategorija:Fantāzijas literatūra|manga]]
[[Kategorija:Manga]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šis slepenais iekāres objekts
| operators =
| attēls = Obscureobjectdesireposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Luiss Bunjuels]]
| producents = Seržs Silbermans
| scenārijs = * Luiss Bunjuels
* [[Žans Klods Karjērs]]
| aktieri = * [[Fernando Rejs]]
* [[Karola Bukē]]
* [[Anhela Molina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cet obscur objet du désir''
| studija = * ''Greenwich Film Productions''
* ''Les Films Galaxie''
* ''InCine''
| montāža =
| izplatītājs = * ''GEF-CCFC''
* ''InCine''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|8|17}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ESP}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šis slepenais iekāres objekts"''' ({{Val|fr|Cet obscur objet du désir}}, {{Val|es|Ese oscuro objeto del deseo}}) ir 1977. gada [[Francija]]s un [[Spānija]]s kopražojuma [[Sirreālisma kino|sirreāla]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Luiss Bunjuels]], bet scenārija autori — Bunjuels un [[Žans Klods Karjērs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Fernando Rejs]], [[Karola Bukē]] un [[Anhela Molina]]. Filma balstīta uz 1898. gada [[Pjērs Luiss|Pjēra Luisa]] romānu ''La Femme et le pantin''. Šī ir pēdējā Bunjuela režisētā filma pirms viņa nāves 1983. gadā.<ref>{{Atsauce|title=Cet obscur objet du désir|url=https://www.imdb.com/title/tt0075824/|publisher=Greenwich Film Productions, Les Films Galaxie, In-Cine Compañía Industrial Cinematográfica|date=1977-10-08|accessdate=2022-10-31|first=Luis|last=Buñuel}}</ref><ref>{{Atsauce|title=That Obscure Object of Desire (1977) - Luis Buñuel {{!}} Synopsis, Characteristics, Moods, Themes and Related {{!}} AllMovie|url=https://www.allmovie.com/movie/v49269|accessdate=2022-10-31|language=en}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences: '''Hemodialīze''' ir [[vielmaiņa]]s galaproduktu un [[Toksiskums|toksisko]] vielu izvadīšana no [[Asinis|asinīm]], izmantojot puscaurlaidīgas [[membrāna]]s ar dializējošo [[Šķīdums|šķīdumu]].

sentences: '''Multivides piekļuves kontroles adrese (MAC adrese)''' ir unikāls identifikators, kas piešķirts tīkla interfeisa kontrollerim (NIC), lai to izmantotu kā tīkla adresi komunikācijā tīkla segmentā. Šī izmantošana ir izplatīta lielākajā daļā IEEE 802 tīkla tehnoloģiju, tostarp Ethernet, Wi-Fi un Bluetooth. Atvērto sistēmu starpsavienojuma (OSI) tīkla modeļa ietvaros MAC adreses tiek izmantotas datu savienojuma slāņa vidējās piekļuves kontroles protokola apakšslānī. Kā parasti attēlots, MAC adreses ir atpazīstamas kā sešas divu heksadecimālo ciparu grupas, atdalītas ar defisēm (īsa svītriņa), koliem vai bez atdalītāja.

sentences: '''Jelgavas pamiers''' (poļu: ''Rozejm w Mitawie'', zviedru: ''Stilleståndet i Mitaw'') bija pagaidu izlīgums starp karojošajām pusēm [[Poļu-zviedru karš (1600-1629)|Poļu-zviedru kara (1600-1629)]] trešā posma (1620—1622) noslēgumā. Pamieru 1622. gada novembrī [[Jelgavas pils|Jelgavas pilī]] parakstīja [[Zviedru Vidzeme]]s ģenerālgubernators [[Jakobs Delagardijs]] un Lietuvas hetmanis [[Kristaps Radvils]].

sentences:
{{citas nozīmes|mērvienību|Kulons (nozīmju atdalīšana)|kulons}}
'''Kulons''' (C) ir elektriskā lādiņa mērvienība. Viens kulons ir tāds [[elektriskais lādiņš]], kas izplūst caur vadītāja šķērsgriezumu vienā sekundē, ja strāvas stiprums vadītājā ir viens [[ampērs]].

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences: '''Lirika''' vai '''liriskā dzeja''' ir [[dzeja]]s forma, kas izceļas ar [[emocijas|emocionālu]], [[subjektivitāte|subjektīvu]] un [[personība|personīgu]] izpausmi. Tā fokusējas uz autora personīgajiem [[jūtas|jūtām]], [[domas|domām]] un [[pieredze|pieredzi]], sniedzot tās lasītājam ieskatu dzejnieka iekšējā pasaulē. Liriskajā dzejā bieži vien dominē tādi emocionālie stāvokļi, kā [[mīlestība]], [[zaudējums]], [[laime]], [[skumjas]] vai citas [[intimitāte|intīmas]] tēmas. Lirika bieži izpaužas īsos [[dzejolis|dzejoļos]] vai [[dziesma|dziesmās]], kur svarīgs ir valodas skaistums, [[ritms]] un [[atskaņa]]s. Liriskā dzeja ne vienmēr ir saistīta ar konkrētu stāstu vai sižetu, bet drīzāk vērsta uz dzejnieka subjektīvo pieredzi un izjūtām. Lirika ietvert plašu stilu un formu klāstu, un dažādās kultūrās tā var atšķirties gan pēc stilistiskajām īpatnībām, gan tematikas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Ivans Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Iwan von Lieven''
|         attēls = Pauls Līvens pirms Pirmā pasaules kara.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Pauls Līvens savā automobilī
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]] {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Pauls Hermanis Līvens (1821—1881); Natālija fon der Pālena (1842—1920)
|          brāļi = [[Anatols Leonīds Līvens]] (1873—1937)
|          māsas = Marija (1877—1907); Aleksandra (1879—1974); Sofija (1880—1964)
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon Taube, 1876—1964)
|          bērni = Marija (1907), Leonīds (1909), Aleksandrs (1919—1988)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Līvens''' ({{val|de|Paul von Lieven}}, 1875—1963) bija [[Smiltenes muiža]]s īpašnieks, [[firsts]] ([[kņazs]]). [[Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene|Dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene]] projekta autors (1908—1911).

sentences: '''Betulīns''' ir kristāliska balta [[organiskā viela]], kas ir atrodama [[bērzu dzimta|bērza]] tāsī. Tieši šīs vielas dēļ bērza stumbram ir balta krāsa. Betulīns ir galvenā bērza tāss ekstrakta sastāvdaļa, un tā daudzums var mainīties no 10% līdz 40% (betulīna masas daļa absolūti sausajā tāsī) atkarībā no bērza [[suga]]s, vecuma, klimata apstākļiem un gadalaika.<ref>Выделение бетулина из бересты березы и изучение его физико-химических и фармакологических свойств / С. А. Кузнецова, Г. П. Скворцова, Ю. Н. Маляр, Е. С. Скурыдина, О. Ф. Веселова // Химия растительного сырья. — 2013.</ref>

sentences: . Labajā pusē: [[plēkšņu kvieši]]. Apakšā: [[mieži]]. Kreisajā pusē: [[rudzi|rudzu]] pārslas]]

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētikas disciplīnas]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences:
[[Kategorija:Psiholoģijas teorija]]
[[Kategorija:Uzvedība]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences: '''Krusteniskās saites''' nostiprina [[ceļa locītava|ceļa locītavu]] tās iekšienē un notur celi savā vietā kustību laikā. Šīs saites ir labi apasiņotas un to pārrāvums vai ievainojums rada lielu asinsizplūdumu ceļa locītavā. Krusteniskās saites visbiežāk savaino un pārrauj [[kalnu slēpošana|kalnu slēpošanā]], [[futbols|futbolā]] un [[basketbols|basketbolā]]. Pēc krustenisko saišu traumēšanas ceļa locītava parasti stipri pietūkst, jo piepildās ar asinīm. Jāņem vērā, ka traumas iespējamās sekas precīzi nav iespējams noteikt uzreiz, bet pēc aptuveni 3-6 nedēļām, kad, izvērtējot pacienta fiziskās slodzes līmeni un ceļa locītavas stabilitāti, speciālists var noteikt, vai nepieciešama saišu atjaunošana [[ķirurģija|ķirurģiskā]] ceļā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Nāvessods Grieķijā''' bija [[Nāvessods|nāvējošu soda veidu kopums]], kurus izpildīja [[Grieķija|Grieķijas]] teritorijā esošās varas iestādes vai atsevišķas organizētas grupas. Mūsdienās šāds sods Grieķijā ir atcelts.

sentences:
[[File:Pulkovo observatory 2004.jpg|thumb|Pulkovas observatorija]]
'''Pulkovas observatorija''' ({{val|ru|Пулковская астрономическая обсерватория}}) ir [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s galvenā [[observatorija]]. Atrodas 19 km uz dienvidiem no [[Sanktpēterburga]]s [[Pulkovas augstienes|Pulkovas augstienēs]] 75 m v.j.l. Daļa no [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]] iekļautā objekta (Sanktpēterburgas vēsturiskais centrs un saistīto pieminekļu grupa).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Bergs
|     vārds_orig =
|         attēls = Berg Carlos 1843-1902.png
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Zentenes pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība =
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rīgas Politehnikums]]
Argentīnas Nacionālā zinātņu akadēmija
[[Buenosairesa]]s Nacionālais muzejs
[[Montevideo]] Nacionālais muzejs
|     alma_mater =
|        zinātne = [[zooloģija]]
|     sasniegumi = aprakstījis simtiem jaunu [[Dienvidamerika]]s dzīvnieku sugu
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Čārlija Vilsona karš
| attēls                   = Charliewilsonwarposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Charlie Wilson's War''
| žanrs                    = drāma, komēdija, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               =
* [[Gerijs Getzmens]]
* [[Toms Henkss]]
| scenārija autors         = [[Ārons Sorkins]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Neds Bītijs]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Playtone]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Participant Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|12|21||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/charlie-wilsons-war-2007|title=Charlie Wilson's War|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 28, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=charliewilsonswar.htm|title=Charlie Wilson's War (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Čārlija Vilsona karš"''' ({{val|en|Charlie Wilson's War}}) ir 2007. gada ASV biogrāfiska kinokomēdija, kas balstīta uz Džordža Krila tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir [[Maiks Nikolss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Džūlija Robertsa]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Emilija Blanta]], [[Eimija Adamsa]] un [[Neds Bītijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|12|21||bez}}.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #1E90FF
| nos = ''Zenit''
| logo =
| pilns = ''Футбольный клуб Зенит''
| iesauka = ''Сине-бело-голубые''
(zili-balti-gaišzilie)
''Зенитчики'' (zenītnieki)
| pilsēta = {{Vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
| dib = 1925
| dib_mēn = 5
| dib_dat = 30
| stad = [[Sanktpēterburgas stadions]]
| ietilp = 67 800
| prez = {{flaga|Krievija}} [[Aleksandrs Medvedevs]]
| tren = {{flaga|Krievija}} [[Sergejs Semaks]]
| līga = [[Krievijas futbola Premjerlīga|Krievijas Premjerlīga]]
| sez = 2020.—2021.
| poz = 1. vieta
| mediji = {{URL|fc-zenit.ru/}}
| pattern_la1 = _zenit1718h
| pattern_b1 = _zenit1718h
| pattern_ra1 = _zenit1718h
| pattern_sh1 = _zenit1718h
| pattern_so1 = _zenit1718h
| leftarm1 = 004d99
| body1 = ffffff
| rightarm1 = 004d99
| shorts1 = 000066
| socks1 = 000066
| pattern_la2 = _zenit1617a
| pattern_b2 = _zenit1617a
| pattern_ra2 = _zenit1617a
| pattern_sh2 = _zenit1617a
| pattern_so2 = _zenit1617a
| leftarm2 = ffffff
| body2 = ffffff
| rightarm2 = ffffff
| shorts2 = ffffff
| socks2 = ffffff
}}

sentences: '''Ihtioloģija''' ({{val-el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘mācība’) ir [[zooloģija]]s nozare, kurā tiek pētītas [[zivis]] — to uzbūve, uzvedība, attīstība, [[evolūcija]], [[sistemātika]] un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā [[hidrobioloģija|hidrobioloģiju]], [[jūras bioloģija|jūras bioloģiju]], [[limnoloģija|limnoloģiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]] un citām zinātnēm, kas saistītas ar [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lensteras ēka
| native_name         = ''Leinster House/Teach Laighean''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Īrija#Eiropa
| status              =
| image               = Leinsterhouse.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| latd  = 53.34055 | latNS  = N
| longd = 6.254021 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.oireachtas.ie/en/visit-and-learn/history-and-buildings/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Jukagiri, 1906. gads
|tauta=Jukagiri
|skaits=1597 (2010)
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[krievu valoda]], [[jakutu valoda]]
[[jukagiru valodas]], [[čukču valoda]]
|reliģija=[[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas=
|radi= [[čuvani]]
}}
'''Jukagiri''' (pašnosaukums: ''одул, деткиль'') ir [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]], viena no reģiona senākajām tautām.<ref>{{PZT|312|Jukagiri}}</ref> Mīt galvenokārt [[Kolima (upe)|Kolimas]] upes baseinā [[Sahas Republika]]s ziemeļaustrumos un [[Čukotka|Čukotkas autonomajā apvidū]]. 2010. gada tautskaitē par jukagiriem sevi atzina 1597 cilvēki. Tradicionālā nodarbošanās ir zveja, briežkopība, medības un suņkopība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raipon.info/peoples/yukagirs/yukagirs.php |title=Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Юкагиры |access-date={{dat|2021|03|07||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210126153406/http://raipon.info/peoples/yukagirs/yukagirs.php }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ludvigs fon Kube
|     vārds_orig = ''Ludwig von Cube''
|         attēls = Cube_Wappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1788
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tirza]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Latvija|Gulbenes novads}})
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans fon Kube]]<br/>Frīderike Marija, dzimusi Udama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Oksikodons''' (C18H21NO4) ir opioīdu grupas pretsāpju medikaments. Tas pirmo reizi tika iegūts 1916. gadā [[Vācija|Vācijā]] kā viens no vairākiem jaunajiem pussintētiskajiem opioīdiem, lai mēģinātu uzlabot tobrīd esošos opioīdus: [[morfīns|morfīnu]], [[heroīns|heroīnu]] un [[kodeīns|kodeīnu]]. Oksikodons ir iekļauts [[Latvija|Latvijā]] kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru II sarakstā (ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, oksikodona daudzums līdz 0,2 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=50539 Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību], likumi.lv, pārbaudīts {{dat|2011|11|18||bez}}</ref>

sentences:
{{OSImodelis}}
{{TCPIPmodelis}}
'''Datu posma'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=datu%20posma%20sl%C4%81nis&list=sl%C4%81nis&lang=LV|title=Akadēmiskā terminu datubāze - slānis - datu posma slānis|website=termini.lza.lv|access-date=2020-05-25}}</ref> jeb '''kanāla slānis''' ({{val|en|Data link layer}}) ir 2. slānis 7 slāņu [[Atvērto sistēmu sadarbības bāzes etalonmodelis|OSI]] un 5 slāņu [[TCP/IP modelis|TCP/IP]] modeļos. Tas apkalpo [[Tīkla slānis|tīkla slāni]] un izmanto [[Fizikālais slānis|fizikālā slāņa]] funkcijas. Grāmatās, kas izdotas līdz apmēram 1992. gadam, lietoja kanāla slāņa jēdzienu.

sentences:
{{Sabiedriskā transporta infokaste
|nosaukums          = Tvaika lokomotīve
|attēls             =
|attēls paraksts    = Šaursliežu tvaika lokomotīve
|salons             =
|salons paraksts    =
|transporta veids   =
|izmanto kopš       = Kopš [[1804]]. gada
|pielietojums       = Sabiedriskais transports<br />kravu pārvadājumi
|infrastruktūra     = dzelzceļa sliedes
|dzinējs            = [[Tvaika dzinējs]]
|ātrums             = līdz 202,6 km/h
}}
'''Tvaika lokomotīve''' ir autonoma [[lokomotīve]] ar [[Tvaika dzinējs|tvaika dzinēja]] iekārtu. Tvaika lokomotīves bija pirmie pa [[Sliede|sliedēm]] braucošie transportlīdzekļi. Pateicoties tvaika lokomotīvēm, izveidojās dzelzceļu sistēma, jo tieši pa tiem 19. gadsimtā un 20. gadsimta pirmajā pusē veica lielu daudzumu iekšēju un starptautisku pārvadājumu, veicinot valstu ekonomiskā stāvokļa uzlabošanos. Tvaika lokomotīves pastāvīgi tika pilnveidotas un uzlabotas, kā rezultātā izveidojusies liela konstrukciju daudzveidība. Tomēr no 20. gadsimta vidus tvaika lokomotīvēm nācās piekāpties modernākām lokomotīvēm — [[Elektrolokomotīve|elektrolokomotīvēm]] un [[Dīzeļlokomotīve|dīzeļlokomotīvēm]] —, kas ir daudz ekonomiskākas par tvaika lokomotīvēm. Taču daudzās pasaules valstīs tvaika lokomotīves joprojām izmanto ikdienas apritē.

sentences:
'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

sentences: '''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×1023 elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Garīgā veselība]]
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Nervu sistēmas slimības]]
[[Kategorija:Invaliditāte]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Socioloģija]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pāvilostas Svētā Gara Romas katoļu baznīca ar zvanu torni
| source         = https://www.panoramio.com/photo/5914504
| date           =
| author         = Laima Gūtmane(simka)
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
'''Deltveida muskulis''' ir [[muskulis]], kas cilvēka plecu padara apaļu. Deltveida muskulis sastāv no trim šķiedru kopām, tomēr [[elektromiogrāfija]] norāda, ka tas sastāv no vismaz septiņām šķiedru kopām, kuras centrālā [[nervu sistēma]] var kontrolēt neatkarīgi vienu no otras.
Šo muskuli sauc par deltveida muskuli tādēļ, ka šis muskulis ir grieķu burta [[Delta (burts)|delta]] (trīsstūris) formā.
Deltveida muskulī bieži izdara [[intramuskulārās injekcijas]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Otra Boleinu meita
| attēls                   = Other boleyn girl post.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Other Boleyn Girl''
| žanrs                    = vēsturiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džastins Čedviks]]
| producents               = [[Elisona Ouena]]
| scenārija autors         = [[Pīters Morgans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Džims Sturdžess]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Marks Railenss]]
* [[Deivids Morisejs]]
* [[Edijs Redmeins]]
| mūzika                   = [[Pols Kantelons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|2|15|Berlīnes filmu festivāls|2008|2|29|ASV|2008|3|7|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/other-boleyn-girl-2008|title=The Other Boleyn Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106093253/http://bbfc.co.uk/releases/other-boleyn-girl-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=otherboleyngirl.htm|title=The Other Boleyn Girl (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Otra Boleinu meita"''' ({{val|en|The Other Boleyn Girl}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska vēsturiska drāma, kas balstīta uz Filipas Gregorijas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džastins Čedviks]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Natālija Portmane]], [[Ēriks Bana]], [[Džims Sturdžess]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Marks Railenss]], [[Deivids Morisejs]], [[Edijs Redmeins]] un [[Benedikts Kamberbačs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|15||bez}} [[Berlīnes filmu festivāls|Berlīnes filmu festivālā]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[File:Radiocarbon dating calibration.svg|thumb|''BP'' radiooglekļa datēšanas [[kalibrācija]] ]]
'''Pirms mūsdienām''' ({{val|en|Before Present}} jeb '''BP''') ir laika atskaites mērs, kuru izmanto [[arheoloģija|arheoloģijā]], [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] un citās zinātnes nozarēs, lai atzīmētu, ka notikums ir noticis pagātnē. Tā kā "mūsdienu" laiks mainās, tad pieņemts uzskatīt [[1950. gads|1950. gadu]] par mūsdienu atskaites punktu. Tas ir saistīts ar to, ka 1950. gados [[radiooglekļa datēšana]] kļuva praktiski pielietojama.

sentences: '''Kubaņas kazaki''' ir [[Krievijas Impērija]]s [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]] [[Kazaki|kazaku]] kārtas daļa, kā arī tauta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://versia.ru/kubanskie-kazaki-zaxoteli-stat-narodom|title=Казакия – не Россия? - Кубанские казаки захотели стать народом|website=versia.ru|access-date=2023-05-18|language=ru}}</ref> kas apdzīvo mūsdienu [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadu]], [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] rietumu daļu, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] dienvidus.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aldana
| attēls   = Река Алдан в Томмоте.JPG
| paraksts    = Aldana pie Tommotas
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aldan.png
| kartes_paraksts   = Aldanas baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 2273
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 72
| kritums           =
| caurtece          = 5060
| gada_notece       = 161
| baseins           = 729000
| baseins_latvijā   =
| izteka             = [[Stanovojs]]
| ieteka             = [[Ļena]]
  | sāk_plat_d=56| sāk_plat_m=26| sāk_plat_s=28| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=123| sāk_gar_m=46| sāk_gar_s=30| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=63| iet_plat_m=26| iet_plat_s=25| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=129| iet_gar_m=33| iet_gar_s=44| iet_gar_EW=E
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Amga]], [[Učura]], [[Maja]]
}}
'''Aldana''' ([[krievu valoda|krievu]] un {{val|sah|Алдан}}) ir upe [[Jakutija|Jakutijas Republikā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]], lielākā [[Ļena]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|27}}</ref> Sākas [[Stanovojs|Stanovoja]] grēdas ziemeļu nogāzē uz Jakutijas un [[Amūras apgabals|Amūras apgabala]] robežas, sākumā tek austrumu virzienā pa [[Aldanas kalniene|Aldanas kalnieni]], vēlāk pagriežas uz ziemeļiem gar [[Verhojanskas grēdājs|Verhojanskas grēdāju]] un uz rietumiem un ietek Ļenas upē lejpus [[Jakutska]]s. Kuģojama 1600 km garumā līdz [[Tommota]]i, kur upi šķērso [[Tindas—Jakutskas dzelzceļš]]. Lielākās pietekas ir [[Učura]], [[Maja]], [[Allahjuņa]] (labās), [[Amga]] (kreisā).

sentences: '''Nometinājuma josla''' ({{val|ru|Черта оседлости}}) bija teritorija [[Krievijas Impērija]]s rietumu apgabalos, ārpus kuras saskaņā ar imperatores [[Katrīna II|Katrīnas II]] rīkojumu (''указ'') bija aizliegts apmesties uz dzīvi [[ebreji]]em (izņemot 1. ģildes tirgoņus, personas ar augstāko izglītību, reģistrētās [[prostitūta]]s, bijušās militārpersonas, kristītos ebrejus).

sentences: '''Maniheisms''' bija plaši izplatīta reliģija, kas radās [[Sasanīdu impērija|Sasanīdu impērijā]] 3. gadsimtā un pastāvēja vairāk nekā desmit gadsimtus. Par tās radītāju uzskatāms [[Senā Persija|Senās Persijas]] [[pravietis]] [[Māni (pravietis)|Māni]].<ref>{{cite web |url=http://www-bcf.usc.edu/~sbriggs/Britannica/manichaeism.htm |title=Manichaeism |publisher=Encyclopedia Britannica |accessdate=2013. gada 4. septembris |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130603132721/http://www-bcf.usc.edu/~sbriggs/Britannica/manichaeism.htm |archivedate=2013. gada 3. Jūnijs }} {{en ikona}}</ref><ref>{{cite web |url=http://www.newadvent.org/cathen/09591a.htm |title=Manichaeism |publisher=New Advent Encyclopedia |accessdate=2013. gada 4. oktobris}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Sunshine''
| attēls                   =  Sunshine 1999 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Coriolanus''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Istvans Zabo]]
| producents               =
* [[Andrass Hamori]]
* [[Roberts Lantoss]]
| scenārija autors         =
* [[Izraels Horovics]]
* Istvans Zabo
| galvenajās lomās         =
* [[Reifs Fainss]]
* [[Rouzmarija Herisa]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Dženifera Ēle]]
* [[Debora Kara Angera]]
* [[Mollija Pārkere]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Džons Nevils]]
* [[Mirjama Margo]]
| mūzika                   = [[Moriss Džarrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Bavaria Film and TV Fund]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Filmfonds Wien]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Kinowelt Filmproduktion]]''
* ''[[The Movie Network]]''
* ''[[TV2]]''
* ''[[Téléfilm Canada]]''
* ''[[Österreichischer Rundfunk]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Kinowelt Filmverleih]]''
* ''[[InterCom]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 180 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999|title=Sunshine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2019|archive-date={{dat|2019|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191025170829/https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-1999}}</ref>
| valsts                   =
* {{GER}}
* {{AUS}}
* {{HUN}}
* {{CAN}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0145503/?ref_=bo_se_r_2|title=Sunshine|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Sunshine''''' ({{val|en|Coriolanus}}) ir 1999. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Istvans Zabo]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Rouzmarija Herisa]], [[Reičela Vaisa]], [[Dženifera Ēle]], [[Debora Kara Angera]], [[Mollija Pārkere]], [[Džeimss Freins]], [[Džons Nevils]] un [[Mirjama Margo]]. Filmas pirmizrāde notika 1999. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Dzelteno apsēju sacelšanās''' bija zemnieku sacelšanās, kas notika [[Ķīna|Ķīnā]] 184. gadā [[Haņu dinastija]]s un imperatora [[Lindi]] valdīšanas laikā.

sentences: '''Organisms''' ({{val|el|οργανισμός}}, ''organismós'') [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] ir [[dzīvība|dzīva]] būtne, dzīvs ķermenis. Organismu izcelšanās vēl joprojām ir strīdīgs un diskutējams jautājums. Visi organismi tiek dalīti divās lielās organismu kategorijās — [[eikarioti|eikariotos]] un [[prokarioti|prokariotos]]. Tiek uzskatīts, ka prokariotiem var izšķirt divas atšķirīgas sfēras: [[baktērijas]] un [[arheji|arhebaktērijas]], kuras savā starpā nav tuvākas kā ar [[eikarioti]]em. Intervāls starp [[prokarioti]]em un eikariotiem ir plaši aplūkojis galvenās trūkstošās atšķirības [[evolūcija]]s vēsturē. Divi eikariotiskie organoīdi — mitohondriji un hloroplasti parasti tiek uzskatīti par atvasinātiem no endosimbiotiskām baktērijām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft Access''
| logo                   = Microsoft Office Access (2019-present).svg
| screenshot             = Access.PNG
| caption                = ''Microsoft Office Access 2013'' [[Windows 8]] operētājsistēmā
| collapsible            =
| author                 =
| developer              = ''[[Microsoft]] Corporation''
| released               = 1992. gada novembris
| discontinued           =
| latest_release_version = 2013 (15.0.4420.1017)
| latest_release_date    = {{dat|2012|10|2|N|bez}}
| frequently updated     =
| programming language   =
| operating_system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| size                   =
| language               =
| status                 = Aktīva
| genre                  = [[Datu bāzu vadības sistēma]]
| license                =
| website                = {{URL|http://office.microsoft.com/access}}
}}
'''Microsoft Access''' ir relācijas datubāzes pārvaldības sistēma. Tā ir izveidota, lai lietotājiem atvieglotu darbu ar lieliem datu apjomiem. Visi datu bāzē izmantojamie objekti saistīti vienā kopīgā sistēmā. Šo saistību nodrošina saites starp tabulām.

sentences: '''Heparīns''' ({{val-la|heparin}}) ir [[Proteoglikāni|proteoglikāns]], kas sastāv no [[glikuronskābe]]s un [[Glikozamīns|glikozamīna]]. [[Cilvēks|Cilvēka]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] organismā heparīns izstrādājas [[Tuklās šūnas|tuklajās šūnās]] un ir dabīgs [[asins]] [[Antikoagulanti|pretsarecēšanas]] faktors.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par videospēlēm.

sentences: {{Commonscat|Shooters from Romania|Rumānijas šāvēji}}

sentences: '''Hronometrs''' ir precīzs atsperes [[pulkstenis]], kurš nepieciešams, lai glabātu precīzu [[Griniča]]s laiku uz kuģa.<ref name="piemērs">Jūras astronomija I daļa, R. Brūvels, Rīga - Jūrniecības departaments, 1932., 410. lpp.</ref> [[jūrniecības astronomija|Jūrniecības astronomijā]] hronometru izmanto, lai noteiktu ģeogrāfisko [[garums|garumu]]. Tas tika izgatavots astoņpadsmitajā gadsimtā un kļuva par svarīgu [[navigācija]]s līdzekli, kamēr neieviesa modernās sakaru, [[radionavigācija]]s un pavadoņu navigācijas sistēmas.

sentences: '''Poti līgums''' noslēgts 1918. gada 28. maijā Gruzijas ostas pilsētā [[Poti]] starp [[Vācijas Impērija]]s ģenerāli Oto fon Losovu un [[Gruzijas Demokrātiskā Republika|Gruzijas Demokrātiskās Republikas]] valdību. Apmaiņā pret Vācijas sniegto diplomātisko atzīšanu un militāro aizsardzību no [[Osmaņu impērija]]s uzbrukuma, Gruzija kļuva par vācu protektorātu un ekonomisko sabiedroto.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Soross
|     vārds_orig = ''George Soros''
|         attēls = George Soros - Festival Economia 2018 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džordžs Soross 2018. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Budapešta]], [[Ungārijas Karaliste (1920—1946)|Ungārijas Karaliste]]<br />(tagad {{HUN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}<ref name=forbes400/>
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|   nodarbošanās = uzņēmējs
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džordžs Soross''' jeb '''Ģerģs Šorošs''' ({{val|en|George Soros}}, {{val|hu|Soros György}}; dzimis '''Ģerģs Švarcs''' ({{val|hu|Schwartz György}}) {{dat|1930|8|12}} [[Budapešta|Budapeštā]]) ir [[Ungārija]]s [[ebreji|ebreju]] izcelsmes ASV biznesa magnāts,<ref>{{Ziņu atsauce|title=Latin America Efforts Honored|url=http://articles.sun-sentinel.com/1998-06-04/business/9806030321_1_latin-trade-bravo-business-awards-latin-american|date=June 4, 1998|work=[[South Florida Sun-Sentinel]]|location=Fort Lauderdale|accessdate=October 18, 2011|archive-date=2013-05-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20130527120955/http://articles.sun-sentinel.com/1998-06-04/business/9806030321_1_latin-trade-bravo-business-awards-latin-american}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|title=Business magnate George Soros: I'm afraid to come to Israel|url=http://www.haaretz.com/news/business-magnate-george-soros-i-m-afraid-to-come-to-israel-1.53852|date=February 4, 2002|first=Guy|last=Rolnik|work=[[Haaretz]]|location=Tel Aviv|accessdate=October 18, 2011}}</ref> investors, filozofs un filantrops.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Krasnojarskas novads
|official_name=''Красноярский край''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|novads]]
|image_skyline = Divnogorsk pier.JPG
|image_caption = [[Jeņiseja]] pie [[Divnogorska]]s
|image_flag = Flag of Krasnoyarsk Krai.svg
|image_shield = Coat of arms of Krasnoyarsk Krai.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Krasnoyarsk in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Sibīrijas federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Krasnojarska]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1921
|official_language = [[krievu valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=60
|p1 = '''13 novada pilsētas'''
|p2 = [[Ačinska]]
|p3 = [[Bogotola]]
|p4 = [[Borodina]]
|p5 = [[Divnogorska]]
|p6 = [[Jeņisejska]]
|p7 = [[Kanska]]
|p8 = [[Krasnojarska]]
|p9 = [[Ļesosibirska]]
|p10 = [[Minusinska]]
|p11 = [[Nazarova (pilsēta)|Nazarova]]
|p12 = [[Noriļska]]
|p13 = [[Sosnovoborska]]
|p14 = [[Šaripova]]
|p15 = '''3 slēgtās pilsētas'''
|p16 = [[Žeļeznogorska]]
|p17 = [[Zeļenogorska (Krasnojarskas novads)|Zeļenogorska]]
|p18 = [[Solņečnija]]
|p19 = '''41 rajons'''
|p20 = [[Abanas rajons]]
|p21 = [[Ačinskas rajons]]
|p22 = [[Balahtas rajons]]
|p23 = [[Berjozovkas rajons]]
|p24 = [[Biriļusu rajons]]
|p25 = [[Bogotolas rajons]]
|p26 = [[Bogučanu rajons]]
|p27 = [[Boļšaja Murtas rajons]]
|p28 = [[Boļšojulujas rajons]]
|p29 = [[Dzeržinskas rajons]]
|p30 = [[Jemeļjanovas rajons]]
|p31 = [[Jeņisejskas rajons]]
|p32 = [[Jermakovskas rajons]]
|p33 = [[Idrinskas rajons]]
|p34 = [[Ilanskas rajons]]
|p35 = [[Irbejskas rajons]]
|p36 = [[Kazačinskas rajons]]
|p37 = [[Kanskas rajons]]
|p38 = [[Karatuzskas rajons]]
|p39 = [[Kežmas rajons]]
|p40 = [[Kozuļkas rajons]]
|p41 = [[Krasnoturanskas rajons]]
|p42 = [[Kuraginas rajons]]
|p43 = [[Manas rajons]]
|p44 = [[Minusinskas rajons]]
|p45 = [[Motiginas rajons]]
|p46 = [[Nazarovas rajons]]
|p47 = [[Ņižņijingašas rajons]]
|p48 = [[Novosjolovas rajons]]
|p49 = [[Partizanskas rajons]]
|p50 = [[Ribnojes rajons]]
|p51 = [[Sajānu rajons]]
|p52 = [[Severojeņisejskas rajons]]
|p53 = [[Suhobuzimskas rajons]]
|p54 = [[Taimiras Dolganu-Ņencu rajons]]
|p55 = [[Tasejevas rajons]]
|p56 = [[Turuhanskas rajons]]
|p57 = [[Užuras rajons]]
|p58 = [[Ujaras rajons]]
|p59 = [[Šušenskas rajons]]
|p60 = [[Evenku rajons]]
|p61 = '''3 apriņķi'''
|p62 = [[Pirovskas rajons]]
|p63 = [[Tjuhtetas rajons]]
|p64 = [[Šaripovas rajons]]
|area_total_km2 = 2366797
|total_type=Kopā
|population_total = 2845545
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (91,3 %)
[[ukraiņi]] (1,4 %)
[[tatāri]] (1,3 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://krskstate.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KYA
|footnotes =
}}
'''Krasnojarskas novads''' ({{val|ru|Красноярский край}}) ir viens no [[Krievijas Federācija]]s novadiem  [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas federālajā apgabalā]]. Tas robežojas ar [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas]] apgabala [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomo apvidu]] un [[Hantu-mansu autonomais apvidus-Jugra|Hantu-mansu autonomo apvidu]], [[Tomskas apgabals|Tomskas]] un [[Kemerovas apgabals|Kemerovas]] apgabaliem rietumos, [[Hakasija|Hakasiju]] dienvidrietumos, [[Tiva|Tivas Republiku]] dienvidos, [[Irkutskas apgabals|Irkutskas apgabalu]] dienvidaustrumos, [[Saha|Sahas Republiku]] austrumos un [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti|Berzaines]]
[[Kategorija:Valmieras rajons|Berzaines]]
[[Kategorija:Valmieras apriņķis|Berzaines]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Bērzaines pagasts}}

sentences: '''Zinātniskais izdevums''' jeb '''zinātniskā publikācija''' (no {{val|la|pūblicātio}} — 'izsludinājums') ir izdevuma veids, kas ietver teorētisku vai eksperimentālu [[zinātnisks pētījums|pētījumu]] rezultātus un atbilstošu iepriekšējās zinātniskās [[literatūras apskats|literatūras apskatu]]. Zinātniskie izdevumi parasti ir paredzēti samērā nelielai auditorijai un tāpēc izdoti nelielā apjomā. No citiem izdevuma veidiem tie atšķiras ar materiāla stilistisko sarežģītību un plašu zinātniskās [[terminoloģija]]s lietojumu, kuras skaidrojums var būt iekļauts izdevumā vai arī izdots atsevišķi specializētās svešvārdu un skaidrojošajās vārdnīcās.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Cita nozīme|veikalu ķēdi Latvijā|Prisma (kosmisko projektu)|Prisma (kosmiskais projekts)}}
{{Tirdzniecības ķēdes infokaste
| nosaukums            = Prisma
| logo                 =
| sauklis              = ''Hyvä mutta halpa''
(Labi, bet lēti)
| tirdzniecības veids  = mazumtirdzniecība
| valsts               = {{FIN}}
| darbojas             = {{flag|Somija}} (83 veikali)
{{flag|Igaunija}} (14 veikali)<ref name="Prisma veikali Igaunijā">[https://www.prismamarket.ee/blog/page/company Prismamarket.ee Par uzņēmumu]</ref>
| īpašnieks            = ''[[S-ryhmä]]''
| vadība               =
| darbinieku skaits    =
| darbību uzsāka       = 1972. gadā
| veikalu formāti      = [[hipermārketi]]
| apgrozījums          = 3,6 miljardi [[Euro|eiro]] (2020)
| mājas_lapa           = {{URL|www.prisma.lv}}
}}
'''''Prisma''''' ir [[Somija]]s kooperatīva ''[[S-ryhmä]]'' ("S grupa") pārtikas un nepārtikas preču [[mazumtirdzniecība]]s veikalu ķēde. Papildus pārtikas precēm veikala sortimentā ir plašs apģērbu, sporta, grāmatu, rotaļlietu, izklaides un mājas preču klāsts. ''Prisma'' ir Somijas otra lielākā mazumtirdzniecības ķēde pēc apgrozījuma. ''Prisma'' galvenais konkurents Somijā ir grupas ''[[Kesko]]'' veikalu ķēde ''K-Citymarket''.

sentences:
Šajā sarakstā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var atrast dažādu nozaru speciālistus, ar kuriem konsultēties rakstu izveidošanā par konkrēto tematu.
Tāpat šeit katrs Vikipēdijas dalībnieks pats var pierakstīties sev interesējošā(s) kategorijā(s), lai atrastu līdzīgi domājošos un palīdzētu citiem izveidot kvalitatīvus rakstus. Parakstoties būtu ļoti vēlams norādīt specifiskāku informāciju, ko attiecīgajā nozarē Jūs vislabāk pārvaldāt.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dženifera Daudna
|     vārds_orig = ''Jennifer Doudna''
|         attēls = Professor Jennifer Doudna ForMemRS (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Dženifera Daudna 2016. gadā
|        dz_gads = 1964
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Vašingtona}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[bioķīmija]]|[[molekulārā bioloģija]]|[[kristalogrāfija]]|[[rentgendifraktometrija]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] (2020)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Thirteenth Year''
| attēls                   = Thethirteenthyear.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Duveins Danhems]]
| producents               = [[Toms Kolvels]]
| scenārija autors         =
* [[Dženija Arata]]
* [[Roberts L. Beirds]]
* [[Kellija Senekala]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čezs Stārbaks]]
* [[Džastins Džons Ross]]
* [[Kortnija Dreipere]]
* [[Brents Brisko]]
* [[Tims Redvains]]
* [[Deivs Kuljē]]
* [[Liza Stāla Salivana]]
* [[Braiens Halijs]]
| mūzika                   = [[Fils Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Dream City Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|5|15||bez}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Thirteenth Year''''' ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Duveins Danhems]]. Galvenās lomas atveido [[Čezs Stārbaks]], [[Džastins Džons Ross]], [[Kortnija Dreipere]], [[Brents Brisko]], [[Tims Redvains]], [[Deivs Kuljē]], [[Liza Stāla Salivana]] un [[Braiens Halijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|5|15||bez}}.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Introversija''' ir psiholoģiski pārlieka nodošanās savai iekšējai pasaulei, parasti kopā ar nesabiedriskumu. Psiholoģijā introversiju kopā ar tās pretmetu ekstraversiju uzskata par diviem galējiem punktiem vienā no dažādajām nepārtrauktajām personības skalām
Termins introversija pastāv kopš 1924. gada, kad [[Karls Gustavs Jungs]] savā psihoanalīzē to definēja kā "interesei, kas virzās nevis uz objektu, bet atpakaļ pie subjekta" Psihoanalīzē introversiju dēvē arī par instinktīvo dziņu vēršanos uz fantāzijas objektiem, ne reālu objektu meklēšanu. Šajā nozīmē vārda introversija sinonīms ir fantāziju [[katekse]].

sentences:
'''Antociāni''' jeb antocianīni ir augu [[Bioloģiskie pigmenti|pigmenti]], kas piešķir augiem sarkano, zilo un violeto krāsu to struktūrās. Krāsainie antociānu pigmenti tiek tradicionāli izmantoti kā dabiskās ēdienu [[krāsvielas]], un tiem piemīt [[Antioksidants|antioksidējošās]] un baktericīdās īpašības. Šo pigmentu krāsu un stabilitāti ietekmē vides pH līmenis, gaisma, temperatūra un molekulu struktūra. [[Krizantemīns]] jeb cianidīna—3—glikozīds ir visbiežāk sastopamais antociāns augos.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Khoo|first=Hock Eng|last2=Azlan|first2=Azrina|last3=Tang|first3=Sou Teng|last4=Lim|first4=See Meng|date=2017-01|title=Anthocyanidins and anthocyanins: colored pigments as food, pharmaceutical ingredients, and the potential health benefits|url=http://foodandnutritionresearch.net/index.php/fnr/article/view/1257|journal=Food & Nutrition Research|language=en|volume=61|issue=1|pages=1361779|doi=10.1080/16546628.2017.1361779|issn=1654-6628|pmc=PMC5613902|pmid=28970777}}</ref>
s (''Ribes nigrum'') satur lielu daudzumu antociānu]]

sentences: '''Ādamābols''' jeb '''gāmurs''' ir [[balsene]]s izcilnis [[kakls|kakla]] priekšējā daļā, kas raksturīgs [[vīrietis|vīriešiem]], ļoti reti arī [[sieviete|sievietēm]]. Ādamābolu veido [[vairogskrimslis]], kas izspiežas uz āru un ir pat sataustāms, un šis [[skrimslis]] sastāv no divām leņķī savienotām plāksnītēm.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | title= Balsene | publisher= medicine.lv - Latvijas veselības portāls | accessdate= 2019. gada 12. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191211231318/https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | archivedate= 2019. gada 11. Decembris }}</ref> Ādamābols ir sekundārā vīrišķā dzimumpazīme, kas parādās [[pubertāte]]s vecumā, kad hormonālās iedarbības rezultātā tas izliecas. Tā rezultātā arī [[balss]] kļūst zemāka (ar mazāku [[frekvence|frekvenci]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marmaduks
| attēls                   = Marmaduke ver3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Marmaduke''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Dejs]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         =
* [[Tims Rasmusens]]
* [[Vinss Di Meglio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Lī Peiss]]
* [[Džordžs Lopezs]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Fērdžija]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|6|4||bez}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marmaduke-2010|title=Marmaduke|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2018|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180701210603/http://www.bbfc.co.uk/releases/marmaduke-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marmaduke.htm|title=Marmaduke (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marmaduks"''' ({{val|en|Marmaduke}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Toms Dejs]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Lī Peiss]], [[Džordžs Lopezs]], [[Ouens Vilsons]], [[Džūdija Grīra]] un [[Fērdžija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|6|4||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Leptometra celtica 7080.jpg
|       att_izmērs = 280px
|    att_nosaukums = Jūras lilija ''[[Leptometra celtica]]''.
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Bilateria
|    nodalījums_lv = Bilaterāļi
|         apakšnod = Deuterostomia
|      apakšnod_lv = Otrmutnieki
|             tips = Echinodermata
|          tips_lv = Adatādaiņi
|        apakštips = Crinozoa
|     apakštips_lv =
|            klase = Crinoidea
|         klase_lv = Jūras lilijas
|         binomial = Crinoidea
|      iedalījums  = 4 apakšklases (3 izmirušas):
* [[Articulata]]
* †[[Flexibilia]]
* †[[Camerata]]
* †[[Disparida]]
|      kategorijas = nē
}}
'''Jūras lilijas''' jeb '''jūraslilijas''' (''Crinoidea'') ir viena no [[Adatādaiņi|adatādaiņu]] (''Echinodermata'') klasēm, kurā tiek apvienoti nelieli, jūrā dzīvojoši dzīvnieki, kas ar kātiņu piestiprinās pie substrāta vai arī var atrauties no tā un, kustinot starus, brīvi peldēt. Klases nosaukums grieķu valodā nozīmē "līdzīga lilijām", kas pēc formas nedaudz atgādina [[Lilijas|liliju]] ziedus. Šo līdzību pastiprina košais krāsojums. Jūras lilijas dzīvo tikai sāļos baseinos ([[Jūra|jūrās]] un [[Okeāns|okeānos]]), tāpēc [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] ar zemu sāļumu tās  nedzīvo. Pasaulē ir zināmas ap 700 jūras liliju sugu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences: '''Trīskāršais punkts''' [[termodinamika|termodinamikā]] ir [[viela]]s [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] vērtības, pie kurām vienlaicīgi pastāv trīs [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] fāzes (šķidrā fāze, gāzveida fāze un cietā fāze), tādējādi starp tām pastāv [[termodinamiskais līdzsvars]]. Par trīskāršo punktu sauc arī līdzsvaru starp trim fāzēm, kas var visas nebūt atsevišķi agregātstāvokļi, piemēram, divas vai visas trīs no tām var būt vielas cietās [[polimorfisms|polimorfās]] vai [[alotropija|alotropās]] fāzes. Vispārīgi sistēmai ar ''p'' iespējamām fāzēm ir <math>{p\choose 3} = \tfrac16p(p-1)(p-2)</math> trīskāršie punkti.<ref name=gold>[[International Union of Pure and Applied Chemistry|IUPAC]], ''[[Compendium of Chemical Terminology]]'', 2nd ed. (the "Gold Book") (1997). Online corrected version:  (1994) "[http://goldbook.iupac.org/T06502.html Triple point] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130601061512/http://goldbook.iupac.org/T06502.html |date={{dat|2013|06|01||bez}} }}".</ref>

sentences:
{{kategorijas+}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Aivars Krancmanis
 | vārds_orig              =
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = [[1954. gads]]
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[aktieris]]
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Kabala''' ({{val|he|קבלה}}, {{val|en|Kabbalah}}) ir garīga mācība, kas radusies no ļoti senas [[Misticisms|mistiskas]] tradīcijas, ko tās lietpratēji gadu tūkstošiem mutiskā veidā nodeva nelielam skaitam īpaši izraudzītu mācekļu. Ebreju valodā ar jēdzienu קבלה sākotnēji tika saprasta "piegādāšana, pārņemšana un tālāknodošana". Ar laiku arī ebreju svēto rakstu ([[Tora]]s) apslēpto zināšanu kopēji tika saukti par ''Ba’ale Ha-Kabbalah'' (בעלה הקבלה) vai ''Mekuballim'' (מקובלים), no šiem vārdiem pakāpeniski izveidojās jauns vārds "Kabala".
== Kabalas mērķis ==
Kabalas studiju mērķis ir panākt īstenības vienotību sajūtās un apziņā, dziļāk izprast dzīves un pasaules likumsakarības, kas ļautu cilvēkam, tautai un cilvēcei pareizi orientēties parādību norisēs.

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Liepnas pagasts}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Mārtiņš Lapa
|     vārds_orig =
|         attēls = Mārtiņš Lapa.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Kārķu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Rujeniets, Jaun-Kārķenietis
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Tēvijas dziesma]]
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Mārtiņš Lapa''', arī '''Lapas Mārtiņš''' (1846-1909), bija [[igauņi|igauņu]] cilmes{{fact}} [[latvieši|latviešu]] [[dzeja|dzejnieks]] un publicists. Pirmās [[latvieši|latviešu]] [[nacionālā atmoda|tautiskās atmodas]] ideju paudējs. Tulkotājs no vācu un igauņu valodas.

sentences:
{{Commons cat|Birds of Africa}}
{{Commonscat|Birds of Africa}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H8O2
|molmasa=112,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=135 °C
|viršanas temperatūra=228 °C (sadalās)
}}
'''Sorbīnskābe''' (''trans''-''trans''-,2,4-heksadiēnskābe, pīlādžskābe, СН3−СН=СН−СН=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar divām divkāršajām saitēm molekulā. Sorbīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela (adatveida kristāli). Sorbīnskābes sāļus sauc par '''sorbātiem'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhelms Andersons
|     vārds_orig = ''Wilhelm Anderson''
|         attēls = Wilhelm Anderson.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = V. Andersons 1930. gados
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1880|10|28|N}}|{{dat||10|16}}}}
|        dz_gads = 1880
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Minska]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]] (tagad {{BLR}})
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = Mēzerica-Obravalde, {{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]] (tagad [[Mendzižeča]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Nikolajs Andersons]]
|          brāļi = [[Oskars Andersons]], [[Valters Andersons]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|        zinātne = astrofizika
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Kazaņas Universitāte]], [[Tartu Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Stonera — Andersona stāvokļu vienādojums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Vilhelms Roberts Karls Andersons''' (''Wilhelm Robert Karl Anderson''; dzimis {{dat VS|{{dat|1880|10|28|N}}|{{dat||10|16}}}}, miris {{dat|1940|3|26}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Igaunija]]s [[astrofizika|astrofiziķis]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-30
|ķīm_formula=(Ca0,5,Na,K)4[Al4Si8O24]·12H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zaļš, dzeltens, balts, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences: '''Valodu uzskaitījums pēc nosaukuma''' ir [[uzskaitījums]], kurā ir iekļautas valodas, kurām ir piešķirts [[ISO 639-1]] kods, kā arī pārējās valodas, par kurām izveidoti raksti latviešu valodas Vikipēdijā. Šajā uzskaitījumā nav pilnīgi visas pasaules valodas. Uzskaitījumā valodas sakārtotas [[latviešu alfabēts|latviešu alfabēta]] secībā. Uzskaitījumus pēc citiem kritērijiem skatīt rakstā [[valodu uzskaitījumi]].

sentences:
[[File:Graffiti Tel Aviv, Khayim Ben Atar St - zoom.jpg|thumb|upright=1.3|[[Klubs 27 grafiti Telavivā]] attēloti daži pazīstamākie kluba biedri. No kreisās uz labo: [[Braiens Džonss]], [[Džimijs Hendrikss]], [[Dženisa Džoplina]], [[Džims Morisons]], [[Žans Mišels Baskija]], [[Kurts Kobeins]], un [[Eimija Vainhausa]].<ref name="Forward">{{Citation|last=Peterson|first=Sydney|title=12 Must-See Works Of Israeli Street Art|date=March 8, 2017 |url=https://forward.com/slideshow/365364/12-must-see-works-of-israeli-street-art/#slide-9|publisher=Forward Magazine|access-date=October 1, 2017}}</ref>]]
'''Klubs 27''' ir neoficiāls saraksts ar [[slavenība|slavenībām]], galvenokārt [[aktieris|aktieriem]], [[mūziķis|mūziķiem]] un [[mākslinieks|māksliniekiem]], kuri miruši 27 gadu vecumā. Šāds saraksts izveidojies tāpēc, ka daudzas slavenības pāragri mūžībā aizgājušas tieši šajā vecumā. Tā kā šis uzskaitījums nav oficiāls, tad personas netiek arī oficiāli iekļautas sarakstā. Plašsaziņas līdzekļos “Klubs 27” pirmo reizi parādījās 1994. gadā pēc [[Kurts Kobeins|Kurta Kobeina]] nāves.

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Skotijas parlaments
| native_name       = Pàrlamaid na h-Alba
| legislature       = 6. Parlaments
| coa_pic           = Royal Coat of Arms of the Kingdom of Scotland.svg
| coa-pic           =
| session_room      = Scotland Parliament Holyrood.jpg
| house_type        = Vienpalātas
| leader1_type      = Prezidējošā virsnieku
| leader1           = Alisone Džonstona
| party1            = [[Skotu Zaļā partija]]
| election1         = {{dat|2021|5|6|ģ|bez}}
| members           = 129
| political_groups1 =
* {{colorbox|#FFFF00}} [[Skotu nacionālā partija]] (64)
* {{colorbox|#0087DC}} [[Skotu konservatīvā partija]] (31)
* {{colorbox|#DC241F}} [[Skotu leiboristu partija]] (22)
* {{color box|#009900}} [[Skotu zaļā partija]] (8)
* {{colorbox|#fdbb30}} [[Skotu liberālie demokrāti]] (4)
* {{color box|#DDDDDD}} [[Nepiederoši deputāti]] (0)
| structure1        = Scottish-parliament.svg
| structure1_res    = 250px
| voting_system1    =
| last_election1    = 2021. gada 6. maijs
| meeting_place     = {{vieta|Skotija|Edinburga|Skotijas parlamenta ēka}}
| website           = {{URL|http://www.scottish.parliament.uk}}
}}
'''Skotijas parlaments''' ({{val|gd|Pàrlamaid na h-Alba}}, {{val|sco|Scottish Pairlament}}<ref name="NameInScots1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm |title=Scottish Parliament Web Site |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |archive-date=2011-10-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111008130404/http://scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm }}</ref><ref name="NameInScots2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/makingYourVoiceHeard/index.htm |title="Makkin Yer Voice Heard in the Scottish Pairlament" |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10}}</ref><ref name="NameInScots3">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf |title=SPCB Leid Policy |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |format=PDF |archive-date=2011-07-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110720232141/http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf }}</ref><ref>No [[skotu valoda]]s ''Scottish'' faktiski ir '''[https://dsl.ac.uk/entry/snd/scots Scots]'''.</ref>) ir vienpalātas [[Skotija]]s nacionālā [[likumdevēja iestāde]], kura atrodas [[Holirūda]]s (''Holyrood'') apgabalā [[Edinburga|Edinburgā]]. Tamdēļ to arī dažreiz tā dēvē - par '''Holirūdu'''<ref name="HolyroodName">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/education/resources/teachingResources/wordBank.htm |title=Scottish Parliament Word Bank |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2006-11-14}}</ref> (tāpat kā [[Apvienotās Karalistes parlaments|Apvienotās Karalistes parlamentu]] par Vestminsteru). Parlamentā [[demokrātija|demokrātiski]] uz četriem [[gads|gadiem]] tiek ievēleti 129 locekļi, kurus dažreiz saīsināti dēvē par MSPs (''Members of the Scottish Parliament'').

sentences:
[[Kategorija:Skyforger]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc autora]]

sentences: '''27. jūnijs''' ir gada 178. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (179. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 187 dienas.

sentences: '''Paradokss''' ir absurda [[patiesība]], kas balstās uz šķietami pareizām premisām un secinājuma, bet noved pie pretintuitīva un nepieņemama [[slēdziens|slēdziena]]. Ja paradokss ir atrisināms, to var izdarīt, atmetot kādu no premisām kā maldīgu vai atrodot kļūdu spriešanas procesā. Viens no pazīstamākajiem semantiskajiem paradoksiem ir "[[meļa paradokss]]", ko var izteikt kā "šis teikums ir nepatiess". Meļa paradokss, tāpat kā cits pazīstams piemērs, [[Rasela paradokss]], balstās uz atsaukšanos uz sevi (''self-reference'').

sentences:
[[File:Leviathan by Thomas Hobbes.jpg|thumb|200px|Titullapa no Hobsa darba "[[Leviatāns (darbs)|Leviatāns]]" (1651. gadā)]]
'''Sabiedriskais līgums''' ({{val-en|social contract}}; {{val-fr|contract social}}) ir jēdziens politiskā filozofijā. Sabiedriskā līguma teorijā ir valdītāja un valdīto nolīgums, ar ko sākotnēji rodas valdīšanas pilnvaras; valdītājs apņemas valdīt, un valdāmie — paklausīt.
==Raksturojums==
Sabiedriskā līguma ideja ir diezgan sena, zināmas iezīmes var saskatīt jau [[Platons|Platona]] [[filozofija|filozofijā]]. Šo norādi, piemēram, darba "Valsts" kontekstā var skatīt kā norādi uz [[koplīgums|koplīgumu]], sabiedriskais līgums ir viens no svarīgākajiem konceptiem [[17. gadsimts|17.]]—[[18. gadsimts|18. gs.]] filozofijā (piemēram, [[Tomass Hobss]]), pievēršanos šim jautājumam noteica nepieciešamība pēc jauniem leģitīmas kārtības kritērijiem.

sentences: '''Polimorfisms''' bioloģijā (no {{lang-grc|πολύμορφος}} — ''daudzveidīgs'') — atšķirības starp indivīdiem, ko nosaka [[Gēns|gēnu]] atšķirības, izpaužas kā vairāku ģenētiski atšķirīgu formu pastāvēšana vienā [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] vai [[Augi|augu]] [[Suga|sugā]], kā arī divu vai vairāku atšķirīgu formu vienlaicīga līdzāspastāvēšana vienā un tajā pašā [[Populācija|populācijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/polimorfisms:1|title=polimorfisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://latvijas.daba.lv/vardnica/lat-ang/10661070.htm|title=Bioloģijas terminu vārdnīca|website=latvijas.daba.lv|access-date=2023-07-08}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biotehnoloģijas horizonti|publisher=RIGA «AVOTS»|year=1987|url=https://dom.lndb.lv/data/obj/file/17852320.pdf}}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Forhtenšteinas pils
| native_name         = ''Burg Forchtenstein''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Forchtenstein_-_Burg_(1).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Forhtenšteina]], [[Burgenlande]], {{AUT}}
| latd  = 47.709444 | latNS  = N
| longd = 16.330833 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 14. gadsimta sākums
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sāmsala
|attēls              = Ohessaare 2005.jpg
|attēla paraksts     = Vējdzirnavas pie Ohesāres
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Igaunija
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums = Saaremaa
|izvietojums         = [[Baltijas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Monzunda arhipelāgs]]
|latd=58|latm=25|lats=0|latNS=N |longd=22|longm=30|longs=0|longEW=E
|platība             = 2673
|garums              = 97
|platums             = 47
|krasta līnija       = 854
|augstākais kalns    = [[Vidumegi]]
|augstums            = 54
|valsts              = Igaunija
|valsts adm vienības tips = Apriņķis
|valsts adm vienība       = [[Sāres apriņķis]]
|iedzīvotāji         = 32 800
|blīvums             = 12,3
|pamatiedzīvotāji    = [[igauņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Kuresāre]]
|piezīme =
}}
'''Sāmsala''' jeb '''Sāremā''' ({{val|et|Saaremaa}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi lietot kaimiņvalsts salu – '''Sāremā''' vai '''Sāmsala?''' |year= 2008 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=18 |accessdate= 2017. gada 10. maijā |quote=Igauņu valodā salas nosaukums rakstāms '''Saaremaa''', kas latviešu valodā atveidojams '''Sāremā'''. Arī Konsultāciju daļas ieteikums būtu šo salu saukt '''Sāremā''' – atbilstoši igauņu valodā rakstītajam vietvārdam. Salas nosaukumus '''Sāmu sala''' jeb '''Sāmsala''' nosaka latviešu valodā izveidojusies vēsturiska tradīcija.}}</ref> ir lielākā [[Igaunija]]i piederošā [[sala]] un trešā lielākā sala [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Tā atrodas [[Monzunda arhipelāgs|Monzunda arhipelāgā]], uz dienvidiem no [[Hījumā]] salas. Blakus, austrumos atrodas [[Muhu]] sala, bet dienvidos no [[Latvija]]s to šķir [[Irbes šaurums]]. Sāmsala ir [[Sāres apriņķis|Sāres apriņķa]] galvenā sala.

sentences: '''Tumšo viduslaiku''' jeb '''tumšā laikmeta''' apzīmējumu ieviesa [[Frančesko Petrarka]] XIV gadsimtā, salīdzinot "tumšos" [[kristietība]]s uzplaukuma gadsimtus Eiropā ar pirms tiem bijušajiem, viņaprāt, "gaišajiem" [[antīkie laiki|antīkajiem laikiem]]. Sākotnēji termins apzīmēja rakstīto avotu deficītu par šo periodu.<ref name=mommsen>{{cite journal | last = Mommsen | first = Theodore E.| title = Petrarch's Conception of the 'Dark Ages' | url = https://archive.org/details/sim_speculum_1942-04_17_2/page/226 | journal = Speculum | volume = 17 | issue = 2 | pages = 226–242 | publisher = Medieval Academy of America | location = Cambridge MA | year = 1942 | jstor = 2856364| doi = 10.2307/2856364}}</ref> Vēlāk [[Rietumeiropa]]s apgaismotāji 18. gadsimtā, lai apzīmētu laiku pirms [[Apgaismības laikmets|apgaismības laikmeta]], kurš pēc viņu domām bijis "tumšs", jo [[kultūra]] atradās [[Kristīgā baznīca|Baznīcas]] pārraudzībā, savukārt sabiedrību pārvaldīja [[aristokrātija]]. 19. gadsimtā šo apzīmējumu pārņēma vēstures literatūra, apzīmējot laikmetu, kas Eiropā iestājās pēc [[Rietumromas impērija]]s krišanas.<ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/dark%20age Vebstera vādnīca: Definition of dark age]</ref> Plaši šo apzīmējumu lietoja 18. gadsimta angļu vēsturnieks [[Edvards Gibons]] savā darbā "Romas Impērijas pagrimums un krišana". Šodienas [[historiogrāfija]] šādu terminu noraida tā politnekorektuma dēļ.<ref>Raico, Ralph. ''"The European Miracle".'' "The stereotype of the Middle Ages as 'the Dark Ages' fostered by Renaissance humanists and Enlightenment philosophes has, of course, long since been abandoned by scholars."</ref>

sentences:
]]
'''Kristalizācija''' ir dabisks vai mākslīgs cietu [[kristāls|kristālu]] veidošanās process — šķīdināmās vielas [[nogulsnes|nogulšņu]] izkrišana no šķīduma, [[kausējums|kausējuma]] sasalšana vai, retāk, kristālu veidošanās tieši no [[gāze]]s ([[desublimācija]]). Tas ir pretējs process kušanai vai šķīšanai. Kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti sakrīt ar kristalizēšanās temperatūru. Kristalizācijas process ir eksotermisks un kristalizācijas siltums ir vienāds ar kušanas siltumu, tikai tam ir pretēja zīme. Ar jēdzienu 'kristalizācija' apzīmē arī kristālu veidošanos no [[pārsātināts šķīdums|pārsātināta šķīduma]].

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences:
{{DISPLAYTITLE:O2 arēna (Prāga)}}
{{Infobox stadium
|stadium_name        = O2 arēna
|nickname            =
|logo_image          =
|image               = O2 Arena, od Českomoravské.jpg
|caption             = Arēna 2009. gadā
|Landscape           = yes
|location            = {{vieta|Čehija|Prāga}}
|coordinates         =
| map_type            = Prāga
| latd  = 50 | latm  =  6 | lats  = 17.14 | latNS  = N
| longd = 14 | longm = 29 | longs = 36.59 | longEW = E
|broke_ground        = 2002. gada septembris
|opened              = {{dat|2004|3|27|N|bez}}
|renovated           =
|owner               =
|operator            =
|construction_cost   = 8 miljardi [[Čehijas krona|Kč]]
|architect           =
|structural engineer =
|services engineer   =
|general_contractor  =
|tenants={{plainlist|
* [[Prāgas "Slavia"]] ([[Čehijas Ekstralīga|Ekstralīga]]) (2004–pašlaik)
* [[2004. gada Pasaules čempionāts hokejā]]
* [[2015. gada Pasaules čempionāts hokejā]]
}}
| cap_concert        = 18 000
| cap_athletics      =
| cap_football       =
| cap_basketball     = 16 805
| cap_hockey         = 17 360
| cap_cricket        =
| cap_baseball       =
| cap_amfootball     =
| cap_other_label    = Teniss
| cap_other          = 14 000
|dimensions          = 35 000 m{{sup|2}}
|website             = {{URL|http://www.o2arena.cz/}}
|publictransit       =
}}
'''O2 arēna''' ({{val|cs|O2 Arena}}), iepriekš '''''Sazka'' arēna''' (''Sazka Arena''), ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Senkaku salas
|attēls              = 20100915Senkaku Islands Uotsuri Jima Kita Kojima Minami Kojima.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Japāna
|mark                = Orange pog.svg
|label =Senkaku salas
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Austrumķīnas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=25|latm=49|lats=0|latNS=N |longd=124|longm=00|longs=0|longEW=E
|platība             = 7
|garums              = 115
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 5
|valsts              = Japāna
|valsts adm vienības tips  = Prefektūra
|valsts adm vienība        = [[Okinavas prefektūra|Okinava]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Senkaku salas''' ({{val|ja|(尖閣諸島}}, ''Senkaku-shotō'') vai '''Diaojutai salas''' ({{val|zh|釣魚台群島}}, ''Diàoyútái Qúndǎo'') ir neapdzīvotu salu grupa [[Austrumķīnas jūra]]s dienviddaļā. Salas pārvalda [[Japāna]] un tās ietilpst [[Okinavas prefektūra|Okinavas prefektūrā]], bet uz tām pretendē arī [[Ķīnas Tautas Republika]] un [[Ķīnas Republika]] (Taivāna). Salu grupa sastāv no vienas galvenās salas ([[Uocuri]]) un vēl četrām saliņām un trijiem rifiem.

sentences:
[[Kategorija:Autosportisti]]
[[Kategorija:Taivānas sportisti|Autosportisti]]
[[Kategorija:Autosports Taivānā|Sportisti]]

sentences: '''Perimetrs''' ({{val|el|περίμετρον}}, ''perímetron'' — ‘apkārtmērs’) ir slēgtas plaknes figūras apkārtmērs. Šo terminu var izmantot vai nu ceļa, vai tās garuma aprakstīšanai — to var uzskatīt par figūras kontūras garumu. Perimetru [[Riņķis|riņķim]] vai [[Elipse|elipsei,]] sauc par riņķa līniju.

sentences: '''Kazaņas hani''' ({{val|tt|Казан ханнары}}, {{val|ru|ханы Казанские}}) jeb '''Kazaņas cari''' ({{val|ru|цари Казанские}}) bija [[Zelta Ordas valdnieki|Lielās Ordas valdnieku]] dinastijai piederīgi [[tatāri|tatāru]] [[hans|hani]], kas no 1438. līdz 1552. gadam valdīja [[Kazaņas haniste|Kazaņas hanistē]] [[Volga]]s vidustecē (tagadējā [[Tatarstāna]], [[Mari Ela]], [[Čuvašija]], [[Mordovija]], daļēji [[Udmurtija]] un [[Baškortostāna]]).

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica spicata <small> L.</small>|attēls=Veronica-spicata-'Ulster-Blue-Dwarf'.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica spicata|suga_lv=Vārpu veronika|kategorijas=nē}}'''Vārpu veronika''' (''Veronica spicata'') ir mainīga izskata [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama visā valsts teritorijā, visbiežāk — valsts austrumu daļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-spicata-l/|title=vārpu veronika - Veronica spicata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-20}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences:
{{Noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Līklocis''' ir viena no senākajām grafiskajām zīmēm un ir viens no [[Māra]]s simboliem. Tas ir viens no ģeometriskā raksta pamatelementiem, lietots jau [[paleolīts|paleolītā]]. Līdz ar krusta motīviem tas sastopams uz senākajiem priekšmetiem ar rotātu virsmu- kaula un raga rīkiem arī Latvijā. Lauztais līklocis bieži izmantots vidējā [[neolīts|neolīta]] ķemmes bedrīšu un porainās [[keramika]]s rotājumos. Sākoties metāla apstrādei, ornamentētu priekšmetu skaits samazinās. Keramikā centrālo vietu ieņem māla trauki ar virsmas švīkājumu. Maz līkloča lietots arī agrajā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmetā]], kad centrālo vietu ieņem saules un mēness motīvi, toties vēlākos gadsimtos tā loma atkal pieaug. Tautas keramikas rotājumos tas saglabājas nemainīgā veidā no [[akmens laikmets|akmens laikmeta]] līdz mūsdienām.
Līklocis galvenokārt tiek izmantots kuplāku rakstu kopu pamatos. Ievērojot dažādu tehniku noteiktās īpašības, plūdenais līklocis nereti pārtop lauztajā līklocī, tā saucamajā zigzagā. Kā patstāvīgs raksts, tas bieži tiek izmantots [[adījumi|adījumos]], jostās. Vēl viens rakstu kārtojumu veids ir līklocis ar nošķeltām galotnēm, ko varētu saukt arī par pārtraukto līkloci. Rakstu kompozīcijās izmantots arī līkloča kuplinājums-dubultais līklocis. Bieži līklocis parādās kā galvenais raksts. Lauztajā līklocī var saskatīt jumtiņus, kas savirknēti miju rindā ar smaili uz augšu un lejā. Īpatnēji veidojās kokgriezumos izmantotais lauztais līklocis, tam no abām pusēm iegriežot iedziļinātus zobiņus jeb jumtiņus. Krustotie lauztie līkloči savukārt veido stūraino saulīšu rindu, kas plaši izmantota jostu rakstos un izšuvumos. Tautas mākslā izplatītais: ar augu rotājumu motīviem, pie līkloča tiek pievienoti dažādi zariņi, ziediņi, lapiņas. Rodas augu vijas, kas visvairāk izplatītas adījumos un izšuvumos.

sentences: '''Lokuss''' ({{Val-la|locus}} - vieta) - fiksēta novietojuma vieta [[hromosoma|hromosomā]], kas nosaka [[gēns|gēnu]] lokalizāciju. Lokusu secīgs uzskaitījums veido ģenētisko jeb hromosomu karti. Kādai bioloģiskai pazīmei atbilstošā lokusa atrašanu sauc par gēnu kartēšanu. [[DNS]] secības variantu dotajā lokusā sauc par [[alēle|alēli]].

sentences: '''Neokoloniālisms''' ir sistēma, kurā attīstītās valstis pakļauj un [[Ekspluatācija|ekspluatē]] jaunas, neattīstītas valstis un ekonomikas, tostarp tās, kas nesen atbrīvojušās no [[Koloniālisms|koloniālās]] politiskās atkarības, izmantojot nevienlīdzīgas ekonomiskās un tiešās militāri politiskās attiecības un līgumus, kas saistīti ar bijušās koloniālās sistēmas pilnīgu izgāšanos un [[Impērija|koloniālo impēriju]] sabrukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Luīze Rādeke
|     vārds_orig =
|         attēls = Louise Radecke.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Celle]], [[Hanoveres karaliste]]
({{vieta|Vācija|Lejassaksija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1916
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{vieta|Igaunija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = operdziedātāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Vīnes Centrālā kapsēta
| native_name = ''Wiener Zentralfriedhof''
| image       = Simmering (Wien) - Luegerkirche (1).JPG
| imagesize   =
| caption     = Svētā Karlo Borromeo baznīca kapsētas centrā
| map_type    = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1874
| country     =
| location    = {{vieta|Austrija|Vīne|Zimmeringa}}
| coordinates =
| latd  = 48.1525 | latNS  = N
| longd = 16.44 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 2,4 km²
| interments  = 3 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639511/zentralfriedhof 639511]
| political   =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences: '''Pulss''' ({{val-la|pulsus}} - 'sitiens', 'grūdiens') ir periodiskas [[Asinsvadi|asinsvadu]] apjoma svārstības, saistītas ar [[sirds]] saraušanos, kuras nosaka asinspiepildīšanas dinamika un [[Asinsspiediens|spiediens]] tajos viena [[Sirds cikls|sirds cikla]] gaitā. Pulsu var izmērīt, iztaustot ([[Palpācija|izpalpējot]]) visas taustāmās [[artērija]]s ('''arteriālais pulss'''). Ar speciālo izmeklēšanas metožu palīdzību var būt noskaidrots '''venozais pulss''' (parasti uz [[Jūga vēna|jūga vēnām]]), taču veselām personām ar sevišķu [[Fizioloģija|fizioloģisko]] stāvokli un dažu [[Patoloģija|patoloģisko]] formu gadījumos var būt noskaidrots arī '''arteriolārais pulss'''.<ref name="Pokrovsky1996"/>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Elisona Krausa
|          Attēls = Alison Krauss MerleFest 2007 01.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Elisona Krausa 2007. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|7|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Dekatura}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1984–pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Rounder Records|Rounder]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Elisona Krausa''' (''Alison Krauss'', dzimusi {{dat|1971|7|23}}) ir amerikāņu [[blūgrāss|blūgrāsa]] un [[kantri]] mūzikas dziedātāja, kā arī [[vijole]]s spēlētaja. Viņa ienāca mūzikas industrijā vēl kā bērns. Viņa uzvarēja vietējajos konkursos jau desmit gadu vecumā, bet pirmo ierakstus veica 14 gadu vecumā. [[1985]]. gadā viņa noslēdza līgumu ar ''[[Rounder Records]]'' un [[1987]]. gadā, 16 gadu vecumā, izdeva savu pirmo [[mūzikas albums|albumu]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Liepnas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Taurīna molekulas modeļi

Taurīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = β-aminoetānsulfoskābe
|           CAS numurs = 107-35-7
|      ķīmiskā formula = C2H7NO3S
|              molmasa = 125,14
|              blīvums = 1,734
|  kušanas temperatūra = 305,11 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = Afroamerikāņu pilsonisko tiesību kustība
| partof           =
| image            = IhaveadreamMarines.jpg
| caption          = 1963. gada 28. augustā [[Gājiens uz Vašingtonu|Gājienā uz Vašingtonu]] [[Mārtins Luters Kings]] teica savu slaveno runu ''[[I Have a Dream]]''.
| date             = 1950. un 1960. gadi
| place            = {{vieta|ASV}}, īpaši ASV dienvidi
| coordinates      =
| causes           = [[Rasisms]]

* [[Institucionālais rasisms]]
* [[Džima Krova likumi]]
| goals            =
| methods          = Nevardarbīgi [[protests|protesti]]
[[Pilsoniskā nepakļaušanās]]
| status           =
| result           = Nodrošināšanās pret rasismu likumā:

* [[1964. gada pilsoņu tiesību akts (ASV)|1964. gada pilsoņu tiesību akts]]
* Legalizētas starprasu laulības
* u.c.
| side1            = '''Pilsonisko tiesību kustība'''
| side2            = '''Sabiedrībā un politikā pastāvošais [[rasisms]], diskriminējoši likumi'''
*  [[Kukluksklans]]
* u.c.
| side3            =
| leadfigures1     = [[Mārtins Luters Kings]]
| leadfigures2     =
| leadfigures3     =
| howmany1         =
| howmany2         =
| howmany3         =
| casualties1      =
| casualties2      =
| casualties3      =
| fatalities       =
| injuries         =
| arrests          =
| detentions       =
| charged          =
| fined            =
| casualties_label =
| notes            =
| sidebox          =
}}
'''Afroamerikāņu pilsonisko tiesību kustība''' bija [[politiska kustība]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], kas bija vērsta pret [[rasisms|rasismu]] pret [[afroamerikāņi|afroamerikāņiem]], tajā skaitā [[institucionālais rasisms|institucionālo rasismu]]. Kustība pastāvēja 1950. un 1960. gados un tās ideoloģiskais neoficiālais vadonis bija [[Mārtins Luters Kings]].

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      =
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         =
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Liepājas reģionālā slimnīca"
| org/group           =
| image               = File:- panoramio - ---=XEON=--- (15).jpg
| alt                 =
| image_size          = 160px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Liepāja|Slimnīcas iela 25}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Reģionālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         = [[Rīgas Stradiņa universitāte]]s studiju un pētniecības klīniskā bāze
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1986
| closed              =
| demolished          =
| website             = http://liepajasslimnica.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Eduardo Rīdels
 |       vārds_orģ = ''Eduardo Riedel''
 |          attēls = Governador Eduardo Riedel.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Rīdels 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = 12. [[Matugrosu du Sula]] gubernators
 |     term_sākums = {{dat|2023|1|1|N|bez}}
 |     term_beigas =
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks = Hosē Karloss Barbosa
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = Reinaldo Azambudža
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 =
 |    term_sākums2 =
 |    term_beigas2 =
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 =
 |    term_beigas3 =
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Ceturtais amats ------>
 |          amats4 =
 |    term_sākums4 =
 |    term_beigas4 =
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 =
<!------ Piektais amats ------>
 |          amats5 =
 |    term_sākums5 =
 |    term_beigas5 =
 | viceprezidents5 =
 |   vicepremjers5 =
 |      vietnieks5 =
 |     prezidents5 =
 |       premjers5 =
 |    priekštecis5 =
 |       pēctecis5 =
<!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1969|7|5}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = Brazīlijas Sociāldemokratiskā partija
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Monika Rīdela (no 1994. gada)
 |           bērni = 2
 |       profesija =
 |      alma_mater = Riodežaneiro Federālā universitāte
 |        reliģija = [[Romas Katoļu baznīca|Romas katolicisms]]
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Eduardo Rīdels''' ({{val|pt|Eduardo Riedel}}, dzimis {{dat|1969|7|5||bez}}) ir [[Brazīlija]]s politiķis, Brazīlijas Sociāldemokratiskās partijas biedrs. Kopš 2023. 1. janvāra ir Brazīlijas štata [[Matugrosu du Sula]] 12. gubernators, ievēlēts 2022. gada Matugrosu du Sula gubernatora vēlēšanās.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Etore Bugati
|     vārds_orig = ''Ettore Bugatti''
|         attēls = Ettore Bugatti in 1932.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Etore Bugati 1932. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Neijī pie Sēnas}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Francijas (naturalizējies)
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[konstruktors]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Karlo Bugati]]<br />Terēze Lorioli
|          brāļi = [[Rembrants Bugati]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Žans Bugati]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Etore Arko Isidoro Bugati''' ({{val|it|Ettore Arco Isidoro Bugatti}}; dzimis {{dat|1881|9|15}} [[Milāna|Milānā]], miris {{dat|1947|8|21}} [[Parīze|Parīzē]]) bija itāļu izcelsmes franču [[automašīna|automašīnu]] dizainers un ražotājs. Viņu atceras kā automobiļu ražošanas uzņēmuma ''[[Bugatti|Automobiles E. Bugatti]]'' dibinātāju un īpašnieku, ko 1909. gadā viņš nodibināja toreizējā Vācijas pilsētā [[Molsaima|Molsaimā]], [[Elzasa]]s reģionā tagadējā Francijā. Bugati nomira [[Parīze|Parīzē]] un apglabāts [[Dorlisaima|Dorlisaimā]], Francijā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ginkgolepis tenericostatus zvīņa.jpg
| att_nosaukums =''Ginkgolepis tenericostatus'' zvīņa.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Acanthodiformes
| kārta_lv =Akantodveidīgās
| dzimta =Cheiracanthidae
| dzimta_lv =Heirakantīdas
| ģints =Ginkgolepis
| ģints_lv =Ginkolepji
| iedalījums =
| kategorijas =nē
| binomial = Ginkgolepis Pinakhina et Märss, 2018
}}
'''Ginkolepji''' (''Ginkgolepis'') ir [[Heirakantīdas|heirakantīdu]] [[Akantodes|akantodu]] ģints. Šo ģinti izdalīja Darja Pinakina un [[Tiju Mersa]] 2018. gadā. Nosaukums ''Ginkgolepis'' nozīmē ginka zvīņa (no latīņu ''ginkgo'' – ginks un ''lepis'' – zvīņa, no zvīņas vainaga formas, kas atgādina [[Divdaivu ginks|divdaivu ginka]] lapu). Tās pārstāvji bija izplatīti [[Vidusdevons|vidusdevonā]], no [[Narvas svīta|narvas]] līdz [[burtnieku svīta]]i, [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]]. Ja apstiprināsies, ka arī ''Devononchus ketlerensis'' (Lebedev & Lukševičs 2017) ir pieskaitāms ginkolepju ģintij, tad tās izplatība paplašinās līdz [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenai]] un [[Orlas apgabals|Orlas apgabalam]] [[Krievija|Krievijā]]. Šīm [[Zivis|zivīm]] ir zināmas tikai [[zvīņas]]. Veseli ķermeņi nav atrasti. Ginkolepju ģints [[tipveida suga]] ir ''[[Ginkgolepis tenericostatus]]''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences: '''Kontaktdakša''' jeb '''spraudkontakts''' ir izjaucamā elektrokontaktu savienojuma daļa, ko pievieno [[elektrība]]s [[kabelis|kabelim]] vai [[vads (elektrotehnika)|vadam]], lai to varētu iespraust [[kontaktligzda|kontaktligzdā]]. [[Vienkāršruna|Vienkāršrunā]] kontaktdakšu dažkārt dēvē par '''štepseli''' (no {{val|de|der Stöpsel}} — 'korķis')<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas slenga vārdnīca |author1=Ojārs Bušs |authorlink1=Ojārs Bušs |author2=Vineta Ernstsone |year=2009 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=[[Rīga]] |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0306053317%7carticle:DIVL102%7cpage:498 |isbn=978-9934-00-704-0 |page=494 }}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}</ref> vai '''štekeri''' (''Stecker'').<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas slenga vārdnīca |author1=Ojārs Bušs |authorlink1=Ojārs Bušs |author2=Vineta Ernstsone |year=2009 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=[[Rīga]] |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0306053317%7carticle:DIVL102%7cpage:496 |isbn=978-9934-00-704-0 |page=492 }}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Republic of the Congo|Kongo Republika}}

sentences: Šis ir pašreizējo '''katoļu reliģisko institūtu saraksts'''. Lielākā daļa ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] institūti, tomēr ir iekļauti arī Austrumu katoļu institūti.

sentences: '''Glikogēns''' ir [[polisaharīds]], kas sastāv no [[glikoze]]s molekulām un atrodas visās [[sēnes|sēņu]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[cilvēks|cilvēka]] [[šūna|šūnās]].<ref>Sadava et al. (2011). ''Life'' (9th, International ed.). W. H. Freeman. {{ISBN|9781429254311}}.</ref> Cilvēkam glikogēns galvenokārt tiek veidots un uzkrāts [[aknas|aknu]] šūnās (hepatocītos) un [[muskuļi|muskuļos]].<ref>Kreitzman SN, Coxon AY, Szaz KF (1992). "Glycogen storage: illusions of easy weight loss, excessive weight regain, and distortions in estimates of body composition" (PDF). ''The American Journal of Clinical Nutrition'' '''56''' (1 Suppl): 292s—293s. {{PMID|1615908}}.</ref> Glikogēns kalpo par enerģijas rezervēm. Lielākās enerģijas rezerves ir [[taukaudi|taukaudos]] esošie [[tauki]], bet glikogēns ir svarīgākais no enerģijas rezervēm izmantotajiem ogļhidrātiem dzīvniekiem. Muskuļos esošais glikogēns tiek pārveidots par glikozi un izmantots turpat, savukārt noārdītais glikogēns aknās tiek glikozes veidā transportēts uz jebkuru orgānu ķermenī.

sentences:
, kurā attēloti (no kreisās) Mitra, sasanīdu imperators [[Šapurs II]] un [[Ahuramazda]]]]
'''Mitra''' ir dievība indoirāņu [[mitoloģija|mitoloģijā]], kas tiek saistīta ar draudzību, izlīgumu, saticību un [[Saule]]s gaismu.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Brazil}}

sentences:
[[Kategorija:Iznīcinātāji]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes ieroči]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Daumanis
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Daumanis.jpg
| att_izmērs = 130px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Dreiliņu pagasts]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_gads = 1936
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Ernests Daumanis
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Freds Brimmers
| image         = Fred Bruemmer.jpg
| imagesize     = 160px
| caption       = Fotoizstādes atklāšanā Rīgā (2008)
| nationality   = [[vācbaltietis]], [[kanādietis]]
| field         = fotogrāfs, rakstnieks
| training      =
| movement      =
| patrons       =
| awards        = Kanādas Karaliskās mākslas akadēmijas loceklis
| birthname     = Frīdrihs Kārlis fon Brimmers
| birthdate     = {{dat|1929|6|26}}
| location      = [[Rīga]], {{LAT}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|2013|12|17|1929|6|26}}
| deathplace    = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| famous works  =
}}

sentences: '''Tirgzinība''', '''tirgvedība''' vai '''tirgdarbība''', biežāk '''mārketings'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=marketing Marketing]. ''Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm''. Atjaunināts: 2015. gada 24. februārī.</ref> (no {{val|en|market}} — '[[tirgus]]'), ir mērķtiecīga, [[Produkts|produktus]] ražojoša vai pakalpojumus sniedzoša uzņēmuma darbība tirgū ar mērķi veicināt pārdošanu. Mārketinga procesā ietilpst potenciālo pircēju vēlmju izzināšana, koncentrējot tās konkrētas [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojuma]] virzienā un izceļot šo preci vai pakalpojumu tā potenciālajiem pircējiem pievilcīgā veidā. Mārketings ir pamatdisciplīna jebkuras veiksmīgas [[uzņēmējdarbība]]s veikšanai un tas tradicionāli dalās divos lielos virzienos: B2C un B2B. B2C ([[patēriņa tirgus]]) ir vērsts uz ikdienas patērētāju, bet [[B2B mārketings]] ([[izmantotāju tirgus]]) ir vērsts uz citiem uzņēmumiem.

sentences: '''Oogoniji''' ir primārās [[dzimumšūna]]s, kas [[ovoģenēze]]s vairošanās periodā vairākkārt dalās. [[Zīdītāji|Zīdītāju]] sievišķo dzimumšūnu vairošanās notiek tikai embrionālās attīstības laikā. Ap sievišķajām dzimumšūnām izveidojas apvalks no mazākām [[Šūna|šūnām]]. Šīs šūnu grupas kopā ar dzimumšūnu veido [[folikula|folikulu]]. Pēc tam dzimumšūnu un folikulu attīstībā uz ilgāku laiku apstājas un atsākas, tikai sasniedzot [[Dzimumnobriedums|dzimumbriedumu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius turpis 2010 G1.jpg
| att_nosaukums= {{TaksoSaite|Lactarius turpis|Cūcene}}
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. turpis
| suga_lv = Cūcene
| binomial =Lactarius turpis Fr.
| sinonīmi = Lactarius necator,<br>Lactarius plumbeus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džovanni Paolo Kampana
|          vārds_orig = ''Giovanni Paolo Kampana''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1540
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Redžo Emīlija]], (tagad [[Emīlija-Romanja]], {{ITA}})
|              m_gads = 1592
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Roma]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti [[sēne|sēnēm]] un [[mikoloģija|mikoloģiju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Simeona un Helēnas baznīca
| native_name           = ''Касцёл Святых Сымона і Алены''
| image                 = File:Belarus-Minsk-Church of Simon and Helena-7-2.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Minska
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 50 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Tomašs Pajzderskis
| architecture_style    = neoromānika
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1905
| year_completed        = 1910
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = māla ķieģeli
| embedded              =
}}

sentences:
[[Kategorija:Konstitūcijas| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Hawaiian_monk_seal_at_French_Frigate_Shoals_07.jpg
| att_nosaukums = [[Havaju mūku ronis]] (''Neomonachus schauinslandi'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         cilts = Monachini
|      cilts_lv = Mūku roņi
|      binomial = Monachini <small>([[Victor Blanchard Scheffer|Scheffer]], 1958)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Mūku roņi, mūku roņu cilts''' (''Monachini'') ir viena no [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') ciltīm, kas apvieno vairākas aizvēsturiskās sugas un trīs mūslaiku [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s (viena no tām izmirusi [[20. gadsimts|20. gadsimtā]]). Tās ir vienīgās roņu sugas, kas uzturas [[tropi|tropiskā]] klimata jūrās. Abu mūsdienās dzīvojošo mūku roņu sugu izdzīvošana ir apdraudēta. Līdz 2014. gadam visas mūslaiku sugas tika sistematizētas vienā ģintī, bet [[ģenētika|ģenētiskie]] pētījumi ir ieviesuši korekciju sistemātikā, un mūsdienās mūku roņus iedala divās ģintīs: [[Amerikas mūku roņi|Amerikas mūku roņu]] (''Neomonachus'') un [[Vidusjūras mūku ronis|Vidusjūras mūku roņu]] (''Monachus'') ģintīs.<ref name=new>[http://www.sci-news.com/biology/science-neomonachus-new-genus-monk-seals-01945.html Neomonachus: New Genus of Monk Seals Described]</ref>

sentences:
{| class="infobox" width="280" style="font-size: 88%;"
!style="color: #FFCC33; background-color: #993399; font-size: 130%" align="center" colspan="3" |'''{{{vārds}}}'''
|-
{{#if: {{{tituls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} ''{{{tituls}}}''
{{!}}-
}}
{{#if: {{{attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{attēls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tugras-attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{tugras-attēls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{valdīšana|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Valdīšana'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{valdīšana}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{investitūra|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Investitūra'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{investitūra}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{priekštecis|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Priekštecis'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{priekštecis}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{mantinieks|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''{{{pēctecības-veids|}}}'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{mantinieks}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pēctecis|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Pēctecis'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{pēctecis}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pilns vārds|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Pilns vārds'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{pilns vārds}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{citi tituli|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tituli'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{citi tituli}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{apgraizīšana|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Apgraizīšana'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{apgraizīšana}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dzimšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Dzimš. datums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dzimšanas datums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dzimšanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}{{#if:{{{dzimšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}}||'''Dzimš. v.'''}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dzimšanas vieta}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{miršanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Miršanas dat.'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{miršanas datums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{miršanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{miršanas vieta}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{apglabāšanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Apglabāts (-a)'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{apglabāšanas vieta}}}{{#if: {{{apglabāšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}}{{!}}, {{{apglabāšanas datums}}}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{haseki-sultan|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Sieva sultāne'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{haseki-sultan}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{haseki-kadin|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Sievas'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{haseki-kadin}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{ikbal|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Konkubīnes'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{ikbal}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{has-odaliks|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{has-odaliks}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{gozde|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Izraudzītās'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{gozde}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{atvases|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Atvases'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{atvases}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{karaļnams|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Nams'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{karaļnams}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dinastija|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Dinastija'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dinastija}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{himna|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Himna'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{himna}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{devīze|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Devīze'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{devīze}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tēvs|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tēvs'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{tēvs}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{māte|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Sultāne māte|Māte]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{māte}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{lielvezīri|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Lielvezīrs (-i)'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{lielvezīri}}}
{{!}}-
}}
|}<noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Arheologi| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kristofs Hāberlands
| image         = Haberland.jpg
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     = Kristofs Hāberlands
| birthdate     = {{dat|1750|1|1}}
| location      = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1803|3|7|1750|1|1}}
| deathplace    = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Klasicisms]]
| famous works  = [[Katlakalna baznīca]]
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''Motīvs''' ir literāra darba struktūras visvienkāršākā sastāvdaļa. Tā var būt situācija, notikums, pārdzīvojums, [[vārds]],[[ skaņa]]. Dažkārt motīvus atklāj kā mūžīgās tēmas, piemēram, [[mīlestība]], [[vientulība]], [[skaistums|skaistais]], labais, [[ļaunums|ļaunais]]. Motīvs var būt arī kāds tēls vai tēma autora daiļradē, piemēram, ceļš, svešiniece u.tml.

sentences:
{{cita nozīme|rakstu darba formu|juridisku terminu|likumu kodekss}}
{{citas nozīmes|rakstu darba formu|kodekss (nozīmju atdalīšana)|kodekss}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Paralēlās mātes
| operators =
| attēls = ParallelMothers-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents = [[Augustins Almodovars]]
| scenārijs = Pedro Almodovars
| aktieri = * [[Penelope Krusa]]
* [[Milena Smita]]
| mūzika = [[Alberto Iglesiass]]
| oriģinālnos = ''Madres paralelas''
| studija = * ''El Deseo''
* ''Remotamente Films AIE''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Entertainment Iberia''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|8|Spānija}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12618926/|title=Parallel Mothers (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Paralēlās mātes"''' ({{Val|es|Madres paralelas}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Penelope Krusa]] un [[Milena Smita]].

sentences:
s sīpols]]
'''Bumbuļsīpols''' ir īpašas struktūras pazemes [[vasas pārveidne]], kurai raksturīgs palielināts reducēts [[stumbrs]]. Stumbrā uzkrājas barības vielas. Apkārt tam ir sakārtotas sausās lokveida [[lapas]]. Lapu funkcija ir pasargāt stumbru no ievainojumiem un samazināt [[ūdens]] zudumus no tā. Bumbuļsīpolam ir terminālais pumpurs, no kura attīstīsies zieds, un laterālie pumpuri, no kuriem attīstīsies jaunie augi. Bumbuļsīpoli raksturīgi, piemēram, [[Gladiolas|gladiolām]] ''(Gladiolus)'' un [[Krokusi|krokusiem]] ''(Crocus)''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džerijs
| attēls = Gerry (2002 movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gerry''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents = [[Denijs Volfs]]
| scenārija autors = * Gass Van Sants
* [[Mets Deimons]]
* [[Keisijs Afleks]]
| galvenajās lomās = * Mets Deimons
* Keisijs Afleks
| mūzika = [[Arvo Perts]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[THINKFilm]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|1|12|[[Sandensas kinofestivāls]]|2003|2|14|ASV}}
| ilgums = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/gerry-2002-0|title=Gerry|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 24, 2019|archive-date={{dat|2019|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190824103358/https://bbfc.co.uk/releases/gerry-2002-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|254 683}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gerry.htm|title=Gerry (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Džerijs"''' ({{val|en|Gerry}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Gass Van Sants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mets Deimons]] un [[Keisijs Afleks]]; abi ir arī strādājuši pie filmas scenārija. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|12||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''15. jūlijs''' ir gada 196. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (197. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 169 dienas.

sentences:
{{Infobox organization
| name                = Pasaules antidopinga aģentūra
| image               =
| size                =
| alt                 =
| caption             =
| abbreviation        =
| motto               =
| predecessor         =
| successor           =
| formation           = {{dat|1999|11|10|N|bez}}
| extinction          =
| type                = bezpeļņas
| status              =
| purpose             =
| headquarters        = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| location            =
| coords              = {{Coord|45.500933|-73.561846|type:landmark|display=title,inline}}
| region_served       = Starptautiska
| membership          =
| language            = Angļu, franču
| general             =
| leader_title        = Prezidents
| leader_name         = [[Kregs Rīdijs]]
| leader_title2       =
| leader_name2        =
| key_people          =
| main_organ          =
| parent_organization =
| affiliations        = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
| budget              =
| num_staff           =
| num_volunteers      =
| website             = {{URL|http://www.wada-ama.org/en/}}
| remarks             =
| former name         =
}}
'''Pasaules antidopinga aģentūra''' ({{val|en|World Anti-Doping Agency}}, '''WADA''', {{val|fr|Agence mondiale antidopage}}) ir neatkarīgs nodibinājums. Tas tika izveidots {{dat|1999|11|10||bez}} [[Lozanna|Lozannā]], [[Šveice|Šveicē]], lai veicinātu, koordinētu un uzraudzītu cīņu pret [[dopings|dopingu]] sportā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = House_Sparrow_mar08.jpg
 | att_nosaukums = [[Mājas zvirbulis]] (''Passer domesticus'')
 |       attēls2 = Psittacus_erithacus_-perching_on_tray-8d.jpg
 |att2_nosaukums = [[Pelēkais Kongo papagailis]] (''Psittacus erithacus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Psittacopasserae
 |  virskārta_lv = Papagaiļu un zvirbuļu virskārta
 |      binomial = Psittacopasserae <small>(Suh et al., 2011)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Papagaiļveidīgie|Papagaiļveidīgo kārta]] (''Psittaciformes'')
*[[Zvirbuļveidīgie|Zvirbuļveidīgo kārta]] (''Passeriformes'')
}}
'''Papagaiļu un zvirbuļu virskārta''' jeb '''papagaiļu un zvirbuļu klada''' (''Psittacopasserae'') ir viena no [[Putni|putnu klases]] (''Aves'') virskārtām, kas pieder [[piekūnu, papagaiļu un zvirbuļu klada]]i (''Eufalconimorphae''). Tā apvieno divas mūsdienu putnu kārtas, kurās ir apmēram 6900 sugu. Lielākā no tām ir [[Zvirbuļveidīgie|zvirbuļveidīgo kārta]] (''Passeriformes''), kurā ir apmēram 6500 sugas, bet [[Papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo kārtā]] (''Psittaciformes'') ir apmēram 400 sugas.<ref name=ord>[https://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft/ Orders of Birds: Psittaciformes, 2018]</ref> Abu kārtu putnu sugu spēja dziedāt un atdarināt [[balss|balsis]] ir pamanāmākā kopīgā īpašība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumšie ūdeņi
| operators =
| attēls = Dark Waters poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Tods Heinss]]
| producents = * [[Marks Rafalo]]
* Kristīna Vešona
* Pamela Koflera
| scenārijs = * Mario Korrea
* Metjū Maikls Karnahans
| aktieri = * Marks Rafalo
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Bills Kemps]]
* [[Viktors Gārbers]]
* [[Mēra Vinengema]]
* [[Bills Pulmans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dark Waters''
| studija = * ''Participant''
* ''Killer Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|11|12}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2047575553/|title=Dark Waters |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumšie ūdeņi"''' ({{Val|en|Dark Waters}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Tods Heinss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Rafalo]], [[Anna Hetaveja]], [[Tims Robinss]], [[Bills Kemps]], [[VIktors Gārbers]], [[Mēra Viningema]] un [[Bills Pulmans]]. Filma ir balstīta uz 2016. gada ''[[The New York Times]]'' žurnāla rakstu ''The Lawyer Who Became DuPont's Worst Nightmare''.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/01/10/magazine/the-lawyer-who-became-duponts-worst-nightmare.html|title=The Lawyer Who Became DuPont’s Worst Nightmare|work=The New York Times|access-date=2022-10-03|date=2016-01-06|last=Rich|first=Nathaniel|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://deadline.com/2019/01/anne-hathaway-tim-robbins-mark-ruffalo-todd-haynes-dupont-pollution-scandal-1202532048/|title=Anne Hathaway, Tim Robbins, More Join Mark Ruffalo In Todd Haynes-Participant Drama About DuPont Pollution Scandal|last=Wiseman|first=Andreas|last2=Wiseman|first2=Andreas|website=Deadline|access-date=2022-10-03|date=2019-01-09|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sieviete paliek sieviete
| operators =
| attēls = 1961 Une femme est une femme.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, drāma
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents =
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Žans Pols Belmondo]]
* [[Anna Karina]]
* [[Žans Klods Brialī]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''Une femme est une femme''
| studija = * ''Euro International Films''
* ''Rome Paris Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Unidex''
| izdošana = {{Filmas datums|1961|7|1|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]|1961|9|6|Francija}}
| ilgums = 85 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|160 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100 tūkstoši}} (ASV)<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0055572/|title=A Woman Is a Woman (1961) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sieviete paliek sieviete"''' ({{Val|fr|Une femme est une femme}}) ir 1961. gada [[Francija]]s romantiska komēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Pols Belmondo]], [[Anna Karina]] un [[Žans Klods Brialī]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donava
| attēls            = Danube_near_Iron_Gate_2006.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donava pie Dzelzs vārtiem
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Švarcvalde]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Melnā jūra]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=09 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=29 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
{{AUT}}
{{SVK}}
{{HUN}}
{{CRO}}
{{SRB}}
{{ROM}}
{{BUL}}
{{UKR}}
| garums            = 2860
| iztekas_augstums  = 1078
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 7 000
| gada_notece       =
| baseins           = 801 463
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
'''16. janvāris''' ir 16. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 349 dienas (350 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Lida (personvārds)|Lida]], [[Lidija (personvārds)|Lidija]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Forbes}}
'''''Forbes'' 100 slavenības''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Forbes Celebrity 100'') ir ikgadējs saraksts, ko apkopo žurnāls ''[[Forbes]]''. Šāds saraksts tiek veidots kopš 1999. gada. Saraksta mērķis ir uzskaitīt 100 visspēcīgākās slavenības pa publicēto gadu. Faktori, kas tiek ņemti vērā, ietver ienākumus, ''[[Google]]'' meklēšanas rezultātus, [[fandoms|fanu bāzes]], ieskaitot klipus un žurnālu vākus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Irēna Fatare|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1937
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Brunava|Brunavā]],[[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1961-1993),
[[Rīga]], AS "Rīgas farmaceitiskā fabrika"<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://rff.lv/|title=Rīgas farmaceitiskā fabrika ir viena no lielākajām zāļu ražotājām Baltijā - Rīgas Farmaceitiskā Fabrika|website=rff.lv}}</ref> (1998-2020).
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Dr,biol., Daugavas ielejas flora, Latvijas floras horoloģija, īpaši aizsargājamo dabas teritoriju izveidošana Daugavas ielejā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestības dienasgrāmata
| attēls                   =  End of the affair.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The End of the Affair''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Nīls Džordans]]
| producents               =
* [[Stīvens Vūlijs]]
* Nīls Džordans
| scenārija autors         = Nīls Džordans
| galvenajās lomās         =
* [[Reifs Fainss]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Stīvens Rea]]
* [[Džeisons Aizekss]]
| mūzika                   = [[Maikls Nimans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|12|3|ASV|2000|2|11|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/end-affair-1999|title=The End of the Affair|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2019|archive-date={{dat|2019|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191026150444/https://bbfc.co.uk/releases/end-affair-1999}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0172396/?ref_=bo_se_r_1|title=The End of the Affair|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlestības dienasgrāmata"''' ({{val|en|The End of the Affair}}) ir 1999. gada drāma, kas balstīta uz Greiema Grīna tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Nīls Džordans]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]], [[Džūliana Mora]], [[Stīvens Rea]] un [[Džeisons Aizekss]] Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|3||bez}} ASV.

sentences: '''Termogrāfija''', '''siltuma attēlveidošana''' jeb '''siltuma video''' ir attēla veidošana, izmantojot [[Infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]]. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu [[Elektromagnētiskais spektrs|elektromagnētiskā spektra]] infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 [[Nanometrs|nm]] jeb 0,9 — 1,4 [[Mikrometrs|μm]]) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija karbonāta formulvienības modelis

Amonija karbonāta struktūrformula

Pulverveida amonija karbonāts
|       citi nosaukumi = brieža raga sāls, briežraga sāls,
ogļskābais amonijs, ožamais sāls
|           CAS numurs = 506-87-6
|      ķīmiskā formula = (NH4)2CO3
|              molmasa = 96,09
|              blīvums = 1600
|  kušanas temperatūra = 58 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 100 g/l (15 °C);
 karstā ūdenī sadalās
|                 citi =
}}
'''Amonija karbonāts''' ((NH4)2CO3) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, higroskopiska viela ar [[amonjaks|amonjaka]] smaku. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[ogļskābe]]s [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, nešķīst [[etanols|spirtā]], [[sērogleklis|sērogleklī]], šķidrā amonjakā.<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 27. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
'''Finanšu nestabilitātes hipotēze''' ({{val-en|Financial Instability Hypothesis}}) ir [[finanšu krīze]]s pētījums, ko izvērsa amerikāņu [[ekonomists]] Haimans Minskījs (''Hyman Minsky'') un valdības un centrālbankas lietpratēji reizēm piesauc [[makroekonomika|makroekonomiskās]] politikas lēmumos.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986">Minsky, Hyman P. (1986), Stabilizing an Unstable Economy, Yale University Press, {{ISBN|978-0071592994}}</ref>
== Raksturojums ==
[[kapitālisms|Kapitālisma]] [[ekonomika]] iekļauj [[inflācija|inflāciju]] un [[deflācija|deflāciju]], kurām ir potenciāls iziet ārpus kontroles. [[Keinsisms|Keinsisma]] valdību mērķi parasti ir apturēt ekonomisko lejupslīdi. Šīs vēsturiskās epizodes tiek pieminētas Minskīja un citu ekonomistu rakstos par ekonomisko stabilitāti.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986"/>

Atšķirībā no klasiskāsās [[monetārā politika|monitārās politikas]] teorijas, hipotēze uzsver [[banka]]s [[peļņa]]s meklēšanas nozīmi. Bankas, tā skaitā visādi brokeri un dīleri, ir arī [[kredīts|kredītu]] un parādu [[tirgus|tirgotāji]], kas cenšas ieviest jauninājumus [[aktīvi|aktīvos]], kurus paši arī iegādājušies. Šī nodarbošanās it kā padara par spēkā neesošu pamata [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājuma]] teorijas efektu, ka ir nemainīgs „naudas” postenis, kura apgrozības ātrums ir praktiski nemainīgs. (Tādējādi izmaiņas šajā [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājumā]] ir lineāra proporcionāla attiecība uz [[cena|cenu]] līmeni.){{fact}}

sentences: '''5. septembris''' ir gada 248. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (249. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 117 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ārija Elksne
| vārds_orig =
| attēls = Elksne_Arija.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 29
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = {{ubl|[[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas iela]],[[Rīga]]|[[Baltezers (Ādažu novads)|Baltezers]]}}
| pilsonība = {{LVA}}<br>{{URS}}
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Miķelis Fišers (operdziedātājs)|Miķelis Fišers]]
| bērni = {{ubl|[[Ieva Bērziņa]]|[[Miķelis Fišers (mākslinieks)|Miķelis Fišers]]}}
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Rīgas Medicīnas institūts]]
| apbalvojumi = Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1975)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akrotira
| native_name    = {{gree|Ακρωτήρι}}
| image          = Akrotiri Ausgrabungsstätte 042.jpg
| image_size     =
| caption        = Akrotiras apbūve.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 36| latm = 21| lats = 05| latNS = N
| longd = 25| longm = 24| longs = 13| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Dienvidegeja]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Kiklādu, mīnojiešu
| excavations    = no 1899. gada
| archaeologists = Roberts Zāns, Spiridons Marinatoss
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskā zona
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akrotira''' ({{val|el|Ακρωτήρι}}) bija [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] [[Kiklādu salas|kiklādiešu]] pilsēta [[Santorine|Santorinē]], [[Grieķija|Grieķijā]], kur mūsdienās zem seguma ir izveidota arheoloģiskā ekspozīcija. Pilsēta tika iznīcināta vulkāna izvirdumā 16. gadsimtā pr.Kr. un apbērta ar vulkāniskajiem pelniem, zem kuriem ir saglabājušās apbūves un fresku paliekas, kā arī dažādi sadzīves priekšmeti un mākslas darbi, kuru dēļ tā reizēm tiek saukta par Grieķijas [[Pompeji]]em. Pilsēta tiek piedāvāta kā viena no iespējamām [[Platons|Platona]] aprakstītās [[Atlantīda]]s atrašanās vietām. Pilsēta tika atklāta 1899. gadā, bet regulāri izrakumi veikti no 1967. gada [[Spiridons Marinatoss|Spiridona Marinatosa]] vadībā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus_pinophilus3.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Boletus
| ģints_r =Beku ģints
| ģints_lv =Bekas
| suga =B. pinophilus
| suga_lv =Priežu baravika
| binomial =Boletus pinophilus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Infobox ethnic group
|group      = Leivi
|image      =
|caption    = Dienvidigauņu valodas izplatība, leivi redzami Latvijas ziemeļaustrumos
|population =
|regions    = {{Flag|Latvija}}
|languages  = [[igauņu valoda]], [[latviešu valoda]]
|religions  = [[luterānisms]]
|related    = citas [[Baltijas somi|Baltijas somu]] tautas
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Ferdinand Erdmann Stoll''
|         attēls = FerdinandErdmannStoll_geb1874.JPG
|     att_izmērs = 125px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Mangaļu pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1966
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hesele}}
|   dzīves_vieta = [[Mangaļu pagasts]], [[Rīga]], [[Hesele]]
|      pilsonība = [[Krievijas impērija]], [[Latvijas Republika]], [[Rietumvācija|Vācijas Federatīvā Republika]]
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = mikologs, ornitologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[mācītājs Ferdinands Erdmans Štolls|Ferdinands Erdmans Štolls]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Katarina Bikeriha-Štolla
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hemicyon sansaniensis.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| dzimta =Hemicyonidae
| dzimta_lv =Suņlāču dzimta
| binomial=Hemicyonidae
| kategorijas =nē
}}
'''Suņlāči''' ({{val|la|Hemicyonidae}}) ir izmirusi, aizvēsturiska [[Plēsēji|plēsēju kārtas]] (''Carnivora'') [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas pieder [[suņveidīgie|suņveidīgo apakškārtai]] (''Caniformia'').

sentences:
[[Kategorija:Loģiķi| ]]
[[Kategorija:Filozofi pēc valsts| Logzikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi pēc valsts| Logzikzi]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Sambalesas kalni
 |attēls                 = SanNarciso,Zambalesjf0676 13.JPG
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = Skats uz Sambalesas kalniem no Sannarkiso
 | map_type            = Filipīnas#Lusona
| map_relief = jā
| latd  = 15 |latm = 29 | latNS  = N
| longd = 120 | longm = 07 | longEW = E
| label_position      =
 |kontinents             = [[Eirāzija]] ([[Āzija]])
 |novietojums            =
 |valstis                = {{PHL}}
 |ģeo_apgabals           = [[Lusona]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 190
 |platums                =
 |platība                =
 |kalns                  = [[Tapulao]]
 |augstums               = 2037
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gasterosteus_aculeatus.jpg
| att_nosaukums = [[Trīsadatu stagars]] (''Gasterosteus aculeatus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Cottoidei
| apakškārta_lv = Platgalvju apakškārta
|    infrakārta = Gasterosteales
| infrakārta_lv = Stagaru infrakārta
|      binomial = Gasterosteales <small>([[Theodore Nicholas Gill|Gill]], 1872)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
* ''Gasterosteoidei''
}}

sentences:
{{Pašgājējartilērijas infokaste
|      nosaukums=TKS-D
|        attēls=TKS-D (02).jpg
|    virsraksts=
|        valsts={{POL}}
|         kgads={{1936. gads}}
|      razosana=1936 — 1937
|      daudzums=2
|     brunojuma={{POL}}
|       apkalpe= 4 clv.
|        garums= 2,85 m (3,26 m ar lielgabalu)
|       platums= 1,8 m
|      augstums= 1,24 m
|          masa= 3,1 t
|        bruņas= 4-6 mm
|     primārais= [[37 mm Bofors prettanku lielgabals|37 mm prettanku lielgabals wz. 36]]
|   sekundārais=
|       dzinējs=Polski Fiat 122B
| dzinēja_jauda= 62,5 zs (46 kW)
|ātrums_uz ceļa= 42 km/h
| zs_koeficents= 14,8 zs/t
|maks. attālums= 220 km
}}
'''TKS-D''' ({{val-pl|czolgowa laweta dzialka piechoty Bofors 37 mm}}) tulkojumā ''37 mm Bofors kājnieku lielgabala tanka lafete'' - [[Polija]]s [[tankete]]-[[pašgājējartilērija]].

sentences: '''Gaisa mitrums''' ir [[ūdens]] [[tvaiks|tvaiku]] daudzums [[gaiss|gaisā]]. Ūdens tvaiks ir ūdens [[gāze|gāzveida]] [[Agregātstāvoklis|stāvoklis]]. Silts gaiss spēj saturēt vairāk ūdens tvaika, tāpēc, gaisam atdziestot, mitruma var kļūt par daudz un tas izdalīsies no gaisa tai vai citā formā. Šo stāvokli ar gaisa 100% mitrumu sauc par [[rasas punkts|rasas punktu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ģeogrāfija 6. klasei|last=Biseniece|first=Anita|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC, SIA|year=2002|isbn=9984-22-115-6|location=Rīga|pages=146}}</ref> Mitruma ietekmē rodas [[nokrišņi]], [[rasa]] vai [[migla]]. Augsts mitruma daudzums samazina ķermeņa svīšanas efektivitāti, jo [[sviedri]] grūtāk iztvaiko no [[āda]]s; līdz ar to cilvēks var pārkarst.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              attēls =
Metāna struktūrformula un molekulas modelis
|     ķīmiskā formula = CH4
|             molmasa = 16,04
|             blīvums = 0,717
| kušanas temperatūra = 90,66 K (-182,49 °C)
|viršanas temperatūra = 111,55 K (-161,6 °C)
}}

sentences:
{{iw+}}
'''Tabulas elementi''' ir vienības tabulā, kuras var grupēt, segmentēt vai sakārtot dažādos veidos, un no kurām sastāv [[tabula]]. Tajās tiek glabāta noteikta informācija. Katram tabulas elementam ir elementa nosaukums, kuru datu bāzes lietotne izmanto, lai identificētu datu lauku, un kas palīdz lietotājam noteikt lauka saturu.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
'''Neofašisms''' ir pēc Otrā pasaules kara [[Galēji labēja politika|galēji labējā]] [[ideoloģija]], kas ietver nozīmīgus [[Fašisms|fašisma]] elementus. Neofašisms parasti ietver ultranacionālismu, [[rasisms|rasismu]], [[populisms|populismu]], [[Autoritārisms|autoritārismu]], nativismu, [[Ksenofobija|ksenofobiju]] un pretimigrācijas noskaņojumu, kā arī opozīciju [[Liberālā demokrātija|liberālajai demokrātijai]], [[sociāldemokrātija]]i, parlamentārismam, [[Liberālisms|liberālismam]], [[Marksisms|marksismam]], [[Kapitālisms|sociālismam]] un [[Komunisms|komunismam]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Castelli Gattinara|first=Pietro|last2=Forio|first2=Caterina|last3=Albanese|first3=Marco|date=1 January 2013|title=The appeal of neo-fascism in times of crisis. The experience of CasaPound Italia|url=https://www.researchgate.net/publication/269613450|journal=[[Journal of Comparative Fascist Studies]]|volume=2|issue=2|pages=234–258|doi=10.1163/22116257-00202007|quote=Previous research has established that there is a connection between economic crises and the emergence of fascism, and that the critique of neo-liberalism and market economy constitutes a central feature of neo-fascist groups.|doi-access=free}} {{en ikona}}</ref> Tāpat kā klasiskajā fašismā, tā piedāvā [[Trešā pozīcija|Trešo Pozīciju]] kā alternatīvu [[Kapitālisms|tirgus kapitālismam]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Castelli Gattinara|first=Pietro|last2=Forio|first2=Caterina|last3=Albanese|first3=Marco|date=1. jan. 2013. gads|title=The appeal of neo-fascism in times of crisis. The experience of CasaPound Italia|journal=[[Journal of Comparative Fascist Studies]]|volume=2|issue=2|pages=234–258|doi=10.1163/22116257-00202007|quote=We find that the crisis offers a whole new set of opportunities for the radical right to reconnect with its fascist legacy, and to develop and innovate crisis-related policy proposals and practices. The crisis shapes the groups' self-understanding and its practices of identity building, both in terms of collective rediscovery of the fascist regime's legislation, and in terms of promotion of the fascist model as a 'third way' alternative to market capitalism. Even more importantly, the financial crisis plays the role of the enemy against which the fascist identity is built, and enables neo-fascist movements to selectively reproduce their identity and ideology within its practices of protest, propaganda, and consensus building.|doi-access=free}}{{en ikona}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|triju dimensiju apvienojumu fizikā|norobežotu celtnes daļu|istaba}}
, lai norādītu pozīciju telpā]]
'''Telpa''' [[fizika|fizikā]] ir triju dimensiju ([[garums]], platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziņojums
| operators =
| attēls = The Report poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiska drāma
| režisors = [[Skots Z. Bērnss]]
| producents = * [[Stīvens Soderbergs]]
* Dženifere Foksa
* Skots Z. Bērnss
* Kerijs Orents
* Maikls Šugers
* Edijs Moreti
* Denijs Gabai
| scenārijs = Skots Z. Bērnss
| aktieri = * [[Ādams Draivers]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Teds Levains]]
* [[Maikls Hols]]
* [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Korijs Stols]]
* [[Mora Tīrnija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Report''
| studija = * ''VICE Studios''
* ''Unbranded Pictures''
* ''Margin of Error''
* ''Topic Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|1|26|[[Sandensas kinofestivāls]]|2019|11|15|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|275 tūkstoši}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://m.the-numbers.com/movie/Report-The-(2019)#tab=summary|title=The Report (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ziņojums"''' ({{Val|en|The Report}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Z. Bērnss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ādams Draivers]], [[Anete Beninga]], [[Džons Hemms]], [[Teds Levains]], [[Maikls Hols]], [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Korijs Stols]] un [[Mora Tīrnija]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences: {{Citas nozīmes|seno [[zemgaļi|zemgaļu]] zemi|Tērvete (nozīmju atdalīšana)|Tērvete}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Bernhards no Lipes
| vārds_orģ           =''Bernhard II. zur Lippe''
| attēls              = Statue_Bernhard_II..JPG
| att_izm             = 250px
| apraksts            = Bernharda no Lipes piemineklis viņa dzimtenē Lipštatē.
| amats               =
| term_sākums          =
| term_beigas          =
| priekštecis          =
| pēctecis             =
| dzim_dati            = ap [[1140.]] gadu
| dzim_vieta           =
| dzīves_vieta         =
| mir_dati             ={{dat|1224|04|30}}
| mir_vieta            = [[Mežotne]], tagad {{LAT}}
| dinastija            =
| tēvs                 = [[Hermanis I]]
| māte                 =
| dzīvesb              =
| bērni                =
| reliģija             =
| apglabāts            =
| paraksts             =
| piezīmes             =
}}
{{Infokaste+}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada oktobris}}
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Kristus apraudāšana''''' ({{val|it|Lamento sul Cristo morto}}) jeb '''Mirušais Kristus''' ({{val|it|Cristo morto}}) ir itāļu [[renesanse]]s gleznotāja [[Andrea Mantenja]]s glezna, kas tapusi ap 1480. gadu. Lai arī par gleznas tapšanas gadu nav vienprātības, tā tika pabeigta starp 1475. un 1501. gadu, visticamāk 1480. gadu sākumā.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=The Lamentation over the Dead Christ|url=https://www.wga.hu/frames-e.html?/html/m/mantegna/09/1deadchr.html|website=Web Gallery of Art|accessdate={{dat|2017|10|16||bez}}}}</ref> Tajā attēlots [[Jēzus Kristus]] ķermenis, guļot uz [[Marmors|marmora]] plāksnes. Par viņa nāvi sēro [[Jaunava Marija]] un [[Apustulis Jānis|Svētais Jānis]]. Gleznas augšējā kreisajā stūrī saskatāms vēl viens tēls, tiek uzskatīts, ka tā ir [[Marija Magdalēna]].<ref>[http://www.crisismagazine.com/2014/lenten-meditation-mantegnas-lamentation-over-the-dead-christ Linus Meldrum. Lenten Meditation: Mantegna’s Lamentation over the Dead Christ]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nozieguma rēbuss
| attēls                   =  Murder by Numbers film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Murder by Numbers''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Barbets Šrēders]]
| producents               = Barbets Šrēders
| scenārija autors         = [[Tonijs Geitons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Bens Čaplins]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Maikls Pits]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Castle Rock Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|4|19|}}
| ilgums                   = 117 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1|title=Murder by Numbers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2019|archive-date={{dat|2019|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190823172103/https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murderbynumbers.htm|title=Murder by Numbers (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|56,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nozieguma rēbuss"''' ({{val|en|Murder by Numbers}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un producents ir [[Barbets Šrēders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Bens Čaplins]], [[Raiens Goslings]] un [[Maikls Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|19||bez}}.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
|company name = Hyundai
{{val|ko|현대}}
{{val|ko|現代}}
|company_logo = Hyundai logo (english).svg
|company_type =
|foundation = 1947
|founder    = ''[[Chung Ju-yung]]''
|defunct   =
|location = [[Seula]], [[Dienvidkoreja]]
|area_served = Pasaule
|industry = Konglomerāts
|products =
|revenue =
|net_income =
|assets =
|num_employees =
|homepage = {{url|http://www.hyundaigroup.com}}
}}
'''''Hyundai''''' ir kompāniju grupa, ko 1947. gadā dibinājis Čons Čujons kā celtniecības kompāniju.

sentences:
{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Andrāši prospekts
 |       nosauk orig = Andrássy út
 |            attēls = Andrássiútlégifotó.jpg
 |   attēla paraksts =
 | apdz vietas veids =
 |        apdz vieta =
 |           pilsēta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     priekšpilsēta =
 |           apkaime =
 |            novads =
 |      ielas garums = 2,4 km
 |           atklāta = 1876. gads
 |    vēst nosaukumi =
 |      joslu skaits =
 |      ielas segums =
 |     ievēr celtnes =
 |          autobuss =
 |        trolejbuss =
 |          tramvajs =
 |     mikroautobuss =
 |              cits =
 |       citas daļas = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Budapešta, ieskaitot Donavas promenādi, Budas pils kvartālu un Andrāši prospektu
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 1987
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/400 400]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Ungārija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 57,85 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokzvaigzne
| attēls                   = Rock star ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rock Star''
| žanrs                    = muzikāla filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Hereks]]
| producents               =
* [[Roberts Lorenss]]
* [[Tobijs Džafe]]
| scenārija autors         = [[Džons Stokvels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džeisons Flemings]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Timotijs Spols]]
* [[Dominiks Vests]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bel Air Entertainment]]''
* ''[[Maysville]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|9|7}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rock-star-2001-0|title=Rock Star|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|57 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rockstar.htm|title=Rock Star (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|19,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rokzvaigzne"''' ({{val|en|Rock Star}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla kinokomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Hereks]]. Galvenās lomas atveido [[Marks Volbergs]], [[Dženifere Anistone]], [[Džeisons Flemings]], [[Timotijs Olifents]], [[Timotijs Spols]] un [[Dominiks Vests]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|9|7||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā vecajos, labajos laikos
| attēls                   = Old s poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Old School''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Tods Filipss]]
| producents               =
* [[Daniels Goldbergs]]
* [[Džo Medjuks]]
* [[Ivans Reitmans]]
* Tods Filipss
| scenārija autors         =
* [[Skots Ārmstrongs]]
* Tods Filipss
| galvenajās lomās         =
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Vills Ferels]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Montecito Picture Company]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|2|21}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/old-school-2003|title=Old School|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 22, 2019|archive-date={{dat|2019|06|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190622110949/https://bbfc.co.uk/releases/old-school-2003}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oldschool.htm|title=Old School|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā vecajos, labajos laikos"''' ({{val|en|Old School}}) ir 2003. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Tods Filipss]]. Galvenās lomas atveido [[Lūks Vilsons]], [[Vinss Vons]] un [[Vills Ferels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|2|21||bez}}.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Dobeles dzirnavnieks
| native_name      =
| logo             = Dobeles dzirnavnieks logo.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1976. gadā
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{vieta|Latvija|Dobele}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Valdes priekšsēdētājs<br />[[Kristaps Amsils]]
| industry         = [[Pārtikas rūpniecība]]
| products         = [[milti]], miltu izstrādājumi, [[makaroni]]
| services         =
| revenue          = [[€]] 109 miljoni (2020)<ref name="index-php">{{Publikācijas atsauce|date=2020-03-19|title=Latvijas vērtīgāko uzņēmumu uzskaitījums|url=https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Latvijas_v%C4%93rt%C4%ABg%C4%81ko_uz%C5%86%C4%93mumu_uzskait%C4%ABjums&oldid=3189945|journal=Vikipēdija|language=lv}}</ref>
| operating_income =
| net_income       = [[€]] 14.8 miljoni (2020)<ref name="index-php" />
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = {{flaga|Igaunija}}  [[:en:Tartu_Mill|Tartu Mill]] (93.99 %)
| num_employees    = 166 (2005)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{url|https://dzirnavnieks.lv/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Huans de la Sjerva
|     vārds_orig = Juan de la Cierva
|         attēls = Juan de la Cierva, aeródromo de Lasarte, 1930.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Huans de la Sjerva Lasarte aerodromā 1930. gadā
|     dz_dat_alt = {{dat|1895|9|21}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Mursija]], [[Spānija]]
|      m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|1936|12|9|1895|9|21}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Kroidona]], [[Anglija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Spānijas
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne =
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = ''Escuela Especial de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos''
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[autožīrs|autožīra]] izgudrotājs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Huans de la Sjerva''' (dzimis {{dat|1895|9|21}} [[Mursija|Mursijā]], [[Spānija|Spānijā]], miris {{dat|1936|12|9}} [[Kroidona|Kroidonā]], [[Anglija|Anglijā]]) bija spāņu pilots un aeronavigācijas inženieris, kurš 1922. gadā izgudroja [[autožīrs|autožīru]] — par gaisu smagāku [[lidaparāts|lidaparātu]] ar virs fizelāžas novietotu [[rotors|rotoru]], kas griezās un radīja [[cēlējspēks|cēlējspēku]], pateicoties pretim plūstošajam gaisam.<ref name="aero_digest">''Aero Digest'', Feb 1939, page 27</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 400 sitieni
| operators =
| attēls = Quatre coups.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Fransuā Trifo]]
| producents = * Fransuā Trifo
* Žoržs Šarlo
| scenārijs = * Fransuā Trifo
* Marsels Musī
| aktieri = * [[Žans Pjērs Leo]]
* [[Albērs Remī]]
* [[Klēra Morjē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Quatre coups.jpg''
| studija = ''Les Films du Carrosse''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cocinor''
| izdošana = {{Filmas datums|1959|4|4}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"400 sitieni"''' ({{Val|fr|Les Quatre Cents Coups}}) ir 1959. gada [[Francija]]s drāmas filma, kuras režisors ir [[Fransuā Trifo]], kuram tā bija pirmā režisētā filma. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Pjērs Leo]], [[Albērs Remī]] un [[Klēra Morjē]]. "400 sitieni" tiek uzskatīta par pirmo [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] filmu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.pressreader.com/usa/los-angeles-times/20161023/282746291304718|title=Growth Spurt|work=The Los Angeles Times|date=23.10.2016|last=Zeitchik|first=Steve}}</ref>

sentences:
{{automobiļa infokaste
| name = ZIL-131
| image = 9P138.jpg
| manufacturer = [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]]
| aka = Amur-53135
| production = 1964–2012
| assembly = [[Krievija]], [[Maskava]]
| predecessor = [[ZIL-157]]
| successor = [[ZIL-4334]]
| class = [[kravas automašīna]]
| body_style =
| layout =
| platform =
| engine = 6.0L V8 (benzīna, karburatora)
| transmission = 5 pakāpju manuālā
| wheelbase = 3975 mm
| length = 7040 mm
| width = 2500 mm
| height = 2480 mm
| weight = 6700 kg
| related = [[Amur-531350]]<br />[[ZIL-130]]
| designer =
}}
]]
'''ZIL-131''' ir [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s daudztonnu kravas automašīna ar palielinātu caurgājību, ko ražoja [[Ļihačova rūpnīca|ZIL]] rūpnīcā. Automašīnas modelis tika izveidots, lai aizstātu [[ZIL-157]]. Sākotnēji tika ražots kā 6x6 riteņu piedziņas automobilis [[Sarkanā armija|Padomju armijas]] vajadzībām. Šis modelis ir līdzīgs arī modelim [[ZIL-130|ZIL-130 kas tika izmantots lauksaimniecībā]]. ZIL-131 ar pagarinātu kabīni tika izmantots par ugunsdzēsēju mašīnu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H12O4
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105 °C
|viršanas temperatūra=272 °C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Lange
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .om
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Oman Network Information Center''
|sponsors              = ''Oman Telecommunications Company''
|domātais-pielietojums = ar [[Omāna|Omānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = tiek izmantots Omānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama tikai trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.omnic.om/ www.omnic.om]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Heart of the Beholder''
| attēls                   = Heart of the Beholder.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Heart of the Beholder''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kens Tiptons]]
| producents               =
* [[Darlīna Lībliha]]
* [[Žanete Voluturno]]
* [[Ārnons Manors]]
* Kens Tiptons
| scenārija autors         = Kens Tiptons
| galvenajās lomās         =
* [[Mets Leščers]]
* [[Džons Dajs]]
* [[Anne Ramzija]]
* [[Maikls Dorns]]
* [[Džeisons Vailss]]
* [[Gregs Džermans]]
* Kens Tiptons
| mūzika                   = [[Pīters Rafelsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Beholder Productions]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 106 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|500 000}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Heart of the Beholder''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Kens Tiptons]]. Citas lomas atveido [[Mets Leščers]], [[Džons Dajs]], [[Anne Ramzija]], [[Maikls Dorns]], [[Džeisons Vailss]] un [[Gregs Džermans]].

sentences:
[[glezna]].) ]]
'''Stress''' ir [[cilvēks|cilvēka]] vai [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] organisma un [[psihe]]s kompleksveida reakcija uz [[Emocijas|emocionāli]] ļoti spēcīgu kairinājumu, signālu, vai problēmsituāciju.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=stress]{{Novecojusi saite}} Tezaurs</ref> Lietpratēji stresa stāvoklī izšķir trauksmes, rezistences un izsīkuma stadiju. Trauksmes stadijā notiek organisma aizsargspēju mobilizēšana, fizioloģiska "cīņas vai bēgšanas reakcija."<ref>[http://www.arstipsihoterapeiti.lv/lv/reakcijas-uz-stresu.html] Latvijas Ārstu psihoterapeitu asociācija (LĀPA)-Reakcijas uz stresu</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Rianna
|Attēls = Rihanna Fenty 2018.png
|Att_izm = 210px
|Apraksts = Rianna 2018. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Robina Rianna Fentija
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1988|2|20}}
|Miris =
|Vieta_dz = {{vieta|Barbadosa|Sentmaikla|2s=Sentmaikla (Barbadosa)}}
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[popmūzika|Pops]], [[Ritmblūzs|R&B]], [[regejs]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, modele, aktrise, rakstniece, modes dizainere
|Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = SRP, [[Def Jam Records|Def Jam]]
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://www.rihannanow.com www.rihannanow.com]
|Dzimums = S
}}

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences:
{{citas nozīmes|pīļu ģinti|Netta (nozīmju atdalīšana)|Netta}}
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Red-crested.pochard.slimbridge.arp.jpg
|  att_nosaukums = [[Lielgalvis (putns)|Lielgalvis]] (''Netta rufina'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Aythyinae
| apakšdzimta_lv = Nirējpīļu apakšdzimta
| apakšdzimta_r=Nirējpīles
| ģints=Netta
| ģints_lv=Lielgalvji
|       binomial = Netta <small>([[Johann Jakob Kaup|Kaup]], 1829)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Lielgalvji, lielgalvju ģints''' (''Netta'') ir viena no [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') ģintīm, kas pieder [[nirējpīļu apakšdzimta]]i (''Aythyinae''). Lielgalvju ģintī ir 3 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ World Bird List: Screamers, ducks, geese & swans]</ref> Zinātniskais nosaukums ''Netta'' atvasināts no [[grieķu valoda]]s un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē "pīle".<ref>Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 269. {{ISBN|978-1-4081-2501-4}}.</ref> Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref>[https://books.google.lv/books?id=WBks7RRbHjQC&pg=PA198&lpg=PA198&dq=Netta+genus&source=bl&ots=TEvxup4249&sig=fySMSEapp7RnmT8PmVg3N3Vw30w&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwj10r290MTTAhVGkywKHYqfCHkQ6AEIXjAI#v=onepage&q=Netta%20genus&f=false Avian survivors: The History and Biogeography of Palearctic Birds]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22680348/0 IUCN: Netta rufina]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22680351/0 IUCN: Netta peposaca]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stirola struktūrformula

Stirola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH=CH2
|molmasa=104,15
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=243,15 K (-30 °C)
|viršanas temperatūra=418,15 K (145 °C)
}}
'''Stirols''' (vinilbenzols, C6H5CH=CH2) ir caurspīdīgs šķidrums. Stirols ir [[aromātisks ogļūdeņradis]].

sentences:
'''Kristus Pestītājs''' ({{val-pt|O Cristo Redentor}}) ir [[Jēzus Kristus]] statuja, kas atrodas [[Riodežaneiro (pilsēta)|Riodežaneiro]], [[Brazīlija|Brazīlijā]].<ref>[http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,742502,00.html Reliģija: Lielākais Kristus] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130812022608/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,742502,00.html |date={{dat|2013|08|12||bez}} }}
 {{en ikona}}</ref> Statuja ir 39,6 [[metrs|metrus]] augsta, sver 700 [[tonna]]s un atrodas [[Korkovadu]] 700 metrus augstajā virsotnē, kas atrodas [[Tižukas mežs|Tižukas meža]] Nacionālajā parkā. Tā ir viena no pasaulē augstākajām Kristus statujām.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/353064-polija_pabeigta_pasaule_lielaka_jezus_statuja Polijā pabeigta pasaulē lielākā Jēzus statuja] {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 8
|             2. čaula = 6
|             1. čaula = 2
|              simbols = O
|             atommasa = 15,9994
|   valences elektroni = 1s2 2s2 2p4
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Skābekļa spīdēšana elektriskajā laukā un skābekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +1, −1, −2
|  elektronegativitāte = 3,44
|              blīvums = 1,429
|  kušanas temperatūra = 50,35 K (-218,79 °C)
| viršanas temperatūra = 90,18 K (-182,95 °C)
}}
'''Skābeklis''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''O''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 8. Skābeklis [[elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir pieskaitāms [[2. perioda elementi]]em, kā arī pie [[halkogēns|halkogēniem]], tomēr šo grupu bieži vien neizdala atsevišķi. Skābeklis ir tipisks [[nemetāli|nemetāls]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] skābeklis veido [[vienkārša viela|vienkāršo vielu]], kam ir divatomu molekulas ar [[ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] O2. Molekulārajam skābeklim nav ne [[krāsa]]s, ne [[smarža]]s, ne [[garša]]s. Brīvā veidā skābeklis ir sastopams [[gaiss|gaisa]] sastāvā. Dabā skābeklis ir sastopams kā visu skābekļa savienojumu komponents (lielākajā daļā sāļu un visos oksīdos - [[ūdens|ūdenī]], [[silīcijs|silīcija]] dioksīdā ([[kvarcs|kvarca]] smiltīs), [[karbonāti|karbonātos]]). Bināros skābekļa savienojumus ar citiem elementiem sauc par [[oksīds|oksīdiem]]. Savienojumos skābeklis parasti ir divvērtīgs, ar [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpi]] −2 (savienojumos ar [[fluors|fluoru]] ir iespējama oksidēšanas pakāpe +1 un +2). Dažreiz uzskata, ka [[ozons|ozona]] molekulā un ozonīda jonā centrālā skābekļa atoma oksidēšanas pakāpe ir +4.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 326. lpp.</ref> [[Visums|Visumā]] tas ir trešais visbiežāk sastopamais elements (vēl izplatītāki ir tikai [[ūdeņradis]] un [[hēlijs]])<ref>{{Grāmatas atsauce | title = Nature's Building Blocks: An A-Z Guide to the Elements | last = Emsley | first = John |publisher = Oxford University Press | year = 2001 | location = Oxford, England, UK | isbn = 0198503407 | chapter = Oxygen |pages = 297}}</ref> un viens no izplatītākajiem [[Zemes garoza|Zemes garozā]].<ref name="lanl">{{Tīmekļa atsauce | publisher = Los Alamos National Laboratory | url = http://periodic.lanl.gov/elements/8.html | title = Oxygen | accessdate = {{dat|2007|12|16}} | archive-date = {{dat|2007|10|26||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20071026034224/http://periodic.lanl.gov/elements/8.html }}</ref>

sentences: perioda māla nogulumi [[Arumetsa|Arumetsā]], [[Igaunija|Igaunijā]].]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hercogiene
| attēls                   =  Duchess poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Duchess''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Sauls Dibs]]
| producents               =
* [[Maikls Kāns]]
* [[Gabriela Tana]]
| scenārija autors         =
* [[Džefrijs Hačers]]
* [[Anderss Tomass Džensens]]
* Sauls Dibs
| galvenajās lomās         =
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Šārlota Remplinga]]
* [[Dominiks Kūpers]]
* [[Heilija Atvela]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Qwerty Films]]''
* ''[[Magnolia Mae Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Pathe Distribution]]''
* ''[[BIM Distribuzione]]''
* ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|9|5|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/duchess-2008|title=The Duchess|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2019|archive-date={{dat|2019|10|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191027105021/https://bbfc.co.uk/releases/duchess-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|43,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0864761/?ref_=bo_se_r_1|title=The Duchess|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hercogiene"''' ({{val|en|The Duchess}}) ir 2008. gada drāma, kas balstīta uz Amandas Formanas sarakstīto biogrāfiju ''Georgiana, Duchess of Devonshire''. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Sauls Dibs]]. Galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Reifs Fainss]], [[Šārlota Remplinga]], [[Dominiks Kūpers]] un [[Heilija Atvela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|5||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Senthelensa kalns
| Photo            = MSH82 st helens plume from harrys ridge 05-19-82.jpg
| Augstums         = 2550
| Atrašanās vieta  = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Augstiene        = [[Kaskāžu kalni]]
}}
'''Senthelensa kalns''' (''Mount St. Helens''; citos avotos sastopams arī nosaukums '''Senthelēnas kalns''' vai '''Svētās Helēnas kalns''') ir aktīvs [[stratovulkāns]]. Tas atrodas 154 [[kilometrs|km]] uz dienvidiem no [[Sietla]]s un 80 km uz ziemeļaustrumiem no [[Portlenda (Oregona)|Portlendas]] jeb, precīzāk, [[Skamanijas apgabals|Skamanijas apgabalā]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Vulkāna nosaukums cēlies no [[Džordžs Vankūvers|Džordža Vankūvera]] drauga [[Apvienotā Karaliste|britu]] diplomāta [[Lords Senthelenss|Lorda Senthelensa]] vārda, kurš [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigās uzrakstīja apkārtnes aprakstu. Vulkāns atrodas [[Kaskāžu kalni|Kaskāžu kalnos]], kas ir daļa no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] uguns gredzena, kurā ir 160 aktīvi vulkāni. Šis vulkāns ir labi pazīstams ar tā biežajiem [[pelni|pelnu]] izvirdumiem un [[piroklastiskā straume|piroklastisko straumi]]. Vulkāns ir bēdīgi slavens ar [[1980. gads|1980. gada]] [[18. maijs|18. maija]] izvirdumu. Šajā izvirdumā gāja bojā 57 cilvēki, iznīcinātas 250 ēkas, 47 tilti, 24 km dzelzceļu, 298 km ceļu. Vulkāna izvirdums radīja masīvu gruvešu lavīnu un 5,1 balli stipru [[zemestrīce|zemestrīci]]. Ticis aprēķināts, ka gruvešu lavīna varēja būt pat 2,9 km3 liela. Pēc izvirduma vulkāna augstums samazinājās par 400 metriem.

sentences: '''Trāveminde''' ({{val|de|Travemünde-Lübeck}}) ir [[Lībeka]]s pilsētas daļa [[Trāve]]s upes krastos pie tās ietekas [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] [[Šlēzviga-Holšteina|Šlēzvigā-Holšteinā]]. Tajā atrodas viena no lielākajām [[Vācija]]s prāmju ostām (savienojumi ar [[Zviedrija|Zviedriju]], [[Somija|Somiju]], [[Krievija|Krieviju]], [[Latvija|Latviju]] ([[Ventspils|Ventspili]]) un [[Igaunija|Igauniju]]).

sentences: '''Elejas svīta (D3el)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenas stāva]] [[Krojas horizonts|krojas]] un [[šauļu horizonts|šauļu horizonta]] [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta valsts dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Dienvidrietumos tā iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā, kur to [[Fācija|faciāli]] nomaina [[krojas svīta|krojas]] un [[šauļu svīta]]s. Ar elejas svītu Latvijā sākas famenas stāvs, kaut arī, piemēram, [[Jozus Dalinkevičus|Dalinkevičus]] pieskaitīja to vēl [[Frānas stāvs|frānas stāvam]]. Elejas svītas nogulumi Latvijā uzguļ uz [[amulas svīta]]s nogulumiem. Robeža starp elejas un amulas svītām iet pa izskalotiem aleirītiskiem dolomītiem ar gipša ieslēgumiem, kurus sedz sīku zaļganpelēku mālu, dolomītmerģeļu un mālainu aleirītu slānīšu mija. [[Karotāža]]s diagrammās elejas svītas apakšējo robežu raksturo [[šķietamā pretestība|šķietamo pretestību]] būtiska paaugstināšanās, kā arī zema [[gamma aktivitāte]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Jūlijs I
| vārds_orģ           = ''Iulius I''
| attēls              = Iulius I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 35. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|337|2|6|N}}
| term_beigas         = {{dat|352|4|12|N}}
| priekštecis         = [[Marks (pāvests)|Marks]]
| pēctecis            = [[Libērijs]]
| dzim_dati           = ???
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|352|4|12}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
provincē [[Zviedrija]]s dienvidos]]
'''Līdzenums''' ir pārsvarā līdzens, plašs sauszemes apgabals. Parasti augstuma svārstības līdzenumā nepārsniedz 200 metrus un līdzenumam viendabīga ģeoloģiskā uzbūve. Atkarībā no [[augstums virs jūras līmeņa|augstuma virs jūras līmeņa]] līdzenumus iedala [[zemiene|zemienēs]] (0-200 m vjl), [[augstiene|augstienēs]] (200-500 m vjl), paceltajos līdzenumos jeb [[plakankalne|plakankalnēs]] (vairāk kā 500 m vjl). Līdzenumiem ir plakana vai viļņota virsma.

sentences: '''Piens''' ir [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piena dziedzeri|piena dziedzeru]] [[sekrēcija]]s produkts. Dabā tas paredzēts kā [[barība]] zīdītāju jaunajiem pēcnācējiem, kamēr tie nav spējīgi [[gremošana|sagremot]] cita veida barību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Karrs''' var būt:

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Leopolds Mocarts
|          vārds_orig = ''Leopold Mozart''
|              attēls = Leopold Mozart.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1719
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Augsburga]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1787
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Zalcburga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = Vācietis
|             dzimums = v
|            paraksts = Signatur Leopold Mozart.PNG
|               stils =
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Leopolds Mocarts''' ({{val|de|Johann Georg Leopold Mozart}}; dzimis {{dat|1719|11|14}}, miris {{dat|1787|5|28}}) bija vācu [[komponists]], [[mūzikas skolotājs]] un [[vijolnieks]]. Mūsdienās viņš ir vairāk pazīstams kā [[Volfgangs Amadejs Mocarts|Volfganga Amadeja Mocarta]] tēvs un skolotājs. Viņš ir arī publicējis vijolspēles [[mācību grāmata|mācību grāmatu]] ''Versuch einer gründlichen Violinschule''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Klevaņa
| population_as_of = 2001
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_water_percent =
| area_note =
| elevation_footnotes = <ref>{{cite web|title=Klevan (Rivnes apgabals, Rivnes rajons)|url=http://weather.in.ua/en/rovenskaja/10641|work=weather.in.ua|accessdate=5 February 2012}}</ref>
| elevation_m = 218
| population_footnotes =
| population_total = 7,470
| population_note =
| area_footnotes =
| timezone = EET
| utc_offset = +2
| timezone_DST = EEST
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = [[pasta indekss]]
| postal_code = 35312
| area_code_type = [[Telefona numuru vietējais kods]]
| area_code = +380 3622
| website = {{official website|http://klevan.at.ua/}}
| area_total_km2 =
| leader_name = Oļehs Kostēvičs
| settlement_type = [[pilsēta]]
| pushpin_map1 =
| image_skyline = Klevan.JPG
| image_alt =
| image_caption =
| image_flag = Klevan_h.png
| flag_alt =
| image_shield = Klevan COA.png
| shield_alt =
| pushpin_map = Ukraine Rivne Oblast#Ukraine
| pushpin_label_position =
| leader_title = pašvaldības vadītājs
| pushpin_map_caption = Location of Klevan in Ukraine
| subdivision_name = {{UKR}}
| subdivision_name1 = {{flag|Rivne Oblast}}
| subdivision_name2 = [[File:Прапор рівне район.jpg|20px|border]] [[Rivne Raion]]
| established_title = Dibināta
| established_date = 1458
| established_title1 = Pilsētas statuss
| established_date1 = 1940
| leader_party =
| footnotes =
}}'''Klevaņa''' ({{Val-uk|Клевань}}) ir [[Pilsētciemats|pilsēta]] [[Rivnes rajons|Rivnes rajonā]]  [[Rivnes apgabals|Rivnes apgabalā]] [[Ukraina|Ukrainas]] rietumos. Tās iedzīvotāju skaits 2001. gadā pēc Ukrainas tautas skaitīšanas datiem sasniedza 7470.

sentences:
'''Dīzels''' vai '''dīzelis''' var būt:
* [[dīzeļdzinējs]];
* [[dīzeļdegviela]].

sentences:
{{Infobox company
| logo = Mitsubishi logo.svg
| name = Mitsubishi Group
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
}}

sentences: '''Pergamas valsts''' ({{val|grc|Πέργαμον}}) bija [[Hellēnisms|hellēniska]] valsts [[Mazāzija]]s ziemeļrietumu daļā no 283. līdz 133. gadam pr.Kr. ar galvaspilsētu [[Pergama|Pergamu]]. Tā atdalījās no [[Senā Maķedonija|Maķedonijas]] pēc [[Lismahs|Lismaha]] nāves. Pergamas valsts pirmais valdnieks bija einuhs [[Fileters]]. [[Maķedonijas kari|Maķedonijas karu]] laikā Pergama slēdza savienību ar [[Senā Roma|Romu]].

sentences: '''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =King Cobra 25.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Ophiophagus hannah|Karaliskā kobra}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| binomial = Caenophidia <small>([[Hoffstetter]], 1939)</small>
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Xenophidia''
}}
'''Augstākās čūskas''' jeb '''augstāko čūsku infrakārta''' (''Caenophidia'') ir augstāk attīstīto čūsku grupa no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku]] (''Alethinophidia'') infrakārtām.<ref name=rob/> Reizēm šī grupa sistemātikā tiek saukta par virsdzimtu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_caenophidia1.php |title=Advanced Snakes |access-date={{dat|2014|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130531031858/http://www.markoshea.info/photography_caenophidia1.php }}</ref> Tā apvieno kobras, odzes, jūrasčūskas un zalkšus, kopumā 8 dzimtas.<ref name=rob/> Šajā grupā ir vislielākā čūsku sugu dažādība, vairāk kā 3000 sugu. Gandrīz visas indīgo čūsku dzimtas pieder šai infrakārtai. Visām augstākajām čūskām ir pilnībā izzudis [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudiments, kas toties ir saglabājies [[zemākās čūskas|zemākajām čūskām]].<ref>[http://palaeos.com/vertebrates/squamata/macrostomata.html#Caenophidia Caenophidia]</ref> Visas augstākās čūsku sugas pieder arī pie [[īstās čūskas|platmutes čūsku grupas]] (''Macrostomata'').

sentences: '''Centaura Proksima b''' jeb '''Proksima b''', pazīstama arī kā '''Centaura Alfa Cb''', ir [[citplanēta]], kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Zvaigzne|zvaigzni]] [[Centaura Proksima]]. Tā kā planēta atrodas tikai 4,24 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], tā šobrīd skaitās kā tuvākā zināmā citplanēta [[Saules sistēma]]i.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://astrobiology.nasa.gov/news/does-proxima-centauri-create-an-environment-too-horrifying-for-life/|title=Does Proxima Centauri Create an Environment Too Horrifying for Life?|work=astrobiology.nasa.com|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|first=Elizabeth|last=Tasker|date=4 December 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref><ref name="forbes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/startswithabang/2018/04/13/despite-roasting-flares-from-its-sun-proxima-b-might-still-have-life/#2947da852712|title=Despite Roasting Flares From Its Sun, Proxima b Might Still Have Life|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Ethan|last=Siegel|date=13 April 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref>

sentences: '''Kokarde''' ({{val-fr|cocarde}}) ir formas tērpa galvassegas atšķirības zīme.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
, Krievijas (agrāk PSRS) triecienšautene]]
, Francijas snaiperšautene]]

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences: '''Ginekoloģija''' ({{val-el|γυναίκα}}, ''gynaika'' — ‘sieviete’) ir [[medicīna]]s nozare, kas pēta [[sieviete|sieviešu]] [[dzimumorgāns|dzimumorgānus]], to uzbūvi, funkcijas, kā arī slimības un to diagnostiku, ārstēšanu un profilaksi. Ārstus, kas ir specializējušies šajā nozarē, sauc par '''ginekologiem'''. Līdzīga medicīnas nozare, bet tikai vērsta uz [[vīrietis|vīriešu]] dzimumorgānu izpēti un ārstēšanu, ir [[androloģija]], kas ir [[uroloģija]]s apakšnozare.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Paraugdžeki
| attēls                   = Role Models (2008 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Role Models''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deivids Veins]]
| producents               =
* [[Lūks Grīnfīlds]]
* [[Marija Perenta]]
* [[Skots Stabers]]
| scenārija autors         =
* Deivids Veins
* [[Pols Rads]]
* [[Timotijs Doulings]]
* [[Kens Marino]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Viljams Skots]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džeina Linča]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Kristofers Mintzs-Plass]]
| mūzika                   = [[Kreigs Vedrens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[New Regency Productions]]''
* ''[[Hallway Pictures]]''
* ''[[WideAwake]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|10|22|Vestvuda|2008|11|7|ASV|2009|1|23|Latvija|}}
| ilgums                   = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/role-models-2008 |title=Role Models |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 4, 2018 |archive-date={{dat|2017|09|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170903031056/http://www.bbfc.co.uk/releases/role-models-2008 }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rolemodels.htm|title=Role Models (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|92,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Paraugdžeki"''' ({{val|en|Role Models}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Deivids Veins]]. Galvenās lomas atveido [[Šons Viljams Skots]], [[Pols Rads]], [[Džeina Linča]], [[Elizabete Benksa]] un [[Kristofers Mintzs-Plass]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|22||bez}} Vestvudā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Tarimas ieplaka
|attēls                 = Wfm tarim basin.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Tarimas ieplakas NASA pavadoņattēls
 | pushpin_map           = Ķīna#Siņdzjana
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =83|lon_min = |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CHN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              = [[Tjanšans|Tjanšanu]]
|atdala_no              = [[Kuņluņs|Kuņluņa]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1500
|platums                = 600
|platība                = 906 500
|kalns                  =
|augstums               = 780—1410
|pilsētas               = [[Kašgara]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Tarimas ieplaka''' ({{val|zh|塔里木盆地}}, ''Tǎlǐmù Péndì''; {{val|ug|تارىم ئويمانلىقى}}, ''Tarim Oymanliqi'') vai '''Tarimas līdzenums'''<ref>{{PZT|689|Tarimas līdzenums}}</ref> ir viens no lielākajiem [[beznoteces baseins|beznoteces baseiniem]] pasaulē; atrodas [[Siņdzjana|Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā]] [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] rietumos. Tās platība ir aptuveni {{nobr|906 500 km²}}, no kā lielāko daļu aizņem [[Taklamakans|Taklamakana tuksnesis]], gar malām — grants un oļu nogulu josla. Ieplakas zemākā vieta ir [[Lobnors|Lopnūra]] ezers, kurā ietek [[Tarima]]s upe. Krasi kontinentāls klimats, nokrišņi ap 100 mm gadā. Malās apūdeņojamas [[oāze]]s, lielākā pilsēta — [[Kašgara]].

sentences:
{{atveidošana|infokastē}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gilads Cukermans
|     vārds_orig = Ghil'ad Zuckermann
|         attēls = zuckermann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Gilads Cukermans 2011. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Telaviva]], [[Izraēla]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =  [[Izraēla]], [[Itālija]], [[GBR]], [[Austrālija]], [[Ķīna]], [[Singapūra]], [[Japāna]], [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Slovākija]]
|      pilsonība = [[Izraēla]], [[Itālija]], [[Austrālija]], [[GBR]]
|        tautība =
|   darba_vietas = [[Adelaida|Adelaidas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Churchill College Cambridge]], [[Shanghai Jiao Tong University]], [[Weizmann Institute of Science]], [[The University of Queensland]], [[National University of Singapore]], [[Teksasas Universitāte Ostinā]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]] ([[St Hugh's koledža]]), [[Kembridžas Universitāte]] ([[Churchill koledža]]), [[Telavivas Universitāte]], [[Apvienotās pasaules koledžas|United World College of the Adriatic]]
|        zinātne = [[lingvistika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Ivrits]], [[:en:Phono-semantic matching|Phono-semantic matching]], Revivalistics
|    apbalvojumi =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma(VI) oksīda molekulas modelis

Hroma(VI) oksīda kristālrežģis ar ķēžveida struktūrām

Hroma(VI) oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = hroma trioksīds, hromskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1333-82-0
|      ķīmiskā formula = CrO3
|              molmasa = 99,99
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 197 °C
| viršanas temperatūra = 250 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 164,8 g/100 mL (0 °C)
169 g/100 mL (25 °C)
172,6 g/100 mL (40 °C)
198,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Hroma(VI) oksīds''' jeb '''hroma trioksīds''' (CrO3) ir [[hroms|hroma]] un [[skābeklis|skābekļa]] savienojums, kas pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em. Hroma trioksīds ir tumši sarkana, ļoti higroskopiska kristāliska viela (plāksnīšveida vai adatveida [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] kristāli). Labi šķīst ūdenī, veidojot [[hromskābe]]s šķīdumu (H2CrO4). Tādēļ hroma trioksīdu dēvē arī par '''hromskābes anhidrīdu'''.
{{inde|Hroma trioksīds ir ļoti toksiska viela, kam piemīt arī kancerogēnas īpašības. Tā nāvējoša deva cilvēkam ir 0,08 g/kg.}}
{{kodīgs|CrO3 ir kodīga, korozīva viela.}}

sentences: '''Sēra korķis''' ({{val|la|cerumen impaction}}) ir '''ausu sēra''' — biezas, dzeltenbrūnas substances, ko izstrādā t.s. sēra dziedzeri auss ejā — masa, kas nosprosto ārējo [[auss]] eju. Parasti ausu sērs pats atslāņojas un izdalās, bet, ja tas sastrēgst ārējās auss ejā, tas kļūst cietāks, sakrājas un noslēdz šo eju. Dažkārt korķi ausīs mēdz veidoties, ja sēram ir pārāk [[viskozitāte|viskoza]] [[konsistence]], kā rezultātā tas neatslāņojas nemaz. Korķa veidošanās dēļ pasliktinās [[dzirde]] un dažkārt rodas [[sāpes]].<ref name="pme">[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sera-korkis Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984. gads]</ref> Ja ausī iekļūst [[ūdens]], sērs uzbriest un rada pēkšņu dzirdes pavājināšanos vai pat īslaicīgu kurlumu. Ja ausī ir sēra korķis, nav ieteicams tīrīt tās ar [[vate]]s kociņiem, jo tādā veidā var iegrūst sēra korķi tālāk, kur tas var nonākt uz [[bungādiņa|bungplēvītes]]. Cilvēkam ar sēra korķi nav ieteicams [[saaukstēšanās|saaukstēties]], jo var rasties [[iekaisums]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules%2Fresult%3Fname%3D233&type=2 |title=Zalesinfo.lv |access-date={{dat|2015|06|04||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150403164022/http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules%2Fresult%3Fname%3D233&type=2 }}</ref><ref name="pme"/>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Seneka Jaunākais
|     vārds_orig    = ''Seneca minor''
|         attēls    =Duble_herma_of_Socrates_and_Seneca_Antikensammlung_Berlin_07.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[4 p.m.ē.]]
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Romas impērija]]
({{ESP}})
|      m_dat_alt    = [[65]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = pie [[Roma]]s, [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[romiešu literatūras sudraba laikmets]]
|          žanri    = [[traģēdija]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = Mēdeja (''Medea'')
|    ietekmējies    = [[Eiripīds]], [[Vergīlijs]], [[Ovidijs]]
|     ietekmējis    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Pjērs Korneijs]], [[Žans Rasins]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Lāsteka''' ir dabīgi veidojies [[ledus]] gabals, kas nokarājas no kādas ēkas jumta, [[vadi|vada]], [[koks|koka]] [[zars|zara]] u.c. Dažreiz par lāstekām sauc arī citus nokarenas formas cietus notecējumus, piemēram, [[stalaktīts|stalaktītus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sadalās pie 200 °C
|viršanas temperatūra= —
}}
'''Heksaoksibenzols''' (heksahidroksibenzols, С6(ОН)6) pieder pie daudzvērtīgajiem [[fenoli]]em. Heksaoksibenzols ir balti adatveida kristāli. Ūdenī šķīst slikti.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Sirds aritmija
| synonyms        = {{nowrap|Sirds ritma traucējumi}}, neregulāra sirdsdarbība, sirds aritmija
| image           = Ventricular fibrillation.png
| caption         = [[Ventrikulāra fibrilācija]] (VF), kas parāda neorganizētu elektrisko aktivitāti, kas rada palielinātu izsekošanu [[elektrokardiogramma|elektrokardiogrammā]] (EKG)
| image_size      = 300
| field           = [[Kardioloģija]]
| symptoms        = [[Sirdsklauves]], [[Presinkope|reibonis]], [[Sinkope (medicīna)|samaņas zaudēšana]], [[elpas trūkums]], [[sāpes krūtīs]]<ref name=NIH2011Sym>{{tīmekļa atsauce|title=What Are the Signs and Symptoms of an Arrhythmia?|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/signs|publisher=National Heart, Lung, and Blood Institute|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20150219081446/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/signs|archive-date=19 February 2015}}</ref>
| complications   = [[Insults]], [[sirds mazspēja]]<ref name=NIH2011Def>{{tīmekļa atsauce|title=What Is Arrhythmia?|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr|publisher=[[National Heart, Lung, and Blood Institute]]|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20150302074103/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/|archive-date=2 March 2015}}</ref><ref name=NIH2011Type>{{tīmekļa atsauce|title=Types of Arrhythmia|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/types|publisher=National Heart, Lung, and Blood Institute|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=yes|archive-url=https://web.archive.org/web/20150607165144/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/types|archive-date=7 June 2015}}</ref>
| onset           = Vecākos gados<ref name=NIH2011Risk>{{tīmekļa atsauce|title=Who Is at Risk for an Arrhythmia?|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/atrisk|publisher=National Heart, Lung, and Blood Institute|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20150303190136/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/atrisk|archive-date=3 March 2015}}</ref>
| duration        =
| types           = [[priekšlaicīga sirdsdarbība|Papildu sitieni]], [[supraventrikulāra tahikardija]], [[kambara aritmija]]s, [[bradiaritmija]]s<ref name=NIH2011Type/>
| causes          = Problēmas ar [[Sirds vadītājsistēma|sirds elektrovadītājsistēmu]]<ref name=NIH2011Def/>
| risks           =
| diagnosis       = [[Elektrokardiogramma]], [[Holtera monitors]]<ref name=NIH2011Diag>{{tīmekļa atsauce|title=How Are Arrhythmias Diagnosed?|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/diagnosis|publisher=National Heart, Lung, and Blood Institute|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20150218075708/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/diagnosis|archive-date=18 February 2015}}</ref>
| differential    =
| prevention      =
| treatment       = Medikamenti, medicīniskās procedūras ([[Mākslīgais sirds elektrokardiostimulators|elektrokardiostimulators]]), ķirurģija<ref name=NIH2011Tx>{{tīmekļa atsauce|title=How Are Arrhythmias Treated?|url=http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/treatment|publisher=National Heart, Lung, and Blood Institute|access-date=7 March 2015|date=July 1, 2011|dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20150217135319/http://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/arr/treatment|archive-date=17 February 2015}}</ref>
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       = Miljoni<ref name=NIH2011Risk/>
| deaths          =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2472''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2472''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|6|27|SK}} 16:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2011
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~120 dienas
| Beigu_gads             = 2011
| Beigu_datums           = {{dat|2011|10|24|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-028A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2011" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 81,39°
| Periods                = 90,07 min
| Apoapsīda              = 339 km
| Periapsīda             = 217 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2462]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2480]]
}}
'''Kosmos-2472''' (''Космос-2472'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2011. gada jūnijā.

sentences:
'''17. janvāris''' ir 17. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 348 dienas (349 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Dravis]], [[Tenis]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Žorži Amadu
|         vārds_orig = ''Jorge Amado''
|             attēls = Jorge Amado, 1935.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1912
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Itabuna}}
|             m_gads = 2001
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 6
|            m_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Salvadora|3s=Salvadora (pilsēta)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{BRA}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Jorge Amado Signature.jpg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, profesors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Gabriela, cravo e canela]]''
[[Donja Flora un divi viņas vīri]]
''[[Tieta do Agreste]]''
''[[Capitães da Areia]]''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Verners Bergengrīns
|         attēls = WP Werner Bergengruen.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Vernera Bergengrīna portrets (autors: Emīls Štumps, 1929)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 04
|        m_vieta = [[Bādenbādene]], {{GER}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = Šarlote Hensela
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Dižais Pasaules Arhitekts''' tiek lietots gan kā Dievs [[teoloģija|teoloģiskā]] izpratnē, gan kā konceptuāls [[Augstākā būtība|Augstākās būtības]]<ref>[http://www.cs.williams.edu/~lindsey/myths/myths_4.html Augstākā būtība]</ref> jeb [[Visa pirmsākums|Visa pirmsākuma]] vispārinājums dažādās [[Gnosticisms|gnostiskās]] [[filosofija|pseidofilosofiskās]] sistēmās.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss Dērings
|     vārds_orig = ''Julius Döring''
|         attēls = Derings.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1818
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas karaliste]],
(tagad {{GER}}).
|         m_gads = 1898
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|mākslas virziens = [[Romantisms]], [[reālisms]]
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Volīnijas slaktiņš
| attēls            = Lipniki massacre.jpg
| attēla_apraksts   = Luckas vojevodiste. Poļu līķi, kas savesti uz identifikācijau un apbedīšanu, 1943. gada 26. marta slaktiņa upuri
| vieta             = [[Volīnija]], [[Galīcija]], [[Poļesje]], Holmščina
| koordinātas       =
| datums            = 1943—1944
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = šaušana, [[galvas nociršana]], dedzināšana
| bojā_gājušie      =
* 50 000—60 000 poļu<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=Od rzezi wołyńskiej do akcji Wisła |date={{dat|2011||bez}} |publisher=Wydawnictwo Literackie |location=[[Krakova]] |isbn=ISBN 978-83-08-04576-3 |page=447}}</ref>
* 2 000—3 000 ukraiņu, kurus nogalināja poļu partizānu vienības atbildes darbību rezultātā<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=W kregu łun w Bieszczadach |date=2009. g |page=13}}</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Ukrainas nemiernieku armija|Ukrainas sacelšanās armija]], [[ukraiņi|Ukrainas iedzīvotāji]], ''[[Armia Krajowa]]'', ''[[Armia Ludowa]]'', [[Polijas pašaizsardzība Volīnijā]], [[Ukraiņu nacionālistu organizācija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = Polijas, PSRS un Vācijas ražojuma šaujamieroči, dakšas, cirvji, naži, izkaptis, lāpas
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Volīnijas slaktiņš''' ({{val|pl|Rzeź wołyńska}}, ukraiņu vēsturē — '''Volīnijas traģēdija''' ({{val|uk|Волинська трагедія}}, {{val|pl|Tragedia Wołynia}})) bija [[Ukrainas nemiernieku armija]]s veikta [[etniskā tīrīšana]] — [[poļi|poļu]] civiliedzīvotāju masveida iznīcināšana Rietumukrainā,<ref>Władysław Siemaszko, Ewa Siemaszko ''Ludobójstwo dokonane przez nacjonalistów ukraińskich na ludności polskiej Wołynia 1939—1945'', Warszawa 2000, Wydawnictwo «von Borowiecky», ISBN 83-87689-34-3 — podsumowanie strat polskich. Ryszard Torzecki, op.cit., s. 267 szacował straty ludności polskiej na Wołyniu na 30-40 tys. osób, co pokrywa się z liczbą 36 543-36 750 ofiar udokumentowanych w źródłach z pracy Władysława i Ewy Siemaszków (patrz wyżej).</ref><ref name="motika2003">{{tīmekļa atsauce |last1=Мотика |first1=Ґжеґож |title=Антипольська акція ОУН-УПА |url=http://www.ji.lviv.ua/n28texts/motyka1.htm |publisher=Український Альманах 2003}}</ref> [[Volīnija]]s teritorijā,<ref name="igori">{{grāmatas atsauce |last1=Ільюшин |first1=Ігор |title=Енциклопедія історії України. Волинська трагедія 1943 |date=2003 |publisher=Інститут історії України НАН України |isbn=ISBN 966-00-0734-5 |page=688}}</ref> kas līdz 1939. gadam atradās [[Polijas Otrā republika|Polijas Otrās republikas]] sastāvā. Sākās 1943. gada martā un sasniedza maksimumu tā paša gada jūlijā. Slaktiņa mērķis bija novērst potenciālās Polijas pretenzijas uz šo apgabalu, balstoties uz poļu minoritātes vēlmēm.<ref>[https://www.jstor.org/stable/3600827 Snyder, Timothy (2003b). "''The Causes of Ukrainian-Polish Ethnic Cleansing 1943''". Past & Present. 179 (179): 197—234. doi:10.1093/past/179.1.197. ISSN 0031-2746. JSTOR 3600827.]</ref> Upuru vidū bija arī [[ebreji]], [[krievi]], [[čehi]], [[gruzīni]] un [[ukraiņi]], kas bija daļa no poļu ģimenēm vai pretojās UPA darbībām, piemēram, slēpjot poļu bēgļus.<ref>[https://ipn.gov.pl/download/1/169564/Wolyn-1943-rozliczenie-Konferencja-IPN.pdf "Wołyń 1943 — Rozliczenie"] (PDF), Konferencje IPN, 41: 27—30, 2010</ref> Kopā tika nogalināti 50-60 tūkstoši cilvēku. Poļu atbildes darbības, kas sākās 1943. gada vasaras beigās, savukārt noveda pie dažiem tūkstošiem upuru ukraiņu civiliedzīvotāju vidū.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kajatans Moraševskis
| vārds_orig = ''Каятан Марашэўскі''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1811
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Šumska (Lietuva)|Šumska]], [[Krievijas impērija]]<br/>([[Viļņas rajona pašvaldība]], {{LTU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| nodarbošanās = mūks, dramaturgs
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|intonāciju teikuma līmenī|intonāciju zilbes līmenī|zilbes intonācija}}
'''Teikuma intonācija''' ir intonācija, kas var piemist teikumam un mainīt izteikuma būtību<ref>{{tz|LLVV|1. val. Valodas skaņu spēka, augstuma, ilguma un tembra maiņas, kas izsaka daļu izteikuma satura.|intonācija}}</ref> (piemēram, "jautājuma intonācija"). Teikuma intonācija ir valodas skaņu intensitātes, frekvences, ilguma un spektra maiņas, kā arī šo maiņu kombinācijas runas plūsmā, kurām valodā ir noteikta funkcija. Intonācija un [[uzsvars]] ir divi galvenie lingvistiskās [[Prosodija|prosodijas]] elementi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = S grupa
| native_name      = '''S-ryhmä''' (somu)<br />'''S-gruppen''' (zviedru)
| logo             = S logo.svg
| logo_size        = 120px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[kooperatīvs]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1904. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = Pārtikas preces, datortehnika, pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{url|https://www.s-kanava.fi}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''S-ryhmä''''' ({{val|sv|S-gruppen}}; "S grupa"; oficiālais nosaukums '''''Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta''''' jeb '''''SOK''''') ir [[Somija]]s valsts mēroga [[kooperatīvs]]. Tā galvenā darbības joma ir [[mazumtirdzniecība]]. Tā galvenais birojs atrodas [[Helsinki|Helsinkos]].<ref name="Contact information" /> Kooperatīvs ir dibināts 1904. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē
| attēls                   = Zirneklpasaule.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Into the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Bobs Persičeti]]
* [[Pīters Ramzijs]]
* [[Rodnijs Rotmens]]
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Fils Lords]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Kristīne Šteinberga]]
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Rodnijs Rotmens
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Maheršala Ali]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lilija Tomlina]]
* [[Luna Lorēna Veleza]]
* [[Džons Mulanijs]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Līvs Šreibers]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izplatītājs              = [[Sony Pictures Releasing]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|12|1|Losandželosa|2018|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spider-man-spider-verse-2018|title=Spider-Man: Into the Spider-Verse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= December 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=animatedspider-man.htm|title=Spider-Man: Into the Spider-Verse (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|384,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei]]"
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē"''' ({{val|en|Spider-Man: Into the Spider-Verse}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[animācija]]s filma, kuras režisori ir [[Bobs Persičeti]], [[Pīters Ramzijs]] un [[Rodnijs Rotmens]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tēlu [[Mailss Moraless|Mailsu Moralesu]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džeiks Džonsons]], [[Heilija Steinfelda]], [[Maheršala Ali]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lilija Tomlina]], [[Luna Lorēna Veleza]], [[Džons Mulanijs]], [[Nikolass Keidžs]] un [[Līvs Šreibers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|12|1||bez}} Losandželosā. Kompānija ''[[Acme Film]]'' 2018. gada 14. decembrī izdeva filmu oriģinālvalodā ar latviešu un krievu subtitriem, kā arī dublējumu latviešu un krievu valodās. Filma pieejama gan 2D, gan 3D formātā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Flussregenpfeifer_Little_ringed_plover.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Charadriidae
|        dzimta_lv = Tārtiņu dzimta
|      apakšdzimta = Charadriinae
|   apakšdzimta_lv = Tārtiņu apakšdzimta
|            ģints = Charadrius
|         ģints_lv = Tārtiņi
|             suga = Charadrius dubius
|          suga_lv = Upes tārtiņš
|         binomial = Charadrius dubius <small>([[Giovanni Antonio Scopoli|Scopoli]], 1786)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Upes tārtiņš''' jeb '''upju tārtiņš'''<ref name=put/> (''Charadrius dubius'') ir maza auguma [[tārtiņu dzimta]]s (''Charadriidae'') [[bridējputni|bridējputns]], kas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Izdala trīs pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/grebes/ World Bird List: Grebes, flamingos, buttonquail, plovers, painted-snipes, jacanas, plains-wanderer, seedsnipes, 2020]</ref><ref name=orn/>

sentences: '''Sājūdens''' jeb '''iesāļūdens''' ir [[ūdens]], kas satur lielāku [[Sāļi|sāļu]] koncentrāciju nekā [[saldūdens]], tomēr mazāku nekā jūras [[sāļūdens]]. Sājūdens veidojas, sajaucoties jūras ūdenim ar saldūdeni, piemēram [[Estuārs|estuāros]]. Tehniski sājūdens satur no 0,5 līdz 30 [[Grams|gramu]] sāls uz 1 [[Litrs|litru]] ūdens. Sājūdeni var saturēt iekšējās [[jūra]]s, kurās ieplūst liels [[Upe|upju]] saldūdens apjoms (piemēram, [[Baltijas jūra]]<ref>[http://raksti.daba.lv/referaati/2005/GEverts/zooplanktonafaili/baltijas2.html Baltijas jūras raksturojums]</ref>).

sentences: '''Tehniskais progress''' ir tāda [[tehnika]]s vai [[tehnoloģija]]s pilnveidošanās, kuras rezultātā, atkarībā no konkrētās jomas, pieaug [[ražošana]]s vai pakalpojumu sniegšanas efektivitāte, vai tiek sasniegts kāds cits pozitīvs efekts tautsaimniecībā vai sabiedrībā. Tehniskais progress var attīstīties pakāpeniski - evolūcijas veidā, vai radikāli, kā [[tehniskā revolūcija]] (tehniskais apvērsums). Kā vienā, tā otrā gadījumā progresa pamatā ir [[inovācija]]. Parasti evolucionārā un revolucionārā tehniskā progresa fāzes secīgi mainās - pēc tehniska apvērsuma seko ilgāka pakāpeniskas tehnikas un tehnoloģijas pilnveidošanās fāze, līdz nobriest priekšnosacījumi jaunam tehniskam apvērsumam. Rezultātā tehniskais progress attīstās nelineāri, viļņveidīgi, jeb [[Tehnoloģiskais cikls|tehnoloģisko ciklu]] veidā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Christopher Marlowe
|         attēls = Christopher Marlowe.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Iespējamais Mārlova portrets Kembridžā
|     dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|2|26}}
|        dz_gads = 1564
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Kenterberija]], [[Kenta]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1593
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Debtforda]], [[Londona]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[renesanses laika angļu teātris]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Viljams Šekspīrs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Kanāla infokaste
|        name = Karakuma kanāls
|      o_name =
|      m_name =
|       image = MAKarakumKanal2.jpg
|  image_size =
|     caption = Zemes smēlēji Karakuma kanālā
|     company =
|    engineer =
|  a_engineer =
|    date_act =
|  date_const = 1954
|   date_comp = 1988
|    date_use =
|    date_ext =
| date_closed =
|   date_rest =
|         len =
|        beam =
|       locks =
|       start = [[Kerki]] ([[Amudarja]])
|         end = [[Balkanabata]]
|      branch =
|   branch_of =
|        join =
|      length = 1445 km
|        elev =
|      status = Atvērts
|         nav =
| vietaskarte = Turkmenistāna
| reljefs     = jā
| sāk_plat_d= 37| sāk_plat_m= 35| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= 65| sāk_gar_m= 43| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d= 39| iet_plat_m= 14| iet_plat_s= 19| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= 55| iet_gar_m= 34| iet_gar_s= 30| iet_gar_EW=E
}}
'''Karakuma kanāls''' ({{val|tk|Garagum derýäsi}}) ir apūdeņošanas [[kanāls]], kas izbūvēts cauri [[Karakuma tuksnesis|Karakuma tuksnesim]] [[Turkmenistāna]]s teritorijā.<ref>{{PZT|335}}</ref> 1445 km garais kanāls ir vienas no lielākajām [[apūdeņošana]]s un ūdensapgādes sistēmām pasaulē. Vairākos posmos kanāls tika izbūvēts [[Padomju Savienība]]s laikā no 1954. līdz 1988. gadam. Karakuma kanāls nodrošināja lauksaimniecības zemju (pārsvarā [[kokvilna]]s sējumu) [[Apūdeņošana|apūdeņošanu]], to platībām Turkmenistānā pēc kanāla izbūves pieaugot vairākkārt. Karakuma kanāls novada aptuveni 45% [[Amudarja]]s ūdeņu (to nodrošina paštece), un tādēļ tas ir galvenais iemesls [[Arāla jūra]]s izsīkšanai. Kanāla izveidei ir arī cita veida ietekme uz reģiona ekosistēmu, piemēram, tas izraisa [[augsnes sasāļošanās|augsnes sasāļošanos]]. Būtiska daļa pa Karakuma kanālu novadīto Amudarjas ūdeņu nenonāk lauksaimniecības apūdeņošanai, bet izsīkst (iefiltrējas gruntī) vai iztvaiko, nedodot nekādu saimniecisku labumu.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās
| datums     = {{dat|2018|5|7}}
| laiks      = no 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Aktuālās tēmas
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Treisijs}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Feens}}
}}
Apspriestās tēmas
* Iespaidi no [[Vikipēdija:Konferences/Wikimedia Conference 2018|Wikimedia Conference 2018]], kur pabijis {{u|Edgars2007}} un {{u|Treisijs}}
** Tiek atzīmēts Papuasa lielais ieguldījums [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|organizācijas]] izveidē, kas nozīmē, ka var doties uz apmaksātām konferencēm
* aktuālie jautājumi
* EST-LAT projekti
** Igauņu, latviešu (un, iespējams, lietuviešu) vikipēdistu kopīgā fotoekspedīcija jūlijā—augustā
** EST-LAT rakstu konkurss oktobrī—novembrī
* CEE Spring
** apspriests konkurss Pasaules kausa futbolā laikā
* Feens informē par plāniem dibināt organizāciju
* Feena vadītās nodarbības Ventspilī un Aizkrauklē
* [[Vikiprojekts:Dabas skati Vikipēdijā 2018|Dabas skati Vikipēdijā 2018]]
* Tuvākie [[WP:Konferences|starptautiskie pasākumi]]
** tiek domāts, ka ar laiku cilvēku interese un konkurence par konferencēm pieaugs
** uz Stokholmu vasaras beigās varēs doties pieci latvieši, vajag sākt izrādīt interesi
* Neformālas sarunas
* Tiek nolemts, ka "atveidošana" ir aizliegtais temats sanāksmēs

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Galenieks
|     vārds_orig =
|         attēls = Pauls Galenieks.png
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Birzēs, {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīgas apriņķis|Rubas pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 15
|        m_vieta =  {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = Fricis Galenieks
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Galeniece]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Latvijas Universitāte, LU Botāniskais dārzs, Latvijas Lauksaimniecības akadēmija
|     alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[Botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Latvijas PSR flora
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pauls Galenieks''' (1891—1962) bija [[latvieši|latviešu]] [[botānika|botāniķis]] un sabiedriskais darbinieks.<ref name="lat">{{LAT e|2|556}}</ref> [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte|Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas]] rektors (1940—1941), LLA Botānikas katedras vadītājs (1950—1960) [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts Univeritātes]] profesors (1944—1960), [[LU botāniskais dārzs|LU Botāniskā dārza]] direktors (1945—1949).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada jūlijā,}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Miša Maiskis
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Mischa Maisky 2.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1948|1|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[čellists]]
|     Instrumenti = [[čells]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Miša Maiskis''' (dzimis kā ''Mihails Maiskis'' {{dat|1948|1|10}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] [[čells|čellists]], kas dzīvo [[Beļģija|Beļģijā]].
Muzicējis ar vairākiem pasaulē slaveniem orķestriem, arī ar [[Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris|Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marta Bārbale
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Murmastiene]], [[Barkavas pagasts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|   nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Antonija un Alberts Bārbali
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Marta Bārbale''' (dzimusi {{dat|1933|2|8}}, mirusi {{dat|2003|8|5}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejniece un tulkotāja.

sentences: '''Dženifera Kerola Ledžere''' ({{val|en|Jennifer Carole Ledger}}; dzimusi {{dat|1989|12|8}}) ir [[Apvienotā Karaliste|britu]] bundziniece un pavadošā vokāliste [[Kristīgais roks|kristiešu roka]] grupā ''[[Skillet]]''.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hāgendorfīts
|attēls=Hagendorfite-sea78a.jpg
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-90
|ķīm_formula=(Na,Ca)Mn(Fe,Fe,Mg)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļganmelns
|svītra=Pelēki zaļa
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Laba vienā virzienā, slikta - citā
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.735 nβ = 1.742 nγ = 1.745
|pleohroisms=Izteikts - no zaļganbrūnas un zaļu un zilganzaļu krāsu
|blīvums=3,71
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences: {{Vikikrātuves kategorija|German nationalism|Vācu nacionālisms}}

sentences:
'''Stāstījums''' jeb '''naratīvs'''<ref>[https://satori.lv/article/par-narativu Par naratīvu] lekcija 25.09.2015</ref> (no {{val|fr|narrative}}, kas savukārt no {{val|la|narrāre}} — 'stāstīt') ir izdomāts vai arī laikā un cēloņsakarībā organizēts reālu notikumu attēlojums.
Stāstījums var izpausties, piemēram, kā [[mīts]], [[stāsts]], [[pasaka]], [[romāns]], [[dzeja|dzejolis]] vai [[vēsture]]s grāmata.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stāmerienas pagasts
| karte             = Stāmerienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Stāmerienas pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Stāmerienas pagasta ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Vecstāmeriena
| platība           = 133,81
| iedzīvotāji       = 1105<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1105 / 133.81 round 1}}
| izveidots         = 1867
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.stameriena.lv
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Stomersee<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Стомерская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Salomons Frencelis
|          vārds_orig = ''Salomon Frenzel von Friedenthal''
|              attēls = Salomons Frencelis.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1561
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Vroclava]] (tagad {{POL}})
|              m_gads = 1605
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Livonijas Pārdaugavas hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

sentences:
{{iw+}}
'''Ķirurģiskā lupa''' ir [[optika|optiska]] ierīce ar palielinājumu līdz 6 reizēm. Ar tās palīdzību tiek veiktas [[mikroķirurģiskas operācijas]], piemēram, nervu šuves vai lielāku asinsvadu šuves. Lupas savā darbā izmanto [[plastiskie ķirurgi]] (mikroķirurgi), plaukstas ķirurgi, asinsvadu ķirurgi un [[neiroķirurgi]].

sentences:
2006. gada 7. oktobrī]]
'''Smogs''' jeb '''smacenis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/smacenis |title= Smacenis |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2014. gada 21. februārī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/smacenis |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref> ir viens no [[gaisa piesārņojums|gaisa piesārņojuma]] veidiem. Tas veidojas stipri piesārņotās [[Lielpilsēta|lielpilsētās]] un rūpniecības rajonos kā [[Mehiko]], [[Ņujorka]], [[Losandželosa]], [[Singapūra]] un citās. To galvenokārt veido indīgo gāzu maisījumi, [[dūmi]], [[tvaiki]], dažādi [[aerosols|aerosoli]], kurināmā atkritumi, [[putekļi]] un automobiļu [[izplūdes gāzes]].

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = 1991.—1992. gada pretkara protesti Belgradā
| partof           = [[Dienvidslāvijas kari]]em
| image            = Rim-Tuti-Tuki-Gile.jpg
| caption          = Srdžans Gojkovičs kā grupas [[Rimtutituki]] solists
| date             = 1991 – 1992
| place            = [[Belgrada]], [[Serbija]], [[Dienvidslāvija]]
| coordinates      =
| causes           = * Serbijas loma Dienvidslāvjas karos
* [[Vukovaras kauja]]
* [[Dubrovnikas aplenkums]]
* [[Sarajevas aplenkums]]
* [[Kara propaganda]]
| goals            =  * Dienvidslāvijas armijas atkāpšanās no separātistu reģioniem
*[[Referendums]] pirms karadarbību uzsākšanas
*Atteikšanās no militārā iesaukuma
*[[Slobodans Miloševičs|Slobodana Miloševiča]] demisija
*[[Preses brīvība]]
| methods          = [[Demonstrācija]]s, [[protesti]], [[protesta dziesma]]s
| status           =
| result = 50,000–200,000 [[Dezertēšana|dezertieru]]
100,000–150,000 iesaucamo emigrācija
| side1 = “Pretkara darbības centrs”
''[[Rimtutituki]]''
“Sievietes melnā”
“Cilvēktiesību centrs”
“Belgradas loks”
| side2 = {{flagicon|Serbia and Montenegro}} [[Dienvidslāvijas valdība]]
{{flagicon|Serbia|1991}} [[Serbijas valdība]]
| side3            =
| leadfigures1 = [[Milans Mladenovičs]]
[[Rambo Amadeuss]]
[[Zorans Kostičs]]
[[Bogdans Bogdanovičs (arhitekts)|Bogdans Bogdanovičs]]
[[Nataša Kandiča]]
| leadfigures2 = {{flagicon|Serbia|1991}} [[Slobodans Miloševičs]]
{{flagicon|SCG}} [[Dobrica Čosičs]]
| leadfigures3 =
| howmany1 = >150,000 protestētāju
| howmany2         =
| howmany3         =
| casualties1      =
| casualties2      =
| casualties3      =
| fatalities       =
| injuries         =
| arrests          =
| detentions       =
| charged          =
| fined            =
| casualties_label =
| notes            =
| sidebox          =
}}
Pēc nacionālisma un politiskās spriedzes pieauguma, kad uzliesmoja [[Dienvidslāvijas kari]], [[Serbija|Serbijā]] attīstījās daudzas pretkara kustības.<ref name="Udovicki 2000">{{grāmatas atsauce|title=Burn This House: The Making and Unmaking of Yugoslavia|first1=Jasminka|last1=Udovicki|first2=James|last2=Ridgeway|publisher=Duke University Press|year=2000|isbn=9781136764820|location=Durham, North Carolina}}</ref><ref name="Fridman 2010">{{publikācijas atsauce|last1=Fridman|first1=Orli|title='It was like fighting a war with our own people': anti-war activism in Serbia during the 1990s |journal=The Journal of Nationalism and Ethnicity |year=2010|volume=39|issue=4|pages=507–522|doi=10.1080/00905992.2011.579953|s2cid=153467930}}</ref><ref name="republika">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.republika.co.rs/492-493/20.html|title=Antiratne i mirovne ideje u istoriji Srbije i antiratni pokreti do 2000. godine|website=republika.co.rs|access-date=4 May 2020}}</ref><ref name="globalvoices">{{Tīmekļa atsauce|url=https://sr.globalvoices.org/2016/08/secanje-na-antiratni-pokret-u-jugoslaviji-pocetkom-1990-ih/|title=Sećanje na antiratni pokret u Jugoslaviji početkom 1990-ih|website=globalvoices.org|access-date=4 May 2020}}</ref> 1991. gada masu [[Protests|protesti]] pret [[Slobodans Miloševičs|Slobodana Miloševiča]] režīmu, kas turpinājās visu šo karu laikā, nostiprināja daudzu jauniešu pretkara orientāciju.<ref name="Powers 1997 467">{{grāmatas atsauce|title=Protest, Power, and Change: An Encyclopedia of Nonviolent Action from ACT-UP to Women's Suffrage|first=Roger S|last=Powers|publisher=Routledge|year=1997|isbn= 9781136764820}}</ref> Demonstrācijas [[Belgrada|Belgradā]] notika galvenokārt pret [[Vukovaras kauja|Vukovaras kauju]], Dubrovnikas un [[Sarajevas aplenkums|Sarajevas aplenkumu]],<ref name="Udovicki 2000" /><ref name="ReferenceA">{{Tīmekļa atsauce|ref=zenski_sud|url=https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf|title=Kratka istorija antiratnog otpora u Srbiji 1991 – 1992.|publisher=Ženski sud|date=2013|access-date=6 May 2020}}</ref><ref name="e-novine">{{Ziņu atsauce|url=http://www.e-novine.com/region/region-hrvatska/19160-Olovka-pie-mrnjom.html?print|title=Olovka piše mržnjom|publisher=E-novine|access-date=6 May 2020|date=18 May 2009}}</ref> un protestētāji pieprasīja [[Referendums|referendumu]] par kara pieteikšanu un vešanu, un iesaukšanas armijā pārtraukšanu.<ref name="Powers 1997 467" /><ref name="Vreme">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vreme.com/cms/view.php?id=592022|title=Spomenik neznanom dezerteru|website=Vreme|access-date=4 May 2020|archive-date={{dat|2021|10|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211005010352/https://www.vreme.com/cms/view.php?id=592022}}</ref><ref>{{Harvnb|Udovicki|Ridgeway|2000}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Lokerngzpj.Par.2b3ba23d.Image.298.272.jpg
|  att_nosaukums = [[Nelsona antilopvāvere]] (''Ammospermophilus nelsoni'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|          ģints = Ammospermophilus
|       ģints_lv = Antilopvāveres
|       binomial = Ammospermophilus [[Clinton Hart Merriam|Merriam]], [[1892]]
|    kategorijas = nē
}}
'''Antilopvāveres''', '''antilopvāveru ģints''' (''Ammospermophilus'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') ģintīm, kas apvieno 5 [[grauzēji|grauzēju]] sugas.<ref>Thorington, R. W. Jr. and R. S. Hoffman. 2005. Family Sciuridae. Pp. 754-818 in Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore</ref>
Antilopvāveres sastopamas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika]]s ziemeļos. Tās apdzīvo [[tuksnesis|tuksnešu]] un pustuksnešu [[bioma|biomu]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksejs Navaļnijs
| vārds_orig = ''Алексей Навальный''
| attēls = Alexey Navalny 2017.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = Aleksejs Navaļnijs 2017. gadā
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 4
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Odincovas rajons|td=Krievija}}
| m_gads = 2024
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 16
| m_vieta = stingrā režīma soda kolonija ''ФКУ ИК-3'', [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus]], {{RUS}}
| dzīves_vieta =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| nodarbošanās = [[politiķis]], [[jurists]], sociālais aktīvists
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2009.—2024. gads
| dzimums = V
| vecāki = Anatolijs Navaļnijs, Ludmila Navaļnaja
| brāļi = Oļegs Navaļnijs
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jūlija Navaļnaja
| bērni = Darja Navaļnaja, Zahars Navaļnijs
| alma_mater = [[Patrisa Lumumbas Krievijas Tautu draudzības universitāte|Krievijas Tautu draudzības universitāte]]
[[Krievijas Federācijas valdības finanšu universitāte]]
[[Jeila Universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Signature of Alexei Navalny.svg
| piezīmes =
| paraksts_plat =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: Šajā lapā ir [[filozofija|filozofu]] uzskaitījums hronoloģiskā secībā.

sentences: '''Nepotisms''' ({{val|la|nepōs}} — ‘brāļa (māsas) dēls’), arī '''radu būšana''' vai '''draugu būšana''', ir priekšrocību, privilēģiju vai stāvokļa piešķiršana [[radinieks|radiniekiem]] vai tuviem [[draugs|draugiem]]. Nepotisms izpaužas kā ienesīgu [[amats|amatu]], augstu [[tituls|titulu]], [[zeme (teritorija)|zemju]], [[īpašums|īpašumu]] piešķiršana radiniekiem vienkārši tāpēc, ka tie ir saistīti ar viņu pašu ģimeni, nevis pamatojoties uz viņu profesionālo kompetenci, pieredzi vai sasniegumiem. Nepotisms var negatīvi ietekmēt [[organizācija]]s darbību, tas var novest pie neprofesionālas pārvaldības un zemas efektivitātes. Tāpēc daudzas organizācijas cenšas ieviest iekšējo politiku un sistēmu, lai novērstu nepotismu, nodrošinot objektīvu un taisnīgu darba vidi.

sentences: '''Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību''' ({{val-en|Joint Declaration of the Doctrine of Justification}}, plaši pieņemts saīsinājums - JDDJ, {{val-de|Gemainsame Erklärung zur Rechtfertigungslehre}}), teoloģiskajās aprindās nereti saīsināts - Kopējais paziņojums, ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s (PLF) un [[Romas katoļu baznīca]]s (RKB) {{dat|1999|10|31}} [[Augsburga|Augsburgā]], [[Vācija|Vācijā]] noslēgts dokuments par abu pušu kopēju izpratni jautājumā par cilvēka attaisnošanas galvenajiem nosacījumiem. Dokumentu parakstīja PLF prezidents Dr. Kristiāns Krauze (Dr. ''Christian Krause'') un RKB [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] prezidents kardināls Idriss Kasadijs (''Idris cardinal Cassady'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
N,N-dimetilanilīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = N,N-dimetilfenilamīns; DMA
|      ķīmiskā formula = C8H11N
|              molmasa = 121,19
|              blīvums = 956
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 194 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''N,N-dimetilanilīns''' (N,N-dimetilfenilamīns, C6H5N(CH3)2) pieder pie aromātiskajiem trešējiem [[amīni]]em, kam visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi pie [[slāpeklis|N]] atoma ir aizvietoti. Tīrs N,N-dimetilanilīns ir bezkrāsains šķidrums, bet tehniskais - iedzeltens vai brūngans. To [[nitrēšana|nitrējot]], var iegūt [[tetrils|tetrilu]] (N-metil-2,4,6,N-tetranitroanilīnu). Dimetilanilīnam var būt vairāki [[izomēri]], kam metilgrupas ir tieši [[benzols|benzola]] ciklā, piemēram, [[ksilidīns|ksilidīni]] - [[ksilols|ksilola]] aminoatvasinājumi (pavisam ir 6 ksilidīna izomēri).

sentences:
]]
Jēdziens '''"aukstasiņu zirgi"''' tiek lietots konkrēta zirga tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu [[šķirne]]s izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: [[karstasiņu zirgi|karstasiņu zirgus]] un aukstasiņu zirgus jeb '''vilcējus'''.

sentences: '''Dēnhofi''' ({{val|de|Dönhoff, Donhoff}} {{val|pl|Denhoff}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Polijas-Lietuvas kopvalsts|Polijas-Lietuvas kopvalstī]] un [[Austrumprūsija|Austrumprūsijā]].

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Latvia|Latvijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vijciema pagasts
| karte             = Vijciema pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vijciema pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Vijciema pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vijciema pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valkas novads
| centrs            = Vijciems
| platība           = 141,93
| iedzīvotāji       = 700<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 700 / 141.93 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Wiezemhof
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Вицемская
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Dabas aizsargājamās teritorijas]]
[[Kategorija:Antarktika]]

sentences: '''Informācija''' ({{val|la|informatio}} — ‘doma’, ‘ideja’, ‘koncepts’) ir [[zināšanas|ziņas]] un [[dati]] par kādu [[priekšmets|priekšmetu]], [[jēdziens|jēdzienu]], [[notikums|notikumu]] vai ko citu, kas tiek [[uztvere|uztverta]], nodota tālāk citiem, pārveidota, glabāta un izmantota. Informācija ir zināšanu kopums, ko izmanto [[izpratne]]i, [[lēmumu pieņemšana]]i vai [[problēmu risināšana]]i. Lai efektīvi to varētu izmantot, informācijai ir jābūt organizētai un saprotamai. [[Dati]] ir neapstrādāti [[fakts|fakti]] vai [[statistika]]s elementi, kam pašiem par sevi nav informatīvas nozīmes. Datus [[datu apstrāde|apstrādājot]] un [[interpretācija|interpretējot]], tie pārvēršas par informāciju. Noteiktos apstākļos no dažāda veida informācijas veidojas [[zināšanas]]. Rezultātā veidojās tā sauktā informatīvā plūsma jeb [[informācijas piramīda]], kuras pamatā ir dati, tad ir informācija, un to noslēdz zināšanas.

sentences: '''Rēķini''' ({{val|la|calculus}}) jeb '''bezgalīgi mazo lielumu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kas ir saistīta ar momentānās izmaiņas aprēķināšanu ([[diferenciālrēķini]]) un bezgala daudz mazu daļu summēšanu, lai noteiktu kādu veselumu ([[integrālrēķini]]). Abas nozares (diferenciālrēķinus un integrālrēķinus) kopā sasaista [[Ņūtona—Leibnica formula]]. Rēķinus 17. gadsimtā neatkarīgi viens no otra atklāja anglis [[Īzaks Ņūtons]] un vācietis [[Gotfrīds Leibnics]].

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Horvātijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Horvātijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Meandropsinidae
|        dzimta_lv = Meandropsinīdas
|         binomial = Meandropsinidae <small>Henson, 1948</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Alexina}}
* {{TaksoSaite|Ayalaina}}
* {{TaksoSaite|Eofallotia}}
* {{TaksoSaite|Fallotia}}
* {{TaksoSaite|Fascispira}}
* {{TaksoSaite|Hashimotoina}}
* {{TaksoSaite|Hottingerina}}
* {{TaksoSaite|Larrazetia}}
* {{TaksoSaite|Meandropsina}}
* {{TaksoSaite|Nummofallotia}}
* {{TaksoSaite|Pastrikella}}
* {{TaksoSaite|Perouvianella}}
* {{TaksoSaite|Pseudobroeckinella}}
* {{TaksoSaite|Raoia}}
* {{TaksoSaite|Spirapertolina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Meandropsinīdas''' (''Meandropsinidae'') ir izmirušu [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] dzimta [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo dzimtu 1948. gadā aprakstīja angļu pētnieks [[Frensis Hensons]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] meandropsinīdas ir zināmas no [[Krīta periods|krīta perioda]] [[kenomanas laikmets|kenomanas laikmeta]] līdz [[paleocēns|paleocēna]] [[Zēlandes laikmets|Zēlandes laikmetam]].

sentences:
{{cita nozīme|Romas pāvestu|mūku|Dionīsijs Mazais}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Dionīsijs
| vārds_orģ           = ''Dionysius''
| attēls              = Pope Dionysius Illustration.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 25. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|259|7|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|268|12|26|N}}
| priekštecis         = [[Siksts II]]
| pēctecis            = [[Fēlikss I]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = iespējams, ''[[Magna Graecia]]''
| mir_dati            = {{dat|268|12|26}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{novec}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #1D2951
| nos = FK PPK / Betsafe
| logo =
| pilns = FK PPK / Betsafe
| pilsēta = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
| dib = 2022
| stad = [[LNK Sporta parks]]
| ietilp = 1000
| prez = PPK
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Jurijs Žigajevs]]
| kapteinis = Ainārs Daudziešans
| līga = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez = [[2022. gada Latvijas futbola 3. līgas sezona|2022]]
| poz = 1
| mediji = https://www.papariskausiem.com/
| body1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| leftarm1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| body2 = FFFFFF
| leftarm2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = 000000
| socks2 = FFFFFF
| pattern_la2 = FFFFFF
| pattern_b2 = FFFFFF
}}
'''FK PPK/Betsafe''', ir [[Latvija]]s amatieru [[futbols|futbola]] klubs no [[Rīga]]s, kas tika izveidots 2022. gadā, apvienojot projekta "Pa pāris kausiem" dalībniekus. Klubs savā pirmajā sezonā piedalījās [[Latvijas futbola 3. līga|3. līgas]] turnīrā, bet 2023. gadā piedalīsies [[Latvijas futbola 2. līga|2.līgā]]. Mājas spēles aizvada [[LNK Sporta parks|LNK Sporta parka mākslīgajā stadionā]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Georgijs Borisenko
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1922
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 25
 |      dz_vieta = {{vieta|Ukrainas PSR|Harkivas apgabals|Čugujeva|4s=Čuhujiva|td=Ukraina}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2012
 |     m_mēnesis = 12
 |       m_diena = 3
 |       m_vieta = {{vieta|Uzbekistāna|Taškenta}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = šahists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Valentīna Borisenko]]
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Georgijs Borisenko''' ({{val|ru|Георгий Константинович Борисенко}}; dzimis {{dat|1922|5|25}}, miris {{dat|2012|12|3}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] [[šahists]], treneris, šaha teorētiķis, PSRS sporta meistars (1950), [[Starptautiskā Korespondencšaha federācija|ICCF]] [[Lielmeistars (šahs)|lielmeistars]] (1965).<ref name=ENC>{{ŠE|43}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://chess-news.ru/node/10363 |title=В Ташкенте на 91-м году жизни скончался Георгий Борисенко |accessdate=2017-08-23 |work= |publisher=CHESS-NEWS |date=2012-12-03 |language=ru }}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīters Singers
|          vārds_orig = ''Peter Singer''
|              attēls =Peter_Singer_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1946
|          dz_mēnesis =07
|            dz_diena =06
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Analītiskā filosofija]], [[utilitārisms]]
|           intereses =[[Ētika]]
|          alma_mater =[[Melburnas Universitāte]]<br />[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Džons Stjuarts Mills]], [[Henrijs Sidžviks]], [[Džeremijs Bentams]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Animal Liberation]]'' (1975)
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pupla
| attēls            = Puplas upe pie Olaines attīrīšanas iekārtām.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Pupla pie Olaines attīrīšanas iekārtām
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Misa (upe)|Misa]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 10,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Aizkrūtes dziedzeris''' jeb '''tīmuss''' ({{val-la|thymus}}) ir [[Iekšējā sekrēcija|iekšējās sekrēcijas]] [[dziedzeris]]. Atrodas augšējā [[Videne|videnē]], aiz [[Krūšu kauls|krūšu kaula]] roktura un ķermeņa. 70% gadījumos tīmuss sastāv no divām izstieptām daivām, kuras vidū ir saaugušas.<ref name="KozlovKrivskiy2005">Козлов В. И., Кривский И. Л. ''Анатомия лимфоидной системы и путей оттока лимфы'': Учеб. пособие. - М.:Изд-во «РУДН», 2005. - 56 с.: ил. {{ISBN|5-209-01469-x}}</ref>

sentences: '''Venturi caurule''' ir eksperimentāla iekārta [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kur novērojama dinamiskā [[Spiediens|spiediena]] mazināšanās, plūsmai nonākot sašaurinājumā. Izmērot spiedienu atšķirības, iespējams noteikt [[Lidmašīna|lidmašīnas]] [[Ātrums|ātrumu]] attiecībā pret [[Gaiss|gaisu]], [[Laiva|laivas]] ātrumu attiecībā pret [[Ūdens|ūdeni]], dažādu [[Šķidrums|šķidrumu]] un [[Gāze|gāzu]] ātrumus. Pēc Venturi caurules principa darbojas arī dažu veidu [[Manometrs|manometri]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Basketbola dienasgrāmatas
| attēls = The Basketball Diaries Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Basketball Diaries''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Skots Kalverts]]
| producents = * [[Liza Hellere]]
* [[Džons Bārds Manuliss]]
| scenārija autors = [[Braiens Golubovs]]
| galvenajās lomās = * [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Bruno Kirbijs]]
* [[Loreina Brako]]
* [[Ērnijs Hadsons]]
* [[Patriks MakGo]]
* [[Džeimss Madio]]
* [[Maikls Imperioli]]
* [[Marks Volbergs]]
| mūzika = [[Grems Revels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Island Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1995|1|27|[[Sandensas kinofestivāls]]|1995|4|27|ASV|}}
| ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/basketball-diaries-1995|title=The Basketball Diaries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430193735/http://www.bbfc.co.uk/releases/basketball-diaries-1995}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=basketballdiaries.htm|title=The Basketball Diaries (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Basketbola dienasgrāmatas"''' ({{val|en|The Basketball Diaries}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kura balstīta uz Džima Kerola tāda paša nosaukuma autobiogrāfisku darbu. Filmas režisors ir [[Skots Kalverts]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Bruno Kirbijs]], [[Loreina Brako]], [[Ērnijs Hadsons]], [[Patriks MakGo]], [[Džeimss Madio]], [[Maikls Imperioli]] un [[Marks Volbergs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|1|27||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{cita nozīme|valsti no 1707. līdz 1800. gadam|mūsdienu valsti|Apvienotā Karaliste}}
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = Lielbritānijas Karaliste
|nosaukums_latv_val   = ''Kingdom of Great Britain''
|sugasvārds           =
|
|kontinents           = Eiropa
|reģions              =
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              =
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|
|gads_sākums          = 1707. gads
|gads_beigas          = 1800. gads
|date_start           = {{dat|1707|05|01}}
|date_end             = {{dat|1800|12|31}}
|event_start          = Akts par ūniju
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            = Ūnija ar Īriju
|image_flag           = Flag_of_Great_Britain_(1707–1800).svg
|flag                 = Apvienotās Karalistes karogs
|flag_type            = Karogs
|image_coat           = Coat_of_arms_of_Great_Britain_(1714–1801).svg
|symbol               =
|symbol_type          = Ģerbonis
|image_map            = Great_Britain_1789.svg
|image_map_caption    =
|national_motto       = ''Dieu et mon droit''
"Dieva un mana taisnība"
|national_anthem      = ''[[God Save the King]]'' ("Dievs, sargi karali"; kopš 1745. gada)
|galvaspilsēta        = [[Londona]]
|kopīgas_valodas      = [[angļu valoda]]
|reliģija             =
|nauda                = [[sterliņu mārciņa]]
|
|title_leader         = [[Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums|Monarhs]]
|leader1              = [[Anna Stjuarte]]
|year_leader1         = 1707–1714 (pirmā)
|leader2              = [[Džordžs III]]
|year_leader2         = 1760–1800 (pēdējais)
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|stat_year1           =
|stat_pop1            =
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              = Flag_of_England.svg
|p1                   = Anglijas Karaliste
|flag_p2              = Flag_of_Scotland_(1542–2003,_sky_blue).svg
|p2                   = Skotijas Karaliste
|flag_s1              = Flag_of_the_United_Kingdom_(1-2).svg
|s1                   = Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste
|flag_s2              =
|s2                   =
|today                = {{ubl|{{GBR}}}}
}}
'''Lielbritānijas karaliste''' ({{val|en|Kingdom of Great Britain}}) jeb '''Apvienotā Lielbritānijas karaliste''' ({{val|en|United Kingdom of Great Britain}}) tika izveidota, apvienojoties ūnijā [[Anglijas Karaliste]]i un [[Skotijas karaliste]]i 1707. gadā, un pastāvēja līdz 1801. gadam, kad to pārdēvēja par [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienoto Karalisti]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = The Long Goodbye
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|959 tūkstoši}}
| budžets = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 112 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|3|7}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''[[Lion's Gate Films]]''
| operators = [[Vilmoss Zigmonds]]
| oriģinālnos = ''The Long Goodbye''
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| aktieri = * [[Eliots Gūlds]]
* [[Nīna van Pallandta]]
* [[Stērlings Heidens]]
| scenārijs = [[Lī Brekets]]
| producents = [[Džerijs Biks]]
| režisors = [[Roberts Oltmens]]
| žanrs = ''neo-noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Longposter.jpg
| imdb =
}}'''''The Long Goodbye''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Roberts Oltmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eliots Gūlds]], [[Nīna van Pallandta]] un [[Stērlings Heidens]]. Filma ir balstīta uz [[Reimonds Čendlers|Reimonda Čendlera]] 1953. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
, bulgāru [[haiduks]] un revolucionārs]]
{{cita nozīme|apmatojumu|ciemu Lazdukalna pagastā|Ūsa (Lazdukalna pagasts)}}
'''Ūsas''' ir [[sejas apmatojums]], kas aug uz cilvēka virslūpas. To var papildināt arī kāds [[bārda]]s veids, kas nosedz lielāko daļu sejas lejasdaļas. Ūsas parasti aug dzimumbriedumu sasniegušiem [[vīrietis|vīriešiem]] (retumis var būt [[sieviete|sievietēm]] [[hormoni|hormonālu]] traucējumu rezultātā).

sentences:
{{Navbox with columns
|name  = Matrikss
|title = "[[Matrikss (filmu sērija)|Matrikss]]"
|state = uncollapsed
|colstyle = text-align:center;background:plain;

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Debora Tanena
 |    vārds_orig = ''Deborah Tannen''
 |        attēls = DeborahTannen2013.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Debora Tanena 2013. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1945
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 7
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = autore, valodniece, profesore
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = Bingemtonas Universitāte
Veina Valsts universitāte
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)|Kalifornijas Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Debora Tanena''' ({{val|en|Deborah Tannen}}, dzimusi {{dat|1945|7|7}}) ir [[ASV|amerikāņu]] akadēmiķe un [[valodniecība]]s profesore [[Džordžtaunas Universitāte|Džordžtaunas Universitātē]] [[Vašingtona|Vašingtonā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Deborah F Tannen |url=https://gufaculty360.georgetown.edu/s/contact/00336000014RccLAAS/deborah-tannen |publisher=Georgetown University}}</ref> Saņēmusi apbalvojumus par savu ieguldījumu [[Prinstonas Universitāte|Prinstonas Universitātē]], darbojusies centrā, kas pētījis cilvēku uzvedības pamatprincipus un ietekmes. Par saviem pētījumiem lasījusi lekcijas daudzās pasaules valstīs, tāpat arī sarakstījusi grāmatas, dažādus rakstus un analīzes par dzimumu atšķirībām saziņā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Adipīnskābes struktūrformula

Adipīnskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=HOOC(CH2)4COOH
|molmasa=146,15
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=149 - 150 °C
|viršanas temperatūra=337 °C
}}
'''Adipīnskābe''' (heksāndiskābe, 1,4-butāndikarbonskābe, HOOC—(CH2)4—COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Adipīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''adipinātiem''' (no {{val|la|adeps}} — '[[tauki]], [[speķis]]'). Adipīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Commons cat|Philologists by country|Filologi pēc valsts}}
{{Commonscat|Philologists by country}}

sentences: '''17. aprīlis''' ir gada 107. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (108. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 258 dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu Līksnas pagastā|Līksna (nozīmju atdalīšana)|Līksna}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Līksna
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Līksnas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=60278&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 213
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 55|latm  = 59| lats  = 12| latNS  = N
| longd = 26| longm = 24| longs = 8| longEW = E
| elevation_m              = 100
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5456 Līksna
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Līksna''' (arī '''Leiksna''')<ref name=lgia/> ir ciems [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Līksnas pagasts|Līksnas pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā [[Leiksna]]s upes labajā krastā pie autoceļa [[A6]] {{nobr|18 km}} no novada centra [[Daugavpils]] un {{nobr|213 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                 = Dannenšterna nams
| image_size           =
| former_names         =
| alternate_names      =
| image                = Danenstern.JPG
| image_alt            =
| caption              =
| map_type             = Rīga
| map_alt              =
| map_caption          =
| altitude             =
| building_type        =
| architectural_style  = [[Baroks]]
| structural_system    =
| cost                 =
| ren_cost             =
| client               =
| owner                =
| current_tenants      =
| landlord             =
| location             = {{vieta|Latvija|Rīga|Mārstaļu iela 21|3s=Mārstaļu iela (Rīga)}}
| address              =
| iso_region          = LV-RIX
| latd=56 |latm=56 |lats=44.24 |latNS=N
| longd=24 |longm=6 |longs=29.42 |longEW=E
| start_date           = 1694
| completion_date      = 1696
| inauguration_date    =
| renovation_date      =
| destruction_date     =
| height               =
| diameter             =
| other_dimensions     =
| floor_count          =
| floor_area           =
| seating_type         =
| seating_capacity     =
| main_contractor      =
| architect            =
| architecture_firm    =
| structural_engineer  =
| services_engineer    =
| civil_engineer       =
| other_designers      =
| quantity_surveyor    =
| awards               =
| ren_architect        =
| ren_firm             =
| ren_str_engineer     =
| ren_serv_engineer    =
| ren_civ_engineer     =
| ren_oth_designers    =
| ren_qty_surveyor     =
| ren_awards           =
| url                  =
| references           =
| embedded             = {{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dzīvojamo ēku komplekss, t.sk. Dannenšterna nams
|      numurs = 6553
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}
'''Dannenšterna nams''' ir viens no ievērojamākajiem [[baroks|baroka]] arhitektūras paraugiem Latvijā.<ref name="Рига">{{Grāmatas atsauce|title=Энциклопедия "Рига"|last=|first=|publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija|year=1989|isbn=5-89960-002-0|location=Rīga|pages=276-277}}</ref> Nams uzcelts [[Zviedru Vidzeme]]s laikā no 1694. līdz 1696. gadam un atrodas [[Mārstaļu iela|Mārstaļu ielā]] 21 [[Vecrīga|Vecrīgā]]. Ēka sastāv no trīs korpusiem - viena ielas pusē un diviem sētā, kuri veido divus savienotus pagalmus.<ref name="Рига" />

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Donavas delta
| alt_name            = ''Delta Dunării/Дельта Дунаю''
| iucn_category       =
| photo               = Dalmatian_Pelican_and_Great_Cormorant_in_danube_delta.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Rumānija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 45.083333 | latNS  = N
| longd = 29.5 | longEW = E
| label_position      =
| location            = {{vieta|Rumānija}}, {{vieta|Ukraina}}
| nearest_city        =
| area                = 312 440 ha
| established         =
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Donavas delta
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = ix
|        designation1_date = 1991 <small>(11. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/588 588]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ROM}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Virsotne''' [[Ģeometrija|ģeometrijā]] ir ģeometriskas figūras īpašs [[Punkts (ģeometrija)|punkts]], kas pieder figūras robežai. Piemēram, [[daudzstūris|daudzstūra]] virsotne ir punkts, kurā saiet kopā divas tā malas (daudzstūra stūris), [[daudzskaldnis|daudzskaldņa]] virsotne ir punkts, kurā saiet kopā vairākas tā [[šķautne]]s utml.

sentences: '''13. novembris''' ir gada 317. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (318. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 48 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Cnori
| official_name              = წნორი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline        = Tsnori.jpg
| image_caption            =
|imagesize            =
|image_flag           =
|image_shield           =
|shield_size            = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Sighnaghi]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         =
| established_title1        = Pilsēta
| established_date1         = {{dat|1965}}
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 4815
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
|latd= 41|latm= 36|lats= 45|latNS=N
|longd= 45|longm= 58|longs= 25|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 4200
| area_code                = +995 355
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 294
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Cnori''' ({{val|ka|წნორი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mhares [[Sighnaghi]] municipalitātē. Izvietojusies valsts austrumos [[Alazani]] upes ielejā 120 km no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|139}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kristiāns Dāvids Lencs
|     vārds_orig = ''Christian David Lenz''
|         attēls = Bm05156am.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Keslīne, [[Prūsijas Karaliste]]
([[Košalina]], [[Rietumpomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Rīga]] (pēc citām ziņām [[Tartu]]), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = varkalis Johans Jākobs Lencs, Marija, dzimusi Cikele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja Neoknapa
Kristīne Margarete Eihlere
|          bērni = 8, to skaitā [[Frīdrihs Dāvids Lencs]], [[Jākobs Mihaels Reinholds Lencs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Armins Adolfi
| vārds_orģ           = ''Armin Adolphi''
| attēls              = Armins Adolfi.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Kuldīga|Kuldīgas pilsētas galva]]
| term_sākums         = [[1886]]. gads
| term_beigas         = [[1901]]. gads
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1841|9|1}}
| dzim_vieta          = [[Jelgava]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1906|6|3|1841|9|1}}
| mir_vieta           = [[Kuldīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
| apglabāts           =
| tautība             = vācbaltietis
| partija             =
| tēvs                = ārsts Vilhelms Adolfi
| māte                = Emma, dzim. Vāgnere
| dzīvesb             = 1. Auguste Šīmane (''Auguste Schiemann''), 2. Anna Fleišere (''Anna Fleischer'')
| bērni               =
| profesija           = jurists, politiķis
| alma_mater          = [[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 4
|lv = Četri
}}
'''4''' ('''četri''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[3 (skaitlis)|3]] un [[5 (skaitlis)|5]].

sentences: '''Mediāna''' ir [[nogrieznis]] [[trijstūris|trijstūra]] iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem [[laukums|laukumiem]]. Mediāna sadala [[leņķis|leņķi]] vienādās daļās ''tikai tad'', ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar [[bisektrise|bisektrisi]] un trijstūris ir [[vienādsānu trijstūris|vienādsānu]]).

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Ping''' ir [[datortīkls|datortīkla]] [[utilītprogramma]], ar kuru var pārbaudīt, vai noteikts mezgls ir sasniedzams caur [[TCP/IP|IP]] tīklu, un noteiktu aizkavi.
Ping darbības princips ir tāds, ka tiek sūtītas ICMP "echo request" paketes uz mērķa mezglu (vietu) un sagaidot [[ICMP]] "echo response" atbildes. Tiek reģistrēts pakešu turp un atpakaļ ceļa laiks, kā arī, kāds ir pakešu zudums. Pēc procesa beigām tiek attēlota apkopojoša informācija par nosūtītam un saņemtām paketēm, kā arī patērētais laiks. Programma ir pieejama daudzām [[datorsistēma|datorsistemām]], kas izmanto TCP/IP protokolu. Citiem vārdiem sakot, ping ir laiks, kas nepieciešams, lai informācija tiktu nosūtīta no viena datora līdz otram un atpakaļ. Piemēram, ja spēlē spēli un rāda, ka PING ir 100 ms, tas nozīmē, ka, lai informācija tiktu nosūtīta no Tava datora līdz serverim un atpakaļ ir nepieciešama tikai 0,1 sekunde. Jo ātrāks ir interneta pieslēgums, jo mazāks ir ping.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Kristians Ulsons
| vārds_orig = ''Christian Olsson''
| attēls = Christian Olsson 2010 European Team Championships.jpg
| att_izm =
| paraksts = Kristians Ulsons 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1980|1|25}}
| dz_viet = {{vieta|Zviedrija|Gēteborga}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{SWE}}
| dzīvesvieta =
| garums = 192 [[centimetrs|cm]]
| svars = 73 [[Kilograms|kg]]
| iesauka =
| izglītība = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[trīssoļlēkšana]], [[augstlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig = 2012
| klubs = ''Örgryte IS''
| treneris =
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp =
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 17,79 m
| PR1_d = trīsoļlēkšana
| PR2 = 17,83 m
| PR2_d = trīsoļlēkšana (telpās)
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums =
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Kristians Ulsons''' ({{val|sv|Christian Olsson}}; dzimis {{dat|1980|1|25}} [[Gēteborga|Gēteborgā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir bijušais zviedru [[vieglatlēts]], startēja [[trīssoļlēkšana]]s un [[augstlēkšana]]s sacensībās. Lielākos panākumus guvis trīssoļlēkšanā. Karjeru beidzis 2012. gadā.

sentences: '''Fabula''' ({{val|la|fabula}} — ‘vēstījums’, ‘stāsts’) ir sižeta atklāšanas līdzeklis, kas palīdz noskaidrot [[Notikums|notikumu]] secību un saprast mērķus, kādi bijuši rakstniekam un ir neaizvietojams [[proza]]s [[literatūra]]s paņēmiens. Tā bija viena no vecākajām [[domāšana]]s formām un viens no senākajiem vārda [[māksla]]s [[Žanrs|žanriem]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 45. lpp.</ref> Fabulā visbiežāk tēlots kāds [[Dzīvnieki|dzīvnieks]], kas darbojas cilvēkam pierastā vidē. Bieži vien fabulas nobeigumā dota pamācība jeb [[morāle]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Bens Šapiro
 | vārds_orig              = ''Ben Shapiro''
 | attēls                  = Ben Shapiro (42864830152) (cropped).jpg
 | komentārs               = Šapiro 2018. gadā
 | dz. vārds               = Bendžamins Ārons Šapiro
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1984|1|15}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = politikas komentētājs, jurists
 | reliģija                = jūdaists
 | dzimums                 = V
}}
'''Bendžamins Ārons Šapiro''' ({{val|en|Benjamin Aaron Shapiro}}; dzimis {{dat|1984|1|15}})<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.dailywire.com/tags/ben-shapiro|title=Spotlight: Ben Shapiro|publisher=|work=[[The Daily Wire]]|access-date=January 12, 2019|date=|last=|first=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190321112046/https://www.dailywire.com/tags/ben-shapiro|archivedate={{dat|2019|03|21||bez}}}}</ref> ir amerikāņu [[Konservatīvisms|konservatīvs]] politikas komentētājs, rakstnieks un jurists. Viņš ir uzrakstījis septiņas grāmatas, no kurām pirmo, ''Brainwashed: How Universities Indoctrinate America's Youth,'' sāka rakstīt 17 gadu vecumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.salon.com/2013/04/03/the_next_andrew_breitbart/|title=Is this baby-faced blogger the next Andrew Breitbart?|last=Seitz-Wald|first=Alex|publisher=Salon (website){{!}}Salon|access-date=|date=April 3, 2013}}</ref><ref name="Zman">{{Atsauce|title=Ben Shapiro: Proud Torah-Observant Jew and Rising Star in America's Conservative Movement|date=March 2012|url=http://www.zmanmagazine.com/PDF/Shapiro.pdf|ref={{Harvid | Zman | 2012}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170201053614/http://www.zmanmagazine.com/PDF/Shapiro.pdf|deadurl=no|work=Zman Magazine|format=[[Portable document format|PDF]]|archivedate=February 1, 2017}}</ref><ref>Spencer Brown (July 11, 2017) [http://www.yaf.org/news/ben-shapiro-partners-yaf-affirm-students-free-speech-rights-berkeley-amid-lawsuit Ben Shapiro Partners with YAF to Affirm Students' Free Speech Rights at Berkeley Amid Lawsuit] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170917080308/http://www.yaf.org/news/ben-shapiro-partners-yaf-affirm-students-free-speech-rights-berkeley-amid-lawsuit/ |date={{dat|2017|09|17||bez}} }}, YAF</ref> Viņš ir viens no konservatīvo ziņu un viedokļu vietnes [[The Daily Wire|''The'' ''Daily Wire'']] dibinātājiem,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtontimes.com/news/2020/jul/7/ben-shapiro-stepping-down-as-editor-in-chief-of-th/|title=Ben Shapiro stepping down as editor-in-chief of the Daily Wire|last=https://www.washingtontimes.com|first=The Washington Times|website=The Washington Times|access-date=2023-04-15|language=en-US}}</ref> raidījuma ''The'' ''Ben Shapiro show'' vadītājs un bijušais ''Breitbart News'' redaktors laika posmā no 2012. līdz 2016. gadam.

sentences:
{{Tukša kategorija}}
Šajā kategorijā ievieto lapas, par kurām ir aizdomas, ka tās satur autortiesību pārkāpumus.

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
'''Dzimtes binaritāte''' ([[Angļu valoda|angļu val.]] ''Gender Binary System'') ir vispārpieņemta [[ideja]], ka pastāv stingrs visu [[Cilvēks|cilvēku]] iedalījums tikai divos pilnīgi atšķirīgos [[Dzimums|dzimumos]] – [[Vīrietis|vīriešu]] un [[Sieviete|sieviešu]] - un ka katram cilvēkam jāpieder vai nu vienam, vai otram dzimumam. Šis iedalījums ietekmē visu [[Indivīds|indivīda]] dzīvi, proti, vienam vai otram dzimumam tiek piedēvētas noteiktas [[Sabiedrība|sociālas]] lomas, ar vienu vai otru dzimumu saistītas [[Apģērbs|ģērbšanās]] un [[Uzvedība|uzvedības]] normas, romantiskās un [[Sekss|seksuālās]] attiecības. Binārais dalījums neņem vērā lielu skaitu cilvēku, kas nejūtas nedz, kā vīrieši, nedz, kā sievietes, piemēram starpdzimuma cilvēki vai [[transseksuāļi]], [[Androgīnija|androgīni]] vai bezdzimtes cilvēki, [[Hermafrodīts|hermafrodīti]], kuru neatbilstība binārajai sistēmai izpaužas vai nu [[Bioloģija|bioloģiskajā]] [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņa]] uzbūvē, vai sociālajā [[Dzimumidentitāte|dzimumidentitātē]].
[[Kategorija:Dzimums]]
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:LGBT]]
[[Kategorija:Dzimtes identitāte]]

sentences:
[[Kategorija:Skolas Latvijā pēc pilsētas|Jēkabpils]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Jēkabpilī|Skolas]]
[[Kategorija:Skolas Jēkabpils novadā]]
[[Kategorija:Jēkabpils]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Astacus leptodactylus Blausteinsee 05.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Astacus leptodactylus|Šaurspīļu vēzis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|     apakštips = Crustacea
|  apakštips_lv = Vēžveidīgie
|         klase = Malacostraca
|      klase_lv = Augstākie vēži
|    apakšklase = Eumalacostraca
| apakšklase_lv = Īstie augstākie vēži
|     virskārta = Eucarida
|  virskārta_lv = Eikarīdi
|         kārta = Decapoda
|      kārta_lv = Desmitkājvēži
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Pleocyemata|Pleocimāti}}
* {{TaksoSaite|Dendrobranchiata|Zāģveida garneles}}
|   kategorijas = nē
|      binomial = Decapoda <small>([[Latreille]], 1802)</small>
}}
'''Desmitkājvēži''', '''desmitkāji''' (''Decapoda'') ir [[Īstie augstākie vēži|īsto augstāko vēžu]] (''Malacostraca'') kārta. Starp [[augstākie vēži|augstākajiem vēžiem]] desmitkāji kā morfoloģiski, tā bioloģiski ir visdaudzveidīgākā kārta. Desmitkāju kārtā ir apmēram 15 000 sugu, kas iedalītas apmēram 2700 ģintīs. Kārtā ir apmēram 3300 fosilās sugas. Gandrīz puse no visām sugām ir [[krabji]]. Nākamās lielākās grupas ir [[garneles]] ar apmēram 3000 sugām un [[anomuras]] ar 2500 sugām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://rmbr.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |title=A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans |access-date={{dat|2012|03|18||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110606064728/http://rmbr.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf }}</ref> Senākā desmitkājvēža [[fosilija]] ir [[devons|devona]] laika fosilija — ''[[Palaeopalaemon]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeo.gly.bris.ac.uk/Palaeofiles/Fossilgroups/Decapoda/Fossilrecord.html |title=Fossil record and evolution |access-date={{dat|2012|03|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120229165812/http://palaeo.gly.bris.ac.uk/Palaeofiles/Fossilgroups/Decapoda/Fossilrecord.html |archivedate={{dat|2012|02|29||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Anete Salinieka
 |    vārds_orig = Anete Salinieka
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1990
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|Latvija|Sigulda}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = Londona, Apvienotā Karaliste
 |     pilsonība = Latviete
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = Grima māksliniece
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = Mode, Māksla, Kosmētika
 |   citas daļas =
}}

sentences:
[[File:El pesado del corazón en el Papiro de Hunefer.jpg|thumb|300px|Attēls uz papirusa no senās ēģiptiešu "Mirušo grāmatas" (ap 1275. gadu p.m.e.)]]
'''Papiruss''' ir biezs, [[papīrs|papīram]] līdzīgs materiāls, ko iegūst no papirusa auga. Pirmie papirusu izmantoja [[Senā Ēģipte|senie ēģiptieši]], to izmantoja [[Vidusjūras reģions|Vidusjūras reģionā]]. Senie Ēģiptieši to lietoja kā materiālu, uz kura raksta, un izmantoja arī [[laiva|laivām]], [[grozs|groziem]], [[sandales|sandalēm]]. Ķīmiski papiruss sastāv no 57% [[celuloze]]s, 27% [[Lignins|lignina]], 9% minerālu un 7% [[ūdens]].<ref>William H. Shepherd, [http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf The Preservation and Conservation of Papyri] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120121001948/http://www.pdfdownload.org/pdf2html/view_online.php?url=http%3A%2F%2Fhome.comcast.net%2F~whshep%2Fpdfs%2FShepherd_preservation_and_conservation_of_papyri.pdf |date={{dat|2012|01|21||bez}} }} (2008)</ref> Plaši izmantots bija līdz 12. gadsimtam, kad lielos apjomos tika uzsākta [[papīrs|papīra]] ražošana. Tā ražošanas process tika rekonstruēts 20. gadsimta vidū.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija oksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-59-3
|      ķīmiskā formula = Na2O
|              molmasa = 61,979
|              blīvums = 2270
|  kušanas temperatūra = 1132 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 1920 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē, veidojot [[NaOH]]
|                 citi =
}}
'''Nātrija oksīds''' ir cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli), kas veidojas, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]]. Tas ir bāziskais [[oksīds]] un, reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]], veido [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Nātrija oksīdu vislabāk uzglabāt bezūdens [[benzols|benzolā]].

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Presidente Pedro Agirre Serda
| oriģinālnosaukums    = Base Aérea Presidente Pedro Aguirre Cerda
| attēls               = XII Expedición Antártica 1957 - 1958.jpg
| paraksts             = Stacija 1957. gadā
| karte                = Dienvidšetlendas salas
| paraksta_izvietojums = right
| valsts               = {{CHL}}
| latd=62| latm=56| lats=02| latNS= S
| longd=60| longm= 34| longs= 03| longEW=W
| novietojums          = [[Disepšena]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1955
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1967
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = Čīles Gaisa spēki
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Presidente Pedro Agirre Serda''' ({{val|es|Base Aérea Presidente Pedro Aguirre Cerda}}) bija [[Čīle]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojusies [[Dienvidšetlendas salas|Dienvidšetlendas salās]], [[Disepšena]]s salas krastā pie tās iekšējā līča [[Fostera osta]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.profesorenlinea.cl/Chilegeografia/AntarticaChilena.htm |title=Profesor en Línea. Antártica chilena |access-date={{dat|2013|10|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131009082047/http://www.profesorenlinea.cl/Chilegeografia/AntarticaChilena.htm |archivedate={{dat|2013|10|09||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zvērests
| attēls                   =  The Vow Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Vow''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Maikls Saksijs]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Džonatans Glikmans]]
* [[Pols Toblībs]]
| scenārija autors         =
* [[Ebija Kona]]
* [[Marks Silveršteins]]
* [[Džeisons Katimss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Skots Spīdmens]]
* [[Džesika Lenga]]
| mūzika                   =
* [[Reičela Portmane]]
* [[Maikls Brūks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Birnbaum/Barber Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|2|6|Losandželosas pirmizrāde|2012|2|10|ASV|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/vow-2011|title=The Vow|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]30 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=vow.htm|title=The Vow (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]196,1 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zvērests"''' ({{val|en|The Vow}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors ir [[Maikls Saksijs]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Reičela Makadamsa]], [[Sems Nīls]], [[Skots Spīdmens]] un [[Džesika Lenga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|6||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Pasaules jūgendstila diena
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = Rigaartnouveau1.JPG
| attēla_paraksts      = Frontons Elizabetes ielā 10b, Rīgā
| oficiālais_nosaukums =
| citi_nosaukumi       =
| atzīmēšana           = [[ekskursija]]s, [[lekcija]]s
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               =
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}
'''Pasaules jūgendstila diena''' ir starptautiski atzīmējama diena, kas veltīta  [[Jūgendstils|jūgendstila]] popularizēšanai. To atzīmē katra gada [[10. jūnijs|10. jūnijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/pasaules-jugendstila-diena-ekskursijas-un-koncerts.a281411/|title=Pasaules jūgendstila dienā - ekskursijas un koncerts|website=www.lsm.lv|access-date=2019-08-19|language=lv}}</ref> Pasaules jūgendstila diena pirmo reizi tika svinēta 2013. gadā, kad starptautiskais jūgendstila pilsētu tīkls ''Reseau Art Nouveau Network'' (RANN), kas apvieno divdesmit Eiropas pilsētas, ierosināja pievērst uzmanību jūgendstila kultūras mantojumam un tā saglabāšanai, vienojoties kopīgi svinamā un īpaši tam veltītā dienā.

sentences: '''13. jūnijs''' ir gada 164. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (165. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 201 diena.

sentences: '''Paranormālas [[parādība]]s''' ir notikumi, kam no [[masu kultūra]]s un [[folklora]]s viedokļa nav [[zinātne|zinātniska]] izskaidrojuma ([[spoks|spoki]] un [[poltergeists|poltergeisti]], [[ekstrasenss|ekstrasensu]] pārdabiskas spējas, [[NLO]], [[levitācija (paranormāla)|levitācija]], [[telepātija]], [[psihokinēze|psihokinēze jeb telekinēze]] u.tml.).<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/paranormal "Paranormal"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://www.dictionary.com/browse/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.cambridge.org''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>Lynne, K. ''The Skeptic's Guide to the Paranormal''. Crows Nest, NSW: Allen & Unwin, 2004. pp. v-vi.</ref> Šī iemesla dēļ paranormālās parādības biežāk tiek atspoguļotas nevis zinātniskajā literatūrā, bet gan masu kultūrā un folklorā.

sentences: '''Kinoteātris''' ir vieta, parasti [[ēka]], kur uz lielā [[ekrāns|ekrāna]] tiek izrādītas [[kinofilma]]s. Vairums kinoteātru ir komerciāli [[uzņēmums|uzņēmumi]], kas ar filmu izrādīšanu cenšas nopelnīt. Kinoteātros parasti ir vismaz viena zāle, kur publika, kas ieradusies skatīties filmas, sēž krēslos. Savukārt, piemēram, [[brīvdabas kino]] apmeklētāji var sēdēt arī zālājā vai automašīnā.

sentences: '''Herpetoloģija''' ({{val|grc|ἑρπετόν}} — ‘rāpulis’) ir [[zooloģija]]s nozare, kas pētī [[abinieki|abiniekus]] un [[rāpuļi|rāpuļus]]. Herpetologs ir pētnieks, kas specializējies šajā nozarē. Herpetologi galvenokārt nodarbojas ar konkrētā [[ekosistēma|ekosistēmā]] esošo abinieku un rāpuļu pētīšanu, to mijiedarbību ar [[dabiskā vide|apkārtējo vidi]]. Viņi arī pēta šo dzīvnieku [[anatomija|anatomiju]], [[fizioloģija|fizioloģiju]], [[uzvedība|uzvedību]] un [[sistemātika|sistemātiku]]. Atsevišķi herpetologi specializējas konkrētu sugu vai sugu grupas pētīšanā, piemēram, pētot abiniekus un rāpuļus [[mitrais tropu mežs|tropiskajos lietusmežos]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Procyon
| ģints_lv=Jenoti
| suga=Procyon lotor
| suga_lv=Parastais jenots
| pasuga =Procyon lotor insularis
| pasuga_lv=Mariju salu jenots
| izplatība=
| binomial=Procyon lotor insularis
| kategorijas =nē
}}
'''Mariju salu jenots''' ({{val|la|Procyon lotor insularis}}) ir [[parastais jenots|parastā jenota]] (''Procyon lotor'') [[pasuga]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Meskalīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C11H17NO3
|citi nosaukumi       = 2-(3,4,5-trimetoksifenil)etilamīns
3,4,5-trimetoksifenetilamīns
|CAS numurs           = 54-04-6
|molmasa              = 211,26
|blīvums              = 1070
|kušanas temperatūra  = 35—36 °C<ref>[http://www.druglead.com/cds/mescaline.html Mescaline], druglead.com. Atjaunots: {{dat|2011|09|24}}. {{angliski}}</ref>
|viršanas temperatūra = 321,7 °C<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/54-04-6/3,4,5-trimethoxyphenethylamine-%5B54-04-6%5D.html 54-04-6 3,4,5-trimethoxyphenethylamine] {{angliski}}</ref>
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zinātnieces]]
[[Kategorija:ASV zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
[[Kategorija:Reliģiskās ticības, tradīcijas un kustības]]
[[Kategorija:Monoteisms]]

sentences: '''Brioloģija''' ({{val|el|βρύον}} (''bryon'') — 'sūna' un ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001. 114. lpp., ISBN 9984-9383-5-2</ref> — [[botānika]]s nozare, kas pēta [[Pirmsvasas augi|sūnas]]: noskaidro sūnu anatomiju, morfoloģiju, sistemātiku, ģeogrāfisko izplatību, fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]].<ref name="LPE">''Latvijas padomju enciklopēdija'', 2.sēj. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1982.</ref> Sūnu pētniekus sauc par '''briologiem'''.

sentences: '''Sulfāti''' ({{val|fr|sulfate}}, no {{val|la|sulphur}} — '[[sērs]]') ir [[sērskābe]]s [[sāļi]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3|page=761}}</ref> Lielākoties tie labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], izņemot [[kalcijs|kalcija]], [[stroncijs|stroncija]], [[svins|svina]] un [[bārijs|bārija]] sulfātus. [[Sārmu metāli|Sārmu metālu]] un [[magnijs|magnija]] sulfāti ir sastopami jūras ūdenī. Sulfāti ir relatīvi stabilas vielas, tikai apmēram pie 900 °C tie sadalās par metāla [[oksīdi|oksīdu]] un SO2. Sulfāti ir jonu savienojumi un satur sulfātjonu SO42−. Ja šķīdumā sērskābe ir pārākumā, var veidoties skābie sāļi — '''hidrogēnsulfāti'''. Hidrogēnsulfāti satur hidrogēnsulfāta jonu HSO4−. No ūdens šķīdumiem sulfāti parasti izdalās [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] veidā (dažu metālu, piemēram, [[varš|vara]] un [[dzelzs]], sulfātu kristālhidrātus sauc par [[vitrioli]]em).

sentences:
s iežos. [[Amula]] pie Kalnamuižas.]]
'''Gliptomorfoze''' (gr. γλυπτός — izgriezts, iegravēts un μορφή — forma) ir reljefs [[Kristāls|kristālu]] (parasti [[Halīts|halīta]] vai [[ledus]]) nospiedums uz [[karbonāti]]ski-[[Māls|mālainu]] vai [[smilšakmens]], slāņojumu virsmas, kas var būt aizpildīts ar citiem [[ieži]]em vai [[minerāli]]em. Vieni pētnieki gliptomorfožu veidošanos skaidro ar [[diaģenētiski procesi|diaģenētiskiem]] pārveidojumiem un [[Nogulumieži|nogulumiežu]] sablīvēšanos. Savukārt citi skaidro ar [[sinģenētiski procesi|sinģenētiskiem]] procesiem, saistot to veidošanos ar konkrēto virsmu pagaidu [[žūšana|izžūšanu]], un rezultātā [[Sāļi|sāļu]] [[Kristalizācija|kristalizāciju]] uz tām, bet pēc tam ar nākamo slāņu [[Sedimentācija|izgulsnēšanos]] un kristālu [[šķīšana|izšķīšanu]], un nospiedumu aizpildīšanos ar šī slāņa nogulumiem.<ref>Геологический словарь, Том первый: Глиптоморфозы. Москва, Недра. 1978; 174. lpp</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Piekrastes grēdas
|attēls                 = Morning_on_the_Lost_Coast.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Piekrastes grēdas Kalifornijas Klusā okeāna piekrastē
|map                 = North_America_satellite_globe_Pacific_Coast_Ranges.jpg
|latd                   = 51.383333
|longd                  = -125.25
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|Kanāda}}
{{vieta|ASV}}
{{vieta|Meksika}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļamerikas Kordiljeri]]
|sastāv                 = [[Senteliasa kalni]], [[Piekrastes kalni]], [[Kaskāžu kalni]], [[Rietumu Sjerra Madre]]
|garums                 = 6100
|platums                =
|kalns                  = [[Logans (kalns)|Logans]]
|augstums               = 5959
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Monarchs of Portugal|Portugāles monarhi}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Laimas slimība''',<ref name="wwwlv" /> arī '''Laimas borelioze''' vai '''ērču borelioze''', ir [[infekcijas slimība]], kuru ierosina [[borēlija]]s [[baktērija]].<ref name=NEJM2014/> Laimas slimība pirmo reizi aprakstīta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Konektikuta|Konektikutas štata]] [[Laima (ASV)|Laimas]] pilsētā (''Lyme''), no kā cēlies tās nosaukums.

sentences:
'''Viduszeme''' ({{val|en|Middle Earth}}) ir autora [[Tolkīns|Dž. R. R. Tolkīna]] izdomāta pasaules daļa, kurā norisinās "[[Gredzenu pavēlnieks|Gredzenu pavēlnieka]]", "[[Hobits (grāmata)|Hobita]]" un citu šī autora grāmatu darbība.
Viduszemes termins ir ekvivalents [[Midgarda]]i [[Skandināvija|skandināvu]] [[mitoloģija]]s aprakstos, kurš raksturo cilvēku apdzīvoto pasauli, tas ir, okeāna aptvertu [[Zeme]]s centrālo [[kontinents|kontinentu]] Tolkīna iedomātajā mitoloģiskajā pagātnē. Tolkīns apgalvoja, ka viņa grāmatu darbība notiek Zemes pagātnē "citā iztēles līmenī".<ref>[http://tolkiengateway.net/wiki/1964_BBC_Interview Tolkīna intervija BBC 1964. gadā] (angliski)</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|elektrisko spriegumu|spriegums (nozīmju atdalīšana)|spriegums}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Randātu klintis un Tilderu krauja
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Randatu klintis, 24.10.2015. - 30284516524.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts = Randātu klintis
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 57.448252 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.345301 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Virešu pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Taivānas Nacionālā universitāte<br />''國立臺灣大學''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1928]]. gadā|valsts=Ķīnas Republika|vieta=[[Taipeja]]|tips=|dotācijas=|rektors=|pasniedz=2 029 (2020–2021)|studenti=32 974 (2020–2021)|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=www.ntu.edu.tw|attēls=National_Taiwan_University_Library_20060802.jpg}}'''Taivānas Nacionālā universitāte''' ([[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]: 國立臺灣大學) ir [[universitāte]] [[Taipeja|Taipejā]], [[Ķīnas Republika|Ķīnas Republikā]]. Universitāti veido 11 koledžas un 4 pētniecības centri.

sentences: '''Plakanā Zeme''' ir novecojis uzskats, ka [[Zeme]]s forma ir [[plakne|plakans]] [[riņķis]]. Šāds uzskats bija raksturīgs daudzām senajām kultūrām, ieskaitot [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]] līdz [[Klasiskais laikmets|klasiskajam laikmetam]] (4. gadsimts p.m.ē), [[Bronzas laikmets|bronzas]] un [[Dzelzs laikmets|dzelzs]] laikmeta [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] civilizācijas līdz [[Hellēnisms|Hellēnisma]] periodam, [[Indija|Indiju]] līdz [[Guptu laikmets|Guptu laikmetam]] (pirmie gadsimti mūsu ērā) un [[Ķīna|Ķīnu]] līdz 17. gadsimtam. Eiropā šāds uzskats bija vadošais līdz 13. gadsimtam, kad rakstītos darbos sāka dominēt uzskats, ka [[apaļā Zeme|Zeme ir apaļa]] (piemēram, ''[[De sphaera mundi]]'' (1230), ''[[Konungs skuggsjá]]'' (1250)).

sentences: '''Zibens''' ir [[elektrons|elektriskā]] izlāde starp [[mākoņi]]em vai starp mākoņiem un zemi [[Pērkona negaiss|negaisa]], bet retāk stipra [[Sniegputenis|sniegputeņa]] vai [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirduma]] laikā. Izlāde notiek, kad atmosfērā izveidojas jonizēta gaisa kanāls. Ar neapbruņotu aci [[Elektrons|elektroni]] nav redzami, bet, kad notiek zibens izlāde, tie kustas tik ātri, ka gaiss šaurā kanālā ap tiem kvēlo (notiek [[gāze]]s [[jonizācija]] un veidojas [[plazma]]).

sentences: '''Svētbilžu grautiņi''' Livonijā bija [[svētbilde|svētbilžu]] un grezno [[baznīca (celtne)|baznīcas]] iekārtu iznīcināšana, ko izraisīja greznības un svētbilžu kulta noliegums [[reformācija]]s laikā, 1524. gadā. Lielākajās [[Livonijas Konfederācija]]s pilsētās notika reformācijas piekritēju iebrukumi baznīcās, tās vispirms izpostot, bet pēc tam konfiscējot daļu baznīcas piederumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ādolfs Teodors Kupfers
|          vārds_orig = ''Adolph Theodor Kupffer''
|              attēls = Kupfer Adolf.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1799
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1865
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|             zinātne = [[mineraloģija]], [[meteoroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada janvārī,}}
'''Somaklonālā mainība''' ir iedzimstošas izmaiņas no augu audu kultūrām iegūtajos augos<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2FBF02342540 Somaclonal variation — a novel source of variability from cell cultures for plant improvement - Springer<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref>. Izmaiņas var būt [[genotips|genotipiskas]] vai [[Fenotips|fenotipiskas]], fenotipisku izmaiņu pamatā var būt ģenētiskas vai epiģenētiskas izmaiņas.

sentences:
{{citas nozīmes|siļķveidīgo zivi|Reņģe (nozīmju atdalīšana)|reņģe}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Räim.JPG
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|          ģints = Clupea
|       ģints_lv = Siļķes
|           suga = Clupea harengus
|        suga_lv = Atlantijas siļķe
|         pasuga = Clupea harengus membras
|      pasuga_lv = Reņģe
|       binomial = Clupea harengus membras
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1761)
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|      binomial = Equidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgu dzimta''' (''Equidae'') ir [[nepārnadži|nepārnadžu kārtas]] (''Perissodactyla'') dzimta, kas apvieno mūsdienu [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. To tuvākie radinieki ir [[degunradzis|degunradži]] un [[tapiri]]. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences:
{{jāuzlabo|nosaukumi jāsaskaņo ar rakstiem}}
{{atveidošana}}
__NOTOC__

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maija Prēdele''' (dzimusi 1950. gadā) ir latviešu [[Čells|čelliste]], [[Latvijas Nacionālās operas orķestris|Latvijas Nacionālās operas orķestra]] čelliste.<ref>[https://www.opera.lv/lv/par-mums/latvijas-nacionala-opera/orkestra-makslinieki/ Latvijas Nacionālā opera un balets]</ref> Strādājusi par pedagoģi [[Emīla Dārziņa mūzikas skola|Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā]]. Strādājusi par čellu grupas koncertmeistari Tovija Lifšica vadītajā Filharmonijas kamerorķestrī. Mācījusies aspirantūrā pie Mstislava Rostropoviča Maskavā. Rīgā studējusi pie profesores Eleonoras Testeļecas. Vairāku starptautisku konkursu laureāte. Sagatavojusi oriģinālas solo programmas, kurās iekļauti [[Pēteris Vasks|P. Vaska]], [[Maija Einfelde|M. Einfeldes]], [[:nl:Artūrs Grīnups|A. Grīnupa]], [[Pēteris Plakidis|P. Plakida]] un citu latviešu komponistu darbi.<ref>[http://valmiera.pilseta24.lv/zina?slug=aicina-apmeklet-lno-solistes-ances-purmales-koncertu-valmiera/1364016 Valmiera24.lv]</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
s universitātes bibliotēkas bibliogrāfiskais katalogs.]]
'''Bibliogrāfija''' (no {{val|el|βιβλιογραφία}}, bibliographia, burtiski "grāmatu rakstīšanas") ir sistemātisks grāmatu un [[Informācija|citu darbu]], tādu, kā [[Zinātniskais izdevums|žurnālu]] rakstu saraksts. Loģiskā secībā sakārtots [[Grāmata|grāmatu]], [[manuskriptu]], [[audiovizuālo formātu]] un citu publikāciju bibliogrāfiju sistemātisks vai reģistratīvs apkopojums, kas uzrāda [[Autors|autoru]], nosaukumu, izdošanas laiku un vietu, izdevēju, sīkākas ziņas par izdevumu, lappušu skaitu, sēriju un literāro/informatīvo saturu. Bibliogrāfija var aptvert viena autora darbu, vai [[literatūra]] par vienu priekšmetu, viena izdevēja iespiestos izdevumus, vienā vietā iznākušos avotu, vai arī vienā laika posmā izdotos dokumentus. Bibliogrāfijas darbi gandrīz vienmēr tiek uzskatīti par primārajiem avotiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |title=Kas ir bibliogrāfija? |access-date={{dat|2010|09|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110116033656/http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |archivedate={{dat|2011|01|16||bez}} }}</ref>

sentences:
piliens turas kopā kohēzijas dēļ]]
'''Kohēzija''' ({{val|la|cohaesus}} — 'saistīts') ir divu kontaktā esošu ķīmiski vienādu [[cieta viela|cietvielu]] vai [[šķidrums|šķidrumu]] saskarvirsmu saistīšanās, ko rada molekulārie spēki. Piemēram, [[ūdens|ūdenim]] ir samērā liela kohēzija starpmolekulāro [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ. Kohēzijas un [[adhēzija]]s parādības ir [[kapilārais efekts|kapilārā efekta]] pamatā. Cietu vielu kohēzija ir būtiski lielāka nekā šķidrumu kohēzija.

sentences: {{BioTakso infokaste||attēls=Festuca arundinacea plant2 (7325834504).jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca arundinacea|suga_lv=Niedru auzene|binomial=Festuca arundinacea|autors=Schreb.}}'''Niedru auzene''' ({{val|la|Festuca arundinacea}}) ir mainīga izskata augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], kuras ietvaros nodala vismaz 3 pasugas. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un dažviet [[Āfrika|Āfrikā]]. [[Latvija|Latvijā]] nereti vai reti sastopama visā valsts teritorijā, taču izplatība samazinās virzienā no valsts rietumu uz austrumu daļu. Dažāda lieluma grupas aug ūdenstilpju krastos, ceļmalās un mitrās [[Pļava|pļavās]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/festuca-arundinacea-schreb/|title=niedru auzene - Festuca arundinacea Schreb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-04}}</ref>

sentences: '''Fotoelektriskais efekts''' jeb '''fotoefekts''' ir [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] ([[Gaisma|gaismas]]) izraisīta elektriska parādība. Izšķir ārējo un iekšējo fotoelektrisko efektu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika 12. klasei|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Lielvārds|year=2008|pages=182.— 184|last2=Reguts|first2=Vilnis|first3=Austris|last3=Cābelis|first4=Ilgonis|last4=Vilks|isbn=978-9984-11-264-0}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Hanīfa
 |    vārds_orig = {{ara|أبو حنيفة}}
 |        attēls = Imam Abū Ḥanīfa, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 699
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = [[Kūfa]], [[Umajādu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 767
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 18
 |       m_vieta = [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = musulmaņu jurists, teologs, arī tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''23. maijs''' ir gada 143. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (144. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 222 dienas.

sentences: '''Ejakulācija''' ({{val-la|eiaculatio}} — ‘izsviešana’) ir [[sperma]]s izplūšana no [[dzimumloceklis|dzimumlocekļa]], kas parasti notiek reizē ar [[orgasms|orgasmu]]. Ejakulācijai ir liela nozīme [[apaugļošanās]] procesā. Retos gadījumos ejakulācija notiek [[priekšdziedzeris|priekšdziedzera]] (prostatas) slimību dēļ. Ejakulācija var notikt arī [[miegs|miega]] laikā. Šādu procesu sauc par [[pollūcija|pollūciju]] jeb ‘slapjajiem sapņiem’. Anejakulācija ir situācija, kad nevar notikt ejakulācija, bet disejakulācija ir tad, kad ejakulācija notiek ar [[sāpes|sāpēm]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Pīls''' var būt:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #EEEEEE
| bg_color = #0000FF
| nos = ''Ararat-Armenia''
| logo_links = FC Ararat-Armenia logo.svg
| logo_izm =
| pilns =
| iesauka =
| pilsēta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| līga = [[Armēnijas Premjerlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 3. vieta
| dib = 2017
| dib_mēn =
| dib_dat =
| dib_com =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās =
| stad = Erevānas futbola akadēmijas stadions
| ietilp = 1428
| krāsas =
| īpašn =
| prez = {{flaga|Armēnija}} Samvels Karapetjans
| menedžeris =
| tren = {{flaga|Armēnija}} ''Vardan Bichakhchyan''
| kapteinis =
| mediji =
| sadarbojas =
| current =
| pattern_la1 = _arminia1819t
| pattern_b1 = _arminia1819t
| pattern_ra1 = _arminia1819t
| pattern_sh1 = _ararat1920h
| pattern_so1 =
| leftarm1 =
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 =
| shorts1 = 4666FF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_la2 = _zira1819a
| pattern_b2 = _zira1819a
| pattern_ra2 = _zira1819a
| pattern_sh2 = _xv1516h
| pattern_so2 =
| leftarm2 = C80815
| body2 = C80815
| rightarm2 = C80815
| shorts2 = 000000
| socks2 = C80815
| website =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela subpalmata
| suga_lv = Ēģiptes zebiekste
| binomial = Mustela subpalmata
([[Hemprich]] & [[Ehrenberg]], 1833)
| izplatība =

sentences: '''Nemejas spēles''' (sengr. ''Νεμέων Αγώνων'') ir [[sacensības]] [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]], kas tika rīkotas [[Nemejas ieleja|Nemejas ielejā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]] pie Zeva tempļa, un bija veltītas [[Zevs|Zevam]], līdzīgi kā [[Antīkās olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]. Šīs spēles tika uzskatītas par vienām no četrām panhellēniskajām spēlēm, un tika rīkotas gadu pirms vai gadu pēc Olimpiskajām spēlēm.

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolass Steno
|     vārds_orig = Nicolaus Stenonis
|         attēls = Portrait of Nicolas Stenonus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1638
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1686
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[ģeoloģija|ģeologs]], [[anatomija|anatoms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Zemgale|Zemgalē]]|Misa|Misa}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Misa
| attēls            = Misa pie Pēterniekiem.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Misa pie [[Pēternieki (Olaines pagasts)|Pēterniekiem]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Valles pagasts]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Iecava (upe)|Iecava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=42 | sāk_gar_s=26 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=56 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 108
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,4
| kritums           = 42
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,22
| baseins           = 902,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Taļķe]], [[Zvirgzde (upe)|Zvirgzde]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Misa'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=66429 |title=Informācija par objektu: Misa |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Iecava (upe)|Iecavas]] labā krasta pieteka [[Zemgale|Zemgalē]]. Tā kā lielāko daļu Iecavas ūdeņu [[Velna grāvis (Garozes pieteka)|Velna grāvis]] caur [[Garoze (upe)|Garozi]] novada [[Lielupe|Lielupē]], Iecavas lejtecē lielāko daļu sastāda Misas ūdeņi. Misas ūdeņus intensīvi izmanto [[Olaine]]s pilsētas un rūpnīcu vajadzībām, tādēļ papildu ūdens tiek pievadīts pa [[Daugavas—Misas kanāls|Daugavas—Misas kanālu]] no [[Ķekava (upe)|Ķekavas]] un [[Daugava]]s.<ref>{{latvijas daba}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Čānakja
 |    vārds_orig = चाणक्य
 |        attēls = Chanakya artistic depiction.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = 1915. gada zīmējums, kurā attēlots Čānakja
 |    dz_dat_alt = 375. gadā p.m.ē.
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Taksila]] (tagad {{PAK}})
 |     m_dat_alt = 283. gadā p.m.ē. (92 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = [[Patna]], [[Maurju impērija]] (tagad {{IND}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[brahmaņi|brahmanis]] (skolotājs, padomdevējs), filozofs, ekonomists, rakstnieks, astrologs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Maiami
 | official_name            = ''Miami''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Miami collage 20110330.jpg
 | image_flag               = Flag of Miami, Florida.svg
 | image_shield             = Escudo de Miami.svg
 | shield_size              = 80px
 | pushpin_map              = ASV
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Florida]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Maiamideidas apgabals]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1825. gads|1825]]. gadā
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = [[1896. gads|1896]]. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 143.1
 | area_land_km2            = 92.42
 | area_water_km2           = 50.7
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 15890
 | population_as_of         = 2012
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 413892
 | population_urban         = 5502379
 | population_metro         = 5564635
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC-5]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[UTC-4]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | latd = 25 | latm = 47 | lats = | latNS = N
 | longd = 80 | longm = 13 | longs = | longEW = W
 | postal_code_type         = [[ZIP kods|ZIP kodi]]
 | postal_code              = 33010–33299
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  = {{URL|http://www.ci.miami.fl.us/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex rhynchophysa ookasasg12.jpg|rinda=Poales|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex rhynchophysa|autors=C.A.Mey.|suga_lv=Knābja grīslis|suga=Carex rhynchophysa|ģints_lv=Grīšļi}}'''Knābja grīslis''' ({{val|la|Carex rhynchophysa}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s ziemeļu daļā un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumu daļā. [[Latvija|Latvijā]] knābja grīslis ir sastopams ļoti reti valsts austrumu daļā, mēreni mitros [[Mežs|mežos]] un gar applūdušām ieplakām mežos.

sentences: '''Lāzers''' ({{val|en|Laser}}) ir elektroniski optiska ierīce, kas izstaro [[koherence|koherentu]] [[starojums|starojumu]]. Termins "lāzers" ir [[akronīms]] no angļu valodas, t.i., '''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', ko latviešu valodā var tulkot kā "gaismas pastiprināšana, izmantojot [[inducētais starojums|inducēto starojumu]]". Tipisks lāzera starojums ir [[gaisma]]s kūlis ar mazu [[izkliede|izkliedi]] un ar [[monohromatisks|monohromatisku]] [[viļņa garums|viļņa garumu]]. Pretstatā lāzeram, citi gaismas avoti, piemēram, [[kvēlspuldze]], izstaro [[gaisma|gaismu]] visos virzienos un ar dažādiem viļņa garumiem (plašā [[spektrs|spektra]] joslā).

sentences:
{{Infobox
|bodyclass   = vcard plainlist

sentences: '''Jātvingi''', '''sudāvi''' jeb '''dainavi''' bija [[prūši]]em radniecīga [[Rietumbalti|rietumbaltu]] cilts, kas apdzīvoja [[Visla]]s labā krasta pietekas, Rietumu [[Buga]]s vidusteci un Bugas pieteku pie Jātves upes tagadējās [[Lietuva]]s, [[Baltkrievija]]s, [[Polija]]s un [[Ukraina]]s teritorijās. Jātvingu teritorija dalījusies vairākās zemēs. [[Prūši]] sev kaimiņos esošo zemi dēvēja par [[Sudava (zeme)|Sudavu]], kas šodien zināma kā [[Suvalkija]]. Tālāk uz rietumiem atradās [[Dainava (zeme)|Dainava]], mūsdienu [[Dzūkija]]s daļa, bet Baltkrievijas rietumos atradusies Jotva.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.karty.by/wp-content/uploads/2011/10/etno_balt_languages_13vek.jpg# |title=Baltu zemes 12.—13.gs. |access-date={{dat|2018|05|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140820044219/http://www.karty.by/wp-content/uploads/2011/10/etno_balt_languages_13vek.jpg# |archivedate={{dat|2014|08|20||bez}} }}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Titikakas ezers
|attēls=Titikaka_Uros.jpg
|paraksts=Mākslīgās niedru salas [[Peru]] teritorijā
|map = Bolīvija#Peru
| plat_d=15 | plat_m=45 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=69 | gar_m=25 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=8372
|garums=190
|Vid_dziļums=107
|Max_dziļums=281
|tilpums=932
|augstums_vjl=3812
|izteka=[[Desagvadero (Bolīvija)|Desagvadero]]
|baseins=58 000
|vieta={{PER}}
{{BOL}}
|salas= >42
|pilsētas=[[Puno (Peru)|Puno]]
[[Kopakabana (Bolīvija)|Kopakabana]]
}}
'''Titikakas ezers''' ({{val|es|Titicaca}}, [[aimaru valoda|aimaru]] un {{val|qu|Titiqaqa}}) ir pasaulē augstākais komerciāli kuģojamais [[ezers]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.highestlake.com/highest-lake-world.html |title=The Highest Lake in the World |access-date={{dat|2006|10|21||bez}} |archive-date={{dat|2007|08|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20070824054810/http://www.highestlake.com/highest-lake-world.html }}</ref> — tā vidējais ūdens līmenis ir 3812 metrus virs jūras līmeņa. Tas ir arī [[Dienvidamerika]]s lielākais [[saldūdens]] ezers — tā virsmas platība ir ap 8372 km2<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ilec.or.jp/database/sam/dsam04.html |title=International Lake Environment Committee |access-date={{dat|2009|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110723165816/http://www.ilec.or.jp/database/sam/dsam04.html |archivedate={{dat|2011|07|23||bez}} }}</ref>. Iesāļais [[Marakaibo ezers]] [[Venecuēla|Venecuēlā]] ir lielāks (ap {{nobr|13 000 km²}}), taču daļa ģeogrāfu uzskata, ka Marakaibo ezers drīzāk ir jūras līcis.

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Sidnejas Universitāte<br />''University of Sydney''
|attēla_nos   = SydneyUniversityCrest.png
|att_izm      = 225px
|moto         = ''Sidere mens eadem mutato'' (Zvaigznes mainās, prāts paliek)
|dibin        = 1850. gads
|valsts       = Austrālija
|valsts_en    = Australia
|vieta        = [[Sidneja]]
|tips         = sabiedriski finansēta (''public'')
|dotācijas    = 3,115 miljardi [[Austrālijas dolārs|AUD]]
|fakult       = 17
|studenti     = 52 789 (2014)
|asociācijas  = [[Astoņu grupa]], [[APRU]], [[ASAIHL]], [[WUN]]
|trangs       = 31
|arangs       = 102-150
|mlapa        = {{URL|http://www.usyd.edu.au}}
|}}

sentences:
un [[Hersona]]) vai netiešā ([[Krimas haniste]]) Krievijas impērijas atkarībā]]
'''Kučuk-Kainardžas līgums''' ({{val|tr|Küçük Kaynarca Antlaşması}}, {{val|ru|Кючук-Кайнарджийский мир}}) parakstīts [[1774]]. gada [[21. jūlijs|21. jūlijā]] Kičikajnardžā (''Küçük Kaynarca''; mūsdienās [[Kajnardža]] [[Bulgārija|Bulgārijā]]) starp [[Krievijas Impērija|Krievijas impēriju]] un [[Osmaņu impērija|Osmaņu impēriju]] pēc [[Krievu-turku karš (1768—1774)|1768.-1774. gada krievu-turku kara]]. Karā uzvarējušo Krieviju līguma parakstīšanā pārstāvēja feldmaršals [[Pjotrs Rumjancevs]].

sentences:
s pilsētu izgaismojumu naktī, norādot ģeogrāfiskās vietas, kas ir visaktīvāk urbanizētas.]]
'''Ekumenopole''' (no {{val|gr|οἰκουμένη}}, ''oikouménê'' — 'pasaule' un {{gree|πόλις}}, ''pólis'' — 'pilsēta', līdz ar to savienojumā veidojot apzīmējumu ''pilsētas pasaule'' jeb ''pasaule, kuru veido viena vesela pilsēta'') ir hipotētisks koncepts, kurā visa apdzīvojamā pasaule jeb [[planēta]] ir ieskauta vienā nepārtrauktā [[pilsēta|pilsētā]].<ref name="ecumenopolis">[http://www.ectp-ceu.eu/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=223:ecumenopolis-city-without-limits&catid=8:newletter-articles-no-3 "Ecumenopolis: City Without Limits"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201030111306/http://ectp-ceu.eu/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=223:ecumenopolis-city-without-limits&catid=8:newletter-articles-no-3 |date={{dat|2020|10|30||bez}} }}. ''European Council of Spatial Planners — Conseil européen des urbanistes''. Aplūkots 29.10.2016.</ref><ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/ecumenopolis "Ecumenopolis"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 29.10.2016.</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Gustavs Ernesakss
|          vārds_orig = ''Gustav Ernesaks''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustava Ernesaksa piemineklis [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]
|             dz_gads = 1908
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Perila|td=Igaunija}}
|              m_gads = 1993
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 24
|             m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|             tautība = [[igauņi|igaunis]]
|             dzimums = V
|               stils =
|               žanrs = operas, skaņdarbi koriem
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = [[Tallinas konservatorija]]
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1974), PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1956), PSRS Valsts prēmiju (1947; 1951), Ļeņina prēmija (1970) u.c.
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = LEGO filma 2
| attēls                   = The Lego Movie 2 The Second Part theatrical poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lego Movie 2: The Second Part''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Maiks Mičels]]
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Rojs Lī]]
* [[Džinko Goto]]
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Kristofers Millers
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Prats]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Vills Ārnets]]
* [[Tifānija Hediša]]
* [[Stefānija Beatriza]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Niks Ofermans]]
* [[Maija Rūdolfa]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lego System A/S]]''
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''[[Rideback]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
* ''[[Lord Miller Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2019|2|7|Dānija|2019|2|8|ASV|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lego-movie-2-2019|title=The Lego Movie 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= March 24, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{DEN}}
* {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|99 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|192,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Lego Movie 2: The Second Part |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1517848065/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|7|18||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = [[LEGO filma]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"LEGO filma 2"''' ({{val|en|The Lego Movie 2: The Second Part}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma. Filmas režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Kriss Prats]], [[Elizabete Benksa]], [[Vills Ārnets]], [[Tifānija Hediša]], [[Stefānija Beatriza]], [[Čārlijs Dejs]], [[Elisona Brī]], [[Niks Ofermans]] un [[Maija Rūdolfa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|2|7||bez}} Dānijā. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "[[LEGO filma]]".

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mildronāta struktūrformula

Mildronāta molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Mildronāts;
2-(2-karboksietil)-1,1,1-trimetilhidrazīnija
hidroksīda iekšējais sāls (betaīns);
3-(2,2,2-trimetilhidrazīnija propionāts; kvaterīns, vazonāts, trimetilhidrazīnijs
|           CAS numurs = 76144-81-5<ref>[http://www.chemblink.com/products/76144-81-5.htm Mildronate]</ref>
86426-17-7 (dihidrāts)<ref>[http://www.chemblink.com/products/86426-17-7.htm Mildronate dihydrate] {{en ikona}}</ref>
|      ķīmiskā formula = C6H14N2O2
|              molmasa = 146,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 85—90 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB9850590.htm Mildronate]</ref>
| viršanas temperatūra =
}}
'''Meldonijs''' ([[Starptautiskais nepatentētais nosaukums|starptautiskais nepatentētais]] aktīvās vielas nosaukums) ir [[Latvija|Latvijā]] izgudrots medikaments [[sirds]] un [[asinsvadi|asinsvadu]] slimību (piemēram, [[sirds išēmiskā slimība|sirds išēmiskās slimības]]) ārstēšanai, sirds enerģētiskā patēriņa samazināšanai<ref name="strakovs">A. Strakovs, J. Dzenītis, N. Jevharitska. Ārstniecības vielu ķīmija un tehnoloģija. R:, RTU izdevniecība, 2007, 106. lpp.</ref> un vispārējai darbaspēju paaugstināšanai. Meldonijs, atkarībā no ordinētās devas, tiek lietots gan kā recepšu medikaments dažādu sirds un asinsvadu slimību ārstēšanā, gan darbaspēju paaugstināšanai veseliem cilvēkiem pie fiziskām un garīgām pārslodzēm un atveseļošanās periodā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernans Kortess
|     vārds_orig = ''Hernán Cortés''
|         attēls = Retrato de Hernán Cortés.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1485
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Medeljina (Spānija)|Medeljina]], [[Badahosa]], [[Estremadura]], [[Kastīlijas karaliste]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1547
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 2
|        m_vieta = Kastijeha de la Kesta ''(Castilleja de la Cuesta)'', [[Andalūzija]], {{ESP}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Hernan Cortes Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Uzņēmējdarbības tīmeklis''' ir cilvēku kopums, kurus saista savstarpējas [[komercija|komerciālas]] intereses. Uzņēmējdarbības tīmeklis palīdz [[uzņēmējs|uzņēmējiem]], nereti arī atsevišķiem [[speciālists|speciālistiem]], [[eksperts|ekspertiem]], [[zinātnieks|zinātniekiem]], dibināt noderīgus kontaktus. Bieži uzņēmējdarbības tīmekļu dalībnieki ir [[Mazie un vidējie uzņēmumi|mazo un vidējo uzņēmumu]] [[īpašnieks|īpašnieki]] vai to [[uzņēmuma vadītājs|vadītāji]], kuri meklē savas [[produkcija]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] papildu [[pārdošana]]s iespējas, vai arī [[kapitālieguldījumi|kapitālieguldījumu]] piesaistes iespējas.

sentences: '''ASV Dienvidaustrumi''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Southeastern United States'') ir viens no visblīvāk apdzīvotajiem [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] reģioniem. Nav skaidri noteiktas oficiālas definīcijas, kuri štati ietilpst šajā reģionā, tomēr Amerikas Ģeogrāfu asociācija par ASV dienvidaustrumu reģionu uzskata [[Alabama|Alabamas]], [[Florida|Floridas]], [[Džordžija|Džordžijas]], [[Kentuki]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Ziemeļkarolīna|Ziemeļkarolīnas]], [[Dienvidkarolīna|Dienvidkarolīnas]], [[Tenesī]], [[Virdžīnija|Virdžīnijas]] un [[Rietumvirdžīnija|Rietumvirdžīnijas]] štatus.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tetrataenīts
|attēls=
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-30
|ķīm_formula=FeNi
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, sudrabains
|svītra=Pelēka
|habituss=Graudi dzelzs meteorītos, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,275
}}
'''Tetrataenīts''' (nosaukts balstoties uz minerālam piemītošo tetragonālo singoniju un ķīmiskās līdzības [[taenīts|taenītam]]) - [[meteorīts|meteorītos]] sastopams [[minerāls]]. Atklāts [[1979]]. gadā. Magnētisks.

sentences: '''Nervu audi''' ir kopīga [[Neirons|nervu šūnu]] un [[Neiroglija|neiroglijas šūnu]] sistēma.<ref name="Biology"/><ref name="Morph"/> Šīs šūnas izpilda specifiskas funkcijas: kairinājuma uztveres, uzbudināšanas, impulsu izstrādāšanas un  nosūtīšanas. Nervu audi ir galvenais [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] orgānu uzbūves pamats. Šie [[Orgāns|orgāni]] veic visu [[Audi|audu]] un orgānu regulāciju, to integrāciju organismā un saiti ar ārējo vidi.<ref name="Morph"/>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sūknis
| abbreviation = Ant
| name_latin = Antlia
| RA = 10
| dec = -30
| areatotal = 239
| arearank = 62. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ant''
| starmagnitude = 4,25
| neareststarname = ''DEN 1048-3956''
| stardistance = 13,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences:
{{cita nozīme|pārtikas trūkumu ilgstošā laika periodā|izsalkumu|badošanās}}
 apkaimē 1877. gadā]]
'''Bads''' ir liels vai pilnīgs [[pārtika]]s trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt [[karš]], [[neražas gads]], [[katastrofa]]s, [[darbaspēks|darbaspēka]] trūkums, [[inflācija]] un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar [[nepietiekams uzturs|nepietiekamu uzturu]], [[epidēmija|epidēmijām]] un paaugstinātu [[mirstība|mirstību]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Arendoles Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Arendole church.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Arendoles katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label             = Arendoles baznīca
| position = left
| latd  =56 | latm  =9 | lats  =2  | latNS  = N
| longd =26  | longm =36  | longs =38  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Preiļu novads]] [[Rožkalnu pagasts]], [[Arendole]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1936]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Aleksandrs Madelāns
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1926]]
| year_completed        =
| length                = 19,2 m
| width                 = 8,50 m
| width_nave            = 6,40m
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Arendoles Dievmātes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Rožkalnu pagasts|Rožkalnu pagasta]] apdzīvotā vietā [[Arendole|Arendolē]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences: '''Aerodinamika''' (no {{val|el|ἀηρ}} (''aēr'') — 'gaiss' un δύναμις (''dynamis'') — 'spēks') ir [[aeromehānika]]s apakšnozare, kura pēta [[gāze|gāzveida]] vides [[kustība]]s likumus un šīs vides [[mehānika|mehānisko]], [[siltums|siltuma]] un citu [[mijiedarbība|mijiedarbību]] ar cietiem [[fizikāls ķermenis|ķermeņiem]] (galvenokārt [[lidaparāts|lidaparātiem]]), kas atrodas kustībā. Aerodinamikas likumus izmanto, projektējot lidaparātus, [[vēja dzinējs|vēja dzinējus]], [[ventilācijas iekārta]]s u.c.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Carassius gibelio 1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv =Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| dzimta_r=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Cyprininae
| apakšdzimta_lv=Īstās karpas
| ģints=Carassius
| ģints_lv=Karūsas
| suga = Carassius gibelio
| suga_lv = Sudrabkarūsa
| binomial =Carassius gibelio <small>([[Marcus Elieser Bloch|Bloch]], 1782)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Carassius auratus gibelio''
}}
'''Sudrabkarūsa''' jeb '''sudrabainā karūsa''' (''Carassius gibelio'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') [[saldūdens]] [[zivs]], kas plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=fish/> Nesenā pagātnē, līdz 2005. gadam, sudrabkarūsa tika sistematizēta kā [[zelta karūsa]]s pasuga — ''Carassius auratus gibelio'', bet mūsdienās tā izdalīta kā atsevišķa suga.<ref>[https://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=688850#null ITIS: Carassius gibelio  (Bloch, 1782)]</ref>

sentences: {{Commonscat|Cemeteries in Latvia|Kapsētas Latvijā}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 100
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 30
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Fm
|             atommasa = [257]
|   valences elektroni = [Rn]5f127s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1800 K (1527 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences:
, kurā attēlots Serbu ērgis]]
'''Serbu ērglis''' ir [[divgalvainais ērglis|divgalvainais]] [[ērglis (heraldika)|heraldiskais ērglis]], kas ir vēsturisks [[Serbija]]s [[heraldika]]s un [[veksiloloģija]]s simbols. Divgalvainais ērglis un [[Serbu krusts]] ir galvenie valsts heraldiskie simboli, kas cauri vairākiem gadsimtiem simbolizē serbu tautas [[Nacionālā identitāte|nacionālo identitāti]]. Ērgļa simbols aizgūts no viduslaiku [[Nemanjiču dinastija]]s ģerboņa. Kopš 1882. gada, kad [[Serbijas karaliste]] ērgli ar krustu uz krūtīm sāka izmantot savā ģerbonī, tā tas tiek izmantots arī [[Serbijas ģerbonis|Serbijas valsts ģerbonī]].

sentences:
'''Votergeitas skandāls''' ({{val-en|Watergate scandal}}) bija politisks skandāls [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kas noveda pie prezidenta [[Ričards Niksons|Ričarda Niksona]] atkāpšanās no amata [[1974]]. gadā. Skandāls sākās ar piecu vīriešu aizturēšanu, kuri {{dat|1972|6|17}} bija ielauzušies [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātu nacionālās komitejas]] mītnē Votergeitas viesnīcā. [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]], kā arī vēlāk citas institūcijas un prese atklāja, ka šī ielaušanās nebija vienīgais Niksona administrācijas veiktais pārkāpums. Tika atklāti arī pārkāpumi saistībā ar viltus reklāmas kampaņām, politisko izspiegošanu, sabotāžu, nelegālu ielaušanos, nepareizi veiktiem nodokļu auditiem, liela mēroga telefonsarunu noklausīšanos un slepenu naudas fondu [[Meksika|Meksikā]], no kura apmaksāja ar šīm operācijām saistītos izdevumus.<ref name="congressional quarterly vol 1">
{{Grāmatas atsauce
| title=Watergate: chronology of a crisis
| volume=1
| last=Dickinson
| first=William B.
| oclc=20974031
| isbn=0871870592
| url=http://worldcat.org/oclc/20974031
| coauthors=Mercer Cross, Barry Polsky
| date=1973| pages=8 133 140 180 188
| publisher=Congressional Quarterly Inc.
| location=Washington D. C.}}
Šī grāmata ir pirmā daļa no divām. Abām daļām ir vienāds ISBN un Kongresa bibliotēkas numurs, E859 .C62 1973
</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}

sentences: '''Šķiedrveidīgie spalvmākoņi''' ({{val|la|Cirrus fibratus}}, ''Ci fib'') ir garas, baltas, dažreiz gandrīz taisnas, diegiem līdzīgas [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] līnijas, kuras var būt gan paralēlas, gan haotiskas. Agrāk dēvēti par ''Cirrus filosus (Ci fil)''. Parasti tie sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka tie ir gari un neaizsedz visas debesis. Biežāk šķiedrveidīgie spalvmākoņi ir vērojami labos [[laikapstākļi|laikapstākļos]], kā arī pirms siltās frontes tuvošanās. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Arktiskajos platumos šie mākoņi ļoti zemās [[temperatūra|temperatūrās]] var izplatīties pa zemes virsu. Mākoņu biezums var ļoti atšķirties — no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Mākoņi ir caurspīdīgi, cauri tiem viegli tiek [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma, dažreiz cauri tiem var redzēt arī zilas debesis. Dienā tie tikpat kā nesamazina apgaismojumu, ir tikpat gaišs, cik būtu, ja mākoņu nebūtu. Nokrišņi ir mazi [[ledus]] kristāliņi, kuri var lēni krist lejup, bet vienmēr tie iztvaiko lielā augstumā, nesasniedzot zemes virsu un izveidojot vien nokrišņu joslas ([[virga|virgu]]).

sentences:
puslodes reģioni, kuru bojājumu gadījumā var rasties afāzija<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://academic.oup.com/brain/article-lookup/doi/10.1093/brain/awt374|title=Lesion correlates of patholinguistic profiles in chronic aphasia: comparisons of syndrome-, modality- and symptom-level assessment|last=Henseler|first=Ilona|last2=Regenbrecht|first2=Frank|website=academic.oup.com|access-date=2023-03-22|doi=10.1093/brain/awt374|last3=Obrig|first3=Hellmuth}}</ref>]]
'''Afāzija''' ir nespēja saprast [[Valoda|valodu]] vai nespēja [[Runa|runāt]] smadzeņu reģionu bojājumu dēļ.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Damasio|first=Antonio R.|date=1992-02-20|title=Aphasia|url=http://www.nejm.org/doi/abs/10.1056/NEJM199202203260806|journal=New England Journal of Medicine|language=en|volume=326|issue=8|pages=531–539|doi=10.1056/NEJM199202203260806|issn=0028-4793}}</ref> Galvenie cēloņi ir [[Smadzeņu insults|insults]] un galvas trauma; tās izplatību ir grūti noteikt, bet tiek lēsts, ka [[Globālie ziemeļi|globālajos ziemeļos]] 0,1–0,4% insulta gadījumi ir izraisījuši afāziju.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Code|first=Chris|last2=Petheram|first2=Brian|date=2011-02-01|title=Delivering for aphasia|url=https://doi.org/10.3109/17549507.2010.520090|journal=International Journal of Speech-Language Pathology|volume=13|issue=1|pages=3–10|doi=10.3109/17549507.2010.520090|issn=1754-9507|pmid=21329405}}</ref> Afāzija var rasties arī smadzeņu audzēju, smadzeņu infekciju vai neirodeģeneratīvu slimību (piemēram, [[Demence|demences]]) rezultātā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webmd.com/brain/aphasia-causes-symptoms-types-treatments|title=Aphasia: What to Know|last=Sreenivas|first=Shishira|website=WebMD|access-date=2023-03-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.asha.org/public/speech/disorders/Aphasia/|title=Aphasia|website=American Speech-Language-Hearing Association|access-date=2023-03-22|language=en}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences: '''Slēdziens''' ir termins [[loģika|loģikā]]. ''[[Abdukcija]]'' ir viena no trīs slēdzienu veidu un metožu formām, kur pārējās ir [[dedukcija]] un [[indukcija]]. [[Abdukcija]] ir spriešanas veids, kurā no visiem pieņēmumiem tiek izvēlēts tas, kurš vislabāk izskaidro zināmos faktus. Abdukcija kā slēdziena veids un metode ir samērā jauns, to radīja [[Čārlzs Senderss Pīrss]]. Piemēram, ja zāle ir slapja, tad, balstoties uz abdukciju, var secināt, ka ir lijis vai ja kūp dūmi, visticamāk dūmu avots ir uguns.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{infokaste+}}
'''Maikls Šmics''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Michael Schmitz'') ir [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]] priesteris un organizācijas "''Youth and Young Adult Ministries"'' direktors [[Dulūta|Dulūtas]] diecēzē, [[Minesota|Minesotā]], kā arī [[Katoļticība|katoļu]] sludinātājs un autors.<ref name="Dioceseduluth.org">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.dioceseduluth.org/Young|title=Young Adult Ministry|access-date=2018-01-25|archive-date=2018-01-04|archive-url=https://web.archive.org/web/20180104202957/http://www.dioceseduluth.org/Young}}</ref><ref name="Reinhard">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ncregister.com/daily-news/discernment-101-father-mike-schmitz-tackles-decision-making-in-light-of-god|title=Discernment 101: Father Mike Schmitz Tackles Decision-Making in Light of God's Will|last=Sarah Reinhard|access-date=2020-05-04|date=2020-01-18}}</ref> Šmics ir plaši pazīstams, pateicoties saviem [[YouTube]] videoklipiem.<ref name="Riedl">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.catholicherald.com/news/local_news/how_to_be_like_st__joseph_in_a_noisy_world/|title=How to be like St. Joseph in a noisy world|last=Matt Riedl|access-date=2020-05-04|date=2020-03-09}}</ref><ref name="Zimmermann">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.catholicnews.com/services/englishnews/2020/lent-in-the-time-of-coronavirus-more-prayer-and-unexpected-penance.cfm|title=Lent in the time of coronavirus: More prayer and unexpected penance|last=Carol Zimmermann|access-date=2020-05-04|date=2020-03-19|archive-date=2020-05-01|archive-url=https://web.archive.org/web/20200501131757/https://www.catholicnews.com/services/englishnews/2020/lent-in-the-time-of-coronavirus-more-prayer-and-unexpected-penance.cfm}}</ref><ref name="Bublitz">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.catholicsun.org/2020/02/05/youtube-priest-shares-vocation-journey-discernment-tips-in-interview-with-sun/|title=Youtube priest shares vocation journey discernment tips in interview with Sun|last=Kristen Bublitz|access-date=2020-05-04|date=2020-02-05}}</ref> Viņš ir runājis dažādās katoļu programmās, tostarp "''Fellowship of Catholic of University"'',<ref name="Burkepile">{{Ziņu atsauce|url=http://www.ncregister.com/site/article/father-mike-schmitz-live-for-jesus/|title=Father Mike Schmitz: Live for Jesus|publisher=|work=National Catholic Register|access-date=1 June 2016|date=15 February 2016|last=Burkepile|first=Jacqueline|archive-date={{dat|2019|04|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190406082602/http://www.ncregister.com/site/article/father-mike-schmitz-live-for-jesus}}</ref> "''Ascension Press"'' <ref>{{Ziņu atsauce|url=http://superiorcatholicherald.org/news/local-news/video-series-year-mercy/|title=Video series for Year of Mercy|publisher=Roman Catholic Diocese of Superior{{!}}Diocese of Superior|work=Catholic Herald|access-date=1 June 2016|date=18 December 2015|last=|first=}}</ref> un "''Steubenville"'' konferencēs.<ref name="LCY">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lighthousecatholicyouth.com/speakers/|title=Lighthouse Catholic Youth speakers|access-date=1 June 2016|archive-date={{dat|2016|06|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160603210850/http://www.lighthousecatholicyouth.com/speakers/}}</ref> ''Lighthouse Catholic Media'' ir publicējis lielu daļu viņa runu.<ref name="Fraga">{{Tīmekļa atsauce|url=http://legatus.org/tag/fr-mike-schmitz/|title=Fr. Mike Schmitz, interview|last=Fraga|first=Brian|publisher=Legatus|access-date=1 June 2016|date=1 December 2015|archive-date={{dat|2019|04|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190406082604/https://legatus.org/tag/fr-mike-schmitz/}}</ref>

sentences: '''Velēnu karbonātu augsne''' ir viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Šīm augsnēm ir laba dabiskā auglība, labas fiziskās īpašības. Podzolēšanās process šajās augsnēs neattīstās, jo [[kalcijs]] un [[magnijs]] neitralizē krēnskābes, kas rodas, sadaloties augu atliekām. Šajās augsnēs labi aug tādi prasīgi lauksaimniecības kultūraugi un cukurbietes un ziemas kvieši. Augšņu reakcija ir neitrāla, trūdvielu horizonta biezums 20–30 cm, trūdvielu daudzums — līdz 5%.

sentences: {{Commonscat|Indigenous peoples of North America|Ziemeļamerikas indiāņi}}

sentences:
Piena Ceļa, [[Trijstūra galaktika|Trijstūra]] un [[Andromedas galaktika|Andromedas galaktiku]] sadursmei ([[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] koncepcija).]]
'''Lokālā galaktiku grupa''' ir galaktiku grupa, kurā ir vismaz 54 [[galaktika]]s (lielākā daļa no tām ir pundurgalaktikas), tai skaitā [[Piena Ceļš]]. Lokālās galaktiku grupas diametrs sasniedz 10 miljonus [[gaismas gads|gaismas gadu]]. Trīs lielākās Lokālās grupas galaktikas ir Andromedas galaktika, Piena Ceļš un [[Trijstūra galaktika]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1936
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
[[Rīga]], [[Latvija]];

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Ivans Franko
|     vārds_orig    = ''Іван Франко''
|         attēls    = Ivan Franko (1898).png
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    = Franko 1898. gadā
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1856
|     dz_mēnesis    = 08
|       dz_diena    = 15
|       dz_vieta    = Nahueviču sādža, [[Galīcijas un Lodomērijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]
(tagad [[Drohobičas rajons]], [[Ļvivas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1916
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Ļviva]], [[Austroungārija]]
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, rakstnieks, dramaturgs, žurnālists un tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[ukraiņu valoda]]
|        periods    = 1874—1916
|          žanri    = [[eposs]], [[novele]], [[romāns]], [[drāma]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[reālisms]], [[dekadence]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Čerņivcu Universitāte]]
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Teoloģija]]
[[Kategorija:Reliģijas filozofija]]
[[Kategorija:Reliģiskās ticības, tradīcijas un kustības]]

sentences: '''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 69
 | lv  = Sešdesmit deviņi
}}

sentences: "'''Pankūkdancis'''", arī "'''Pankūkas'''", '''"Rīgas Pankūkas"''',"'''Granskvērs'''" ({{val|lt|Gransveras; Transveras}}, {{val|en|Gay Gordons}}), ir Eiropā izplatīta sadzīves deja jeb tautas deja. Pankūkas kļuva par populāru danci arī [[Latvija|Latvijā]] ap 1987. gadu, kad to sāka dejot folkloras festivālos ''[[Starptautiskais folkloras festivāls "Baltica"|Baltica]]'' un "Pulkā eimu, pulkā teku", kā arī dažādos [[etnogrāfija|etnogrāfisko]] deju sarīkojumos. Vēl joprojām Pankūkdancis Latvijā ir viena no vispopulārākajām sadzīves dejām.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Krimas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Крымский мост''
''Міст через Керченську протоку''
|attēls               = Krim-Bruecke.png
|attēla paraksts      = Pārvadu pāri Kerčas šaurumam veido dambji (zaļā krāsā) un divi tilti (sarkanā krāsā) ar kopēju garumu 7,5 km
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports/dzelzceļs
|šķērso               = [[Kerčas šaurums|Kerčas šaurumu]]
|atrašanās vieta      = [[Krievijas Federācija]], [[Ukraina]]
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 16,9 km (automašīnu tilts)
18,1 km (dzelzceļa tilts)
|platums              =
|augstums             = 35 m
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              = 2018. gada 15. maijā (autotilts)
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       = 2019. gada decembris (dzelzceļa tilts)
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             = 227,92 miljardi [[RUB]]
|koordinātas          = {{coord|45|18|31|N|36|30|22|E}}
}}

sentences:
zīmējums)]]
 albuma, 1830).]]

'''Ērgļu viduslaiku pils''' ({{val-de|Erlaa}}) bija [[Rīgas arhibīskapija]]s vasaļu [[fon Tīzenhauzeni|Tīzenhauzenu]] pils 14.-16. gadsimtā pie [[Kokneses viduslaiku pils|Kokneses]] - Ērgļu - [[Piebalgas viduslaiku pils|Piebalgas]] - [[Dzērbenes viduslaiku pils|Dzērbenes]] - [[Raunas viduslaiku pils|Raunas]] lielceļa. Sagrauta [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā 16. gadsimtā, līdz mūsdienām saglabājušās vienīgi pils pamatu drupas [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļu]] parkā [[Ogres upe]]s labajā krastā.

sentences: '''Preču realizācijas stimulēšana''' vai '''noieta stimulēšana''', ir [[Prece|preču]] [[pirkšana]]s un [[pārdošana]]s motivēšanas metožu izmantošana. Tas ir viens no izplatītākajiem [[tirgzinība]]s un [[mārketinga komunikācijas]] veidiem, kas ietver visa veida atlaides, loterijas, viktorīnas, kuponus, bezmaksas paraugus, izdevīgu [[Kredīts|kredīta]] noformēšanu utt. Noieta stimulēšanu izmanto, ja [[reklāma]] ir radījusi pievilcīgu preces vai [[Zīmols|zīmola]] tēlu, tomēr nav stimulējusi patērētājus to iegādāties plānotajā apjomā.<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences: [[Kriptogrāfija|Kriptogrāfijā]] '''3DES''', '''TDES''' ({{val-en|Triple Data Encryption Standard}}) jeb '''TDEA''' ({{val-en|Triple Data Encryption Algorithm}}) ir [[simetriskā atslēgšifrēšana|simetriskās atslēgšifrēšanas]] šifrs, kas darbina [[DES]] šifru trīs reizes uz katru datu bloku.

sentences: ciparnīcu un [[metāls|metāla]] [[gnomons|gnomonu]] [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Berghia_coerulescens_(Laurillard,_1830).jpg
| att_nosaukums   = ''[[Berghia coerulescens]]''
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochozoa
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klada           = Nudipleura
| klada_lv        =
| klada2     = Nudibranchia
| klada_lv2  = Kailžaungliemeži
| binomial        = Nudibranchia <small>([[Henri Marie Ducrotay de Blainville|Blainville]], 1814)</small>
| iedalījums =
* ''[[Euctenidiacea]]''
* ''[[Dexiarchia]]''
| kategorijas = nē
}}
'''Kailžaungliemeži''' (''Nudibranchia'')<ref name="Worms">[http://marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=1762 World Regiter of Marine Species]</ref> ir [[jūra]]s [[gliemji|gliemju]] klada, kuras pārstāvji pēc kāpura attīstības stadijas nomet čaulu. Tie ir vieni no skaistākajiem [[bezmugurkaulnieki]]em pasaulē, kurus bieži rotā visneparastākie un visneiedomājamākie krāsu salikumi. Zināmas vairāk nekā 3000 kailžaungliemežu sugas, un nepārtraukti tiek atklāti jauni šīs kladas pārstāvji.<ref name="National">{{Tīmekļa atsauce |url=http://animals.nationalgeographic.com/animals/invertebrates/nudibranch/ |title=National Geographic |access-date={{dat|2015|04|01||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150401052240/http://animals.nationalgeographic.com/animals/invertebrates/nudibranch/ }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ideāla izglābšanās
| oriģinālnos = ''A Perfect Getaway''
| attēls = Perfect getaway.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, trilleris
| režisors = [[Deivids Tūijs]]
| producents = * [[Raiens Kavanahs]]
* [[Marks Kantons]]
* [[Takers Tūlijs]]
* [[Robijs Brenners]]
| scenārijs = Deivids Tūijs
| aktieri = * [[Timotijs Olifents]]
* [[Milla Jovoviča]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Kīla Sančeza]]
| mūzika = [[Boriss Elkiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''[[QED International]]''
| izplatītājs = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošana = {{dat|2009|8|7||bez}}
| ilgums = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-getaway-2009|title=A Perfect Getaway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectgetaway.htm|title=A Perfect Getaway (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ideālā izglābšanās"''' ({{val|en|A Perfect Getaway}}) ir 2009. gada piedzīvojumu trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Deivids Tūijs]]. Galvenās lomas atveido [[Timotijs Olifents]], [[Milla Jovoviča]], [[Stīvs Zāns]] un [[Kīla Sančeza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|7||bez}}.

sentences: '''Skopolamīns''' (C17H21NO4) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[melnā driģene|melnās driģenes]], [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[eņģeļtaure]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Skopolamīnam ir [[antiholīnerģiska viela|antiholīnerģiskas]] un [[muskarīna antagonisti|antimuskarīna]] īpašības. To medicīniski lieto, lai novērstu [[nelabums|nelabumu]], [[vemšana|vemšanu]] un [[krampji|krampjus]]. Skopolamīns tiek izmantots arī kā papildviela [[narkotikas|narkotiskajām]] sāpju mazinošajām vielām ([[opioīdi]]em) un kā [[pirmsanestēzijas līdzekļi|pirmsanestēzijas līdzeklis]].

sentences:
{{Commonscat|Spider-Man films|Zirnekļcilvēka filmu sērija}}
{{catmain|Zirnekļcilvēks (filmu sērija)}}

sentences:
{{Citas nozīmes|lidaparātu|Pūķis (nozīmju atdalīšana)|Pūķis}}
s pilsētā [[Berkeley|Berklijā]]]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Harijs Dīkmanis
| attēls = Harijs Dīkmanis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = Harijs Dīkmanis 1940. gadā
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_gads = 1979
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{USA}}
| dzīves_vieta =
| tautība = latvietis
| dzimums = vīrietis
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = white/black
| name = Dīns Vinčesters
| first = "Pilot" (2005)
| last = "Carry On" (2020)
| image =
| series = "[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]"
| caption =
| occupation = Pārdabiskā mednieks
| portrayer = [[Džensens Eklss]]

Nikolajs Lātons-Džiustra (pirmstīņu)

Broks Kelijs un Dilans Everets (tīņu)

Ridžs Kanips (bērns)

Hanters Broču (zīdainis)

Čads Everets (vecākais)

| creator = Ēriks Kripke
| family =
[[Sems Vinčesters]] (jaunākais brālis)

'''Džons Vinčesters''' (tēvs, miris)

'''Mērija Vinčestere''' (māte, mirusi)

'''Ādams Miligans''' (jaunāks pusbrālis no tēva puses)

'''Semuels Kambels''' (vectēvs)

'''Dīanna Kambela''' (vecāmāte, mirusi)

'''Emma''' (meita, mirusi)

'''Henrijs Vinčesters''' (vectēvs, miris)
'''Milija Vinčestere''' (vecāmāte, mirusi)
| significantother =
}}
'''Dīns Vinčesters''' ({{val|en|Dean Winchester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā ''[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]'', kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli [[Sems Vinčesters|Semu]] medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris [[Džensens Eklss]]. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā ''Pilot'' ({{dat|2005|9|13||bez}}), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir ''Carry on'' ({{dat|2020|11|19||bez}}).'''Dīns Vinčesters''' ({{val|en|Dean Winchester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā ''[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]'', kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli [[Sems Vinčesters|Semu]] medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris [[Džensens Eklss]]. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā ''Pilot'' ({{dat|2005|9|13||bez}}), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir ''Carry on'' ({{dat|2020|11|19||bez}}).

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas līcī ietekošu upi|Ķīšupe|Ķīšupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķīšupe
| attēls            =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Višezers]]
| augštece          = Viršupe
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=16 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=2 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=37 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 37<ref>{{USIK}}</ref>
| iztekas_augstums  = 58,3
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 42
| caurtece          = 1,3
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 102,6
| pietekas          =
}}
'''Ķīšupe''' (arī '''Kižupe''', '''Tišupe''', '''Tīšu strauts''', augštecē '''Viršupe''', '''Višupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95268 |title=Informācija par objektu: Ķīšupe |accessdate={{dat|2018|01|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Siguldas novads|Siguldas]], [[Limbažu novads|Limbažu]] un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu]] novados. Sākas Laugas purvā [[Lēdurgas pagasts|Lēdurgas pagastā]] no [[Višezers|Višezera]]. Tek pa [[Metsepoles līdzenums|Metsepoles līdzenumu]] un [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Saulkrastos ietek [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Pietekas — [[Ķidurga]], [[Ķivurga]], [[Pupaļurga]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Mālina Okermane
 | vārds_orig              = ''Malin Åkerman''
 | attēls                  = Actress Malin Akerman Visits TODAY Show (50025449428) (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Mālina Okermane 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1978|5|12}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, modele, dziedātāja
 | darbības gadi           = 1997—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Mālina Marīa Okermane''' ({{val|sv|Malin Maria Åkerman}}; dzimusi {{dat|1978|5|12}} [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir zviedru–kanādiešu aktrise, modele un dziedātāja.

sentences: '''Austrumeiropas platforma''' jeb '''Krievijas platforma''' ir [[Zemes garoza]]s struktūra [[Eiropa]]s austrumu daļā starp [[Norvēģija]]s [[Kaledonijas krokojums|Kaledonijas krokojuma]] kalniem ziemeļrietumos, [[Urāli|Urālu]] [[Hercīnais krokojums|hercīnajiem krokojumiem]] austrumos un [[Karpati|Karpatu]], [[Krimas kalni|Krimas]], [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza]] [[Alpīnais krokojums|alpīnajām]] [[Kalnu grēda|kalnu grēdām]] dienvidos un dienvidrietumos. Morfoloģiski Austrumeiropas platforma veido lielu līdzenumu ([[Austrumeiropas līdzenums]]), kuru šķērso vairāku lielu upju ielejas.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = [[Green Day]]
|Image        = Greenday1.jpg
|Caption      = Green Day 2005. gadā
|Studio       = 8
|Live         = 5
|Compilation  = 3
|EP           = 5
|Video        = 4
|Singles      = 33
|Music videos = 29
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūzikas grupas '''[[Green Day]] diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 8 studijas albumus un 33 singlus. Grupa savus ierakstus ir pārdevusi vairāk nekā 70 miljonos kopiju visā pasaulē,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://pandora.nla.gov.au/pan/23790/20090520-0000/issue1002.pdf|title= The ARIA Report Issue 1002 - Chartifacts|accessdate= {{dat|2010|8|30||bez}}|author= |date= |publisher= ''Australian Recording Industry Association''}} {{en ikona}}</ref> tai skaitā 23 miljoni kopiju ir pārdoti ASV.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.billboard.com/artist/green-day/chart-history/54578#/news/ask-billboard-1003855686.story|title= Ask Billboard|accessdate= {{dat|2010|8|30||bez}}|author= Keith Caulfield|date= |publisher= ''Billboard''|archive-date= {{dat|2010|12|19||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20101219155226/http://www.billboard.com/artist/green-day/chart-history/54578#/news/ask-billboard-1003855686.story}} {{en ikona}}</ref> Tāpat grupa ir saņēmusi četras [[Grammy balva]]s.

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Griničas laiks''' ir [[pasaules laiks]]. Griničas laiks ir [[laika josla]], kura nosaukta arī par 0. laika joslu, šīs joslas meridiāns ir Sākummeridiāns jeb Griničas meridiāns, kas iet caur [[Karaliskā Griničas observatorija|Karalisko Griničas observatoriju]] [[Londona|Londonā]].

sentences:
ražojuma MIPS R4400 mikroprocesors.]]
'''MIPS''' ({{val|en|Microprocessor without Interlocked Pipeline Stages}}) ir [[MIPS Technologies]] izstrādāta [[RISC]] mikroprocesoru arhitektūra. 1990. gadu beigās no visiem pasaulē saražotajiem RISC mikroprocesoriem 30% bija balstīti uz MIPS izstrādēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mēs nopirkām zvērudārzu
| attēls = We Bought a Zoo Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''We Bought a Zoo''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Marks Gordons]]
* [[Džūlija Jorna]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = * Kemerons Krovs
* [[Alīna Broša Makkerna]]
| galvenajās lomās = * [[Mets Deimons]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Tomass Heidens Čērčs]]
* [[Patriks Fudžits]]
* [[Kolins Fords]]
* [[Elle Faninga]]
| mūzika = ''[[Jonsi]]''
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Vinyl Films]]''
* ''[[LBI Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2011|12|23||bez}}
| ilgums = 124 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weboughtazoo.htm|title=We Bought a Zoo (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|120,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Mēs nopirkām zoodārzu"''' ({{val|en|We Bought a Zoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Skārleta Johansone]], [[Tomass Heidens Čērčs]], [[Patriks Fudžits]], [[Kolins Fords]] un [[Elle Faninga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|23||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Diacetilmorfīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = diacetilmorfīns,
diamorfīns,
morfīna diacetāts
|           CAS numurs = 561-27-3
|ķīmiskā formula=C21H23NO5
|molmasa=369,41
|blīvums=1350<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/561-27-3/O,O%27-diacetylmorphine-%5B561-27-3%5D.html O,O'-diacetylmorphine] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110615014845/http://www.chemnet.com/cas/en/561-27-3/O,O%27-diacetylmorphine-%5B561-27-3%5D.html |date={{dat|2011|06|15||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
|kušanas temperatūra=173 °C<ref name=temp>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.economypoint.org/h/heroin.html |title= Heroin |accessdate= {{dat|2011|3|8}} |publisher= economypoint.org |archiveurl= https://web.archive.org/web/20110516022638/http://www.economypoint.org/h/heroin.html |archivedate= {{dat|2011|05|16||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=273 °C pie 1600 Pa<ref name=temp />
|šķīdība ūdenī = 0,058 g uz 100 ml<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 800. lpp. {{ru ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers
|     vārds_orig = ''Wilhelm Gottlieb Friedrich Beitler''
|         attēls = Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Reitlingene]], [[Bādene-Virtemberga|Virtemberga]] (tagad {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1811
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] <br />(tagad {{LVA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|   nodarbošanās = matemātikas profesors
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Gotlībs Frīdrihs Beitlers''' (''Wilhelm Gottlieb Friedrich Beitler'', 1745-1811) bija [[vācieši|vācu]] [[matemātiķis]] ''[[Academia Petrina]]'' matemātikas profesors (1775—1811), astronomiskās observatorijas dibinātājs (1783).

sentences: '''Azimuts''' ir [[leņķis]] starp atskaites [[plakne|plakni]] un [[punkts|punktu]]. Parasti to izsaka [[grāds (leņķis)|grādos]] un mēra pulksteņrādītāja virzienā, par atskaites plakni ņemot virzienu uz [[ziemeļi]]em. Azimuta koncepciju izmanto tādās praktiskās nozarēs kā [[navigācija]], [[astronomija]], [[kartogrāfija]], [[šahta|šahtu]] ierīkošana, [[artilērija]]. Vārds "azimuts" ir aizgūts no [[arābu valoda]]s السمت (''as-sumūt''), kas nozīmē "ceļi", saistot to ar ceļiem vai virzieniem, uz kuru virzīta persona.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetonilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O2
|molmasa=114,1438
|blīvums=973
|kušanas temperatūra=-5,5 °C
|viršanas temperatūra=191 °C
}}
'''Acetonilacetons''' (2,5-heksāndions, diacetonils, СН3–СО–СН2–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais γ-di[[ketoni|ketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir divas [[metilēngrupa]]s. Acetonilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Grafomānija''' (no {{val|el|γρᾰ́φω}} ''(gráfō)'' — 'rakstīt' un ''μανία'' ''(mania)'' — 'ārprāts, tieksme') ir slimīga, pastiprināta tieksme rakstīt.

sentences: '''8. decembris''' ir gada 342. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (343. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 23 dienas.

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Theria.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Metatheria|Apvienotā somaiņu infraklase}}
* {{TaksoSaite|Eutheria|Placentāļi}}
| binomial=Theria, <small>([[Thomas Jeffery Parker|Parker]] & [[William Aitcheson Haswell|Haswell]], 1897)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Zīmogs''' ir nospiedums, ko uzspiež, vai pievieno, vai uzdrukā uz kāda dokumenta tā autentifikācijai, kopā ar parakstu vai tā vietā. Dažādas ierīces tā veidošanai, piemēram [[zīmoggredzens|zīmoggredzenus]], dēvē par spiedogiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Branchiostoma_lanceolatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Branchiostoma lanceolatum|Eiropas lancetnieks}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Cephalochordata
| apakštips_lv =Galvhordaiņi
| iedalījums =
{{TaksoSaite|Leptocardii|Lancetnieki}}
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Acrania''
}}
'''Galvhordaiņi''' jeb '''bezgalvaskausaiņi''' (''Cephalochordata'') ir [[Hordaiņi|hordaiņu]] tipa apakštips. Tie ir sīki [[jūra|jūru]], reizēm arī [[esuārijas|esuāriju]] [[dzīvnieki]], kuri pēc formas atgādina [[zivis]]. Saglabājuši visas galvenās hordaiņu pazīmes: ir [[iekšējais skelets]] ([[muguras stiegra]]) un cauruļveida [[nervu sistēma]]; [[rīkle]] ar atverēm kalpo par elpošanas orgānu, [[gremošanas trakts|gremošanas traktam]] ir [[aknas|aknu]] izaugums.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences: '''Rūjienas muiža''' ({{val|de|Rujen-Großhof}}) bija [[pilsmuiža]], kura atradās pie stratēģiski nozīmīga ceļa, kas veda no [[Vīlandes pils]] uz [[Burtnieki]]em, un tajā parasti apmetās [[Livonijas ordeņa mestri]] un citi ceļotāji.

sentences: '''Ģeosinklināles''' ir dziļas garenas ieplakas starp [[kontinentālā platforma|kontinentālajām platformām]], un to garums daudzkārt pārsniedz platumu. Tās var būt pat vairākas kopā un izveidot ģeosinklināļu joslas. [[Tektoniskais process|Tektoniskie procesi]] ģeosinklinālēs noris ar lielu amplitūdu un ātrumu. Gandrīz visas [[kalnu sistēma]]s ar to spēcīgo krokojumu un dziļajām lūzuma zonām atrodas senajās ģeosinklinālēs. Ģeosinklināļu nogulumi veidojas divu vai vairāku plātņu horizontālas kustības rezultātā. Tajos parasti ir atrodami seklu [[Jūra|jūru]] organismi, jūras [[viļņu rievas]] un [[žūšanas plaisas]]. Bieži vien nogulumi tiek sanesti arī dziļās jūras piekrastes iedobēs, kuras piepildās līdz pat jūras virsmai. Tāpēc lielo kroku slāņos dažviet ir sastopami arī dziļjūras nogulumi ar attiecīgas faunas piejaukumu.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Wiener Staatsoper''
| attēls           = Wien - Staatsoper (1).JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 12 | plat_s = 10.8 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 22 | gar_s  =  8.8 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Austrija
|  valsts2 = Austrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [https://tools.wmflabs.org/denkmalliste/index.php?action=EinzelID&ID=24428 24428]
|   datums =
|     tips =
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.wiener-staatsoper.at/}}
}}
'''Vīnes Valsts opera''' ({{val|de|Wiener Staatsoper}}) ir lielākais operteātris [[Austrija|Austrijā]], mūzikas kultūras centrs. Viens no ievērojamākajiem operteātriem pasaulē.

sentences: '''Dzīvnieku labturība''' ir pieeja [[dzīvnieku aizstāvības ētika|dzīvnieku aizstāvības ētikā]]. Tās pamatā ir uzskats, ka dzīvnieku izmantošana [[pārtika]]i, [[eksperimenti ar dzīvniekiem|eksperimentiem]], apģērbam un izklaidei, ir [[morāle|morāli]] attaisnojama, ja vien tiek novērstas [[nevajadzīgas ciešanas]]. Šī nostāja tiek pretstatīta [[dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] pieejai, kuras pārstāvji uzskata, ka dzīvniekus nevajadzētu izmantot un uztvert kā cilvēku īpašumu.<ref>Francione, Gary. ''Animals, Property, and the Law''. Temple University Press, 1995; this paperback edition 2007, p. 6.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss fon Šepings
|     vārds_orig = ''Magnus Friedrich op dem Hamme gen. von Schoeppingk''
|         attēls = Schoeppingk_Baron.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Bornsmindes muiža]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Polija-Lietuva]]
([[Ziedoņi]], [[Bauskas novads]], {{Vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dītrihs Ernsts fon Šepings]], Elizabete fon Štakelberga
|          brāļi = [[Oto fon Šepings]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja fon Medema
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mežaparks
|attels             =
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Saules dārzs]]
|platiba            = 11,821 km²
|iedzivotaju_skaits = 4 165 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9.]], [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           = [[11. tramvaju maršruts (Rīga)|11.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/mezaparks/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
kūrorta galvenais korpuss]]
'''Kūrorts''' (no {{val|de|Kurort}} — ‘ārstniecības vieta’) ir ainavisks apvidus ar dabiskiem dziedniecības faktoriem un kur uzceltas ārstniecības iestādes.<ref>[https://tezaurs.lv/k%C5%ABrorts Tezaurs. Kūrorts]</ref> Kūrortos radīta iespēja daudzveidīgai atpūtai, rekreācijai, izklaidei, ārstniecībai, rehabilitācijai un dažādu saslimšanu profilaksei.

sentences: '''Ramana spektroskopija''' ir [[ķīmiskā analīze|ķīmiskās analīzes]] un vielas pētīšanas metode, kurā izmantots [[Ramana efekts]] jeb kombinētā gaismas izkliede. Metode nosaukta indiešu fiziķa [[Čandrasekhara Venkata Rāmans|Čandrasekharas Venkatas Rāmana]] (1888—1970) vārdā.<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 554. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| rinda_lv = Viršu rinda
| suga_lv = Eiropas septiņstarīte
| suga = Trientalis europaea
| ģints_lv = Septiņstarītes
| ģints = Trientalis
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| dzimta = Primulaceae
| rinda = Ericales
| nosaukums =
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| attēls = Trientalis europaea LC0296.jpg
| autors = L.
| binomial = Trientalis europaea
| kategorijas = nē
}}'''Eiropas septiņstarīte''' ({{val|la|Trientalis europaea}}, sinonīms ''Lysimachia europaea''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30062206-2|title=Trientalis europaea L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-09|language=en}}</ref>) ir mainīga izskata suga [[Prīmulu dzimta|prīmulu dzimtā]]. Šīs sugas ietvaros nodala vairākas pasugas. Visā [[Latvija]]s teritorijā bieži sastopamo sugu attiecina pie pasugas ''Trientalis europaea ssp. europaea'', kas sastopama [[Eirāzija]]s ziemeļdaļā un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumu daļā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/trientalis-europaea-l/|title=Eiropas septiņstarīte - Trientalis europaea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-31}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Wikitravel''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               = {{USA}}
| īpašnieks            = ''[[Internet Brands]]''
| izveidotāji          = [[Evans Prodomo]] (''Evan Prodromou'')
| darbību_uzsāka       = 2003. gada jūlijā
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{vikidati|property|P1661}}. vieta pasaulē
| mājas_lapa           = {{URL|http://wikitravel.org}}
}}

sentences:
{{Mēneši}}
'''Marts''' ({{val|la|mensis Martius}}, par godu Senās Romas kara dievam [[Marss (mitoloģija)|Marsam]]) ir [[gads|gada]] trešais [[mēnesis]]. Martā ir 31 diena. Marts ir pirmais pavasara mēnesis. Martā ir pavasara [[ekvinokcija]], kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Marta pēdējā svētdienā notiek pāreja uz vasaras laiku (pulksteņi tiek pagriezti vienu stundu uz priekšu). Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sērsnu''' vai '''baložu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''karvelinis'' vai ''balandinis mėnuo'' bet mūsdienās — ''kovas''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{EPS L9.7}}
'''EPS L9.7''' jeb '''Étage à Propergol Stockables L9.7''' (no [[franču valoda|franču]] — uzglabājamās degvielas pakāpe) ir [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] [[augšējā raķešpakāpe]].

sentences: '''Demonīms''' ({{val-el|demos (δῆμος) - "tauta"}}) ir termins, kurš apzīmē kādas vietas [[iedzīvotāji|iedzīvotājus]]. Demonīms ne vienmēr sakrīt ar [[valoda]]s nosaukumu, piemēram, demonīms ''amerikānis'' var apzīmēt cilvēkus, kas runā dažādās valodās, tai skaitā [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]] un tā tālāk.

sentences: '''23. oktobris''' ir 296. gada diena (297. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 69 dienas.

sentences: '''Labējā spārna terorisms''' ({{val|en|Right-wing terrorism}}), arī '''labējais terorisms''' vai '''galēji labējais terorisms''', ir [[vardarbība]]s akti un draudi, ko veic [[Indivīds|indivīdi]] vai grupas (''gangs'')<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ravndal|first=Jacob Aasland|date=2016|title=Right-Wing Terrorism and Violence in Western Europe: Introducing the RTV Dataset|url=https://www.jstor.org/stable/26297592|journal=Perspectives on Terrorism|volume=10|issue=3|pages=7|issn=2334-3745}}</ref> ar dažādām labējām un galēji labējām [[Ideoloģija|ideoloģijām]], piemēram, etnonacionālisms, [[reliģiskais fundamentālisms]], [[Reliģija|reliģiskais]] [[nacionālisms]], [[fašisms]], ekofašisms, neofašisms, [[neonacisms]], [[antikomunisms]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The New Dimension of International Terrorism|url=https://wcfia.harvard.edu/publications/new-dimension-international-terrorism|publisher=vdf Hochschulverlag AG|date=2004|first=Stefan|last=Aubrey|pages=45}}</ref> Labējā spārna terorismu īsteno ar mērķi atbalstīt vai atjaunot, pēc viņu uzskatiem, dabisko sociālo un ekonomisko kārtību, balstoties uz konceptiem kā pareizā [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rase]], etniskā piederīga, reliģiskā vai sociālā hierarhija.

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Septītās dienas adventisti''' (SDA) ir [[protestanti|protestantu]] [[konfesija]], kas radusies 19. gadsimta vidū [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. 2012. gada vidū pasaulē bija vairāk kā 17 miljoni adventistu.<ref>[http://www.adventist.org Seventh-day Adventist World Church Statistics] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120919232321/http://www.adventist.org/world-church/facts-and-figures/index.html |date={{dat|2012|09|19||bez}} }} Seventh-day Adventist Church adventist.org Atjaunināts:{{dat|2012|9|11}}</ref>

sentences: '''Biogāze''' ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez [[skābeklis|skābekļa]] piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgais resurss]].

sentences: '''Snaiperis'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> ir [[karavīrs]] armijā, kurš ir apmācīts rīkoties ar [[snaiperšautene|snaiperšautenēm]]. Snaiperi spēj trāpīt ar šiem [[ieroči]]em mērķī no ļoti liela [[attālums|attāluma]]. Lai to spētu izdarīt, pie viņu ieročiem ir piemontēts [[optiskais tēmēklis]]. Snaiperi arī tiek speciāli apmācīti, lai tie paliktu ienaidniekam neredzami.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Lokomotīves infokaste
| nosaukums           = TU3/T47.0 (ТУ3)
| tips                = dīzeļlokomotīve
| attēls              = TU_47.0.jpg
| ražotājvalsts       = {{karogs|Čehoslovākija}}
| rūpnīca             = ČKD-Sokolovo
| ražošanas_gadi      = 1954—
| sliežu_platums      = 750 mm
| darbības_veids      = maģistrālā kravas-pasažieru
| konst_ātrums        = 50 km/h
| asu_formula         = 2o-2o
| saķeres_svars       = 30,5 t
| dzinēja_tips        = dīzeļdzinējs 12V170DR
| dzinēja_jauda       = 184 kW
| transmisijas_tips   = elektriskā
| valstis             = {{karogs|Čehoslovākija}}
                        {{karogs|PSRS}}
}}
'''TU3''' ir četrasu maģistrālā kravas, pasažieru šaursliežu [[dīzeļlokomotīve]], paredzēta darbam [[Padomju Savienība|PSRS]] Satiksmes ceļu ministrijas [[šaursliežu dzelzceļš|šaursliežu dzelzceļos]].

sentences: '''Anabolisms''' jeb '''plastiskā vielmaiņa''' ir [[vielmaiņa|vielmaiņas]] reakciju kopums, kurā no vienkāršākiem savienojumiem biosintēzes ceļā veidojas sarežģītāki savienojumi ar lielākām molekulām. No centrālajiem metabolītiem sintezējas vienkāršas molekulas ([[aminoskābes]], [[nukleotīdi]], [[taukskābes]], [[monosaharīdi]]) kuri tālāk kalpo sarežģītāku vielu veidošanai, piemēram, [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēzei. Anaboliskās reakcijas pārsvarā ir endotermiskas - tās prasa enerģijas pievadīšanu.<ref>A.Vīgants. Cilvēka bioķīmija un molekulārā bioloģija. 2008. {{ISBN|978-9984-45-027-8}}</ref> Šī enerģijas pievadīšana notiek lielākoties hidrolizējot adenozīntrifosfātu jeb ATP. <ref>Nicholls D.G. and Ferguson S.J. (2002) ''Bioenergetics'' Academic press 3rd edition {{ISBN|0-12-518121-3}}</ref> Pretējs process anabolismam ir [[katabolisms]], kad sarežģītākas molekulas tiek šķeltas vienkāršākās un enerģija tiek iegūta [[šūnu elpošana]]i.

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Chaenorhinum|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Chaenorhinum-minus-4272.jpg|kategorijas=nē|ģints_lv=Mazvīrceles|ģints=Chaenorhinum}}'''Mazvīrceles''' ({{val|la|Chaenorhinum}}) ir ģints [[Ceļteku dzimta|ceļteku dzimtā]] (senāk — [[Cūknātru dzimta|cūknātru dzimtā]]), kas sastāv no četrām viengadīgu un daudzgadīgu [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugām. Ģints sākotnējais izplatības areāls ir [[Turcija]] un [[Vidusjūra]], kur tās pārstāvji aug sausos un akmeņainos apgabalos, taču mūsdienās konkrētas sugas ir izplatījušās arī citviet. Šī ģints ir tuvi radniecīga ar [[Lauvmutītes|lauvmutītēm]] (''Antirrhinum'').

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences: [[Latvijas Kultūras akadēmija]] sadarbībā ar [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|Vikipēdijas latviešu valodā kopienu]] 2016. gada 11. maijā rīkoja vikidarbnīcu. Pasākuma galvenais mērķis bija radīt un uzlabot Vikipēdijas rakstus par mākslu, iesaistoties arī [[Vikipēdija:Europeana mākslas vēstures izaicinājums|''Europeana 280'' mākslas vēstures izaicinājumā]].

sentences:
, kurā notika Livonijas landtāgu kopsēdes]]

'''Livonijas landtāgs''' ({{val|de|Livländischer Landtag}} - "Livonijas zemes sapulce") jeb '''Livonijas konvents''' ({{val-la|conventus publicus Livonicus}}) bija [[Livonijas konfederācija]]s pārstāvju sapulce 15. un 16. gadsimtā. Parasti landtāga deputāti pulcējās [[Valka|Valkā]] vai [[Valmiera|Valmierā]], jo tās atradās [[Livonijas konfederācija]]s centrā, reizumis arī [[Rīga|Rīgā]], [[Tērbata|Tērbatā]], [[Cēsis|Cēsīs]] un [[Vīlande|Vīlandē]]. Landtāga kompetencē ietilpa kopīga Livonijas [[ārpolitika]] un militārā sadarbība, iekšpolitisko attiecību veidošana, tirdzniecisko līgumu slēgšana, nodokļu un naudas politika, izbēgušo zemnieku atdošana. Landtāgi bija arī Livonijas konfederācijas augstākais likumdevējs un tiesa starp valstīm un kārtām.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Vēgeners
| vārds_orig = ''Alfred Wegener''
| attēls = Alfred Wegener ca.1924-30.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Alfrēds Vēgeners starp 1924. un 1930. gadu
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 1
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Berlīne}}
| m_dat_alt = 1930. gada novembrī
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|Grenlande}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Alfred Wegener Signature.svg
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Alfrēds Lotārs Vēgeners''' ({{val|de|Alfred Lothar Wegener}}; dzimis {{dat|1880|11|1}}, miris [[1930]]. gada novembrī) bija [[vācieši|vācu]] [[polārpētnieks]], [[ģeofiziķis]] un [[meteorologs]].

sentences:
{{Eksperts}}
{{Atsauces+}}
{{mašīntulkojums}}
'''Datu bāzes teorija''' apkopo plašu tematu loku, kas saistīti ar [[datubāze]]s un [[Datubāžu pārvaldības sistēma|datubāzu pārvaldības sistēmu]] pētniecību un pētījumiem teorētiskās sfērās.

sentences: '''Vadi''' ir cilindriski [[metāli|metāla]] elektriskie [[elektriskais vadītājs|vadītāji]], ko izmanto [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]], arī [[elektriskais signāls|elektrisko signālu]] pārvadīšanai. Tiem ir mazs [[šķērsgriezuma laukums|šķērsgriezuma laukums]] attiecībā pret to [[garums|garumu]]. Visbiežāk vadu šķērsgriezums ir riņķa līnija, bet ir arī citas formas vadi, piemēram, sešstūra, kvadrātveida vadi. Vadi tiek gatavoti no [[tērauds|tērauda]], [[alumīnijs|alumīnija]], [[varš|vara]] un citiem [[krāsainie metāli|krāsainajiem metāliem]], kā arī ir [[Bimetāls|bimetāla]] un polimetāla vadi.

sentences:
s krastā]]
'''Smilšakmens''' ir [[drupiezis]], kas ir veidojies, sacementējoties [[smiltis|smiltīm]]. Smilšakmeņus klasificē pēc graudu sastāva — izšķir kvarca, kvarca-laukšpatu, arkozos, polimiktos un tufogēnos smilšakmeņus. Tāpat tos var klasificēt arī pēc graudu lieluma, ģeoloģiskā vecuma, cementa sastāva un derīgā komponenta.

sentences: {{Commonscat|Roads in Spain|Autoceļi Spānijā}}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Torņakalns]]
[[Kategorija:Torņakalns]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Stefana baznīca
| native_name           = {{gree|Ναός Αγίου Στεφάνου}}
| infobox_width         = 300 px
| image                 = 2012 - Agios Stefanos - Ancient Thera - Santorini - Greece - 05.jpg
| image_size            = 250 px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Grieķija
| map_size              = 250
| position              = right
| location              = {{vieta|Grieķija|Santorīna}}
|latd=36|latm=22|lats=01|latNS=N|longd=25|longm=28|longs=33|longEW=E
| latitude              =
| longitude             =
| coord_region          =
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = bizantijas
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = mūra
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Svētā Stefana baznīca''' ({{val|el|Ναός Αγίου Στεφάνου}}) ir neliela baznīca [[Grieķija|Grieķijā]], [[Santorīna]]s salā. Tā atrodas [[Mesavouno]] kalnā uz dienvidiem no [[Kamari]] ciema, netālu no [[Antīkā Tēra|antīkās Tēras]] paliekām. Tā ir neliela ēka ar diviem [[Joms|jomiem]], kas veltīta [[Svētais Stefans|Svētajam Stefanam]] (''Άγιος Στέφανος'') un [[Svētais Teodors|Svētajam Teodoram]] (''Άγιος Θεόδωρος''). Baznīca celta 8. vai 9. gadsimtā, kad Tēras un citu salu iedzīvotāji cieta no [[Arābi|arābu]] iebrukumiem. Tāpēc viņu celtnes ir rupjas un pieticīgas, atšķirībā no tām, kas attiecas uz agrīno [[Kristietība|kristietību]]. Šis kristiešu piemineklis liecina par pilsētas apdzīvotību arī pēc [[Antīkie laiki|antīkajiem laikiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 |title=Odysseus (Kultūras un sporta ministrija) |access-date={{dat|2022|01|25||bez}} |archive-date={{dat|2022|01|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220124180907/http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 }}</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Atelektāze''' (arī '''atelektāzes sindroms''') ir [[Plaušas|plaušu]] audu stāvoklis, kad [[Plaušu alveolas|alveolas]] nesatur gaisu, tādēļ to sieniņas saplok.<ref name="Lis.etal2011"/>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls =
|        attēls = Almandinas.jpg
|    att_izmērs = 300px
|  att_paraksts = Almandīns
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 09.AD.25
|   ķīm_formula = Fe3Al2(SiO4)3
|     singonija =
|         krāsa = sarkanīgi oranžs līdz sarkans
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = mērīts: 4,318; aprēķināts: 4,313<ref name="datu lapa">''Almandine'', in: John W. Anthony, Richard A. Bideaux, Kenneth W. Bladh, Monte C. Nichols (Hrsg.): ''Handbook of Mineralogy, Mineralogical Society of America'', 2001 ([http://www.handbookofmineralogy.org/pdfs/almandine.pdf PDF 69,2 kB]), {{en ikona}}</ref>
}}
'''Almandīns''' (dažreiz nepareiz saukts par almandītu), ir [[granātu]] grupai piederošs [[minerāls]]. Šādu nosaukumu šim [[Minerāls|minerālam]] ir devis [[Plīnijs Vecākais]], un šis [[minerāls]] tika atrasts [[Alabandā]], [[Karijas]] pilsētā, mūsdienās šī vieta atrodas [[Turcija]]s teritorijā, [[Ajdinas ils|Ajdinas ila]] administratīvajā teritorijā. Almandīns ir dzelzs alumīnija [[granāts]], kas ir tumši sarkanīgi violetā krāsā. Bieži vien šo minerālu apstrādā izliektas virsmas formā vai arī slīpē pilnībā, un pēc tam šī rota atgādina ugunssarkanu dārgakmeni, kas līdzinās karbunkulam. Vērojot šo minerālu [[spektroskops|spektroskopā]] ļoti stiprā gaismā, var pamanīt trīs raksturīgas [[absorbcijas joslas]]. Labi saredzama [[Daudzskaldnis|daudzskaldnība]]. Almandīns kristalizējas [[kubiskā singonija|kubiskajā singonijā]].<ref name="Paper 1">Geiger C., Armbruster Th., Lager G., Jiang K., Lottermoser W., and Amthauer G. (1992). </ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Paper Man''
| attēls = Paper man poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = * [[Kīrans Malronijs]]
* [[Mišela Malronija]]
| producents = * [[Ričards N. Gladšteins]]
* [[Gaimons Kesedijs]]
| scenārija autors = * Kīrans Malronijs
* Mišela Malronija
| galvenajās lomās = * [[Džefs Denjelss]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Kīrans Kalkins]]
* [[Hanters Perišs]]
* [[Līza Kudrova]]
| mūzika = [[Marks Makadams]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[FilmColony]]''
| izplatītājs = ''[[MPI Media Group]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|6|15|Losandželosas filmu festivāls|2010|4|23|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 110 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=paperman.htm|title=Paper Man (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,514}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''''Paper Man''''' ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Kīrans Malronijs]] un [[Mišela Malronija]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Denjelss]], [[Emma Stouna]], [[Raiens Renoldss]], [[Kīrans Kalkins]], [[Hanters Perišs]] un [[Līza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|6|15||bez}} Losandželosas filmu festivālā.

sentences:
.]]
'''Rietumu pasaule''' (arī '''Rietumi''', '''Rietumu kultūra''', '''Rietumvalstis''', '''Rietumu civilizācija''') ir [[termins]], kuram ir dažādas no lietošanas konteksta (vēstures perioda, reģiona, sociālās situācijas un citiem aspektiem) atkarīgas nozīmes. Vienkāršoti Rietumu pasaule ir kulturālo, politisko un ekonomisko pazīmju kopums, kas apvieno Rietumu pasaules [[valsts|valstis]] un izdala tās uz citu pasaules valstu fona.

sentences:
[[Kategorija:Parīze]]
[[Kategorija:Tilti pēc pilsētas]]

sentences: '''Datu bāzes administrators''' ('''DBA''') ir [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] speciālists, kas sagatavo un nosaka prasības datu bāzēm, to projektēšanai, realizācijai, efektīvai izmantošanai un uzturēšanai, tostarp aizsardzības pasākumus, kas nodrošina aizsardzību pret nesankcionētu piekļuvi. Ne mazāk nozīmīga datu bāzu administratora funkcija ir datu bāzes uzturēšana - datu bāzes pieejamības un integritātes nodrošināšana. Šīs profesijas pārstāvji pazīstami arī kā Datubāžu koordinatori vai datubāžu programmētāji, un ir tuvu saistīti ar datubāžu analītiķiem, datubāžu modelētājiem, programmētāju analītiķiem, un sistēmu uzraudzītāju. Šī loma iekļauj datubāžu stratēģiju attīstību un dizainu, uzraudzību un datubāžu veiktspējas un ietilpības palielināšanu, tāpat arī nākotnes izplešanās vajadzības. Viņi arī plāno, koordinē, un izpilda drošības pasākumus lai pasargātu datubāzes. Organizācijām varētu būt nepieciešami datubāžu administratori kuriem ir sertifikāts vai grāds datubāžu sistēmās (piemēram Microsoft Sertificētais Datubāžu Administrators).

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests Johans fon Firkss
|          vārds_orig = Ernst Johann von Fircks
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1737
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 17
|             m_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jātnieks bez galvas
| attēls                   = Sleepy hollow ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sleepy Hollow''
| žanrs                    = šausmu filma
| režisors                 = [[Tims Bērtons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Ādams Šrēders]]
| scenārija autors         = [[Endrjū Kevins Vokers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Miranda Ričardsone]]
* [[Maikls Gembons]]
* [[Kaspers Van Diēns]]
* [[Džefrijs Džounss]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mandalay Pictures]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Tim Burton Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Pathé]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|11|17|Holivudas pirmizrāde|1999|11|19|ASV|}}
| ilgums                   = 101 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleepy-hollow-1999|title=Sleepy Hollow|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 1, 2019|archive-date={{dat|2020|08|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200805000153/https://www.bbfc.co.uk/releases/sleepy-hollow-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sleepyhollow.htm|title=Sleepy Hollow (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|206,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jātnieks bez galvas"''' ({{val|en|Sleepy Hollow}}) ir 1999. gada šausmu filma, kuras režisors ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Kristīna Riči]], [[Miranda Ričardsone]], [[Maikls Gembons]], [[Kaspers Van Diēns]] un [[Džefrijs Džounss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|11|17||bez}} Holivudā.

sentences: '''Virsmas raupjums''' jeb '''negludums''' ir cieta [[materiāls|materiāla]] [[virsma]]s negludumu — izciļņu un ieplaku — kopa ar relatīvi mazu soli bāzes garumā. Virsmas negludums neizbēgami rodas, kas izstrādājums tiek izgatavots, notiekot [[berze]]i starp griezējinstrumentu un izstrādājumu, pastāvot [[vibrācija|vibrācijām]], veidojoties apstrādājamās virsmas plastiskām [[deformācija|deformācijām]] skaidu dēļ un citu cēļoņu dēļ.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kampora Sandžovanni
 | official_name            = ''Campora San Giovanni''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Campora San Giovanni 09 Panorama Sunrise.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Italy
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_name1        = [[Kalabrija]]
 | subdivision_name2        = [[Kozencas province]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 6.2
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2009. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 7340
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 39 | latm = 04 | lats = 05 | latNS = N
 | longd = 16 | longm = 05 | longs = 38 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 87032
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 55
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Tritriakontānskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = psillīnskābe<ref>[http://www.dr-baumann-international.co.uk/science/E-book%20Lipid%20Glossary.pdf Lipid Glossary 2]</ref>, ceromelisīnskābe<ref>[http://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/summary/summary.cgi?sid=7849686 Ceromelissic acid - Substance Summary]</ref>,
 psillastearilskābe<ref>П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 253. lpp. {{ru ikona}}</ref>, psillostearilskābe
|           CAS numurs = 38232-03-0
|      ķīmiskā formula = C33H66O2
|              molmasa = 494,51
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Tritriakontānskābe''' (psillastearilskābe, С32Н65СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Tritriakontānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences: '''15. oktobris''' ir gada 288. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (289. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 78 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Georgs Zulcers
|     vārds_orig = ''Johann Georg Sulzer''
|         attēls = Sulzer Portrait ca 1780.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Vintertūra]], {{SUI}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1779
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Prūsija|Berlīne}}, {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, zinātnieks
|        dzimums =
|         vecāki = Heinrihs Zulcers
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Global Biodiversity Information Facility
| image        = GBIF-2015-full-stacked.png
| size         =
| motto        =
| type         = Bioloģisko datu bāze,<br> starptautiska organizācija
| formation    = 2001
| headquarters = [[Kopenhāgena]], [[Dānija]]
| membership   =
| leader_title =
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [https://www.gbif.org/ gbif.org]
}}

sentences: '''27. jūlijs''' ir gada 208. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (209. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 157 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirokatehīna struktūrformula

Pirokatehīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1344
|kušanas temperatūra=105 °C
|viršanas temperatūra=245,5 °C
}}
'''Pirokatehīns''' (orto-dihidroksibenzols, katehols, brenckatehīns, dinols, elkonāls, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirokatehīns ir balti adatveidīgi kristāli, kas gaisā ātri kļūst brūngani, tādēļ jāglabā tumšā noslēgtā traukā. Viegli šķīst ūdenī.

sentences:
{{Atsauces+}}
 rezonanses struktūras]]
Ķīmijā par '''rezonansi''' sauc [[molekula|molekulu]] vai [[jons|jonu]] struktūras aprakstīšanas veidu [[valences saišu teorija|valences saišu teorijā]], kurā tie tiek aprakstīti kā vairāku atsevišķu struktūru (rezonanses struktūru) kombinācija (rezonanses hibrīds).

sentences: {{Citas nozīmes|embrionālo attīstību|auglis (nozīmju atdalīšana)|auglis}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Augsburgas Ticības Apliecības Ozolnieku luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ozolnieki church - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Ozolnieku luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ozolnieku luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.692377 | latNS  = N
| longd = 23.788083 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Jelgavas novads|Ozolnieku pagasts}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Konfesionāli luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             = [[Oļģerts Dūda]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 2011. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dabas teritoriju|Parks (nozīmju atdalīšana)|Parks}}
 [[Minhene|Minhenē]], [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Parks''' ir estētiska apzaļumota [[dabas teritorija]] tās dabiskajā vai cilvēka pārveidotajā formā. Parka nozīme parasti tiek saistīta ar atpūtu vai rekreāciju. Kā parka tipi tradicionāli tiek izšķirti [[dabas parks|dabas parki]], [[nacionālais parks|nacionālie parki]] un tematiskie parki. Līdztekus tam par parkiem tiek saukta arī īpaši nodrošināta teritorija, kas tiek izmantota plaša spektra transportlīdzekļu novietnei, apkopei un remontam. Par parku mēdz saukt arī iekārtu kopumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Keina dumpis
| operators =
| attēls = Mutiny 0.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents = [[Stenlijs Kreimers]]
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Hosē Ferrers]]
* [[Vans Džonsons]]
* [[Freds Makmarijs]]
* [[Roberts Frānsiss]]
* [[Meja Vinna]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''The Caine Mutiny''
| studija = ''Stanley Kramer Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1954|6|24}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Caine-Mutiny-The#tab=summary|title=The Caine Mutiny (1954) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Keina dumpis"''' ({{Val|en|The Caine Mutiny}}) ir 1954. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kara filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]], bet producents [[Stenlijs Kreimers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Hosē Ferrers]], [[Vans Džonsons]], [[Freds Makmarijs]], [[Roberts Frānsiss]] un [[Meja Vinna]]. Filma balstīta uz [[Hermans Vouks|Hermana Vouka]] 1951. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] saņēmušu tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Arturi Ilmari Virtanens
|     vārds_orig = ''Artturi Ilmari Virtanen''
|         attēls = Virtanen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Helsinki]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />({{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Helsinki]], {{FIN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Helsinku Tehniskā universitāte]], [[Helsinku universitāte]]
|     alma_mater =[[Helsinku universitāte]]
|        zinātne =[[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =AIV lopbarība (1929)
|    apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Launaga iezis''' (arī '''Ērmaņuiezis''', '''Launagiezis''') ir {{nobr|20 metrus}} augstas un {{nobr|250 metrus}} platas, koši baltas [[smilšakmens]] klintis, kas atrodas [[Gauja]]s labajā krastā lejpus [[Gūdu klintis|Gūdu klintīm]], {{nobr|2 kilometrus}} augšpus [[Braslas grīva]]i. Iezis atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālā parka]] teritorijā. Ieža nosaukums radies, kad balto klinti launaga laikā apspīdēja divas gaismas — saules un upes ūdens spoguļa, kas atstaroja [[saule]]s gaismu pret iezi. Launaga iezi sauca arī par '''Ērmaņu iezi''' pēc veco māju nosaukuma, kuras vēl šodien atrodas upes krastā.<ref name="Eniņš">{{Tīmekļa atsauce |url=http://sludinajumi.la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=327130:balto-brnumu-krauja&catid=181:aktuli |title=Balto brīnumu krauja. Guntis Eniņš. |access-date={{dat|2014|11|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304123624/http://sludinajumi.la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=327130:balto-brnumu-krauja&catid=181:aktuli |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
Par '''Ļaunuma asi''' [[Kosmoloģija|kosmoloģijā]] un [[Astronomija|astronomijā]] sauc [[Reliktstarojums|reliktstarojuma]] anomāliju,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Axis_of_evil_(cosmology)|title=Axis of evil (cosmology)|website=en.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> ap kuru, iespējams, orientējas Visums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ru.wikipedia.org/wiki/Ось_зла_(астрономия)|title=Ось зла (астрономия)|website=ru.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> Ļaunuma ass kā [[Visums|Visuma]] ass nozīme nav pierādīta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newscientist.com/article/mg23230970-700-cosmic-coincidences-everything-points-in-one-direction/|title=The universe lines up along the 'axis of evil'. Coincidence?|last=|first=|website=NewScientist|access-date=10.07.2021|date=26.10.2016}}</ref> bet, pēc atsevišķu pētījumu datiem un pētnieku teiktā, šāda ass nepastāv.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://naked-science.ru/article/nakedscience/os-zla-kak-strannaya|title=«Ось зла»: как странная аномалия чуть было не подорвала веру в современную космологию|website=Naked Science|access-date=10.07.2021|date=11.03.2017}}</ref>

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce
|attēls            = Turkey-Syria Earthquake Montage.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts = '''Pulksteņrādītājvirzienā no kreisā augšējā attēla''': Glābēji [[Hama|Hamā]] Sīrijā; Adijamana; bojātā Gaziantepas pils; Dijarbakira; Hataja; Hataja.
|karte             = Turcija
|kartes_paraksts   =
| paraksta_novietojums = top
| plat_d = 37  | plat_m  = 9  | plat_s = 57  | plat_NS = N
| gar_d  = 37  | gar_m   = 1  | gar_s  = 55  | gar_EW  = E
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|karte2            =
|kartes2 izmērs    =
|kartes2 virsraksts=
|datums            = {{Dat|2023|2|6}}
|laiks             =
* 04:17:35 [[TRT]]
* 01:17:35 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|ilgums            = 80 sekundes
|stiprums          = 7,8 magnitūdas pēc [[Rihtera skala]]s
|dziļums           = 17,9 km
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = [[Turcija]], [[Sīrija]]
|postījumi         = Ēku un infrastruktūras bojājumi
|intensitāte       =
|paātrinājums      = 1,62 [[Paātrinājums|g]]
|cunami            = Jā<ref>{{ziņu atsauce |last=Damaskinos |first=I. |date=6 February 2023 |title=Earthquake in Turkey caused 'small tsunamis' off Famagusta coast |work=[[Cyprus Mail]] |url=https://cyprus-mail.com/2023/02/06/earthquake-in-caused-small-tsunami-off-famagusta-coast/ |access-date=6 February 2023 |archive-date=6 February 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230206144853/https://cyprus-mail.com/2023/02/06/earthquake-in-caused-small-tsunami-off-famagusta-coast/}}</ref>
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
* 2109 (12. februārī)
* 230 (6. februārī)
|cietušie          =
'''Turcijā:'''
* 48 990 bojāgājušie
* 108 000 ievainotie
'''Sīrijā:'''
* 6680 bojāgājušie
* 14 500 ievainotie
|cietušie aptuveni =
}}
'''2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce''' bija 7,8 magnitūdas spēcīga zemestrīce, kuras epicentrs atradās 32 km no [[Sehitkamila]]s [[Gaziantepas ils|Gazientepas ilā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |first1=Tara |last1=Subramaniam |first2=Rhea |last2=Mogul |first3=Adam |last3=Renton |first4=Aditi |last4=Sangal |first5=Leinz |last5=Vales |first6=Elise |last6=Hammond |first7=Maureen |last7=Chowdhury |first8=Amir |last8=Vera |date=6 February 2023 |title=February 6, 2023 Turkey-Syria earthquake news |url=https://www.cnn.com/middleeast/live-news/turkey-earthquake-latest-020623/index.html |access-date=7 February 2023 |publisher=[[CNN]] |language=en |archive-date=7 February 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230207044338/https://www.cnn.com/middleeast/live-news/turkey-earthquake-latest-020623/index.html}}</ref> Zemestrīce notika 6. februārī plkst. 04:17 pēc vietējā laika (01:17 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]). Deviņas stundas vēlāk notika vēl viena zemestrīce, kas bija 7,7 magnitūdas spēcīga, kuras epicentrs atradās 95 km uz ziemeļaustrumiem [[Kahramanmarašas ils|Kahramanmarašas ilā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=M7.8 and M7.5 Kahramanmaraş Earthquake Sequence near Nurdağı, Turkey (Türkiye) {{!}} U.S. Geological Survey |url=https://www.usgs.gov/news/featured-story/m78-and-m75-kahramanmaras-earthquake-sequence-near-nurdagi-turkey-turkiye |access-date=17 February 2023 |website=www.usgs.gov |language=en}}</ref> Zemestrīces rezultātā tika bojātas vairākas ēkas un bojā gāja vairāki desmiti tūkstošu cilvēku.

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences: '''Čiksulubas krāteris''' ({{val|es|Cráter de Chicxulub}}), saukts arī par '''Čikšulubas krāteri''', ir aizvēsturisks [[triecienkrāteris]], kas atrodas zem [[Jukatanas pussala]]s mūsdienu [[Meksika]]s teritorijā. Tiek lēsts, ka triecienkrāteris ir izveidojies pirms aptuveni 65,5 miljoniem gadu, kad [[meteorīts]], kura [[diametrs]] bija vismaz 10 [[kilometrs|kilometri]], sadūrās ar [[Zeme|Zemi]], tādējādi izraisot [[Krīta-terciāra masveida izmiršana|krīta-terciāra masveida izmiršanu]], kā rezultātā gāja bojā visi [[dinozaurs|dinozauri]] un vairums citu dzīvnieku un augu sugas.<ref name="britannica">{{cite web|url= https://www.britannica.com/place/Chicxulub|title=Chicxulub|work=britannica.com|publisher= Encyclopaedia Britannica|accessdate=13 May 2018}}</ref>

sentences:
 [[303. ekspresbusu maršruts (Rīga)|303]] · [[363. ekspresbusu maršruts (Rīga)|363]]

<noinclude>[[Kategorija:Apakšveidnes]]</noinclude>

sentences: '''Atgriezeniska hronoloģija''' ir stāstu stāstīšanas metode, kurā sižetu atklāj otrādāk.

sentences:
{{otheruses4|ķīmisku vielu|Kampars (nozīmju atdalīšana)|kampars}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kampara struktūrformula un molekulas modelis

Attīrīts kampars
|       citi nosaukumi = ''d''-2-keto-1,7,7-trimetilnorkampāns,
''d''-2-kampanons, 2-bornanons,
1,7,7-trimetilbiciklo[2.2.1]heptān-2-ons
|           CAS numurs = 76-22-2
|      ķīmiskā formula = C10H16O
|              molmasa = 152,24
|              blīvums = 990
|  kušanas temperatūra = 179,75 °C
| viršanas temperatūra = 204 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,12 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Kampars''' (C10H16O) ir [[terpenoīdi|terpenoīds]], kurš pieder pie [[ketoni]]em (tā saucamais monoterpēnu ketons). Tā ir bezkrāsaina kristāliska viela, kam piemīt raksturīgs kampara aromāts. Kampars kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā [[heksagonālā singonija|heksagonāli]] plāksnīšveida kristāli. Ūdenī šķīst vāji, labi šķīst spirtā un [[ēteris|ēterī]]. Kampars ir optiski aktīva viela, kam ir divi [[optiskā izomērija|optiskie izomēri]] un [[racemāts|racēmiskais maisījums]] ar nedaudz zemāku kušanas temperatūru. Kampara molekulā ir divi asimetriskie [[ogleklis|oglekļa]] atomi, tomēr pazīstami tikai divi, nevis četri spoguļizomēri, jo pārējie divi ir pārāk nestabili saspriegto ķīmisko saišu dēļ. Visbiežāk sastopams ir ''d''-kampars, kurš gaismas polarizācijas plakni griež pa labi; parasti ar nosaukumu "kampars" saprot tieši šo izomēru. Kampara molekulai ir sarežģīta bicikliska uzbūve (tās pamatā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzens ar oglekļa "tiltiņu" pa vidu — tādu struktūru sauc par norkampānu).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox planet
| name               = 274301 Wikipedia
| image              = [[File:Orbit of 274301 Wikipedia.svg|320px|Orbit of 274301 Wikipedia]]
| discovered         = {{dat|2008|8|25|N|bez}}
| discovery_site     = Andrušivkas observatorija
| mp_name            = 274301 Wikipedia
| mp_category        = galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]]
| alt_names          = 2008 QH24, 2007 FK34, 1997 RO4
| orbit_ref          =
| epoch              =
| aphelion           = 2,7304718 AU (408 472 770 km)
| perihelion         = 2,0353200 AU (304 479 540 km)
| semimajor          = 2,3828959 AU (356 476 150 km)
| eccentricity       = 0,1458628
| period             = 1343,5568 dienas
3,68 gadi
| avg_speed          =
| inclination        = 6,72984°
| asc_node           = 183,49232°
| mean_anomaly       = 105,33152°
| arg_peri           = 139,63634°
| dimensions         = 1–2 km<ref>{{cite web|last=Workman|first=Robert|title='Wikipedia' is in space — as an asteroid|url=http://www.nbcnews.com/id/50709792/#.URrFpuh8teJ|work=NBC News|accessdate=12 February 2013|date=5 February, 2013}}</ref>
| mass               =
| density            =
| surface_grav       =
| escape_velocity    =
| sidereal_day       =
| axial_tilt         =
| albedo             =
| abs_magnitude      = 16,9
}}
'''''274301 Wikipedia''''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Keizerlings
|         attēls = Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Grāfs Eduards fon Keizerlings (autors: [[Loviss Korints]], 1900.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kalvenes pagasts|Tāšu Padures muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Bavārijas karaliste|Minhene|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Heinrihs Nikolass Grafs fon Keizerlings''' (''Eduard Heinrich Nikolas Graf von Keyserling'', [[1855]]-[[1918]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes rakstnieks, kas jutekliskā impresionisma stilā aprakstījis 19. gadsimta beigu [[Kurzeme]]s dižciltīgo sabiedrības tradīciju norietu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums      = 235px
| vārds_orig   = ''Edward Teller''
| attēls       = EdwardTeller1958.jpg
| att_izmērs   = 175px
| dz_gads      = 1908
| dz_mēnesis   = 1
| dz_diena     = 15
| dz_vieta     = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
| m_gads       = 2003
| m_mēnesis    = 9
| m_diena      = 9
| m_vieta      = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
| pilsonība    = [[Ungārija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība      = [[ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]],
[[Nilsa Bora institūts]],
[[Džordža Vašingtona Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Deivisa]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]],
[[Lorensa Livermoras Nacionālā laboratorija]],
[[Hūvera institūts]]
| alma_mater   = [[Karlsrūes Universitāte]],
[[Leipcigas Universitāte]]
| zinātne      = [[fizika]]
| pasniedzēji  = [[Verners Heizenbergs]]
| studenti     = [[Jans Džeņnins]]
| sasniegumi   = [[Jāna—Tellera efekts]],
[[ūdeņraža bumba]]
| apbalvojumi  =
| paraksts     = Edward Teller signature.svg
| piezīmes     =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Manu jūtu objekts
| attēls                   = objectofmyaffectionposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Object of My Affection''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Nikolass Hitners]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Vendija Vaseršteina]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Alans Alda]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Džons Pankovs]]
* [[Tims Dalijs]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|4|17||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/object-my-affection-film|title=The Object of My Affection|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=objectofmyaffection.htm|title=The Object of My Affection (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Manu jūtu objekts"''' ({{val|en|The Object of My Affection}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Stīvena Makkolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors  ir [[Nikolass Hitners]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Dženifere Anistone]], [[Alans Alda]], [[Naidžels Hotorns]], [[Džons Pankovs]] un [[Tims Dalijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|4|17||bez}}.

sentences:
{{citas nozīmes|apvidu|Lauki (nozīmju atdalīšana)|lauki}}
[[File:Vanemas pauguraines ainava pie Mazsēņiem.jpg|thumb|300px|Lauku ainava [[Kurzeme|Kurzemē]]]]
'''Lauki''' vai '''lauku apvidus'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=lauki&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'']</ref> ir teritorija, kas atrodas ārpus [[pilsēta|pilsētveida]] apdzīvotajām vietām. Par laukiem parasti uzskata teritoriju ar raksturīgu agrāru ainavu un dabas vērtībām, kur iedzīvotāju skaits [[apdzīvota vieta|apdzīvotajās vietās]] nepārsniedz 5000.<ref>[http://www.celotajs.lv/cont/prof/assoc/definition_lv.html?lang=lv Lauku tūrisma definīcija]</ref> Galvenā saimnieciskā darbība laukos parasti ir [[lauksaimniecība]] un ar to saistītās nozares. Tiek uzskatīts, ka lauki atrodas 15 minūšu braucienā no tuvākās apdzīvotās vietas.{{fact}} Nozīmīgu daļu lauku apvidos aizņem [[mežs|meži]] un [[aizsargājama dabas teritorija|aizsargājamās dabas teritorijas]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Svalbāras Globālā sēklu glabātuve
| native_name         = ''Svalbard globale frøhvelv''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Svalbard seed vault.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ieeja sēklu glabātuvē
| altitude            = 130 m vjl
| building_type       = pazemes glabātuve
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                = 45 000 000 [[Norvēģijas krona|NOK]]
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Longjērbīene]]
| location_country    = [[Svalbāra]], {{NOR}}
| pushpin_map         = Svalbāra
| latd  = 78 | latm  = 14 | lats  = 09 | latNS  = N
| longd = 15 | longm = 29 | longs = 29 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           = Sēklu glabātuve
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date = 2006
| start_date          =
| completion_date     = 2008
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         = 1
| floor_area          = 1000 m²
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{URL|http://www.seedvault.no/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Svalbāras Globālā sēklu glabātuve''' ({{val|no|Svalbard globale frøhvelv}}) ir droša [[kultūraugi|kultūraugu]] [[sēkla|sēklu]] glabātuve. Izveidota [[Norvēģija]]i piederošajā [[Svalbāra]]s arhipelāgā [[Arktika|Arktikā]], netālu no [[Longjērbīene]]s pilsētiņas. Glabātuve ierīkota speciāli izbūvētā tunelī 130 m virs jūras līmeņa un 120 m dziļumā. Šobrīd glabātuvē atrodas vairāk nekā miljons sēklu paraugu no 76 pasaules valstīm. Glabātuvi uz trīpusējas vienošanās pamata pārvalda Norvēģijas valdība, [[Vispasaules Kultūraugu daudzveidības fonds]] un [[Ziemeļvalstu Ģenētisko resursu centrs]].<ref>[https://www.newfoodmagazine.com/news/65063/seed-vault-marks-10th-anniversary/ Seed Vault marks 10th anniversary with 70,000 new samples]</ref>

sentences: {{Bibliotēkas infokaste|logo=|vieta=[[Vilnius|Viļņa]], [[Lietuva]]|dibināta=[[1570 m.|1570. g.]]|kolekcija=4 883 439 dokumenti (2023. g. 31. dec.)|lasītāji=41 674 reģistrēti lietotāji (2023 g.)<br /> 702 672 apmeklējums (2023. g.)|direktors=Irena Krivienė|darbinieki=186 (2023 g.)|website=[http://www.biblioteka.vu.lt www.biblioteka.vu.lt]}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Klenbuterola optisko  izomēru struktūrformulas

Klenbuterola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (RS)-1-(4-amino-3,5-dihlorfenil)-2-(''terc''-butilamino)etanols
|           CAS numurs = 37148-27-9
|      ķīmiskā formula = C12H18Cl2N2O
|              molmasa = 277,19
|              blīvums = 1420
|  kušanas temperatūra = 116−119 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Klenbuterols''' ir medikaments, kas pieder pie selektīvajiem [[bēta adrenomimētiķi|bēta-2 adrenomimētiķiem]]. Tas ierosina bēta-2 adrenoreceptorus un tam ir spēcīga bronholītiska ([[bronhi|bronhus]] atslābinoša) iedarbība. Klenbuterols iedarbojas uz [[tuklās šūnas|tuklajām šūnām]] un bremzē mediatoru izdalīšanos no tām, novēršot bronhu spazmas, tūsku un [[iekaisums|iekaisumu]]. Bronholītiskais efekts sākas jau 10 minūtes pēc klenbuterola inhalācijas. Lielās dozās izraisa [[tahikardija|tahikardiju]] un roku pirkstu [[tremors|tremoru]] (trīcēšanu). Pārdozējot (virs 120 μg) izraisa nelabumu, vemšanu un var pat novest pie miokarda infarkta. Klenbuterols izdalās no organisma galvenokārt caur [[nieres|nierēm]]. Lieto [[HOPS]], [[bronhiālā astma|bronhiālās astmas]] un citu plaušu slimību ārstēšanai. Nedrīkst lietot, ja ir [[tireotoksikoze]], [[miokarda infarkts]], [[grūtniecība]] u.c. Parasti tiek ražots hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{coord|58|22|22|N|22|40|10|E|region:EE-39_type:landmark_scale:50000|display=title}}
{{VietasKarte
|Igaunija
|label=Kāli<br />krāteris
|latd=58|latm=22|lats=22 |latNS=N
|longd=22|longm=40 |longs=10 |longEW=E
|position=right
|width=250
|float=right
|mark=Red pog.svg
|caption=
}}

sentences: {{Commonscat|Draughts players from Latvia}}

sentences:
emocijzīme]]
'''Emocijzīme'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/emocijz%C4%ABme | title= Emocijzīme | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 23. oktobrī}}</ref> jeb '''emozīme''', sarunvalodā arī '''emodži''', ir [[piktogramma]] vai [[logogramma]], kas ir stilizēts grafisks [[attēls]] un kalpo kā [[rakstzīme]], lai displeja ekrānā varētu attēlot un izpaust [[emocijas]]. Lai arī emocijzīmju nosaukums ‘emodži’ tiek saistīts ar emocijām, vārda izcelsme ir meklējama [[japāņu valoda|japāņu valodā]], kur ''e-'' nozīmē ‘attēls’, bet ''moji'' — ‘tēls’ ({{val|ja|絵文字}}, ''emoji'').

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AS Tallink Grupp''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1989. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]]
| products         =
| services         = jūras pārvadājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{url|http://www.tallink.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Tallink''''' (oficiālais nosaukums '''''AS Tallink Grupp''''') ir [[Igaunija]]s uzņēmumu grupa, kas nodarbojas ar [[kuģniecība|kuģniecību]] [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. ''Tallink'' ir otrs lielākais Igaunijas uzņēmums pēc apgrozījuma (pēc ''[[Ericsson Eesti]]'').<ref name="top companies" /> Tas ir dibināts 1989. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Jolla Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2011. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[programmatūra]]
| products         = operētājsistēma ''[[Sailfish OS|Sailfish]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://jolla.com jolla.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Sarkandaugava (nozīmju atdalīšana)|Sarkandaugava}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sarkandaugava
| tips                = stacija
| attēls              = File:Sarkandaugavas stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Sarkandaugavas stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Aleksandra Augstumi
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 (+ 3 strupceļi)
| adrese              = Sarkandaugavas
 dzelzceļa stacija,
Sliežu iela 2, Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08| longs = 03 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Mangaļi (stacija)|Mangaļi]] (3 km)
 [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brasa (stacija)|Brasa]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 7
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}
'''Sarkandaugava''' ir dzelzceļa stacija [[Rīga]]s [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]. Tajā pietur visi Skultes virziena elektrovilcieni un ir arī intensīva kravas satiksme. Skultes virziena sliežu izvērsuma rajonā atrodas dzelzceļa pārbrauktuve, kas savieno [[Tilta iela (Rīga)|Tilta ielu]] ar [[Meža prospekts|Meža prospektu]]. Oficiāli Sarkandaugava ir [[Mangaļi (stacija)|Mangaļu stacijas]] līnijas parks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3361 |title=Atļauja B kategorijas piesārņojošai darbībai Nr. RI12IB0082 |access-date={{dat|2013|01|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305002354/http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3361 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Tajā ir divi elektrificēti galvenie ceļi pasažieru un kravas vilcienu pieņemšanai, nosūtīšanai un caurlaišanai un viens kravas vilcienu pieņemšanas un nosūtīšanas ceļš. Bez tam stacijā ir izlikšanas strupceļš vilcienu stāvēšanai, viens izvilkšanas strupceļš, kā arī aizsargstrupceļš. Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-07-31}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zīmi|Tilde|Tilde}}
'''Tilde''' var būt vai nu tehniska rakstu zīme (~), vai arī diakritiska zīme<ref>{{tezaurs|LLVV|Diakritiska zīme, tehniska rakstu zīme (~).|}}</ref> (◌̃), ko izmanto vairākās valodās. Tās [[bezatstarpju rakstzīme]]s [[HTML]] ievade ir <code>&#x303;</code>.

sentences:
fosilijas, katra aptuveni 1,5 [[centimetrs|cm]] diametrā]]
'''Fosilijas''' ({{val|la|fossilis}} — 'izrakts no zemes') jeb '''pārakmeņojumi'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= https://tezaurs.lv/#/sv/p%C4%81rakme%C5%86ojumi |title= Pārakmeņojumi |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2020. gada 24. septembrī}}</ref> ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] vai citu [[organisms|organismu]] pārakmeņojušās paliekas, kā arī to darbības nospiedumi, piemēram, pēdu nospiedumi. Tās var būt no pāris milimetrus lielām [[baktērijas|baktērijām]] līdz milzīgiem, vairāk nekā tonnu sverošiem [[dinozauri]]em. To vecums var sasniegt vairākus miljonus gadu. Zinātne, kas nodarbojas ar fosiliju izpēti, ir [[paleontoloģija]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Johans Georgs Hāmanis
|          vārds_orig =''Johann Georg Hamann''
|              attēls =Johann Georg Hamann (1730 –1788).jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1730
|          dz_mēnesis =08
|            dz_diena =27
|            dz_vieta = [[Prūsija (karaliste)|Prūsijas Karaliste]], [[Kēnigsberga]]
(tagad {{RUS}}, [[Kaļiņingrada]])
|              m_gads =1788
|           m_mēnesis =6
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Minstere]], [[Vestfālene]]
(tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība = Vācietis
|            paraksts =
|               skola = ''Vētras un dziņu'' kustība
|           intereses = Filozofija, Teoloģija
|              idejas =
|          alma_mater =[[Kēnigsbergas universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Sokrats]], [[Deivids Hjūms]]
|          ietekmējis =[[Gēte]], [[Herders]], [[Hēgelis]] u.c.
|               darbi =
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Olivers Saikss
|Attēls        = Bring me the Horizon - 2019159204956 2019-06-08 Rock am Ring - 1921 - AK8I9820.jpg
|Att_izm       = 220px
|Fons          = solists
|Dz_vārds      = Olivers Skots Saikss
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1986|11|20}}
|Vieta_dz      = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} Ešforda, [[Kenta]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Instrumenti   = balss, ģitāra, bungas, taustiņinstrumenti<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vipfaq.com/Oliver%20Sykes.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|07|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160806092850/http://www.vipfaq.com/Oliver%20Sykes.html |archivedate={{dat|2016|08|06||bez}} }}</ref>
|Darbojies_arī = ''[[Bring Me The Horizon]]''
|Izdevējkompānija = {{hlist|[[RCA Records|RCA]]|[[Columbia Records|Columbia]]|[[Sony Music Entertainment|Sony]]|Epitaph|Shock|Visible Noise|Earache|Thirty Days of Night}}
|Dzimums       = V
}}
'''Olivers Skots "Oli" Saikss''' (dzimis {{dat|1986|11|20}}) ir angļu mūziķis, labāk pazīstams kā [[Rokmūzika|rokgrupas]] ''[[Bring Me The Horizon]]'' galvenais dziedātājs. Viņš ir arī dibinājis ''Drop Dead'' apģērbu kompāniju.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Ulrihs fon Šverins''' ({{val|de|Johann Ulrich von Schwerin}} {{val|pl|Jan Ulryk Szweryn}}, 1592—1637) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] virsnieks, [[Alsungas pilsmuiža]]s īpašnieks, kas 1634. gadā atdeva [[Alsungas katoļu baznīca|Alšvangas baznīcu]] Romas katoļu baznīcai un veicināja vēlākā [[Suitu novads|Suitu novada]] iedzīvotāju pievēršanu katoļticībā.

sentences: '''Strādnieku šķira''' [[sociālās šķiras|šķiru teorijā]] ir tā iedzīvotāju daļa, kas strādā [[algots darbs|algotu darbu]], īpaši, ja tas ir fizisks roku vai rūpnieciskais darbs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.oxforddictionaries.com/definition/working_class|title=working class|publisher=Oxford Dictionaries|accessdate={{dat|2017|3|5||bez}}|author=|language=angliski|archive-date={{dat|2017|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170221091742/https://en.oxforddictionaries.com/definition/working_class}}</ref> Strādnieku šķiras jēdziens apzīmē fiziska darba darītājus, taču var iekļaut arī garīgu darbu un darbu [[pakalpojums|pakalpojumu sektorā]]. Strādnieku šķira savos ienākumos ir atkarīga no [[alga|algām]], tāpēc tā sevī ietver lielāko daļu iedzīvotāju [[attīstītās valstis|attīstītajās valstīs]], pilsētu teritorijās [[agrārās valstis|agrārajās valstīs]] un lauku darbaspēku.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}
[[Image:Schrumpfschlauch animated modified.gif|thumb|Termocaurulīte]]
'''Termocaurule''' jeb '''termocaurulīte''' ir [[plastmasa]]s izolācijas caurulīte, kas sarūk karstuma iedarbībā un stingri aptver izolējamo vietu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Nīca
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Nīca, piemineklis represētajiem 2000-07-08.jpg
| image_caption            = Piemineklis represētajiem
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Nīcas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1560
| area_total_km2           = 7,61
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3179&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 1386
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 20 | lats = 45 | latNS = N
| longd = 21 | longm = 3 | longs = 52 | longEW = E
| elevation_m              = 4
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3473
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Nīca''' ir apdzīvota vieta [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. [[Nīcas pagasts|Nīcas pagasta]] centrs. Izvietojusies [[Bārta (upe)|Bārtas]] kreisajā krastā 30 km no novada centra [[Grobiņa]]s un 22 km no [[Liepāja]]s.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis abavica muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ps. abavica'' muguras plātne (fragments)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis abavica
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis abavica
Mark-Kurik 1965
}}
'''''Psammolepis abavica''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Latvija|Latvijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir kreisās [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] priekšējā daļa, kas tika atrasta [[Abava]]s kreisajā krastā pretī Lējēju mājām [[gaujas svīta]]s apakšdaļas nogulumos. Nosaukums ''Psammolepis abavica'' nozīmē "Abavas [[Psammolepji|psammolepis]]" (no Abavas upes, kur tika atrasti šīs sugas pārstāvji). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], gaujas svītas apakšējā daļā (senāk Abavas svītā) [[Latvija|Latvijā]] Abavas lejtecē. Vēl šīs sugas pārstāvji tika atrasti pie Essi un Rattu mājām [[Vehandu]] upes atsegumos [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
[[File:Mid-ocean ridge topography.gif|thumb|240px|Vidusokeāniskās grēdas veidošanās]]
'''Vidusokeāniskā grēda''' ir zemūdens kalnu sistēma, kas veidojas no vairākām kalnu grēdām un veido [[Zeme]]s [[Zemes garoza|garozas]] virsmas vislielākās lineārās nepārtraukto pacēlumu joslas, ko dēvē arī par '''Vidusokeānisko riftu'''. Tās [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānā]] veido vienotu sistēmu aptuveni {{nobr|75 000}} kilometru garumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oceanservice.noaa.gov/facts/midoceanridge.html |title=What is the longest mountain range on Earth? |access-date={{dat|2015|04|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150313052552/http://oceanservice.noaa.gov/facts/midoceanridge.html |archivedate={{dat|2015|03|13||bez}} }}</ref> Grēdas paceļas par 2—3 kilometriem virs okeānu [[abisālais līdzenums|abisālajiem līdzenumiem]] un šajās struktūrās notiek jaunas [[Okeāniskā Zemes garoza|okeāniskās Zemes garoza]]s veidošanās un norisinās spredinga process.

sentences: '''Transportlīdzekļa vēstures atskaite''' ir avots, kas sniedz informāciju par [[Transportlīdzeklis|transportlīdzekļa]] pagātni, ietverot informāciju par nozīmīgākajiem notikumiem tā ekspluatācijas laikā, kā arī transportlīdzekļa potenciālajiem pircējiem noderīgu informāciju.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{coord|38.952255|-77.145773|display=title}}
{{nosaukums slīprakstā}}
 mītnē]]
'''''Kryptos''''' ir [[skulptūra]], kas atrodas [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] (CIP) mītnē [[Lenglija|Lenglijā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Skulptūras autors ir amerikāņu mākslinieks [[Džims Sanborns]]. Nosaukums ''Kryptos'' nāk no [[senie grieķi|seno grieķu]] vārda, kas nozīmē "apslēpts".

sentences:
'''Sorbets''' ({{val-it|Sorbetto}}), senākā forma '''šerbets''' ({{val-tr|şerbet}}), ir no augļu saldējuma un vīna, [[šampanietis|šampanieša]] vai liķiera pagatavots ūdeņaina [[sniegs|sniega]] izskata [[saldējums]], ko pasniedz [[punšs|punša]] glāzēs.<ref>{{LKV|XX.|39 887}}</ref>
Lielāka mielasta laikā starp ēdieniem garšas atsvaidzināšanai var pasniegt [[citrons|citronu]] sorbetu.

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Kapteinis Cubasa
| show_name_2          = キャプテン翼
| bgcolour             =
| color text           =
| image                = Captain Tsubasa logo.gif
| caption              = oriģinālais logotips
| genre                = sporta anime
| format               =
| creator              = [[Joiči Takahaši]]
| developer            =
| writer               =
| director             = [[Hirojoši Mitsunobu]]
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 5
| num_episodes         = 128
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''"Kapteinis Cubasa"''' ({{val|ja|キャプテン翼}}) ir [[japāņi|japāņu]] [[manga]]s sērija, kuru sarakstījis un ilustrējis [[Joiči Takahaši]]. Sērija galvenokārt ir par un ap [[futbols|futbolu]], koncentrējoties uz Cubasu Ozoru un viņa attiecībām ar draugiem, sāncensībām ar pretiniekiem, treniņiem, sacensībām un katru futbola spēli un tās rezultātu. Vairākās "Kapteinis Cubasa" sērijās stāsts ir par Cubasas un viņa draugu izaugsmi, sastopoties ar jauniem sāncenšiem.

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums       = Četru tramplīnu turneja
| logo            = Vierschanzentournee_logo.png
| pikseļi         = 200
| apraksts        =
| sports          = [[tramplīnlēkšana]]
| dibin           = {{dat|1953}}
| valsts          = {{GER}}<br />{{AUT}}
| mlapa           = {{URL|vierschanzentournee.com}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Ļitviņenko
|     vārds_orig = ''Александр Литвиненко''
|         attēls = AlexanderLitvinenko.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat|1962|8|30}} vai {{dat||12|4}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Voroņeža }} (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2006
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}<br />{{UK}}
|        tautība = [[Krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Aleksandrs Ļitviņenko''' ({{val|ru|Александр Вальтерович Литвиненко}}; dzimis {{dat|1962|8|30}}<ref name="independent">{{ziņu atsauce|url=http://www.independent.co.uk/news/obituaries/alexander-litvinenko-425720.html|title=Alexander Litvinenko|last=Penketh|first=Anne|date=25 November 2006|work=The Independent|accessdate=16 March 2010|location=London|archiveurl=https://www.webcitation.org/5oG9Erp6p?url=http://www.independent.co.uk/news/obituaries/alexander-litvinenko-425720.html|archivedate={{dat|2010|03|16||bez}}}} (at [[WebCite]])</ref><ref name="rtlitvinenko">{{ziņu atsauce|url=http://rt.com/Russia_Now/Russiapedia/Those_Russians/laleksandr-litvinenko.html|title=Aleksandr Litvinenko|publisher=[[Russia Today]]|accessdate=6 April 2010|archiveurl=https://www.webcitation.org/5omVzcL6j?url=http://rt.com/Russia_Now/Russiapedia/Those_Russians/laleksandr-litvinenko.html|archivedate={{dat|2010|04|06||bez}}|deadurl=no}}(at [[WebCite]])</ref> vai pēc citiem avotiem {{dat||12|4}},<ref>[http://www.chechenpress.org/events/2006/12/04/22.shtml Вальтер Литвиненко: «Сегодня моему сыну исполнилось бы 44»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100529143703/http://www.chechenpress.org/events/2006/12/04/22.shtml |date={{dat|2010|05|29||bez}} }}, Вальтер Александрович Литвиненко, 4 декабря 2006 г., [[ChechenPress]]</ref> miris {{dat|2006|11|23}}) bija [[Krievi|krievu]] izlūks, [[Krievijas Federācijas Federālais drošības dienests|Krievijas Federālā drošības dienesta]] virsnieks.

sentences: '''Peroksīdi''' ir [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] grupa, kas satur divus virknē savienotus [[skābeklis|skābekļa]] atomus. Neorganiskie [[binārie savienojumi|binārie]] peroksīdi bieži ir jonu kristāli, kas satur peroksīda jonu O22− (piemēram, [[bārija peroksīds]] BaO2). Peroksīdi (izņemot tos, kas satur krāsainus katjonus) nav krāsaini.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 322. lpp.</ref>

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Terencijs
|     vārds_orig    = P. TERENTIVS AFER
|         attēls    = Terence cropped.png
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = [[195 p.m.ē.|195]]. vai [[185 p.m.ē.|185]].
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Ziemeļāfrika]]<br />({{TUN}})
|      m_dat_alt    = [[159 p.m.ē.]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = jūrā?
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[agrīnā romiešu literatūra]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = ''[[Fabula palliata]]''
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = nē
}}

sentences: '''Paziņojums presei''', '''informācija presei'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=press%20release |title= Akadēmiskā terminu datubāze — press release |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2017. gada 4. decembrī}}</ref> jeb '''preses relīze''' (no {{val|en|press release}} — 'izdevums presei') ir [[plašsaziņas līdzekļi]]em adresēts paziņojums par kādiem svarīgiem jaunumiem — [[jaunievedums|jaunievedumu]] un [[uzņēmējdarbība]]s idejām, pilnībā jauniem [[pakalpojums|pakalpojumiem]] vai [[prece|precēm]], ražošanas u.c. iekārtām, [[kapitālieguldījumi]]em, finanšu rezultātiem, [[tirgus]] iekarošanas sasniegumiem, plāniem, pētījumiem u.c. Tas tradicionāli tiek izsūtīta plašam saņēmēju lokam, taču ar plašsaziņas līdzekļiem uzņēmumi un [[organizācija]]s mēdz arī veidot individuālu [[saziņa|saziņu]].

sentences:
spēku pārvietošanās [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijā]] un [[Grieķijas Karaliste|Grieķijā]]]]
'''Iebrukums Dienvidslāvijā''', arī '''Operācija 25''' vai '''Aprīļa karš''' ([[Serbu valoda|serbu]]: ''Априлски рат'') bija [[Ass valstis|Ass valstu]] ([[Trešais reihs|Vācijas]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karalistes]], [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]]) un [[Horvātijas Neatkarīgā valsts|Horvātijas]] (kas konflikta laikā pasludināja neatkarību) militārā agresija pret [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]] [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā.

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Istalsnas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10654135
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{enciklopēdisks stils}}
'''Ausekļa Limbažu teātris''' ir viens no vecākajiem amatieru [[teātris|teātriem]] Latvijā. Tā pirmsākumi meklējami [[1884]]. g., kad [[Limbaži|Limbažu]] saviesīgās biedrības paspārnē sanāca pirmā trupa, kas 1884. gada 16. decembrī parādīja divas mazas ludziņas, bet jau [[1887]]. gada vasarā izrādīja [[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] „Džonu Neilandu“. Tai laikā teātris iestudēja 2—3 iestudējumus gadā, notika brīvdabas izrādes, teatralizēti gājieni, kuros piedalījās ap simts dalībnieku. Teātra izrādes bija nozīmīgs notikums Limbažu un apkārtējo pagastu dzīvē. Teātrī darbojās profesionāli režisori — Kristaps Linde, Vilis Ābrams, Augusts Gulbis un teātra repertuārā bija [[Rūdolfs Blaumanis|Rūdolfa Blaumaņa]] „[[Pazudušais dēls]]“, [[Aspazija]]s „[[Vaidetote]]“, [[Rainis|Raiņa]] „[[Pūt vējiņi]]“, Nāgi „Ministru prezidents“, [[Jānis Akurāters|Jāņa Akurātera]] „Viesturs“ un citas lugas.

sentences:
— izolēta sistēma]]
'''Termodinamiska sistēma''' ir jebkuru [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kopa, kuri var apmainīties ar [[Enerģija|enerģiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dom.lndb.lv/data/obj/416676.html|title=Fizikas rokasgrāmata {{!}} LNB Digitālā bibliotēka - DOM PIEEJA|website=dom.lndb.lv|access-date=2023-06-20|pages=89}}</ref>

sentences: '''Riets''' ir [[debess spīdeklis|debess spīdekļa]] pazušana zem matemātiskā [[horizonts|horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] riets ir diska augšējās malas pazušana zem matemātiskā horizonta.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Emilija Brontē
|         vārds_orig = ''Emily Brontë''
|             attēls = Emily Brontë cropped.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1818
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Bredforda}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1848
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 19
|            m_vieta = Havorta, [[Rietumjorkšīra]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Kalnu aukas"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Emilija Džeina Brontē''' (''Emily Jane Brontë''; dzimusi {{dat|1818|7|30}}, mirusi {{dat|1848|12|19}}) bija [[angļi|angļu]] [[rakstniece]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Lāpstiņa |
  Latin        = Scapula |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray204.png |
  Caption      = Lāpstiņu novietojums uz [[krūškurvis|krūškurvja]]|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Lāpstiņa''' ({{val|la|scapula}}) ir [[augšējā ekstremitāte|augšējās ekstremitātes]] [[plecu josla]]s [[kauls]], kas savieno [[augšdelma kauls|augšdelma kaulu]] ar [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]]. Lāpstiņa atrodas laterāli no [[mugurkauls|mugurkaula]] un piekļaujas [[krūškurvis|krūškurvja]] ārējai virsmai no mugurpuses (2.-7. [[riba]]i). Tai ir trīsstūra forma un kopā ar [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]] veido nenoslēgtu kaulu gredzenu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences: '''Romāņu tautas''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''Roma'' "[[Roma]]") ir dažādas izcelsmes tautu grupa, ko vieno [[Romāņu valodas|romāņu valodu]] lietojums. Tajā ietilpst tādas ģeogrāfiski un etniski attālinātas tautības kā [[portugāļi]], [[rumāņi]], [[franči]], [[puertorikāņi]] un citi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Ferreira''' var attiekties uz:

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Viesturs Vecbaštiks
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Viesturs Vecbaštiks.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1949|5|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[čellists]]
|     Instrumenti = [[čells]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Arheji
|           attēls = Halobacteria.jpg
|    att_nosaukums = Arheji ''[[Halobacteria]] sp.'' (Šūnas garums apmēram 5 μm).
|           valsts = Archaea
|        valsts_lv = Arheji
|         binomial = Archaea
([[Carl Woese|Woese]], [[Otto Kandler|Kandler]] & [[Mark Wheelis|Wheelis]], 1990)
|       iedalījums = Baktēriju iedalījums pēc tipiem:
* [[Crenarchaeota]]
* [[Euryarchaeota]]
* [[Korarchaeota]]
* [[Nanoarchaeota]]
* [[Thaumarchaeota]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Pūrs''' ir 15.—16. gadsimtā Latvijā izmantota tilpuma mērvienība, parasti beramu vielu kā labības mērīšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vvk.lv/index.php?sadala=166&id=444|title=Valsts valoda - Latvijas nacionālo reāliju standartizēts tulkojums ES oficiālajās valodās|website=www.vvk.lv|access-date=2020-01-15}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Riebums
  | attēls                    = Attēls:Repulsion (filma).jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = '''Repulsion'''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{GBR}}
  | režisors                  = [[Romans Polaņskis]]
  | producents                =
  | scenārija autors          =
  | galvenajās lomās          = [[Katrina Deneva]], [[Ivonna Furno]], [[Jans Hendrijs]] un [[Džons Freizers]]
  | mūzika                    = [[Čiko Hamiltons]]
  | operators                 =
  | izdošanas laiks           = [[1965]]. gada [[11. jūnijs]]
  | ilgums                    = 105 minūtes
  | valoda                    = [[angļu valoda|angļu]]
  | budžets                   = $300 000
  | imdb                      = 0059646
}}

sentences: '''Ņūtona gredzeni''' ir gredzenveida [[interference]]s joslas, kas novērojamas plānā mainīga biezuma [[gaiss|gaisa]] slānī caurspīdīgas plakanas un nedaudz izliektas (lēcveidīgas) [[virsma]]s vai divu izliektu virsmu saskares punkta apkārtnē. Interferences aina sastāv no gaišiem un tumšiem gredzeniem, ja izmanto monohromatisku gaismas avotu, vai daudzkrāsainiem gredzeniem, ja izmanto nemonohromatisku gaismas avotu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
| aviokompanija        = ''Аэрофло́т-Росси́йские авиали́нии''
| logo                 = Moscow, Leningradsky Prospect 4-2 and 2.jpg
| logo izmērs          =
| attēls               = Aeroflot Russian Airlines logo (en).svg
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      =
| IATA                 = SU
| ICAO                 = AFL
| izsaukums            = AEROFLOT
| dibināta               =
| darbību uzsāka         = {{dat|1923|07|15}}
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           =
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =  Aeroflot Bonus
| aviokompāniju alianse  = [[SkyTeam]]
| flote                  = 202
| galamērķi              =
| sauklis              =
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| vadība               = ģenerāldirektors<br>Mihails Polubojarinovs
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = {{URL|aeroflot.ru}}
}}

sentences:
{{Vikisaites+}}
'''Finanšu instruments''' ir jebkāds [[tirgus|tirgojams]] [[aktīvs]], [[nauda]], [[īpašums]] vai īpašuma [[tiesība]]s, vai [[līgums|līguma]] tiesības saņemt vai nodot naudu vai kādu finanšu instrumentu. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir ne lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[naudas tirgus]] instrumentiem. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[kapitāla tirgus]] instrumentiem.

sentences:
[[File:Al Andalus.png|thumb|280px|Andalusa (zaļā krāsā) ap 1000. gadu]]
'''Andalusa'''  ({{val-ar|الأندلس}} {{val-es|Al Andalús}}) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi|musulmaņu]] [[valsts]], [[kalifāts]] pēc pārvaldes iekārtas, kas aptvēra pārsvarā mūsdienu [[Spānija]]s un [[Portugāle]]s teritoriju. Vispārinātā nozīmē Andalusa var nozīmēt [[mauri|mauru]] pārvaldīto [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]] laika posmā no 711. līdz 1492. gadam ar nepārtraukti mainīgām robežām, kad vairākām [[Kristietība|kristiešu]] karalistēm izdevās [[Rekonkista]]s kaujās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās zemes.

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Switzerland|Šveices biatlonisti}}

sentences: '''Atomu emisijas spektroskopija''' (AES) ir [[atomu spektroskopija]]s apakšnozare, kas pēta elektroniskās pārejas atomos, kuras notiek ar gaismas kvanta izstarošanu (emisiju). Tās praktiskais pielietojums ir [[elementanalīze]].

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

sentences: '''HD 209458 b''' (neoficiāli arī '''Ozīriss''')<ref>Pont, F. J. ''Alien Skies: Planetary Atmospheres from Earth to Exoplanets''. New York: Springer, 2014. P. 86.</ref> ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 209458]], kas atrodas 150 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas rādiuss ir 7 000 000 km, gads uz tās ilgst 3,5 dienas. Šī iemesla dēļ planēta ir klasificējama kā [[Karstie jupiteri|karstais jupiters]]. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, tāpat kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HD 209458 b, tad uz tās būtu 1260 °C liels karstums — šādā temperatūrā apdedzina [[Māls|māla]] traukus.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Rotācijas skrūves kompresors''' ir gāzes [[Kompresors|kompresora]] veids, piemēram, gaisa kompresors, kurā tiek izmantots rotācijas tipa pozitīvās pārvietošanas mehānisms. Šie kompresori ir izplatīti rūpnieciskos nolūkos un aizstāj tradicionālākos virzuļu kompresorus, kur nepieciešami lielāki saspiestās gāzes apjomi, piem. lieliem dzesēšanas cikliem- dzesinātājiem, vai saspiestās gaisa sistēmām.

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences:
<noinclude>{{esoteric}}
</noinclude>{| class="infobox geography" style="width:27em;"
|colspan="2" class="mergedtoprow" align="center" style="line-height:1.2em; font-size:1.35em;"| '''{{#if:{{{logo|}}}|{{{logo}}}|{{PAGENAME}}}}'''{{#if:{{{name<includeonly>|</includeonly>}}}|<br />'''{{{name}}}'''}}
<!---images-->
{{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_1}}}|{{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_1|}}}]]
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_2}}}|126px|{{{image_title_2|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_1<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_2<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}
{{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_3}}}|{{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_3|}}}]]
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_4}}}|126px|{{{image_title_4|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_3<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_4<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Armins van Bīrens
| Attēls = Armin van Buuren Armin Only Embrace 2017.jpg
| Att_izm = 260px
| Apraksts =
| Fons = instrumentālists_bez_vokāla
| Vieta_dz = {{flag|Nīderlande}}
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
| Žanrs = [[Transs (mūzika)|Trance]], [[Progressive]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[1995]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Armada]]
| Mlapa = [http://www.arminvanbuuren.com/ arminvanbuuren.com]
| Dzimums = V
| Paraksts = Armin van Buuren Autograph.png
}}
'''Armins Jozefs Jakobs Daniels van Bīrens''' ({{val|nl|Armin Jozef Jacobus Daniël van Buuren}}, dzimis [[1976]]. gada [[25. decembris|25. decembrī]]) ir [[Transs (mūzikas žanrs)|trans]] mūzikas producents un dīdžejs. Dzimis [[Nīderlande]]s pilsētā Leidenē, bet uzaudzis nelielā ciematā Kaudekerkā pie Reinas.

sentences: '''Bezpedāļu velosipēds''' ir [[velosipēds]] bez [[Velosipēda pedālis|pedāļiem]] un [[transmisija]]s. Tas apvieno velosipēda un [[Skrejritenis|skrejriteņa]] īpašības: tāpat kā ar velosipēdu, braucējs sēž sēdeklī, bet tāpat kā skrejriteņa gadījumā, viņš brauc, atspiežoties no zemes ar kājām (nevis minot pedāļus).

sentences:
{{catmain|Datubāzu pārvaldības sistēma}}
{{Commonscat|Database}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Rodriguez''''' var būt:
* [[Alekss Rodrigess]];
* [[Mišela Rodrigesa]];
* [[Timurs Rodrigezs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards fon Delingshauzens
|     vārds_orig = ''Eduard Julius Alexander von Dellingshausen''
|         attēls = Eduard von Dellingshausen.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = [[Krievijas impērija]]s [[Valsts Padome]]s loceklis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Potsdama]], [[Trešais Reihs]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Nikolajs fon Delingshauzens, Adīne fon Veisa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandrīne fon Dellingshauzena
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
vārtiem, 1908]]
'''Elizabete Rūta Naomi Belvila''' ({{val|en|Elizabeth Ruth Naomi Belville}}; 1854. gada 5. marts—1943. gada 7. decembris), pazīstama arī kā '''Griničas laika lēdija''', bija uzņēmēja no Londonas. Viņa, viņas māte Marija Elizabete un viņas tēvs Džons Henrijs pārdeva cilvēkiem laiku. Tas tika darīts, katru dienu iestatot Belvilas pulksteni pēc [[Griničas laiks|Griničas laika]], kā rādīja Griničas pulkstenis, un pēc tam "pārdodot" cilvēkiem laiku, ļaujot viņiem apskatīti pulksteni un pieregulēt savējo.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kuveita
 | official_name            = {{ara|مدينة الكويت}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Kuveita
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Kuveita}}
 | subdivision_type1        = Muhāfaza
 | subdivision_name1        = [[Āsima]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = <!-- 200 -->
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2018
 | population_footnotes     =
 | population_total         =
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2989000
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               = +3
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 29 | latm =22  | lats = 11 | latNS = N
 | longd =47  | longm = 58 | longs =42  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Kuveita''' ({{val|ar|مدينة الكويت}}, ''Madinat Al-Kuwayt'') ir [[Kuveita]]s galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas valsts austrumu daļā, [[Persijas līcis|Persijas līča]] krastā. Kuveitas pilsēta ir valsts ekonomiskas, politikas un kultūras centrs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus asper branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ps. asper'' branhiālā plātne (fragments)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus asper
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus asper <small>Obruchev, 1965</small>
}}
'''''Psammosteus asper''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir [[branhiālā plātne]] no [[Sjasa]]s upes labā krasta pie Moncevas mājām ([[augšdevons]], [[pļaviņu svīta]]s sņetogoras slāņi). Nosaukums ''Psammosteus asper'' nozīmē "grubuļainais [[Psammosteji|psammostejs]]" (no plātņu ornamentējuma izskata). Suga izplatība ir zināma tikai tipveida atradnē pie Sjasas upes blakus Rebrovai (Ļeņingradas apgabals).

sentences: '''Termoelektronu emisija''' - brīvu [[elektrons|elektronu]] atdalīšanās no sakarsētiem ķermeņiem jeb [[elektronu emisija]]s veids, kas pamatojas uz [[temperatūra]]s iedarbību. Lai emisija būtu iespējama, elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskajai enerģijai]] jābūt pietiekamai, lai sarautu saiti ar emitējošo vielu. Istabas temperatūrā šī enerģija parasti nav pietiekama, tādēļ emitējošie ķermeņi (piemēram, [[elektronu lampa|radiolampu]] [[katods|katodi]]) ir jāuzkarsē. Vislabākās emitējošās vielas ir dažādu [[sārmu metāls|sārmu metālu]] [[oksīds|oksīdu]] maisījumi.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|bijušo dzelzceļa staciju|Limbaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Limbaži
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name = {{val|liv|Limbaž}}
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Limbažu vecpilsēta.jpg
| imagesize =
| image_caption = Limbažu centrālais laukums
| image_flag = Bandera Limbazi.png
| flag_link = Limbažu karogs
| image_shield = Limbazi COA.svg
| shield_link = Limbažu ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 30
| lats = 41
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 09
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1385. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Limbažu apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Viktors Zujevs
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Lemsal}}
{{val|ru|Лемзаль}}
| area_total_km2 = 9.01
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Limbaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4001
| area_code =
| website = {{URL|www.limbazunovads.lv}}
| footnotes =
}}
'''Limbaži''' ({{val|liv|Limbaž}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://livonian.tech/|title=livonian.tech – Lībiešu-latviešu-igauņu vārdnīca|access-date=2023-07-30|language=lv}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Limbažu novads|Limbažu novada]] centrs. Sena [[Hanzas savienība]]s pilsēta, bijušais [[Rīgas arhibīskapija]]s tā sauktā [[Līvu gals|Līvu gala]] administratīvais centrs un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] rezidences pilsēta 14.—16. gadsimtā.

sentences: '''Erekcija'''  ir [[fizioloģija|fizioloģisks]] fenomens, kad [[dzimumloceklis]] kļūst stingrs, piebriest un palielinās. Erekcija ir sarežģītu [[psiholoģija|psiholoģisko]], [[nervs|nervu]], [[asinsvads|asinsvadu]] un [[endokrīnā sistēma|endokrīno]] faktoru rezultāts. Tā ir bieži saistīta ar seksuālu uzbudinājumu, lai gan erekcijas var būt pēkšņas. Ereģēta dzimumlocekļa forma, leņķis un virziens cilvēkiem ir savstarpēji ļoti atšķirīgi.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristīna Agilera
|Attēls           = Christina Aguilera at the VinFuture Prize 2022, in Vietnam.png
|Att_izm          =
|Apraksts         = Kristīna Agilera 2022. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Kristīna Marija Agilera
|Dzimis           = {{Dzimšanas datums un vecums|1980|12|18}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Instrumenti      = balss
|Žanrs            = [[popmūzika]]
[[Ritmblūzs|R&B]]
[[deju mūzika]]
[[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = dziedātāja
dziesmu tekstu autore
dejotāja
[[filantrops|filantrope]]
|Gadi             = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [http://www.christinaaguilera.com/ christinaaguilera.com]
|         Dzimums = S
}}
'''Kristīna Marija Agilera''' (''Christina María Aguilera''; dzimusi {{dat|1980|12|18}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] dziedātāja, dziesmu tekstu autore. Pēc parādīšanās vietējā mēroga talantu šovos un Disneja kanāla šovā ''The New Mickey Mouse Club'', viņa animācijas filmai "[[Mulāna]]" ierakstīja dziesmu ''Reflections'' un īsi pēc tam parakstīja sadarbības līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[RCA Records]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rcarecords.com/artists.php |title=The Official Homepage of RCA Records |access-date={{dat|2009|02|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090201025400/http://www.rcarecords.com/artists.php#Christina+Aguilera |archivedate={{dat|2009|02|01||bez}} }}</ref> Popularitāti Kristīna Agilera ieguva pēc viņas pirmā studijas albuma ''Christina Aguilera'' izdošanas 1999. gadā, no kura visi trīs singli sasniedza ''[[Billboard Hot 100]]'' pirmo vietu.<ref>[http://www.smh.com.au/articles/2003/08/31/1062268467251.html Stripped for all the world to hear - smh.com.au]</ref> 2001. gadā mūziķe izdeva ''Latino Pop'' stilā ieturētu albumu ''Mi Reflejo'' un vēlāk sekoja vairākas veiksmīgas sadarbības ar citiem mūziķiem, kas nodrošināja Agilerai vispasaules slavu. Tomēr viņa nebija apmierināta ar savu mūziku, tādēļ nolēma to kardināli mainīt.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict    = Termopilu kauja
| partof      = [[grieķu—persiešu kari]]em
| image       = |caption=Kaujas vieta mūsdienās
| date        = 480. gada p.m.ē. 20. augusts<ref>{{cite book|last=Bradford|first=Ernle|title=Thermopylae: The Battle for the West|url=https://archive.org/details/thermopylaebattl0000brad|publisher=Da Capo Press|year=2004|isbn=0-306-81360-2|page=[https://archive.org/details/thermopylaebattl0000brad/page/162 162]}}</ref> vai 8.–10. septembris<ref>{{cite book|last=Greswell|first=Edward|authorlink=Edward Greswell|title=Origines kalendariæ Hellenicæ|url=http://archive.org/details/origineskalenda04gresgoog|publisher= E. Duychinck, Collin & co| year=1827|page=374}}</ref>
| place       = [[Termopilas]], Grieķija
| result      = Persiešu uzvara
| territory   = Persieši guva kontroli pār [[Boeotija|Boeotiju]]
| combatant1  = Grieķu pilsētvalstis
| combatant2  = Persiešu impērija
| commander1  = [[Leonids I]]{{KIA}}
[[Demofils]]{{KIA}}
| commander2  = [[Kserkss I]]
[[Mardonijs]]
[[Hidarns]]
| strength1   = Kopā
20 000 (mūsdienu aprēķins)<ref>{{cite web|url=http://www.bbc.co.uk/programmes/p004y278|title=BBC Radio 4 - In Our Time, Thermopylae|work=BBC|accessdate=26 November 2014}}</ref>
| strength2 = 70 000–300 000 (mūsdienu aprēķins)
| casualties1 = 4000 (saskaņā ar [[Hērodots|Hērodotu]])<ref>Herodotus [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Hdt.+8.25 VIII, 25]</ref>
| casualties2 = apmēram 20 000 (saskaņā ar [[Hērodots|Hērodotu]])<ref>Herodotus [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Hdt.+8.24 VIII, 24]</ref>
}}
'''Termopilu kauja''' bija militārs konflikts trīs dienu garumā starp grieķu un persiešu karaspēku [[grieķu—persiešu kari|grieķu—persiešu karu]] laikā. Grieķu polisas vadīja [[Sparta]]s valdnieks [[Leonids I]], savukārt persiešus — [[Kserkss I]]. Kauja notika vienā laikā ar [[Artemisijas kauja|Artemisijas jūras kauju]] 480. gada augustā vai septembrī p.m.ē. [[Termopilas|Termopilu]] kalnu pārejā.

sentences: '''6. oktobris''' ir 279. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (280. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 86 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,
pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7 °C
|viršanas temperatūra=106 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C5H11N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8 °C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Ježovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Ежов''
|         attēls = Ezhov NI.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Nikolajs Ježovs 1938. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = strādnieks, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Antoņina Titova, Jevgēņija Ježova
|          bērni = nav (adoptēta - Natālija)
|       paraksts = Nikolai Yezhov Signature 1938.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Sālahs el Arūri
 |    vārds_orig = صالح العاروري
 |        attēls = 2022-09-13 Russia–Hamas meeting (10) (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Sālahs el Arūri 2022. gadā
 |       dz_gads = 1966
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 19
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2024
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Libāna|Beirūta}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[palestīnieši|palestīnietis]]
 |  nodarbošanās = militārists, politiķis
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sālahs el Arūri''' ({{val|ar|صالح العاروري}}; dzimis {{dat|1966|8|19}}, miris {{dat|2024|1|2}}) bija ''[[Hamās]]'' vecākais vadītājs un tās militārā spārna ''[[Izz ad-Din al-Qassam]]'' brigādes dibinātājs. Bijis arī ''Hamās'' politiskā biroja priekšsēdētāja vietnieks un ''Hamās'' militārais komandieris [[Rietumkrasts|Jordānas Rietumkrastā]],<ref name="AviIssacharoff">{{Ziņu atsauce|last1=Avi Issacharoff|first1=Avi|title=Israel foiled 17 suicide attacks so far this year, Shin Bet says|url=http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|accessdate=14 August 2015 |work=[[The Times of Israel]] |date=12 August 2015|archive-date=13 August 2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150813230513/http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|dead-url=no}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Saleh al-Arouri |url=https://www.counterextremism.com/extremists/saleh-al-arouri |access-date=28 October 2023 |publisher=Counter Extremism Project |language=en}}</ref> lai gan nāves brīdī viņš dzīvoja [[Libāna|Libānā]].<ref name=":9">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=Israeli forces kill senior Islamic Jihad commander in Jenin; arrest 36 suspects |url=https://www.i24news.tv/en/news/middle-east/palestinian-territories/1698400329-israeli-forces-kill-senior-islamic-jihad-commander-in-jenin-arrest-36-suspects |access-date=28 October 2023 |publisher=[[I24news]] |language=en}}</ref><ref name=":10">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=IDF issues demolition order for house owned by Hamas leader al-Arouri |url=https://www.jpost.com/breaking-news/article-770434 |access-date=28 October 2023 |website=[[The Jerusalem Post]] |language=en-US}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|vācu aviācijas pionieri|[[Baldone]]s apkaimē kritušo vācu karavīru|Dītrihs Lilientāls}}

sentences: '''Tūska''' ir [[ūdens]], [[Elektrolīts|elektrolītu]] un [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] maiņas traucējumi, kad [[šķidrums]] uzkrājas kādas ķermeņa daļas starpšūnu telpā vai serozos dobumos, tūska var būt vispārēja. Vietēju tūsku un pietūkumu izraisa [[asinsvadi|asinsvadu]] inervācijas traucējumi, [[Indīgums|indīgas]] vielas ([[Bites|bišu]] [[inde]], [[ķīmiskas vielas]]), [[asinsrite]]s traucējumi (piemēram, sakarā ar [[Vēnas|vēnu]] paplašināšanos), [[Iekaisums|iekaisumi]] un citi. Tūskas pamatā ir šķidruma pastiprināta pāriešana no [[kapilāri]]em [[Audi|audos]].<ref name="pme">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=tuska |accessdate=2015. gada 1. martā |year=1984 |publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija |location=Rīga |isbn=}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Jūrmala]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Jūrmalā]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Jūrmala]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērpaskābes struktūrformula

Sērpaskābes molekulas modelis

[[Ampula]] ar SO2 ūdens šķīdumu
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksosulfāts(IV),
ūdeņraža sulfīts
|           CAS numurs = 7782-99-2
|      ķīmiskā formula = H2SO3
|              molmasa = 82,07
|              blīvums = —
|  kušanas temperatūra = —
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = pastāv tikai atšķaidītos
 ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Sērpaskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]3) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[skābes|skābe]], kas tīrā veidā nepastāv (tomēr konstatētas atsevišķas tās molekulas gāzes fāzē).<ref>{{cite journal | author = D. Sülzle, M. Verhoeven, J. K. Terlouw, H. Schwarz | title = Generation and Characterization of Sulfurous Acid (H2SO3) and of Its Radical Cation as Stable Species in the Gas Phase | journal = [[Angew. Chem. Int. Ed. Engl.]] | volume = 27 | pages = 1533–4 | year = 1988 | doi = 10.1002/anie.198815331 | issue = 11}}</ref> [[Ūdens]] šķīdumos sērpaskābe ir vidēji stipra (pirmā skābuma konstante 1,857) divvērtīga [[skābe]], tai piemīt asa smaka neizreaģējušā SO2 dēļ. Sērpaskābes sāļus sauc par [[sulfīti]]em, bet skābos sāļus — par hidrogēnsulfītiem jeb bisulfītiem.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Mākoņskaitļošana''' jeb '''mākoņdatošana''' ({{val|en|cloud computing}}) tiek skaidrota kā datu glabāšanas, skaitļošanas jaudas vai [[programmatūra]]s pakalpojumu pirkšanu no citas kompānijas, piekļūstot šiem resursiem caur [[Internets|internetu]].<ref name="miljardi">http://www.tvnet.lv/tehnologijas/nozares_jaunumi/357825-petijums_makonskaitlosana_laus_iegut_milardus/ Nozare.lv redakcija. Pētījums: mākoņskaitļošana ļaus iegūt miljardus [tiešsaiste]. [Rīga], 2010. [Skatīts 29.05.2011.].</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francijas Anrī
|     vārds_orig = ''Henri de France''
|         attēls = Biskup.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1121
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1175
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 13
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Luijs VI Resnais]], māte - [[Savojas Adele]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Vīnes Universitāte
| native_name       = ''Universität Wien''
| image_name        = Wien - Universität (2).JPG
| image_size        = 250
| image_alt         =
| caption           = Universitātes galvenā ēka
| latin_name        =
| motto             =
| established       = [[1365]]. gada [[12. marts]]
| type              =
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            = 509,7 miljoni [[eiro]]
| students          = 91 342 <small>(2011)</small>
| country           = [[Austrija]]
| website           = [http://www.univie.ac.at/ univie.ac.at]
| footnotes         =
}}

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{citas nozīmes|tautu|Zemgaļi (nozīmju atdalīšana)|Zemgaļi}}

sentences: '''Ģenētiskā rekombinācija''' ir [[gēns|gēnu]] pārgrupēšanās, kas nosaka jaunu pazīmju un pazīmju kombināciju veidošanos. Visbiežāk rekombinācija notiek hibrīdiska organisma [[gametoģenēze|gametoģenēzē]]. Vienkāršākā rekombinācija ir mātes un tēva gēnu (pazīmju) sajaukšanās neatkarīgas un nejaušas [[gameta|gametu]] kombinēšanās un mejotiskās [[hromosoma|hromosomu]] attālināšanās rezultātā.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Robērs Delonē
| image = Robert Delaunay, Selbstporträt 1905-1906.jpg
| imagesize =
| caption = Delonē pašportrets
| birthname =
| birthdate = {{dat|1885|4|12}}
| location = [[Parīze]], {{FRA}}
| deathdate = {{dat|1941|10|25}}
| deathplace =  [[Monpeljē]], {{FRA}}
| nationality =
| field = [[Glezniecība|gleznošana]]
| training =
| movement = [[Orfisms (māksla)|orfisms]]
| famous works =
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
{{atveidošana}}
'''[[Bokss|Boksā]]''' svara kategorijas jeb divīzijas ir noteikts svara intervāls bokseriem ar fiksētu minimālo un maksimālo robežu. Boksa maču parasti rīko noteiktām svara kategorijām un katrs dalībnieks nedrīkst pārsiegt savai gategorijai noteikto maksimālo limitu. Profesionālajā boksā dalībnieki drīkst piedalīties arī par savu augstākā svara kategorijā, bet amatieru boksā jāievēro arī minimālā svara kategorijas robeža. Noteiktos gadījumos dalībnieki var startēt [[Cīņa bez svara ierobežojuma|cīņā bez svara ierobežojuma]] (catchweight).

sentences: '''2. novembris''' — gada 306. diena (307. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 59 dienas.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Mišels Fuko
|    vārds_orig = ''Michel Foucault''
|        attēls = Michel Foucault 1974 Brasil.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums = Mišels Fuko 1974. gadā
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1926
|    dz_mēnesis = 10
|      dz_diena = 15
|      dz_vieta = {{vieta|Francija|Puatjē}}
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1984
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 25
|       m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = francūzis
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola = Kontinentālā filozofija, poststrukturālisms
|     intereses =
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}
'''Mišels Fuko''' (''Michel Foucault''; {{dat|1926|10|15|N}} — {{dat|1984|6|25|N}}) bija franču filozofs. Viens no ietekmīgākajiem 20. gadsimta domātājiem [[Postmodernisms|postmodernisma]] kustībā. Fuko galvenokārt pievērsies [[psihiatrija]]s, medicīnas, izglītības sistēmas un cietumu sistēmas kritikai, kā arī seksualitātes vēstures izpētei. Īpaši nozīmīgs ir Fuko devums literatūrkritikā un [[zilo teorija|zilo teorijā]].

sentences: '''Autobūve''' ir [[rūpniecība]]s nozare, kas veic [[Ceļu transports|ceļu transporta]] ([[Automašīna|automobiļu]]) ražošanu, galvenokārt aprīkotus ar [[Iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinējiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 235px
|        attēls = Juancito.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = E. asinus x caballus
|       suga_lv = Mūlis
|      binomial = Equus asinus x caballus
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Ceļa savietojums''' ir tāds sliežu platumu savietojums, kas ļauj atšķirīga [[Sliežu platums|sliežu platuma]] vilcieniem piedalīties satiksmē pa kopīgu [[Gulsnis|zemsliežu pamatni]]. Konstruktīvie risinājumi, kādi ir sastopami vai var tikt izveidoti, var būt dažādas sarežģītības. Kaut arī ceļa savietojums kaut kādos gadījumos var dot ievērojamas priekšrocības, kas saistītas, piemēram, ar zemes platību iegūšanu atšķirīga sliežu platumu ceļu būvei, vai ļauj ekspluatēt jau pastāvošas būves, nebūvējot jaunas, tam vienlaikus ir trūkumi, piemēram: katrs savietotais ceļš otram vai pārējiem ceļiem atņem caurlaides spējas; prasa risināt dažādus ar gabarītiem saistītus uzdevumus, tajā skaitā [[perons|peroniem]]; [[SCB|signalizācijas sistēmu]] savietošanu, kurām, iespējams, var atšķirties specifikācijas; elektrificētās līnijās jāsavieto tāpat kontaktvads, kuram arī tāpat specifikācijas un augstums var atšķirties, kā arī var būt ceļa savietojuma ceļa garenass asimetrija pret kontakttīkla kontaktvada zigzaglīniju. Atkarībā no [[dzelzceļa stacija|staciju]] un mezglu konfigurācijas var būt gan vienkāršs ceļa savietojums — līdzīgs parastiem [[ceļa pinums|ceļu pinumiem]], gan ļoti sarežģīts un dārgs un sevī ietvert gan [[pārmija]]s, gan ceļu krustojumus specifiskos kombinējumos. Savietojuma veida izvēlē ņem vērā standarta [[sliežu platums|sliežu platumu]] starpības un savietojumam izvirzāmās ekspluatācijas prasības, piemēram, ātrumam, kā arī — vietējos apstākļus un citus.<br />
[[Ceļa pinums]] atšķirībā no ceļa savietojuma paredzēts tikai viena platuma sliežu ceļiem uz kopīga [[Zemsliežu pamats|zemsliežu pamata]].

sentences: '''Kulta filma''' ir [[kinofilma]], kas ir ieguvusi specifisku un uzticīgu fanu grupu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film%2C+movie |title=All Movie Guide glossary |access-date={{dat|2011|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|04|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100407181945/http://www.allmovie.com/glossary/term/cult+film,+movie }}</ref> Bieži vien kulta filmas nav populāras, ja neskaita to nelielās [[fandoms|fanu bāzes]], taču ir bijuši izņēmumi, kas ir iecienīti plašākā auditorijas lokā (piemēram, filmas "[[Cīņas klubs (filma)|Cīņas klubs]]" un "[[Žokļi (filma)|Žokļi]]"). Daudzas kulta filmas ir šķērsojušas savu sākotnējo kulta statusu un kļuvušas par kinoklasikām (piemēram, filmas "[[Dzīvo miroņu nakts]]" un "[[Klerki]]"), taču citas tiek atzītas par "tik sliktām, ka ir labas" un netiek plaši atzītas (piemēram, filma ''[[Plan 9 from Outer Space]]''). Kulta filmas bieži kļūst par plaukstošas, apmātas un komplicētas fanu subkultūras avotu. Šī iemesla dēļ tās tiek salīdzinātas ar [[kults|kultiem]]. Ne katra filma ar uzticīgu fanu bāzi ir kulta filma. Parasti kulta filmas ir filmas, kas nav īpaši populāras, bet skatītāju loks, kas filmu ir redzējuši un kam tā patīk, izceļas ar īpašu fanātismu. Kulta filmas bieži vien ir ekscentriskas, neseko ierastajiem kino standartiem un apskata tēmas, kas netiek uzskatītas par populārām. Arī kritiķu attieksme pret daudzām kulta filmām ir divdomīga, jo filmu veidotāji bieži noraida parastos stāsta stāstīšanas veidus un tehniskos risinājumus.<ref>Cult films at [http://www.filmsite.org/cultfilms.html Film site]</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Burundi}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Stens Maršs
| color         =
| series        = "[[Dienvidparks|Dienvidparka]]"
| image         =
| caption       =
| first         = [["Dienvidparks" sēriju uzskaitījums#1. sērija - Jēzus pret Frostiju|Jēzus Pret Frostiju]]
| last          =
| creator       = [[Trejs Pārkers]], [[Mets Stouns]]
| portrayer     =
| voice         = [[Trejs Pārkers]]
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[skolēns]]
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     = [[Rendijs Maršs]] (tēvs),
 [[Šarona Marša]] (māte),
[[Šellija Marša]] (māsa)
| religion      = Katolis
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Konrad Lorenz''
| attēls =Konrad Lorenz.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Lorencs
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_gads =1989
| m_mēnesis=2
| m_diena=27
| m_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| pilsonība =
| tautība =[[austrieši|austrietis]]
| darba_vietas = [[Maksa Planka institūts]],
[[Kēnigsbergas Universitāte]],
[[Vīnes Universitāte]]
| alma_mater =[[Vīnes Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]]
| zinātne =[[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi = [[1973]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Šefs Ādams Džons
 | oriģinālnos = ''Burnt''
 |      attēls = AdamsDzons.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Džons Velss]]
 |  producents =
* [[Steisija Šera]]
* [[Ervīns Stovs]]
* Džons Velss
 |   scenārijs = [[Stīvens Naits]]
 |     aktieri =
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Sjenna Millere]]
* [[Alīsia Vīkandere]]
* [[Omārs Sai]]
* [[Daniels Brīls]]
* [[Metjū Rīzs]]
* [[Uma Tūrmane]]
* [[Emma Tompsone]]
 |      mūzika = [[Robs Simonsens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Shiny Penny Productions]]''
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Battle Mountain Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
 | izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|10|22|Ņujorkas pirmizrāde|2015|10|30|ASV|2015|11|20|Latvija|}}
 |     ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/burnt-2015|title=Burnt|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 23, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adamjones.htm|title=Burnt (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 23, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|36,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Šefs Ādams Džons"''' ({{val|en|Burnt}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džons Velss]]. Galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Sjenna Millere]], [[Alīsia Vīkandere]], [[Omārs Sai]], [[Daniels Brīls]], [[Metjū Rīzs]], [[Uma Tūrmane]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|10|22||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Voltas stabs''' bija pirmais praktiski pielietojamais elektroķīmiskais strāvas avots. To izgudroja [[Alesandro Volta]] 1800. gadā.<ref name="Adaptronika">{{grāmatas atsauce|author=Pēteris Apse-Apsītis| title= Adaptronika |date=15 Jūnijs 2015|publisher="RTU Izdevniecība"|isbn=978-9934-10-732-0|page=8}}</ref> Šī [[līdzstrāva]]s baterija sastāvēja no viena vai vairākiem [[galvaniskais elements|galvaniskajiem elementiem]], kas savukārt sastāvēja no [[cinks|cinka]] un [[sudrabs|sudraba]] diskiem, kas tika atdalīti ar sālsūdenī piesūcinātu auduma gabalu. Volta pēc eksperimentiem noteica — jo vairāk galvanisko elementu, jo lielāks elektriskais spēks (tagad tiek saukts par [[elektriskais spriegums|spriegumu]] un mērīts [[volts|voltos]], par godu Voltam) tiek atdots.

sentences: '''Kārta''' ({{val|la|ordo}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Kārta ir nākamā vienība aiz [[Klase (bioloģija)|klases]]. To izmanto tikai [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klasifikācijā; [[augi|augu]] klasificēšanā tiek izmantota [[Rinda (botānika)|rinda]]. Kārtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[apakškārta]]s un [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rothirsch.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Cervus elaphus|Staltbriedis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Protheria|Pirmzīdītāji}}
* {{TaksoSaite|Theria|Dzemdētājzīdītāji}}
| kategorijas = nē
| binomial =Mammalia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>

sentences: '''Aužamās stelles''' ir [[mašīna]], ar kuru mehāniski [[aušana|auž]] audumus. Ar to palīdzību lielos daudzumos var noaust noteikta pinuma, blīvuma un platuma [[audums|audumu]]. Stelles ir viena no [[tekstilrūpniecība]]s pamatmašīnām. Stelles iedala bezatspoļu stellēs un atspoļu stellēs.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|attēls=Reynoutria japonica flower (29).jpg|kategorijas=nē|binomial=Reynoutria|ģints_lv=Dižsūrenes|ģints=Reynoutria|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta=Polygonaceae|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Caryophyllales|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|autors=|att_nosaukums=''Reynoutria japonica''}}'''Dižsūrenes''' ({{val|la|Reynoutria}}) ir [[sūreņu dzimta]]s ģints. Sākotnējais ģints izplatības areāls ir [[Ķīna]]s austrumos, [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] un [[Krievija]]s tālajos austrumos, lai gan sugas ir ieviestas arī [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30017840-2|title=Reynoutria Houtt. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-03-21|language=en}}</ref> Ģints pārstāvji, tostarp [[Japānas dižsūrene]] (''Reynoutria japonica)'' un tās [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdi]], kas veidoti ar [[Sahalīnas dižsūrene|Sahalīnas dižsūreni]] (''Reynoutria sachalinensis''), ir invazīvi augi.

sentences: '''Skinefekts''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''skin'' — 'apvalks') ir [[parādība]], kad, elektrību [[Elektriskais vadītājs|vadošu]] [[fizikāls ķermenis|ķermeni]] ievietojot [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]] vai mainot magnētisko lauku, kurā ķermenis atrodas, vai ķermenī plūstot [[maiņstrāva]]i, ķermenī [[Elektromagnētiskā indukcija|inducējas]] [[virpuļstrāva]]s, kā rezultātā [[Elektriskā strāva|strāva]] ir nevienmērīgi izplatīta vadītājā, tā ka tās [[Strāvas blīvums|blīvums]] vadītāja virsmas tuvumā ir lielāks nekā vadītāja iekšienē.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = ViperaDSCF8246a.JPG
| att_nosaukums = [[Degunragodze]] (''Vipera ammodytes'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
| infrakārta = Caenophidia
| infrakārta_lv = Augstākās čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
|      binomial = Vipera <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''15. februāris''' ir gada 46. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 319 (320 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|Latvijas arheologu|Buhholcs|Buhholcs|uzvārds}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Antons Buhholcs
|     vārds_orig = ''Anton Buchholtz''
|         attēls = Antons Buhholcs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Augusts Buhholcs]], Henriete Bernhofa
|          brāļi = Augusts (1847—1882), Aleksandrs (1851—1893), Ārends (1857—1938)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[Numismātika]], [[arheoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Antons Buhholcs''' ({{val|de|Anton Buchholtz}}; dzimis {{dat|1848|7|16}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1901|10|3}} Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], vēstures pētnieks un kultūras darbinieks. Viens no izcilākajiem [[19. gadsimts|19. gadsimta]] [[Baltija]]s [[numismāts|numismātiem]] un [[arheologs|arheologiem]]. Veica arheoloģiskos izrakumus [[Mārtiņsala]]s baznīcā un pils vietā, atrodot ap 1200 senlietu, veicis izrakumus arī citās viduslaiku un dzelzs laikmeta vēsturiskajās vietās. Viņa Baltijas monētu un medaļu kolekcijā ietilpa vairāk nekā 5000 kalumu un vairāki retumi, kas pašlaik glabājas [[Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs|Rīgas vēstures un kuģniecības muzejā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Maija Bice
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ir laiks
| attēls                   = About Time (2013 film) Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''About Time''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ričards Kērtiss]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Nikija Kentiša Bārnsa]]
| scenārija autors         = Ričards Kērtiss
| galvenajās lomās         =
* [[Donals Glīsons]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Leirds-Klouss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|27|Edinburgas filmu festivāls|2013|9|4|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/about-time-2013-0|title=About Time|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 2, 2019|archive-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190602154558/https://bbfc.co.uk/releases/about-time-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=abouttime.htm|title=About Time (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ir laiks"''' ({{val|en|About Time}}) ir 2013. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ričards Kērtiss]]. Galvenās lomas atveido [[Donals Glīsons]], [[Reičela Makadamsa]], [[Bills Naijs]], [[Toms Holanders]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|6|27||bez}} Edinburgas filmu festivālā.

sentences: '''Tautas skaitīšana''' jeb '''tautskaite''' ir process, kura mērķis ir noskaidrot [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]] konkrētā [[teritorija|teritorijā]] vai pat [[valsts|valstī]]. Iedzīvotāju uzskaite ir veikta jau antīkajā pasaulē, bet pirmā dokumentētā tautas skaitīšana ir veikta [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kad [[Vilhelms Iekarotājs]] pavēlēja izmērīt visas [[Anglija]]s zemes, noteikt to vērtību un nozīmi, kā arī uzskaitīt šo zemju īpašniekus.

sentences: {{Jāuzlabo|jāpārraksta atbilstoši enciklopēdijas prasībām}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Suns
|    oriģinālnos = ''Dog''
|         attēls =  Dog (2022 film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Kerolains]]
|     producents =
* Čenings Teitums
* Rīds Kerolains
* Pīters Kīrnans
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* Brets Rodrigess
|      scenārijs = Rīds Kerolains
|        aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Korjanka Kilčere]]
* [[Ītans Sūplī]]
* [[Emija Reivera Lampmena]]
* [[Nikola LaLiberte]]
|         mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
|      operators = [[Ņūtons Tomass Sigels]]
|        montāža = [[Leslija Džounsa]]
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Free Association''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
|    izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|2|18|ASV|2022|2|25|Latvija}}
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Murphy|first1=Jackson|date=February 19, 2022|title=Box Office: Tom Holland's ''Uncharted'' Plundering $45 Million in Holiday Weekend Debut|url=http://variety.com/2022/film/box-office/uncharted-opening-box-office-dog-1235186135/|website=[[Variety]]|accessdate=February 19, 2022}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|84,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dog (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt11252248/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Suns"''' ({{val|en|Dog}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[ceļa filma]], kuras režisors ir [[Čenings Teitums]] un [[Rīds Kerolains]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Čenings Teitums]], [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]], [[Kevins Nešs]], [[Korjanka Kilčere]], [[Ītans Sūplī]], [[Emija Reivera Lampmena]] un [[Nikola LaLiberte]]. Filmā [[75. reindžeru pulks|armijas reindžeram]] jāved sava kritušā komandiera suns uz viņa bērēm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts =
|reģions = [[Levante]]
|pilsēta = [[Ako (pilsēta)|Ako, Izraēla]]
|piens =  Govs
| pasterizēšana  =
| tekstūra     = Mīksts
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Akavi siers''' ({{val|ar|جبنة عكاوي}}, arī ''Akawi'', ''Akkawi'') ir balts sālīts [[siers]], kas cēlies no [[Izraēla]]s pilsētas [[Ako (pilsēta)|Ako]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cheese.com/ackawi/|title=Ackawi - Cheese.com|website=www.cheese.com|access-date=2016-04-18}}</ref><ref name=Tamimep209>{{grāmatas atsauce|last=Tamime|first=A. Y.|editor=R. K. Robinson and A. Y. Tamime|title=Feta and Related Cheeses|url=https://books.google.com/books?id=dU6W5mXq13MC&q=nablus+cheese&pg=PA209|publisher=Woodhead Publishing|year=1991|isbn=978-1-85573-278-0|pages=209–216}}</ref>

sentences:
]]
'''Kodolkarš''' ir [[karš]], kurā karojošās puses viena pret otru izmanto [[kodolieroči|kodolieročus]]. Kodolkarš ir hipotētiska kara forma. Tiek uzskatīts, ka vistuvāk kodolkaram pasaule nonākusi t.s. [[Kubas krīze]]s laikā 1962. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Viscum album|Baltais āmulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Santalales
|         rinda_lv =Santalu rinda
|           dzimta =Santalaceae
|        dzimta_lv =Santalkoku dzimta
|            ģints =Viscum L.
|         ģints_lv =Āmuļi
|             suga =Viscum album L.
|          suga_lv =Baltais āmulis
|
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkava manī
| attēls                   = Killer inside me 2010 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Killer Inside Me''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maikls Vinterbotoms]]
| producents               = [[Bredfords L. Šlī]]
| scenārija autors         = [[Džons Kurans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Keisijs Afleks]]
| mūzika                   =
* [[Melisa Parmentere]]
* [[Džoels Kedberijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Revolution Films]]''
* ''[[Hero Entertainment]]''
* ''[[Indion Entertainment Group]]''
| izplatītājs              =
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|18|ASV|2010|12|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010|title=The Killer Inside Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 13, 2018|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401112125/http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]13 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=killerinsideme.htm|title=The Killer Inside Me (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slepkava manī"''' ({{val|en|The Killer Inside Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kura balstīta uz Džima Tompsona tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Maikls Vinterbotoms]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Keita Hadsone]], [[Bills Pulmans]] un [[Keisijs Afleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Spītnieces savaldīšana
| attēls = 10 Things I Hate About You film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''10 Things I Hate About You''
| žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Džils Jangers]]
| producents = [[Endrū Lazārs]]
| scenārija autors = * [[Kārena Makkalla]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās = * [[Hīts Ledžers]]
* [[Džūlija Stailsa]]
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Larisa Oleinika]]
* [[Endrū Kīgens]]
* [[Deivids Krumholcs]]
* [[Lerijs Millers]]
* [[Sjūzena Meja Preta]]
* [[Elisona Džennija]]
| mūzika = [[Ričards Gibss]]
| operators =
| montāža =
| studija = [[Touchstone Pictures]]
| izplatītājs = [[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31||bez}}
| ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/10-things-i-hate-about-you-1999|title=10 Things I Hate About You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=10thingsihateaboutyou.htm|title=10 Things I Hate About You (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 22, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|53,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Spītnieces savaldīšana"''' ({{val|en|10 Things I Hate About You}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas veidota kā [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] lugas "Spītnieces savaldīšana" moderna adaptācija. Filmas režisors ir [[Džils Jangers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hīts Ledžers]], [[Džūlija Stailsa]], [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Larisa Oleinika]], [[Endrū Kīgens]], [[Deivids Krumholcs]], [[Lerijs Millers]], [[Sjūzena Meja Preta]] un [[Elisona Džennija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|31||bez}}.

sentences:
sastāv no [[binomiālkoeficienti]]em, kas tiek izmantoti Ņūtona binomā]]
'''Ņūtona binoms''' elementārajā [[algebra|algebrā]] ir [[binoms|binoma]] ''x+y'' izvirzījums ''n''-tajā pakāpē:

sentences: Saskaņā ar vienādu figūru definīciju divus [[Trijstūris|trijstūrus]] sauc par vienādiem, ja tos var uzlikt vienu otram virsū un tie pilnīgi sakrīt.<ref name="Januma+Lude">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija pamatskolai 1. daļa|last1=Januma|first1=Silva|last2=Lude|first2=Inese|publisher=Zvaigzne ABC|year=2002|isbn=9984-22-533-X|location=Rīga|pages=53. - 60}}</ref><ref name="Āboltiņa+Januma">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika. Ģeometrija katrai stundai. 7. klase|last1=Āboltiņa|first1=Baiba|last2=Januma|first2=Silva|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009|isbn=978-9984-40-763-0|location=Rīga|pages=144. - 148}}</ref><ref name="France+Lāce+Pickaine+Miķelsone">{{grāmatas atsauce|title=Matemātika 7. klasei|last1=France|first1=Ilze|last2=Lāce|first2=Gunta|last3=Pickaine|first3=Ligita|last4=Miķelsone|first4=Anita|publisher=Lielvārds|year=2007|isbn=978-9984-11-251-0|location=Rīga|pages=208. - 210}}</ref><ref name="Andžāns+Falkenšteine+Grava">{{grāmatas atsauce|title=Ģeometrija. 7. - 9. klasei. II Trijstūri|last1=Andžāns|first1=Agnis|last2=Falkenšteine|first2=Elīna|last3=Grava|first3=Alfrēds|publisher=Zvaigzne ABC|year=1995|isbn=9984-560-59-7|location=Rīga|pages=31. - 42}}</ref> To pieraksta <math> \vartriangle ABC = \vartriangle DMK </math> un tas nozīmē, ka trijstūri ABC un DMK ir vienādi.

sentences:
{{cita nozīme|valsti|upi Rietumāfrikā|Senegāla (upe)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''République du Sénégal''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Senegālas Republika
|            valsts_nosaukums = Senegal
|               karoga_attēls = Flag of Senegal.svg
|            karoga_nosaukums = Senegālas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Senegal.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Senegālas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = "Un Peuple, Un But, Une Foi"
|                valsts_himna = [[Pincez Tous vos Koras, Frappez les Balafons]]
|               kartes_attēls = Location_Senegal_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Dakara]]
| latd=14 | latm=40 | latNS=N | longd=17 | longm=25 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
[[volofu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentālisms|Pusprezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Sengālas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Makijs Salls]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Senegālas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = =[[Sidiki Kaba]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Senegālas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1960|8|20}}
|                 platība_km2 = 196 712
|               platība_rangs = 87.
|              procenti_ūdens = 2,1
|          iedzīvotāju_skaits = 17 196 308
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 72.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 68
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 134.
|                     IKP_PPP = $26,574 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 112.
|          IKP_PPP_per_capita = $2026
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 137.
|                         HDI = 0.478
|                    HDI_gads = 2012
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 154.
|                        Gini = 40,3
|                   Gini_gads = 2011
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs = 153.
|                      valūta = [[Rietumafrikas franks]]
|                valūtas_kods = XOF
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.sn]]
|              tālsarunu_kods = 221
|                iso_kods_num = 686
|              iso_kods_alfa2 = SN
|              iso_kods_alfa3 = SEN
}}
'''Senegāla''' ({{val|fr|le Sénégal}}), oficiāli '''Senegālas Republika''' ({{val|fr|République du Sénégal}}), ir valsts [[Āfrika]]s rietumos uz dienvidiem no [[Senegālas upe]]s, [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] krastā. Robežojas rietumos ar [[Gambija|Gambiju]], ziemeļos ar [[Mauritānija|Mauritāniju]], austrumos ar [[Mali]] un dienvidos ar [[Gvineja|Gvineju]] un [[Gvineja-Bisava|Gvineju-Bisavu]].
Lielākā pilsēta un galvaspilsēta ir [[Dakara]].

sentences:
{{cita nozīme|dārzeņiem|latviešu ārstu neiroendokrinologu|Alfrēds Jānis Sīpols}}
{{BioTakso infokaste
|       nosaukums = Dārza sīpoli
|        binomial = Allium cepa
|          autors = [[Kārlis Linnejs|Linneaus]], 1753
|          attēls = Mixed onions.jpg
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļi
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. cepa
|         suga_lv = Dārza sīpoli
|          suga_r = Dārza sīpoli
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kolins Trevors Pilindžers
|     vārds_orig = ''Colin Trevor Pillinger''
|         attēls = Colin Pillinger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Pilindžers 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Kingsvūda]], [[Glosteršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kembridža]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]], [[Atvērtā universitāte]], [[Grešema koledža]]
|     alma_mater = [[Svonzē Universitāte]]
|        zinātne = [[planetoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kolins Trevors Pilindžers''' ({{val|en|Colin Trevor Pillinger}}; dzimis {{dat|1943|5|9}}, miris {{dat|2014|5|7}}) bija angļu [[planetoloģija|planetologs]]. Strādāja par profesoru [[Atvērtā universitāte|Atvērtajā universitātē]]. Bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] avarējušās [[Marss (planēta)|Marsa]] zondes ''[[Beagle 2]]'' galvenais pētnieks un darbojās Marsa meteorītu pētnieku grupā.

sentences: '''Dialogs''' ({{val|grc|διάλογος}}, ''diálogos'' — ‘saruna’) ir [[saskarsme|saziņa]] starp divām vai vairākām personām, kas parasti ir nejauša, iepriekš neplānota. Šāds sarunas veids ir raksturīgs ikdienas sarunvalodai. Dialogs var izpausties gan kā [[runa|saruna]], gan [[rakstīšana|rakstiskā veidā]]. Dialogā pamīšus runā vai raksta katrs no tā dalībniekiem, katrs dialogā ir gan runātājs, gan klausītājs. Tā ir galvenā dialoga atšķirība no [[diskusija]]s vai [[debates|debatēm]], kur klausītājs var būt arī pasīvs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Hidrostatiskie manometri''' — vienkāršākās ierīces [[Vakuums|vakuuma]] mērīšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Globulina gibba.jpg
|     att_nosaukums= Globulīna ''[[Globulina gibba]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|       apakšklase = Nodosariana
|    apakšklase_lv = Nodosariānas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|       apakškārta = Polymorphinina
|    apakškārta_lv = Polimorfinīnas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|      apakšdzimta = Polymorphininae
|   apakšdzimta_lv = Polimorfinīnes
|            ģints = Globulina
|         ģints_lv = Globulīnas
|         binomial = Globulina d'Orbigny, 1839
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Globulīnas''' (''Globulina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Ģinti 1839. gadā izveidoja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]]. Globulīnu [[tipiskā suga]] ir ''[[Globulina gibba]]'' (d'Orbigny in Deshayes, 1832). [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] globulīnas ir zināmas no [[Jura (periods)|juras]] perioda līdz mūsdienām.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Exxon Mobil Corporation
| Logo                =
| Sauklis             = Taking on the world's toughest energy challenges
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/xom.html XOM])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = 1870. gadā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] kā ''Standard Oil''
| Sēdeklis            = [[Īrvinga]], [[Teksasa]], {{USA}}
| Vadība              = Darens Vudss
| Darbinieku_skaits   = 106 100
| Apgrozījums         = 358,6 miljardi USD (2007)
| Aktīvi              = 242,1 miljardi USD (2007)
| Peļņa               = 40,6 miljardi USD (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]]
| Mājaslapa           = http://www.exxonmobil.com/
}}
'''ExxonMobil''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nafta]]s un [[gāze]]s ieguves, pārstrādes un to produktu pārdošanas uzņēmums, lielākā pasaules privātā naftas kompānija. Iegūst un pārstrādā 3% no pasaules naftas produktiem. Tomēr pasaulē ir vairākas citas valstij piederošas naftas kompānijas, kas pēc produkcijas apjomiem ir lielākas par ''ExxonMobil''. ''ExxonMobil'' biznesa prakse bieži tiek kritizēta vides aizsardzības, politikas lobēšanas un cilvēktiesību sakarā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mobilā telefona infokaste
| logo =
| os = '''Oriģinālā:''' ''[[Android Marshmallow|Android 6.0 (Marshmallow)]]'' EMUI 4 <!-- Operating system at initial release, then optionally list "upgrades to", etc. -->
'''Pašreizējā:''' ''[[Android Nougat|Android 7.0 (Nougat)]]'' EMUI 5
| soc = ''[[HiSilicon Kirin 955]]''
| gpu = ''[[Mali (GPU)|Mali-T880 MP4]]''
}}
'''''Huawei P9''''' ir [[Ķīna]]s uzņēmuma ''[[Huawei]]'' augstākās klases ''[[Android]]'' [[viedtālrunis]], kas izlaists 2016. gadā. Tas ir ''[[Huawei P8]]'' pēctecis, un tam ir gandrīz tāds pats dizains, tomēr atšķiras ar dubulto kameru aizmugurē, kas izstrādāta kopā ar ''[[Leica]]'', kā arī pirkstu nospiedumu sensoru. ''Huawei P9'' darbojas operētājsistēmā ''Android 6.0 Marshmallow'' un tam ir 5,2 collu Full HD IPS-NEO [[šķidro kristālu displejs|LCD]] displejs.

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences: '''29. maijs''' ir gada 149. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (150. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 216 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 karte, kurā attēlotas galvenās mūsdienās izplatītās [[Reliģija|reliģijas]]]]
'''Islāms Āfrikā''' ir otra izplatītākā [[reliģija]] pēc [[Kristietība|kristietības]].

sentences: '''Sasalšana''' ir [[fāžu pāreja]], kad [[matērija]] maina savu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokli]] no [[Šķidrums|šķidras]] uz [[Cieta viela|cietu]], ja tās [[temperatūra]] pazeminās zem sasalšanas punkta. Savukārt, '''sacietēšana''' ir līdzīgs process, kurā šķidrums pārvēršas par cietu, nepazeminot temperatūru, bet palielinot to ietekmējošo spiedienu. Neskatoties uz tehnisko iedalījumu, šie divi procesi ir ļoti līdzīgi un abi termini bieži vien tiek lietoti kā sinonīmi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džampstrīta 22
| attēls                   = 22 Jump Street Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''22 Jump Street''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 =
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
| producents               =
* [[Džona Hills]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Bakals]]
* [[Orens Uziels]]
* [[Rodnijs Rotmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džona Hills]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Pīters Stormeirs]]
* ''[[Ice Cube]]''
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Media Rights Capital]]''
* ''[[Original Film]]''
* ''[[The Cannell Studios]]''
* ''[[Storyville]]''
* ''[[75 Year Plan Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|6|4|Ņujorkas pirmizrāde|2014|6|13|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/22-jump-street-2014|title=22 Jump Street|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 17, 2019|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430195740/http://www.bbfc.co.uk/releases/22-jump-street-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=21jumpstreet2.htm|title=22 Jump Street (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|331,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Džampstrīta 21]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džampstrīta 22"''' ({{val|en|22 Jump Street}}) ir 2014. gada komēdija, kuras režisors ir [[Nikolauss Gūsens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džona Hills]], [[Čenings Teitums]], [[Pīters Stormeirs]] un ''[[Ice Cube]]''. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|6|4||bez}} Ņujorkā. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "[[Džampstrīta 21]]".

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Formaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|CAS numurs=50-00-0
|ķīmiskā formula=HCHO
|molmasa=30,03
|blīvums=pie -20 °C 815
|kušanas temperatūra=156 K (-117 °C)
|viršanas temperatūra=253,9 K (-19,3 °C)
}}
'''Formaldehīds''' (metanāls, HCHO) ir [[gāze]] ar izteiktu, asu smaku. Tas ir vienkāršākais [[aldehīdi|aldehīds]]. Formaldehīds veidojas kurināmā nepilnīgas sadegšanas procesos. Formaldehīds ir izplatīts iekštelpu gaisa piesārņotājs (klasificēts kā [[gaistošie organiskie savienojumi|GOS]]). Telpās formaldehīda izgarojumu galvenie avoti ir [[finieris]], skaidu plāksnes, [[audums|audumi]], daži putu izolācijas materiāli, stiklšķiedra, tepiķi un to līme, dažas krāsas un grīdas apdares materiāli. Formaldehīds ir arī automašīnu izplūdes gāzu sastāvā. Formaldehīds ir kancerogēns, indīgs, alerģisks un kodīgs. Formaldehīds labi šķīst ūdenī, un tādu šķīdumu sauc par '''formalīnu'''. Lai šķīdumā formaldehīds mazāk polimerizētos, formalīnam liek klāt arī metanolu.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Ģedimina tornis
| native_name = ''Gedimino pilies bokštas''
| other_name =
| image = Gediminas Tower in Vilnius (cropped).jpg
| image_size =
| caption =
| locmapin = Viļņa#Lietuva#Eiropa
| lat_degrees = 54
| lat_minutes = 41
| lat_seconds = 12.12
| lat_direction = N
| long_degrees = 25
| long_minutes = 17
| long_seconds = 26.52
| long_direction = E
| type =
| etymology =
| location = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| elevation =
| height =
| built =
| built_for =
| current_use =
| architect =
| visitors_num =
| visitors_year =
| visitors_ref =
}}
'''Ģedimina tornis''' ({{val|lt|Gedimino pilies bokštas}}) ir vēstures un kultūras piemineklis [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. [[Viļņas piļu komplekss|Viļņas Augšpils]] dienvidu tornis. Nozīmīgs Viļņas un visas Lietuvas valsts un vēstures simbols.

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 9.
|attēls         = 9Saeima.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 2006. gadā
|sākums         = {{dat|2006|11|07|N}}
|beigas         = {{dat|2010|11|01|N}}
|priekšsēdētājs =
* [[Indulis Emsis]] (līdz {{dat|2007|9|21|SK}})
* [[Gundars Daudze]] (no {{dat|2007|9|21|SK}})
|pr biedri      = [[Vineta Muižniece]] (līdz {{dat|2009|9|3|SK}})
* [[Kārina Pētersone]] (līdz {{dat|2009|3|19|SK}} un no {{dat|2010|4|15|SK}})
* [[Solvita Āboltiņa]]
(no {{dat|2009|3|19|SK}})
|frakcijas      =
* [[Tautas partija]] (23)
* [[Zaļo un Zemnieku savienība]] (18)
* [[Jaunais laiks]] (18)
* [[Saskaņas centrs]] (17)
* [[Latvijas Pirmā partija]]/[[Latvijas ceļš]] (10)
* [[Tēvzemei un Brīvībai/LNNK]] (8)
* [[PCTVL]] (6)
|pirms          = [[8. Saeima]]
|pēc            = [[10. Saeima]]
}}
'''9. [[Saeima]]''' ir [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]], kas savu darbību sāka {{dat|2006|11|07}} un beidza {{dat|2010|11|01}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Zazie dans le Métro''
| operators =
| attēls = Zazie-dans-le-metro-poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Luijs Malls]]
| producents = Luijs Malls
| scenārijs = * Luijs Malls
* [[Žans Pols Rapno]]
| aktieri = * [[Katrina Demonžo]]
* [[Filips Nuarē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Zazie dans le Métro''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1960|10|26}}
| ilgums = 89 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Zazie dans le Métro''''' ir 1960. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Luijs Malls]], kurš scenāriju sarakstīja kopā ar [[Žans Pols Rapno|Žanu Polu Rapno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Katrina Demonžo]] un [[Filips Nuarē]]. Filma balstīta uz [[Raimons Keno|Raimona Keno]] tāda paša nosaukuma 1959. gada romānu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Ibn Haldūns
|     vārds_orig = ابن خلدون
|         attēls = Bust of Ibn Khaldun (Casbah of Bejaia, Algeria).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ibn Haldūna krūšutēls
|        dz_gads = 1332
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Hafsid Dynasty (1229 - 1574).svg}} [[Tunisa]], [[Hafsīdu valsts]] (tagad {{TUN}})
|         m_gads = 1406
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{flagicon image|Mameluke Flag.svg}} [[Kaira]], [[Mamluku valsts]] (tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[arābi|arābs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[sociālās zinātnes]], [[socioloģija]], [[vēsture]], [[historiogrāfija]], [[vēstures filozofija]], [[demogrāfija]], [[diplomātija]], [[ekonomika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[demogrāfija]]s celmlauzis, [[historiogrāfija]], [[kultūras vēsture]], [[vēstures filozofija]], [[socioloģija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Jonizētais ūdeņraža mākonis''' jeb tā sauktais '''H II reģions''' ir karstas [[gāze]]s un [[plazma]]s mākonis, kurā atrodas liels skaits [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomu]] [[jonizācija|jonizētā]] stāvoklī. Šādā mākonī "dzimst" jaunas zilgani baltas [[zvaigzne]]s, kuras izstaro [[ultravioletais starojums|ultravioleto starojumu]], kas jonizē apkārt esošās ūdeņraža [[molekula]]s. Jonizētā ūdeņraža mākoņa temperatūra ir ~ 7000 līdz 9000 [[kelvins|K]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=%C5%ABde%C5%86ra%C5%BEa%20m%C4%81konis&id=785722&&g=1 Letonika.lv (jonizētais ūdeņraža mākonis)]</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|dzimta=Magnoliopsida|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta_lv=Rubiju dzimta|binomial=Galium verum|ģints=Galium|ģints_lv=Madaras|suga=Galium verum|suga_lv=Īstā madara|rinda=Gentianales|att_izmērs=250px|attēls=Galium verum Przytulia właściwa 2020-07-12 02.jpg|valsts=Plantae}}'''Īstā madara''' (''Galium verum'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp, [[Latvija|Latvijā]], sausās [[Pļava|pļavās]], mežmalās, [[Kāpa|kāpās]] un gar [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] uzbērumiem.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass      = vcard plainlist
| aboveclass     = fn org
| above          = {{{name}}}
| subheader      = {{{native_name|}}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Pale Blue Eye''
| operators =
| attēls = The Pale Blue Eye poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Skots Kūpers]]
| producents = * Skots Kūpers
* [[Kristians Beils]]
* [[Džons Lešers]]
* [[Tailers Tompsons]]
| scenārijs = Skots Kūpers
| aktieri = * Kristians Beils
* [[Harijs Mellings]]
* [[Džiliana Andersone]]
* [[Lūsija Bointone]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''The Pale Blue Eye''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Streamline Global Group''
* ''Le Grisbi Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|12|23|ASV|2023|1|6|Netflix}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Pale Blue Eye''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Kūpers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]], [[Harijs Mellings]], [[Džiliana Andersone]], [[Lūsija Bointone]] un [[Roberts Djuvals]]. Filma balstīta uz Luisa Beiarda 2003. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2022/film/news/the-pale-blue-eye-trailer-christian-bale-edgar-allan-poe-1235414035/|title=‘The Pale Blue Eye’ Trailer: Christian Bale Teams With Edgar Allan Poe to Investigate a Grisly Murder in Netflix Thriller|last=Zee|first=Michaela|last2=Zee|first2=Michaela|website=Variety|access-date=2023-01-12|date=2022-12-07|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Sunža (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sunža
| citvaloda      = ru
| oriģinālnosaukums = Су́нжа
| attēls            = Грозный_река_Сунжа.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sunža Groznijā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Uškorta]], [[Ingušija]], [[Galvenā Kaukāza grēda]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Tereka]]
| sāk_plat_d=42 | sāk_plat_m=55 | sāk_plat_s=37 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=44 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=54 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=43 | iet_plat_m=26 | iet_plat_s=27 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=46 | iet_gar_m=08 | iet_gar_s=05 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 278
| iztekas_augstums  = 1200
| ietekas_augstums  = 28
| kritums           =
| caurtece          = 82,9
| gada_notece       =
| baseins           = 12 000
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Čečenija#Krievija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Kārnegija zāle''' ({{lang-en|Carnegie Hall}}) ir koncertzāle [[Ņujorka|Ņujorkā]], kas atrodas Septītās avēnijas un 57. ielas stūrī [[Manhatana|Manhatanā]]. Viena no prestižākajām klasiskās mūzikas koncertzālēm pasaulē. Šodien Kārnegija zālē notiek arī džeza un vieglās mūzikas koncerti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Ouklejka_pruhovaná_2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv=Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Alburninae
| apakšdzimta_lv=Vīķu apakšdzimta
| ģints = Alburnoides
| ģints_lv = Pavīķes
| suga = Alburnoides bipunctatus
| suga_lv = Pavīķe
| binomial =Alburnoides bipunctatus <small>([[Marcus Elieser Bloch|Bloch]], 1782)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
}}
'''Pavīķe''' jeb '''strauta pavīķe''' (''Alburnoides bipunctatus'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Centrālāzija|Centrālāzijā]].<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/4875 FishBase: Alburnoides bipunctatus  (Bloch, 1782) Schneider]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-nonāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)7CH3
|molmasa=128,2
|blīvums=718
|kušanas temperatūra=−53 °C
|viršanas temperatūra=151 °C
}}

sentences: '''Bārs''' (no {{val|el|βάρος}} (''baros'') — 'smagums') ir [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērvienība. Viens bārs ir aptuveni vienāds ar vienu atmosfēru. Tas ir 105 N/m² jeb 100 000 Pa. Meteoroloģijā parasti izmanto milibāru (0,001 bārs jeb 1/1000 no bāra; 1000 dyn/cm² jeb 0,986923×10−3 atm). Atmosfēras spiediena noteikšanai uz citām [[planēta|planētām]] bieži izmanto mikrobāru jeb bāra miljono daļu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Azelaīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H16O4
|molmasa=188,23
|blīvums=1251
|kušanas temperatūra=106,5 °C
|viršanas temperatūra=287 °C pie 100 mmHg
}}
'''Azelaīnskābe''' (nonāndiskābe, 1,7-heptāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)7–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Azelaīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''azelainātiem'''. Azelaīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences: '''Ksi hiperons''' ir [[barioni|barions]], kas sastāv no [[u kvarks|u kvarka]] vai [[d kvarks|d kvarka]] un diviem [[s kvarks|s kvarkiem]] jeb dīvainajiem kvarkiem. Ksi hiperons pieder pie [[ksi daļiņa|ksi daļiņām]]. Ksi hiperonu [[izotopiskais spins]] vienmēr ir 1/2.

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Bulgārijā|Polarstacijas]]

sentences: '''Kodolu dalīšanās''' ir [[kodolreakcija|kodolreakciju]] veids, kurā notiek [[atoma kodols|atomu kodolu]] sadalīšanās mazākos kodolos. Šāda kodolu dalīšanās ir enerģētiski izdevīga kodoliem ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] virs 90, taču praktiski [[kodolenerģija|kodolenerģiju]] var iegūt tikai no sevišķi lieliem kodoliem ([[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] kodoliem). Tas izskaidrojams ar enerģētisko barjeru, kas traucē kodolu dalīšanos. Kodolu dalīšanos ierosina, apstarojot tos ar [[neitrons|neitroniem]] (šo procesu sauc par '''kodolu skaldīšanu'''). Daži [[izotops|izotopi]], piemēram, urāns-235, var dalīties arī patvaļīgi — tā ir '''kodolu spontānā dalīšanās'''. Sadaloties atoma kodolam, izdalās liels daudzums [[enerģija]]s (ap 1 [[elektronvolts|MeV]] uz [[nuklons|nuklonu]]), kā arī viens vai vairāki brīvi neitroni. Papildu neitroni rodas tādēļ, ka smagajos kodolos neitronu ir proporcionāli vairāk, nekā vieglajos, tādēļ kodolu skaldīšanā daži neitroni "paliek pāri". Radušies brīvie neitroni savukārt var ierosināt citu kodolu dalīšanos — to sauc par ķēdes kodolreakciju. Lai ķēdes reakcija neapsīktu, nepieciešams, lai katrā tās posmā brīvo neitronu skaits nesamazinātos. Nākamās ķēdes reakcijas "paaudzes" neitronu skaita attiecību pret iepriekšējās paaudzes neitronu skaitu sauc par [[neitronu pavairošanās koeficients|neitronu pavairošanās koeficientu]]. Ja tas ir mazāks par 1, ķēdes kodolreakcija nenotiek, ja lielāks par 1 — pieaug lavīnveidā un notiek [[kodolsprādziens]]. Lai kodolreakcija būtu vadāma, neitronu pavairošanās koeficientam jābūt ļoti tuvam 1 (bet lielākam par 1). Pavairošanās koeficients ir lielāks par 1 tad, ja skaldāmā materiāla [[masa]] ir lielāka par [[kritiskā masa|kritisko masu]].

sentences:
{{noformējums+}}
'''Perpendikuls''' ir perpendikulārs [[nogrieznis]], kas no kāda punkta novilkts pret [[Taisne|taisni]], un kuras atrodas tā galapunkts.<ref name=":0">Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 357. lpp.</ref> Perpendikuls ir īsākais [[attālums]] no punkta vai taisnes līdz taisnei. Perpendikulāru nogriezni, kas no punkta novilkts pret taisni un kuru viens galapunkts atrodas uz šīs taisnes, sauc par perpendikulu no punkta pret taisni.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 66. lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kūka
| attēls                   = Cake poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cake''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Daniels Bārnzs]]
| producents               =
* [[Bens Bārnzs]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Kristīna Hāna]]
* [[Kortnijs Solomons]]
* [[Marks Kantons]]
| scenārija autors         = [[Patriks Tobins]]
| galvenajās lomās         =
* Dženifere Anistone
* [[Adriana Baraza]]
* [[Mamija Gamere]]
* [[Felisitija Hafmane]]
* [[Viljamss H. Meisijs]]
* [[Kriss Mesina]]
* [[Lūsija Punča]]
* [[Brita Robertsone]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Sems Vortingtons]]
| mūzika                   = [[Kristofers Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Freestyle Releasing]]''
* ''[[After Dark Films]]''
* ''[[Echo Films]]''
* ''[[Cinelou Films]]''
| izplatītājs              = ''Freestyle Releasing''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|9|8|Toronto kinofestivāls|2014|12|31|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cake-2014|title=Cake|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2020|09|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200918230248/https://www.bbfc.co.uk/releases/cake-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7-10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cake.htm|title=Cake (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kūka"''' ({{val|en|Cake}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Daniels Bārnzs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Adriana Baraza]], [[Mamija Gamere]], [[Felisitija Hafmane]], [[Viljamss H. Meisijs]], [[Kriss Mesina]], [[Lūsija Punča]], [[Brita Robertsone]], [[Anna Kendrika]] un [[Sems Vortingtons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|8||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Betula ermanii|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula ermanii|suga_lv=Akmens bērzs|attēls=Betula ermanii kz07.jpg|attēls2=Betula ermanii in Kuril nature reserve.jpg}}
'''Akmens bērzs''' ({{val-la|Betula ermanii}}) ir mainīga izskata [[bērzu dzimta]]s suga. Tā ir sastopama [[Ķīna]]s ziemeļaustrumos, [[Koreja|Korejā]], [[Japāna|Japānā]] un [[Krievijas Tālie Austrumi|Krievijas Tālajos Austrumos]] ([[Kuriļu salas|Kuriļu salās]], [[Sahalīna|Sahalīnā]], [[Kamčatka|Kamčatkā]]).<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=[3rd ed.]|title=A-Z encyclopedia of garden plants|url=https://www.worldcat.org/oclc/299238159|publisher=Dorling Kindersley in association with the Royal Horticultural Society|date=2008|location=London|isbn=978-1-4053-3296-5|oclc=299238159|pages=1136}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Jane Goodall''
| attēls =Jane Goodall HK.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Gombestrīma nacionālais parks]], [[Tanzānija]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[zooloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[šimpanze|šimpanžu]] pētniecība
| apbalvojumi =[[Britu impērijas ordenis]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A330''
|attēls               = 2010-06-30 A330 LH D-AIKK EDDF 02.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A330-300'' 2010. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1992|11|2|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1994|1|11|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1992. gada
|skaits               = 1205 (2015. gada jūlijā)
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A330neo]]''
}}
'''''Airbus A330''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To kopš 1992. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Oszupes pagasts}}
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kolters Vols
|      Vārds_orig = ''Colter Wall''
|          Attēls = 20171006 Colter Wall.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava = yes
|        Apraksts = Kolters Vols 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1995|6|27}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Sviftkarenta}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[vesternmūzika]], [[kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folkmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis
|     Instrumenti = vokāls, ģitāra
|            Gadi = 2014—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[RCA Records|RCA]], ''La Honda'', ''Black Hole'', ''[[Thirty Tigers]]'', ''Young Mary's''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|colterwall.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Kolters Vols''' ({{val|en|Colter Wall}}; dzimis {{dat|1995|6|27}}) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. Vola mūzika, kas atpazīstama ar viņa zemo, rupjo [[Baritons|baritona]] balsi un stāstošiem dziesmu vārdiem, ietver [[Kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folka]] un vesternmūzikas stilus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Viljams Bleiks
|         vārds_orig = ''William Blake''
|             attēls = William Blake by Thomas Phillips.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1757
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = {{Vieta|Anglija|Londona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1827
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{Vieta|Anglija|Londona}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = William Blake signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzeja|dzejnieks]], gleznotājs
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Viljams Bleiks''' ({{val|en|William Blake}}; dzimis {{dat|1757|11|28}}, miris {{dat|1827|8|12}}) bija angļu dzejnieks, gleznotājs, gravieris. Savas dzīves laikā viņš nebija populārs, taču tagad V. Bleiks tiek atzīts par vienu no nozīmīgākajiem angļu [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem. Tāpat viņš tiek uzskatīts par angļu revolucionāro romantiķu priekšteci.<ref name="literatūra">{{Grāmatas atsauce|title= Ārzemju literatūras vēsture, XVII—XVIII Gs.|last= |first= |authorlink= |year= 1971|publisher= Zvaigzne|isbn= |page= 364|pages=}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiCl4
|molmasa=189,71
|blīvums=1730
|kušanas temperatūra=-24 °C
|viršanas temperatūra=136,4 °C
}}
'''Titāna tetrahlorīds''' (TiCl4) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, smags šķidrums. Šo savienojumu iegūst, hlorējot [[titāns|titāna]] rūdu (kas sastāv no netīra [[titāna dioksīds|titāna dioksīda]]). Titāna tetrahlorīds ir stabilākais titāna hlorīds, to attīra destilējot. Titāna tetrahlorīdu lieto par visu pārējo titāna savienojumu izejvielu. Titāna tetrahlorīds ir viens no dažiem metālu hlorīdiem, kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[šķidrums]].

sentences:
[[Kategorija:Vikipēdija]]<!-- nepārvietot uz lapas beigām -->
{{shortcut|WP:BOTREQ}}
{{arhīvi| search = yes}}
{{ombox | text = Šajā lapā [[WP:Boti|botiem]] vari pieprasīt, piemēram, masveida teksta nomaiņu, kategoriju pārvietošanu/pievienošanu/noņemšanu
}}
{{Pievienot jaunu tematu|Pievienot jaunu pieprasījumu}}

sentences: '''Clipper''' ir [[programmēšanas valoda]], ko izmanto, lai radītu [[datorprogramma|programmatūras programmas]], kas sākotnēji darbojās galvenokārt saskaņā ar [[DOS]]. Lai gan tā ir spēcīga vispārēja lietojuma programmēšanas valoda, tā bija galvenokārt izmantota, lai izveidotu [[datubāze]]s/biznesa programmas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|rinda=Asterales
|suga_lv=Tīruma usne
|suga=Cirsium arvense
|ģints_lv=Dadži
|ģints=Cirsium
|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta
|dzimta=Asteraceae
|rinda_lv=Asteru rinda
|klase_lv=Divdīgļlapji
|klase=Magnoliopsida
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|nodalījums=Magnoliophyta
|valsts_lv=Augi
|valsts=Plantae
|autors= (L. ) Scop.
|attēls=
Cirsium arvense - põldohakas.jpg
}}
'''Tīruma usne''' (''{{Val-la|Cirsium arvense}}'') ir mainīga izskata [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga, kura ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, [[Rietumāzija|rietumu]] un [[Centrālāzija|centrālajā]] Āzijā.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| 10
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| 20
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| 30
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| 40
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| 50
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| 60
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| 70
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| 80
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| 90
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| 10
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| 11
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| 12
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| 13
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| 14
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| 15
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| 16
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| 17
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| 19
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| 20
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| 21
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| 22
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| 23
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| 24
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| 25
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| 26
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| 27
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| 28
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| 29
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| 30
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| 31
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| 32
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| 33
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| 34
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| 35
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| 36
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| 37
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| 38
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| 39
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| 40
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| 41
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| 42
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| 43
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| 44
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| 45
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| 46
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| 47
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| 48
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| 49
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| 50
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| 51
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| 52
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
20. gadsimta sākuma kuļmuca]]
'''Kuļmuca''', '''sviesta muca''' jeb '''ķērne''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''kerne''<ref>{{Laikraksta atsauce |author=Brigita Bušmane |date=2005. gada 5. marts |title=Paniņu nosaukumi latviešu valodas izloksnēs |journal=МАТЕРИАЛЫ XXXIV Международной филологической конференции |publisher=[[Sanktpēterburgas Valsts universitāte]] |page=8—9. lpp |url=http://www.genling.nw.ru/baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |access-date=2015. gada 14. Septembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20060204182501/http://www.genling.nw.ru/Baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |archive-date=2006. gada 4. Februāris }}</ref>) ir ierīce, ko izmanto [[krējums|krējuma]] sakulšanai [[sviests|sviestā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |title= Kuļmuca |publisher= Tēzaurs |language= latviski |accessdate= 2015. gada 14. septembrī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref>

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name         = Lietuvas Zooloģiskais dārzs
|logo             =
|logo_caption     =
|image            = Zoologijos sodas1 2007-07-15.jpg
|image_caption    = Zooloģiskā dārza plāns
|location         = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
|date_opened      = {{dat|1938|7|1}}<ref name=times/>
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  54.902222  | latNS  =
| longd =  23.9525 | longEW =
|area             = 15,66 hektāri
|num_species      = 232 (2017)
|num_animals      = 2166 (2017)
|largest_tank_vol =
|total_tank_vol   =
|annual_visitors  = 154350 (2016)
|members          =
|exhibits         = akvārijs, reptīļu māja, mērkaķu māja, tīģeru nostūris, putnu māja
|website          = [http://www.zoosodas.lt/ www.zoosodas.lt]
}}
'''Lietuvas Zooloģiskais dārzs''' ({{val|lt|Lietuvos zoologijos sodas}}) pirms tam zināms kā '''Kauņas Zooloģiskais dārzs''' ir vecākais zinātniskais [[zooloģiskais dārzs]] [[Lietuva|Lietuvā]].<ref name=times/> Tas atrodas [[Ažuolinas parks|Ažuolinas ozolu birzs]] parkā [[Kauņa]]s dienvidrietumos, [[Žaļakalnes seņūnija|Žaļakalnes seņūnijā]].<ref>{{Ziņu atsauce | first= | last= | coauthors=  |  title=Information about zoo | date= | publisher=Kaunas Zoo | url =http://www.zoosodas.lt/?tid=1&stid=33&lvl=1&lid=33〈=1 | work = | pages = | accessdate = 2008-05-18 | language = Lithuanian}}</ref> Zooloģiskā dārza teritorija aizņem 15,66 hektārus zemes.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Berta Karlika
|     vārds_orig = ''Berta Karlik''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Austrija
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[astats|astata]] atklāšana [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos
|    apbalvojumi = Haitingera balva ķīmijā (1947)<br />Vilhelma Eksnera medaļa (1954)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Berta Karlika''' ({{val|de|Berta Karlik}}; dzimusi {{dat|1904|1|24}}, mirusi {{dat|1990|2|4}}) bija [[Austrija|austriešu]] [[fiziķis|fiziķe]], pirmā sieviete, kas kļuva par [[Vīnes Universitāte]]s profesori. Atklājusi 85. ķīmisko elementu [[astats|astatu]] [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57082867}}
'''2019. gada Parīze—Nica''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 10. līdz 17. martam. Tā bija 77. reize, kad notika [[Parīze—Nica]] sacensības un tās bija sestās sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences: '''4. jūlijs''' ir gada 185. diena (186. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 180 dienas.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Donjanas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Parque nacional y natural de Doñana''
 |   iucn_category = II
 |           photo = Pinus pinea Doñana 1.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Spānija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 37 |  latm = 01 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 6 | longm = 26 | longs =  | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Spānija|Andalūzija}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=543}}
 |     established = {{dat|1969|10|16}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Vides ministrija
 |         website = {{URL|https://www.miteco.gob.es/}}
 |       footnotes =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Donjanas nacionālais parks
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, ix, x
|        designation1_date = 1994, 2005
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/685 685]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{Vieta|Spānija}}
|   designation1_free2name = Laukums
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Donjana (''Doñana'')
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1982|05|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 111 646 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/234 234]
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Butāna]]
[[Kategorija:Āzijas valodas]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maiņas beigas
| oriģinālnos = ''End of Watch''
| attēls = End of Watch Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma, trilleris, drāma
| režisors = [[Deivids Eijers]]
| producents = * Deivids Eijers
* [[Džons Lesners]]
* [[Nigels Sinklērs]]
* [[Mets Džeksons]]
| scenārijs = Deivids Eijers
| aktieri = * [[Maikls Penja]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Natālija Martineza]]
* [[Frenks Grillo]]
* [[Deivids Harbors]]
| mūzika = [[Deivids Sardijs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Exclusive Media]]''
* ''[[Crave Films]]''
* ''[[CECTV Films]]''
* ''[[Emmett/Furla Films]]''
| izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
| izdošana = {{filmas datums|2012|9|8|Toronto kinofestivāls|2012|9|21|ASV}}
| ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/end-watch-2012-0|title=End of Watch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 9, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106082522/http://bbfc.co.uk/releases/end-watch-2012-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=endofwatch.htm|title=End of Watch (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|48,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Maiņas beigas"''' ({{val|en|End of Watch}}) ir 2012. gada ASV asa sižeta trillera filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Deivids Eijers]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Penja]], [[Anna Kendrika]], [[Džeiks Jillenhols]], [[Amerika Ferrera]], [[Natālija Martineza]], [[Frenks Grillo]] un [[Deivids Harbors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|8||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bugrina
 | official_name            = ''Бугрино''
 | settlement_type          = ciemats
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Бугрино - panoramio (7).jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Kolguevsky (Nenetsia).svg
 | image_shield             = 83kolguevskiyss g.png
 | shield_size              = 75px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļrietumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Ņencu autonomais apvidus]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1889
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 0.55
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2017
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 417
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+3]]
 | utc_offset               = +3
 | latd = 68| latm = 46| lats = 58| latNS = N
 | longd = 49| longm = 18| longs = 13| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://kolgadm.ru}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''3. augusts''' ir gada 215. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (216. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 150 dienas.

sentences: '''UNIX''' ir [[Pārnesamā programmatūra|pārnesama]], daudzuzdevumu un daudzlietotāju [[operētājsistēma]], ko sākotnēji izstrādāja [[ATT|AT&T]] [[Bell Labs]] darbinieki, tai skaitā [[Kens Tomsons]], [[Deniss Ričijs]] un [[Daglass Makilrojs]]. Mūsdienās UNIX ir sadalījusies vairākos atzaros, ko laika gaitā ir izstrādājuši AT&T, vairāki komerciāli uzņēmumi, kā arī bezpeļņas organizācijas, piemēram, [[GNU]] projekta līdzstrādnieki.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izoprēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=СН2=С(СН3)—СН=СН2
|molmasa=68,11
|blīvums=681
|kušanas temperatūra=-146 °C
|viršanas temperatūra=34 °C
}}
'''Izoprēns''' (2-metil-1,3-butadiēns, СН2=С(СН3)—СН=СН2) ir [[ogļūdeņradis]] ([[alkadiēni|alkadiēns]]) ar divām konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Izoprēns ir bezkrāsains, [[etanols|etilspirtā]] šķīstošs šķidrums.

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allabogdanīts
|attēls=
|klase=[[Fosfīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=1/A.11=15
|ķīm_formula=(Fe,Ni)2P
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaiši salmu dzeltena
|svītra=
|habituss=Mazi līstes formas kristāliņi
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=7,11
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kodiakas arhipelāgs
|attēls              = Kodiak Island map in Alaska.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kodiak Archipelago''
|izvietojums         = [[Aļaskas līcis]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=36|lats= |latNS=N
|longd=152|longm=54|longs= |longEW=W
|platība             = 13 890
|garums              = 285
|platums             = 108
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Konjaga smaile
|augstums            = 1362
|salu skaits         = 186
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|valsts1              =
|valsts1 adm vienības tips  =
|valsts1 adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 13 910
|blīvums             = 1,0
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]
|valsts1 lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kodiakas arhipelāgs''' ({{val|en|Kodiak Archipelago}}) ir salu grupa [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līcī]].<ref>{{PZT|315|Kadjakas arhipelāgs}}</ref> Administratīvi pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstij, kur kopā ar nelielu [[Aļaskas pussala]]s piekrastes daļu veido Kodiakas salas boro. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]s pilsēta.

sentences:
{{vielas infokaste|attēls=
 Muscimola struktūrformula|citi nosaukumi=Panterīns, agarīns|ķīmiskā formula=C4H6N2O2|CAS numurs=2763-96-4|kušanas temperatūra=175 °C|molmasa=114,10|šķīdība ūdenī=labi šķīstošs}}
'''Muscimols''' (5-(aminometil)3-izoksazols) ir [[sarkanā mušmire|sarkanajās mušmirēs]] ''Amanita muscaria'' un [[Panteru mušmire|panteru mušmirēs]] ''Amanita pantherina'' atrodama viela ar centrālo nervu sistēmu ietekmējošām īpašībām. Tas ir [[ibotēnskābe]]s degradācijas produkts, viegli izšķīdināms ūdenī, metilspirtā, etilspirtā un [[DMSO]]. Tiek pieskaitīta [[disociatīvie halucinogēni|disociatīvo halucinogēnu]] klasei.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Amanita Muscaria: chemistry, biology, toxicology and ethnomycology|last=Michelot D.|first=D.|last2=Mendelez-Howell|first2=L.M.|publisher=The British Mycological Society|year=2003|isbn=|edition=Mycol. Res. Volume 107 Issue 2|volume=|location=United Kingdom|date=|page=131-146|pages=}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Čehijā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: '''Elektriskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs.

sentences: '''Uzacis''' ({{val-la|supercilium}}) ir [[apmatojums]] uz [[seja]]s virs [[acis|acu]] dobumiem. Uzacis pasargā acis no spilgta [[apgaismojums|apgaismojuma]] un no [[sviedri|sviedru]] ietecēšanas acīs. Ar uzacīm bieži vien var izteikt dažādas [[emocijas]], piemēram, [[pārsteigums|pārsteigumu]], [[bailes]], [[aizvainojums|aizvainojumu]] un tā tālāk. Uzacīm lielu uzmanību pievērš arī [[mode]]s pasaulē, kur tās tiek raustītas vai krāsotas, lai padarītu seju skaistāku.

sentences:
[[Kategorija:Nacionālā basketbola asociācija]]
[[Kategorija:Basketbolisti]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=Alstom Flexity Wien|Uzbūvēti sastāvi=119|Ražotājs=Alstom (kādreiz Bombardier)|Ekspluatācijas periods=2020-|Sliežu platums=1435 mm|Maksimālais ātrums=70 km/h|Ražošanas periods=2017-|Spriegums=600 V|Augstums=3,40 m|Platums=2,38 m|Vagona garums=33,8 m|Pasažieru vietu skaits=211|Sērija=Flexity|Attēls :|Attēls=Alstom Flexity Wien Parlament.jpg|Paraksts=''Flexity Vienna'' 71.līnijā}}
'''''Flexity Wien''''' (oficiāli rakstās kā ''FLEXITY Wien'') ir zemās grīdas [[tramvajs]] no [[Alstom]] sērijas ''Flexity'' (līdz 2021. gadam ''Bombardier Transportation'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetazolamīda struktūrformula

Acetazolamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[5-(aminosulfolil)-1,3,4-tiadiazol-2-il]acetamīds,
diakarbs, fonurīts
|           CAS numurs = 59-66-5
|      ķīmiskā formula = C4H6N4O3S2
|              molmasa = 222,245
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 260,5 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 980 mg/l pie 30 °C
|                 citi =
}}
'''Acetazolamīds''' jeb '''diakarbs''' ir medikaments, kas pieder pie [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem) ar mērenu iedarbību. Nomāc [[ferments|fermenta]] [[karboanhidrāze]]s darbību, līdz ar to samazinās [[nātrijs|nātrija]] jonu atpakaļuzsūkšanās organismā.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 226. lpp.</ref> To nodrošina medikamenta molekulā esošā sulfonamīda grupa (−SO2NH2). Preparāts kavē [[acs]] šķidruma un muguras smadzeņu [[likvors|likvora]] veidošanos, tādēļ lietojams [[glaukoma]]s un [[epilepsija]]s ārstēšanā. Acetazolamīda urīndzenošais efekts, to ieņemot, attīstās strauji, bet ilgst tikai dažas dienas, neskatoties uz lietošanas turpināšanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lielais tracis mazajā Ķīnā
| operators =
| attēls = Big Trouble in Little China Film Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, komēdija
| režisors = [[Džons Kārpenters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kurts Rasels]]
* [[Kima Ketrola]]
* [[Deniss Dans]]
* [[Džeimss Hongs]]
| mūzika = * Džons Kārpenters
* [[Alans Hovarts]]
| oriģinālnos = ''Big Trouble in Little China''
| studija = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''20th Century Fox''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|7|2}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|19–25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,1 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lielais tracis mazajā Ķīnā"''' ({{Val|en|Big Trouble in Little China}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta fantāzijas filma, kuras režisors ir [[Džons Kārpenters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kurts Rasels]], [[Kima Ketrola]], [[Deniss Dans]] un [[Džeimss Hongs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Elementāri
 | oriģinālnos = ''Elemental''
 |      attēls = Elemental poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Pīters Sons]]
 |  producents = Denīze Rema
 |   scenārijs =
* Džons Hobergs
* Keta Likela
* Brenda Hsūe
 |     aktieri =
* [[Lea Lūisa]]
* [[Māmedū Ātčejs]]
* [[Ronijs del Karmens]]
* Šila Ommi
* [[Vendija Maklendona Kovija]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* Meisons Vertheimers
* [[Džo Pēra]]
* [[Metjū Jans Kings]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2023|5|27|Kannu kinofestivāls|2023|6|16|ASV, Latvija}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name=Wrap-BO>{{Tīmekļa atsauce |last=Fuster |first=Jeremy |date=June 17, 2023 |title=‘The Flash’ Opens Below ‘Black Adam’ While ‘Elemental’ Bombs at Box Office |url=https://www.thewrap.com/flash-elemental-box-office-bomb/ |website=[[TheWrap]] |accessdate=June 17, 2023 }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|397,5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Elemental (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15789038/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Elementāri"''' ({{val|en|Elemental}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] ASV [[datoranimācija]]s romantiska drāmas filma. Filmas režisors ir [[Pīters Sons]]. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši [[Lea Lūisa]], [[Māmedū Ātčejs]], [[Ronijs del Karmens]], Šila Ommi, [[Vendija Maklendona Kovija]], [[Ketrina O'Hāra]], Meisons Vertheimers, [[Džo Pēra]] un [[Metjū Jans Kings]].

sentences:
{{Citas nozīmes|vienu no četriem Taisni vadītajiem kalifiem|Ali|Alī}}
{{Personas infokaste
 |       platums = 235px
 |         vārds =
 |    vārds_orig = علي بن أﺑﻲ طالب
 |        attēls = Rashidun Caliph Ali ibn Abi Talib - علي بن أبي طالب.svg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 601
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 15
 |      dz_vieta = [[Kaaba]], [[Meka|Mekā]], [[Arābija]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 661
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 29
 |       m_vieta = [[Kūfa|Kūfā]], [[Irāka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[kalifs]]
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Abū Tālibs, Fātima bint Asada
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Fātima]], pēc viņas nāves vēl vairākas sievas
 |         bērni = [[Huseins Ibn Alī|Huseins]], [[Hasans Ibn Alī|Hasans]] un citi
 |      paraksts =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Kuldīgas novada muzejs
| native_name         =
| native_name_lang    =
| image               = 7716m (1).jpg
| imagesize           = 200px
| caption             =
| alt                 =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_deg             =
| lat_min             =
| lat_sec             =
| lat_dir             =
| lon_deg             =
| lon_min             =
| lon_sec             =
| lon_dir             =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = [[1935]]<ref name="muzeji.lv">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|title= KULDĪGAS NOVADA MUZEJS PA|publisher= muzeji.lv|access-date= {{dat|2013|06|17||bez}}|archiveurl= https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/|archivedate= {{dat|2012|04|15||bez}}}}</ref>
| dissolved           =
| location            = [[Pils iela (Kuldīga)|Pils iela]] 5, [[Kuldīga]]<ref name="muzeji.lv" />
| type                = Reģionālais muzejs, [[Vēsture]]s un [[arheoloģija]]s muzejs<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.kulturaskarte.lv/lv/muzejs/kuldigas-novada-muzejs|title= Kuldīgas novada muzejs|publisher= kulturaskarte.lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| collection          = 107 000 (01.01.2016.)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|06|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120415090640/http://www.muzeji.lv/lv/museums/kuldiga-regional-museum/ |archivedate={{dat|2012|04|15||bez}} }}</ref>
| visitors            =
| director            = Eduards Dambergs
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =http://www.kuldigasmuzejs.lv/
}}
'''Kuldīgas novada muzejs''' ir reģionāls [[vēsture]]s un [[arheoloģija]]s [[muzejs]], kas atrodas [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Pils iela (Kuldīga)|Pils ielā]] 5.

sentences:
'''Kapitāla tirgus''' ir [[akcija (vērtspapīrs)|vērtspapīru]] (parādzīmju vai aizdevumu ieguldījumu) [[tirgus]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nasdaqomxbaltic.com/ |title=Birža NASDAQ OMX Riga |access-date={{dat|2012|05|19||bez}} |archive-date={{dat|2009|02|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090228062547/http://www.nasdaqomxbaltic.com/ }}</ref>, kur [[uzņēmums|uzņēmumi]] (uzņēmējsabiedrības) un valdības var piesaistīt ilgtermiņa līdzekļus (finansējumu vai [[investīcija]]s). Tas tiek definēts, kā [[tirgus]], kur darījumi ar [[finanšu instrumenti]]em ir paredzēti termiņiem, kas lielāki par vienu gadu, īstermiņa līdzekļu piesaiste notiek citos tirgos (piemēram, [[nauda]]s tirgus ({{val|en|money market}}). Kapitāla tirgus ietver [[akcija|akciju]] tirgu (kapitāla vērtspapīru) un [[obligācija|obligāciju]] tirgus (parādzīmes).
== Regulatori un klasifikācija ==
Finanšu regulatori, piemēram, Apvienotās Karalistes Finanšu pakalpojumu iestāde (''FSA'') vai ASV Vērtspapīru un biržu komisijas (''SEC''), jāpārrauga kapitāla tirgos to izraudzītas jurisdikcijās, lai nodrošinātu, ka ieguldītāji tiek aizsargāti pret krāpšanu un abas puses pildītu savstarpējos pienākumus.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apģērbu|Sari|Sari}}
s glezna parāda dažādus tradicionālos saras veidus]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Osama bin Ladens
|     vārds_orig = {{ara|أسامة بن لادن}}
|         attēls = Osama bin Laden portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Osama bin Ladens aptuveni 1997. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1957
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Saūda Arābija|Rijāda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Pakistāna|Abotābāda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Osama bin Muhameds bin Avads bin Ladens''' ({{val|ar|أسامة بن محمد بن عوض بن لادن}}, ''Usāmah bin Muhammad bin Awad bin Lādin''; dzimis {{dat|1957|03|10}} [[Rijāda|Rijādā]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]], miris {{dat|2011|05|01}}) bija [[teroristi|teroristu]] organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. Viņš bija iekļauts [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]] 10 vismeklētāko noziedznieku sarakstā un par viņa notveršanu bija izsludināta 25 000 000 [[ASV dolāri|ASV dolāru]] liela atlīdzība.<ref name="autogenerated1">{{laikraksta atsauce|last= |first= |author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2001|10|8||bez}}|title= Divus metrus garais miljonārs naudu tērē teroram|journal= Diena|volume= |issue= |page= |pages= 4. lpp|publisher= |location= Rīga|issn= |url= |language= }}</ref>

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Vašingtona monuments
| image = Washington Monument 2022.jpg
| caption = Vašingtona monuments [[Vašingtona|Vašingtonā]], 2022. gada jūnijs
| location = [[Nacionālā aleja]], [[Vašingtona]], [[ASV]]
| coordinates = {{coord|38|53|22|N|77|2|7|W|region:US-DC_type:landmark|display=inline,title}}
| coord_ref=<ref name=NGS2015/>{{rp|6, 82, 86}}
| locmapin =
| area = 42,90 ha
| height = 169 m
| built = 1848–1854, 1879–1884
| visitation_num = 671 031
| visitation_year = 2008
| governing_body = [[Nacionālo parku dienests]]
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000035
}}
| website =  [https://www.nps.gov/wamo/ Washington Monument]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Iboga.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Gentianales
|         rinda_lv = Genciānu rinda
|           dzimta = Apocynaceae
|        dzimta_lv = Oleandru dzimta
|            ģints = Tabernanthe
|             suga = T. iboga
|          suga_lv =
|           suga_r = Tabernanthe iboga
|         binomial = Tabernanthe iboga L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Photomontage
| photo1a = Las Vegas Strip at night, 2012.jpg{{!}}Las Vegas Boulevard at night
| photo2a = Bellagio fountains.jpg{{!}}Bellagio
| photo2b = Caesars Palace - South East - 2010-12-12.jpg{{!}}Caesars Palace
| photo3a = LasVegasSign06212005.jpg{{!}}Welcome to Las Vegas sign
| photo3b = Aria_CityCenter_Front.jpg{{!}}Aria Las Vegas
| photo4a = New York, New York Casino at night.jpg{{!}}New York, New York
| photo4b = Las Vegas MGM Grand at day 2013.jpg{{!}}MGM Grand
| spacing = 2
| color_border = white
| color =  white
| size = 266
| position = right
| text = Dažādi ''Las Vegas Strip'' objekti
}}
'''''Las Vegas Strip''''' ir Lasvegasas bulvāra daļa tā dienvidos Klārkas apgabalā, [[Nevada|Nevadā]]. Starptautiski pazīstama ar lielo [[kazino]] skaitu. Viens no populārākajiem tūrisma objektiem gan ASV, gan ārzemju tūristiem.<ref>{{cite book |title=The Themed Space: Locating Culture, Nation, and Self |url=https://archive.org/details/themedspacelocat0000scot |chapter=Theming as a Sensory Phenomenon: Discovering the Senses on the Las Vegas Strip |last= Lukas |first=Scott A. |publisher=Lexington Books |year=2007 |isbn= 0-7391-2142-1 |pages=[https://archive.org/details/themedspacelocat0000scot/page/75 75]–95 |editor=Scott A. Lukas}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|minerālu|ciemu|Dolomīts (Salas pagasts)}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dolomīts
|attēls=
|att_paraksts=Dolomīta paraugs
|klase=karbonātu minerāli
|ŠtruncaID=05.AB.10
|ķīm_formula=CaMg(CO3)2
|singonija=[[trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=balts, pelēks, dzeltenīgs, iezaļgans
|svītra=balta
|habituss=sīkgraudaini vai slēptkristāliski agregāti, retumis lielāki kristāli
|skaldnība=ļoti laba pa {1011} ([[romboedrs|romboedriska]])
|lūzums=gliemežnīcas veida
|cietība=3,5—4,5
|spīdums=stiklains
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,679–1,681 nε = 1,500
|blīvums=2,85—2,95
}}
'''Dolomīts''' (arī plienakmens un radze) ir ļoti izplatīts [[nogulumieži|nogulumiežu]] [[minerāls]], kas pieder pie [[karbonāti]]em. No minerāla dolomīta sastāv tāda paša nosaukuma monominerāls iezis. Ķīmiski dolomīts sastāv no [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] un [[magnija karbonāts|magnija karbonāta]], tā formula ir CaMg(CO3)2 (to var uzskatīt par dubultā sastāva minerālu, kas sastāv no [[kalcīts|kalcīta]] CaCO3 un [[magnezīts|magnezīta]] MgCO3). Mālainu dolomītu sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]].

sentences: '''Pilsētvides izpēte''' ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā [[vaļasprieks|vaļasprieku]]. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.<ref name="SFGATE_062008">{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?f=/c/a/2007/08/19/CMA4QVBMQ.DTL|title=The Art of Urban Exploration|work=San Francisco Chronicle|access-date=20 June 2008|date=19 August 2007|last=Nestor|first=James}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-leicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=1165
|kušanas temperatūra=293 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,01
}}
'''Leicīns''' ({{Val-el|leukos}} - balts)('''''Leu''''', 2-amino-4-metilpentānskābe, ''l'' -α-aminoizokapronskābe, 4-metilnorvalīns, C6H13NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Leicīns ir alifātiskā aminoskābe. Tam ir struktūr[[izomērs]] - [[izoleicīns]].

sentences: '''Režģtīkls''', '''Mezglojumu tīkls''' jeb '''Mezglutīkls''' ({{val-en|Mesh network}})<ref>{{AkadTerm|term=Mesh network|lang=EN}}</ref> ir [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] [[topoloģija]], kur infranstruktūras [[mezgls (datortīkli)|mezgli]] (tilti, komutatori un citas infrastruktūras ierīces) ir savienotas tieši, dinamiski un nehierarhiski ar pēc iespējas vairāk citiem mezgliem un savstarpēji sadarbojas, lai efektīvi maršrutētu datus no/uz klientiem. Atkarības no viena mezgla neesamība ļauj jebkuram tīkla mezglam piedalīties informācijas retranslācijā. Režģtīkli pašorganizējas un paškonfigurējas dinamiski, kas samazina uzstādīšanas izmaksas. Tas, savukārt, uzlabo [[bojājumpacietība|bojājumpacietību]] un samazina uzturēšanas izmaksas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada oktobris}}
{{vikisaites+}}
'''Sintezētas apertūras radara interferometrija''' jeb saīsināti '''InSAR''' (vecais nosaukums IfSAR) ir speciālā attālinātu novērojumu tehnika, kura atrod plašu lietojumu [[ģeodēzija|ģeodēzijā]] Zemes virsmas izmaiņu reģistrēšanā un pētīšana.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas novadi| Gzerboni]]
[[Kategorija:Latvijas simboli|Novadu gzerboni]]
[[Kategorija:Ģerboņi]]

sentences: '''Datortomogrāfija''' ir [[rentgenizmeklēšana]]s metode, ar kuras palīdzību tiek iegūti [[cilvēks|cilvēka]] ķermeņa un orgānu plāna slāņa šķērsgriezuma [[attēli]]. Attēlus vēlāk analizē un iegūst mērījumus, kas palīdz izvērtēt orgānu, asinsvadu un citu struktūru anatomiskās īpašības, savstarpējās attiecības un patoloģisko procesu izplatību.

sentences: '''Populācija''' ir vienas [[Suga|sugas]] īpatņu kopa, kam piemīt kopējas to raksturojošas pazīmes un kas ilgstoši apdzīvo noteiktu [[Teritorija|teritoriju]]. Katra suga aizņem kādu noteiktu teritoriju, jo sarežģītāka un vairāk sadalīta ir teritorija, jo lielākas ir atsevišķu populāciju formēšanās iespējas šajā teritorijā. Jo [[vide]] ir daudzveidīgāka, jo lielākas iespēja, ka pieaugs populāciju skaits un otrādi.<ref name="Švarcbahs u.c. 2006">{{grāmatas atsauce|last1=Švarcbahs|first1=J|last2=Sudārs|first2=R|last3=Jansons|first3=V|last4=Kļaviņš|first4=U|last5=Zīverts|first5=A|last6=Dreimanis|first6=Ē|last7=Bušmanis|first7=P|title=Ekoloģija un vides aizsardzība|date=2006|publisher=LLU Vides un ūdenssaimniecības katedrs|location=Jelgava}}</ref>

sentences:
{{Infobox bone
| Name        = Smadzeņu kapsula
| Latin       = Neurocranium
| Image       =
| Caption     =
| Image2      = Neurocranium - animation02.gif
| Caption2    = Astoņi neirokrānija kauli.</br>(Viscerālie kauli attēloti puscaurspīdīgi.)
{{Legend|#FFFF00|Dzeltens: [[pieres kauls]] (1)}}
{{Legend|#1E90FF|Zils: [[paura kauls|paura kauli]] (2)}}
{{Legend|#9932CC|Lillā: [[spārnkauls]] (1)}}
{{Legend|#B8860B|Brūns: [[deniņu kauls|deniņu kauli]] (2)}}
{{Legend|#008000|Zaļš: [[pakauša kauls]] (1)}}
{{Legend|#FF0000|Sarkans: [[sietiņkauls]] (1)}}
}}
'''Smadzeņu kapsula''' ({{val|la|neurocranium}}) (arī '''smadzeņdaļa''', '''neirokrānijs''') ir [[Galvaskauss|galvaskausa]] daļa, kas aptver [[smadzenes]] un sargā tās no fiziskas iedarbības, kā arī fiksē [[Maņu orgānu sistēma|maņu orgānus]] ([[oža]]s, [[redze]]s, [[dzirde]]s receptorus). Smadzeņu kapsula, būdama ass skeleta turpinājums, balsta visu galvas daļu un fiksē galvaskausa [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]]. Bez tam dažiem [[dzīvnieki]]em tā papildus var pildīt arī [[ragi|ragu]] balsta funkciju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona weltneri
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial= Alona weltneri <small>Keilhack, 1905</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona weltneri''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Izplatīta [[Eiropa|Eiropā]] un [[Krievija|Krievijā]]<ref name="Shibajeva.etal"/>. Nav ziņu par sugas [[Ekoloģija|ekoloģiju]], izņemot to, ka tā dzīvo tuvu [[Ezers|ezeru]] [[Krasts|krastiem]], līdzīgi citiem ''Chydoridae''.

sentences: '''Agrīnā filtra modelis''' ir [[Donald Broadbent|Donalda Broudbenta]] izstrādāts selektīvās [[uzmanība]]s modelis, saskaņā ar kuru cilvēka [[sensorais reģistrs]] spēj apstrādāt tikai ierobežotu [[informācija]]s daudzumu. Informācijas filtrēšana norisinās pēc fiziskiem parametriem. Stiprākam stimulam ir lielāka iespējamība tikt uztvertam, jo atfiltrēšana notiek pārraides kanālu ierobežotās caurlaides dēļ.

sentences: '''Pelaģiāle''' (grieķu. πέλαγος — atklātā jūra) jeb '''pelaģiskā zona''' ir ūdens slānis virs [[bentāle]]s [[Jūra|jūrās]] un [[Okeāns|okeānos]], kā arī [[Ezers|ezeros]], kas ietver sevī [[pelaģiālās cenozes]] [[ekoloģiskā zona|ekoloģisko zonu]]. Šī zona aizņem 1,37 mljrd. km3 lielu [[Tilpums|tilpumu]] un stiepjas dziļumā līdz 11 km. Pelaģiskā zona ir pretstatīta [[bentiskā zona|bentiskajai zonai]], kas sevī iekļauj ezeru, jūru un okeānu grunti un virsgrunts līmeni, kā arī [[Litorāle|litorālo]] [[piekraste]]s zonu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Džērsijas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Jersey Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| paraksts                   =
| IATA                       = JER
| ICAO                       = EGJJ
|lat_deg=49.208056|lat_dir=N
|lon_deg=2.195278|lon_dir=W
| karte                      = Normandijas salas#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Džērsijas lidosta
| paraksta_novietojums       = left
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Sentpītera]], {{JEY}}
| elevation-f                = 277
| elevation-m                = 84
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 5597
| r1-length-m                = 1706
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 1 614 705 (2016)
| lidojumu_skaits            = 47 170 (2016)
}}

sentences: '''Abolicionisms''' ({{val|en|abolitionism}}, no {{val|la|abolitio}} — ‘atcelšana, likvidēšana’) ir sabiedriska kustība par kāda likuma vai paražas atcelšanu.<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=16}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Snēpeles pagasts
| karte             = Snēpeles_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Snēpeles pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Snēpeles pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Snēpele
| platība           = 76,9
| iedzīvotāji       = 757<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 757 / 76.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Snēpeles pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām tā vidusdaļā [[Venta]]s krastā. Robežojas ar sava novada [[Vārmes pagasts|Vārmes]], [[Pelču pagasts|Pelču]], [[Kurmāles pagasts|Kurmāles]], [[Turlavas pagasts|Turlavas]], [[Laidu pagasts|Laidu]] un [[Raņķu pagasts|Raņķu]] pagastiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Blyth%27s_Reed_Warbler_I2_IMG_9417.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus dumetorum
 |       suga_lv = Krūmu ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus dumetorum
([[Edward Blyth|Blyth]], 1849)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Amerikāņi pēc nodarbošanās|Polārpētnieki]]
[[Kategorija:Polārpētnieki]]

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Birzgales pagasts}}

sentences: '''Azokrāsvielas''' ir organiskas [[krāsvielas]], kas pieder pie [[azosavienojumi]]em, jo to [[molekula|molekulās]] ir vismaz viena [[azogrupa]] −N=N−. Azokrāsvielas satur arī elektrondonoras grupas (piemēram, [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] vai aizvietotu [[aminogrupa|aminogrupu]]). Šādas elektrondonoras grupas samazina [[elektrons|elektronu]] pāreju [[enerģija|enerģiju]] no π stāvokļa ierosinātā π stāvoklī (π<sup>*</sup> stāvoklī), kā rezultātā šādas vielas intensīvi absorbē gaismu spektra redzamajā daļā, atšķirībā no neaizvietotiem azosavienojumiem, kas absorbē galvenokārt [[UV stari|UV starojumu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene nutans kz1.JPG
| att_nosaukums =
| binomial = Silene nutans
| suga = Silene nutans
| suga_lv = Nokarenā plaukšķene
| att_izmērs =
}}'''Nokarenā plaukšķene''' ({{val|la|Silene nutans}}) ir Eiropā plaši izplatīta, mainīga izskata [[neļķu dzimta]]s suga, kuras ietvaros nodala vairākas pasugas un varietātes. Suga [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama nereti visā teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug sausos [[Priedes|priežu]] mežos, mežmalās, sausās pļavās un upju krastu nogāzēs, arī [[Kāpa|kāpās]] un smiltājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-nutans-l/|title=nokarenā plaukšķene - Silene nutans L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-21}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Pēteris Handke
|     vārds_orig    = ''Peter Handke''
|         attēls    = Peter-handke.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1942
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Grifene]], [[Trešais reihs]]<br />([[Karintija]], {{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Signature of Peter Handke.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = ''Die Angst des Tormanns beim Elfmeter'' (1970)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Prevērs
|     vārds_orig = Jacques Prévert
|         attēls = Jacques Prévert en 1961 dans le film Mon frère Jacques par Pierre Prévert.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaks Prevērs 1961. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Neijī pie Sēnas]], [[Francija|Francijā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1977
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Omonvilapetitā (''Omonville-la-Petite''), [[Lamanša departaments|Lamanša departamentā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{FRA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, kinoscenārists
|rakstīšanas valoda = [[franču valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[sirreālisms]], [[simbolisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Žaks Prevērs''' (''Jacques Prévert''; dzimis {{dat|1900|2|4}}, miris {{dat|1977|4|11}}) bija [[Francija|franču]] dzejnieks un kinoscenārists.

sentences: {{Citas nozīmes|vampīriem - fantastiskām būtnēm|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skujenes pagasts
| karte             = Skujenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Skujenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Skujenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Skujenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Skujene
| platība           = 176,8
| iedzīvotāji       = 842<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 842 / 176.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aslans Mashadovs
|     vārds_orig = ''Аслан Али кӏант Масхадан''
|         attēls = Aslan Maskhadov.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1951
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = Šokaja, [[Kazahijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]<br/ >([[Karagandi apgabals]], {{KAZ}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 8
|        m_vieta = Tolstojurta (''Толстой-Юрт''), [[Groznijas rajons]], [[Čečenija]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Aslan Maskhadov’s signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Nenoapaļots zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis''' ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] tā atspoguļošanai izmanto zīmi {{IPA|[ɑ]}}. Tā [[labializācija|noapaļotā]] versija ir patskanis {{IPA|[ɒ]}}. Nenoapaļotu zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu {{IPA|[ɒ]}} un saplacinot lūpas.

sentences: {{Commonscat|Military of Hungary|Militārisms Ungārijā}}

sentences: {{jāuzlabo|saviem vārdiem jāuzraksta no http://medicina-fiziologija.blogspot.com/2013_09_03_archive.html pārkopētie teksti}}

sentences:
[[File:Panama hat.jpg|thumb|250px|Ekvadorā pīta un Anglijā šūta panama]]
'''Panama''' ir viegla [[cepure]], kas pīta no sausām [[torkilja]]s ''(Carludovica palmata)'' auga lapām. Cēlusies no [[Ekvadora]]s, kur šo cepuru tradicionālajai pīšanas tehnoloģijai 2012. gadā piešķirts [[UNESCO]] [[Nemateriālais kultūras mantojums|Nemateriālā kultūras mantojuma]] statuss.<ref>{{cite web|title=Traditional weaving of the Ecuadorian toquilla straw hat|url=http://www.unesco.org/culture/ich/RL/00729|publisher=UNESCO|accessdate=24 April 2014}}</ref>

sentences:
kristāli]]
'''Cietviela''' ir [[viela]], kura ir cietā [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]]. Jau kopš [[civilizācija]]s aizsākumiem no cietvielām izgatavo visus sadzīvē lietotos priekšmetus un [[darbarīks|darbarīkus]]. Šodien daudzas cietvielas ar vajadzīgajām īpašībām veido arī mākslīgi. Cietvielu pētniecība ir izveidojusies par plašu un patstāvīgu zinātni — [[cietvielu fizika|cietvielu fiziku]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Brīvības laukums
 |       nosauk orig = ''Vabaduse väljak''
 |            attēls = Freedom Square (Tallinn).JPG
 |   attēla paraksts =
 |  pilsēta lokatīvā =
 |             karte =
 |   kartes paraksts =
 | apdz vietas veids =
 |        apdz vieta =
 |           pilsēta = [[Tallina]]
 |     priekšpilsēta =
 |           apkaime =
 |            novads =
 |      ielas garums =
 |           atklāta =
 |    vēst nosaukumi =
* Siena tirgus
* Pētera laukums
* Uzvaras laukums
 |      joslu skaits =
 |      ielas segums =
 |     ievēr celtnes =
 |          autobuss =
 |        trolejbuss =
 |          tramvajs =
 |     mikroautobuss =
 |              cits =
 |       citas daļas =
 |           commons =
}}
'''Brīvības laukums''' ({{val|et|Vabaduse väljak}}) ir laukums [[Igaunija]]s galvaspilsētas [[Tallina]]s centrā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Wentian''
| Nosaukums_orig         = 問天
| Attēls                 = Wentian lab module rendering.jpg
| Attēla_izmērs          = 260px
| Att_virsraksts         = ''Wentian'' datorattēls
| Programma              = ''[[Tiangong]]''
| KA_veids               = [[orbitālā stacija|orbitālās stacijas]] modulis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Ķīnas nacionālā kosmosa administrācija|CNSA]], {{CHN}}
| Lielākie_izgatavotāji  =
| Starta_gads            = 2022
| Starts                 = {{dat|2022|7|24|SK}} 06:22:32 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 5B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vieta|Veņčana]]
| Palaists_kopā_ar       =
| Starta_laukums         =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 21 650 kg
| Pilna_masa             = ~ 23 200 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Tianhe]]''
| KA_nāk                 = ''[[Mengtian]]''
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valters fon Engelharts
|     vārds_orig = ''Walter von Engelhardt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Trešais reihs]]
([[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = parku arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Gustavs fon Engelharts, māte - Helēna Amālija, dzimusi Etingene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ektoparazīti''' (sengr. val. ''ektos'' - ārpus) ir sīki [[Parazītisms|parazītiski]] [[Organisms|organismi]], kas dzīvo uz vai iekš saimnieka organisma [[Epiderma|epidermas]]. Tie pārtiek no saimnieka organisma [[Asinis|asinīm]] un [[Limfa|limfas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.valtersunrapa.lv/lv/e-veikals/book/16411/kas-kur-kad-dabaszinatnes|title=Kas? Kur? Kad? Dabaszinātnes - Grāmatu nams “Valters un Rapa”|website=www.valtersunrapa.lv|access-date=2021-12-23|archive-date=2021-12-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20211223152611/https://www.valtersunrapa.lv/lv/e-veikals/book/16411/kas-kur-kad-dabaszinatnes}}</ref>

sentences: '''2. maijs''' ir gada 122. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (123. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 243 dienas.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| tips = Stacija
| longm = 03
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Rīga-Rūjiena|Rīga-Rūjiena]]
| latd = 57
| latm = 52
| lats = 04
| latNS = N
| longd = 25
| nosaukums = Mazsalaca
| longEW = E
| longs = 13
| atvērta = 1937
| slēgta = 1996
| sliežu_ceļi = 1
| platformas = 1
| attālums_līdz_Rīgai = 130.8
| tuvākās_stacijas = [[Aloja (stacija)|Aloja]] (16 km)
| tuvākie_pp_un_cp = [[Iģe (stacija)|Iģe]] (6 km)<br>[[Idus (stacija)|Idus]] (7 km)
| karte = Latvijas dzelzceļi
| citi_nosaukumi = Mazsalace
}}
'''Mazsalaca''' bija dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena (—Ipiķi)|Rīga—Rūjiena]] starp [[Iģe (stacija)|Iģes]] un [[Idus (stacija)|Idus]] pieturām. Stacija atradās [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Mazsalaca|Mazsalacas pilsētā]]. Mūsdienās stacijas vietā nav saglabājušās nekādas būves.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabiāns Gotlībs fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Fabian Gottlieb von der Osten-Sacken''
|         attēls = Fabian Wilhelm von Osten-Sacken.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = portrets (1822-1828)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1752
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]]
(tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kijiva]]
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Vilhelms Ferdinands fon der Ostenzakens, Hedviga Eleonora fon Udama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = feldmaršals
|  dienesta_laiks = 1766–1835
|          valsts = [[Krievijas impērija]]
|       struktūra = sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievu-turku karš (1768–1774)]], [[Krievu-turku karš (1787—1792)]], [[Polijas dalīšanas]], [[Napoleona kari]], [[Novembra sacelšanās]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
}}
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Olivers Rīdels
|Attēls           = Oliver Riedel.JPG
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Grupas ''Rammstein'' basģitārists.
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Olivers Rīdels
|Dzimis           = {{ddv|1971|4|11}}
|Vieta_dz         = {{vieta|VDR|Šverīne}}
|Instrumenti      = [[basģitāra]]
|Žanrs            =
* [[industriālais metāls]]
* ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = basģitārists
|Gadi             = [[1994]]—mūsdienās
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Rammstein]]''
|Mlapa            =
|Dzimums          = V
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija hidroksīds
|       citi nosaukumi = dzēstie kaļķi
|           CAS numurs = 1305-62-0
|      ķīmiskā formula = Ca(OH)2
|              molmasa = 74,093
|              blīvums = 2211
|  kušanas temperatūra = 512 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 0,189 g/100 ml (0 °C)
0,173 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kalcija hidroksīds''' (Ca(OH)2, veldzētie kaļķi, dzēstie kaļķi) ir balta, cieta, kristāliska, sārmaina viela. To parasti iegūst, [[kalcija oksīds|kalcija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]] (dzēšot nedzēstos kaļķus). Vēl kalcija hidroksīds var veidoties, reaģējot [[kalcija hlorīds|kalcija hlorīdam]] ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Kalcija hidroksīds (portlandīts) veidojas arī [[portlandcements|portlandcementa]] cietēšanas procesā. Kalcija hidroksīds ūdenī šķīst diezgan slikti.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Aizkraukles viduslaiku pils
| native_name = ''Aizkraukles viduslaiku pils''
''castrum Ascrad''
''Ordensburg Ascheraden''
| image = Aizkraukle castle ruins (2).jpg
| image_size =
| caption =
|map_type = Latvia
|map_size =
|map_alt =
|map_caption =
| relief = jā
| location = [[Aizkraukles pagasts]], [[Aizkraukles novads]], {{LAT}}
| lat_degrees = 56
| lat_minutes = 36
| lat_seconds = 52
| lat_direction = N
| long_degrees = 25
| long_minutes = 09
| long_seconds = 12
| long_direction = E
| locmapin =
| built = pirms 1420. gada
| architect =
| architecture =
| area =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body = Privātīpašums
| embedded =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizkraukles viduslaiku pils
|      numurs = 108
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2458''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2458''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2456]]'', ''[[Kosmos-2457]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2018
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|2018|8|6|SK}}
| Darbības_ilgums        = 8 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2457]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2459]]''
}}
'''''Kosmos-2458''''' (''Космос-2458'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 734. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 5.<ref name="ianc.rsa" /> Pavadonis orbītā tika palaists 2009. gada decembrī. 2018. gadā tas sabojājās.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Vahanu vīrieša portrets
|tauta=Vahani
|native_name =
|skaits= 50—70 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[vahanu valoda]],
[[tadžiku valoda]], [[uiguru valoda]]
[[dari]], [[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[iškašimi]], [[sangliči]], [[mundžani]], [[jigdi]]
}}
'''Vahani''' vai '''vahi''' (pašnosaukums: ''khik'') ir viena no [[pamirieši|pamiriešu]] tautām, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnu dienviddaļas ielejas [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|746}}</ref> Runā [[irāņu valodas|irāņu valodu]] saimei piederīgajā [[vahanu valoda|vahanu valodā]], bet oficiālajā saziņā arī bieži izmanto [[tadžiku valoda|tadžiku]], [[dari]], [[urdu]] vai [[uiguru valoda|uiguru valodu]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums          = Ķieģeļu ielas rajons
| attels             = Jēkabpils 3.vidusskola.jpg
| paraksts           = [[Jēkabpils 3. vidusskola]] atrodas Ķieģeļu ielas rajonā
| karte              =
| paraksts2          =
| pilseta            =  [[Jēkabpils]]
| priekspilseta      = [[Krustpils]]
| apaksrajoni        =
| platiba            =
| iedzivotaju_skaits =
| iever_celtnes      =
| udenstilpnes       =
| parki              =
| autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Jēkabpils)|3.]], [[8. autobusu maršruts (Jēkabpils)|8.]]
| pasta_indekss      = LV-5202
| areja_saite        =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Gerhards Kēnigs''' ({{val|de|Johann Gerhard König}}; 1728—1785) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] farmaceits, ārsts un dabaspētnieks.
Pētījis [[Ājurvēda]]s ārstniecības augus [[Indija|Dienvidindijā]].

sentences: ir [[virsma]], kam ir tikai viena puse un viena mala. Tas ir viens no objektiem, ko pēta topoloģijā.]]

sentences:
, [[Francija|Francijā]].]]
'''Dzīvoklis''' ir tiesiski nodalīts patstāvīgs [[nekustamais īpašums]], kas parasti veido daļu no plašākas dzīvojamās [[māja]]s.<ref name="likumi">{{tīmekļa atsauce|url= https://m.likumi.lv/ta/id/221382-dzivokla-ipasuma-likums|title= Dzīvokļa īpašuma likums|work=likumi.lv|publisher=[[Likumi.lv]]|date=|accessdate=17 July 2021}}</ref> Lai gan dzīvokļi pēc platības mēdz būt atšķirīgi, tie parasti sevī ietver vairākas dzīvojamās un saimnieciskās telpas kā, piemēram, [[virtuve|virtuvi]], [[vannasistaba|vannasistabu]], viesistabu un guļamistabas. Greznākie un augstākajos stāvos esošie dzīvokļi nereti tiek saukti par [[penthauss|penthausiem]] (''penthouse'').<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/apartment|title=Apartment|work=dictionary.cambridge.org|publisher=Cambridge Dictionary|date=|accessdate=18 July 2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/penthauss:1|title=penthauss|work=tezaurs.lv|publisher=Tēzaurs|date=|accessdate=18 July 2021}}</ref> Tāpat dzīvokļi var būt aprīkoti ar [[balkons|balkoniem]] un [[terase|terasēm]].<ref name="nytimes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/1979/01/07/archives/the-ins-and-outs-of-balconies-the-ins-and-outs-of-balconies.html|title=The Ins and Outs of Balconies|first=Diana|last=Shaman|work=nytimes.com|publisher=[[The New York Times]]|date=7 January 1979|accessdate=18 July 2021}}</ref>

sentences: '''Šķidrais skābeklis''', arī '''''LOX''''' (no {{val|en|'''l'''iquid '''ox'''ygen}}) ir [[skābeklis|skābekļa]] šķidrā forma. Tas ir gaiši zilā krāsā un ir [[paramagnētisms|paramagnētisks]]. Blīvums — 1140 kg/m³, un tas ir vidēji kriogēnisks ([[sasalšanas temperatūra]]: −219 °C, [[viršanas temperatūra]]: −183 °C). Šķidro skābekli plaši lieto [[rūpniecība|rūpniecībā]] un [[medicīna|medicīnā]]. Šķidro skābekli iegūst no [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] skābekļa ar daļēju [[destilēšana|destilēšanu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences: '''16. aprīlis''' ir gada 106. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (107. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 259 dienas.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Mamil'''''<ref name="BBC News - 14 August 2010 - Rise of the Mamils (middle-aged men in lycra)">{{cite news|url=http://www.bbc.co.uk/news/magazine-10965608|title=Rise of the Mamils (middle-aged men in lycra)|last=[[Dominic Casciani]]|date=14 August 2010|work=[[BBC News]]|publisher=[[British Broadcasting Corporation]]|accessdate=14 December 2013}}</ref> jeb '''''MAMIL'''''<ref name="SMH - 2 September 2012 - Middle Aged Men In Lycra">{{cite news|url=http://www.smh.com.au/sport/cycling/blogs/cycling-tips/middle-aged-men-in-lycra-20100902-14oa6.html|title=Middle Aged Men In Lycra|last=Wallace|first=Wade|date=2 September 2012|work=[[The Sydney Morning Herald]]|publisher=[[Fairfax Media]]|accessdate=14 December 2013}}</ref> ir [[akronīms]] angļu valodā ar nozīmi "pusmūža vīrietis likrā" ({{val|en|middle-aged man in lycra}}).<ref name="Collins English Dictionary - Mamil">{{cite web|url=http://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/mamil|title=Mamil|work=[[Collins English Dictionary#CollinsDictionary.com|Collins English Dictionary]]|publisher=[[HarperCollins]]|accessdate=14 December 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141111214757/http://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/mamil|archivedate={{dat|2014|11|11||bez}}}}</ref> Terminu izmanto, lai aprakstītu pusmūža [[vīrietis|vīrieti]], kurš savam vaļaspriekam brauc ar dārgu [[sacensību velosipēds|sacensību velosipēdu]]<ref name="BBC News - 14 August 2010 - Rise of the Mamils (middle-aged men in lycra)"/>, valkājot profesionāla izskata cieši pieguļošu [[velokrekls|velokreklu]] un [[velošorti|velošortus]].<ref name="SMH - 2 September 2012 - Middle Aged Men In Lycra"/>

sentences: '''Lavīnfotodiode''' (LFD; {{val-en|avalanche photodiode}}, APD) ir augstas jutības [[Pusvadītājs|pusvadītāja]] elektroniska ierīce, kas, izmantojot [[fotoelektriskais efekts|fotoelektrisko efektu]], pārveido [[gaisma|gaismu]] par [[elektrība|elektrību]]. To var uzskatīt par [[fotodetektors|fotodetektoru]], kas ar [[lavīnveida pavairošana]]s efektu nodrošina sākuma posmu iekšējam [[pastiprinājums|pastiprinājumam]]. No funkcionālā viedokļa, to var uzskatīt par pusvadītāja analogu [[fotoelektronu pavairotājs|fotoelektronu pavairotājam]]. Izmantojot pretējas noslieces spriegumu (parasti 100–200 V [[silīcijs|silīcijam]]), fotodiodei ir novērojams iekšējs strāvas ieguves efekts (līdz 100), kas rodas [[jonizācija]]s ietekmē (lavīnveida efekts). Tomēr dažas silīcija LFD diodes salīdzinājumā ar tradicionālajām LFD, kas ļauj izmantot lielāku spriegumu (>1500) pirms pārrāvuma, tādējādi sasniedzot lielāku pastiprinājumu (>1000), ir ar alternatīvām noteikšanas un slīpuma tehnikām. Galvenokārt, jo augstāks [[reversais spriegums]], jo augstāks palielinājums. Līdz ar daudzām LFD diodes pavairošanas faktoru (M) izteiksmēm, to var izteikt ar formulu:

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Arafāta kalns
| Photo                = Pilgrims_cover_Arafat's_roads,_plains_and_mountain_-_Flickr_-_Al_Jazeera_English.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Svētceļnieki Arafāta kalnā
| karte                = Saūda Arābija#Āzija
| reljefs = jā
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=21|latm=21|lats=17|latNS=N
| longd=39|longm=59|longs=02|longEW=E
| Augstums         = 454
| Relatīvais_augstums  = 70
| Atrašanās vieta  = {{Vieta|Saūda Arābija|Mekas province}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
ziemeļdaļā]]
'''Pakledus''' ir peldošs [[jūra]]s [[ledus]], kas veidojies, sasalstot jūras ūdenim, pastāvējis ne mazāk kā divu gadu ciklus un sasniedzis vismaz {{nobr|3 m}} biezumu. Sastopams galvenokārt [[Arktika|Arktikā]] ([[Ziemeļu ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] un [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļdaļā) un [[Antarktika|Antarktikā]] ([[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]]). Arktikā pakledus aizņem 10 līdz 13 miljonus kvadrātkilometru, Dienvidu okeānā, atkarībā no gadalaika — 4 līdz 20 miljonus kvadrātkilometru.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Ķirzaka|Ķirzaka}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ķirzaka
| abbreviation = Lac
| name_latin = Lacerta
| RA = 22,5
| dec = +45
| areatotal = 201
| arearank = 68. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Lac''
| starmagnitude = 3,8
| neareststarname = ''EV Lacertae''
| stardistance = 16,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Kasiopeja]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 35
}}

sentences: '''Vertikāla domāšana''' ir analītisks domāšanas veids risinājumu meklēšanai balstoties uz iepriekš iegūtu pieredzi un zināšanām. Vertikālā domāšana iekļauj secīgus soļus, no kuriem katrs ir jāpamato.<ref>Gogatz, A., Mondejar, R. (2005). ''Business creativity: breaking the invisible barriers'', USA: Palgrave Macmillan, p. 71</ref> Vertikālās domāšanas pieeja atrod pareizo virzienu atspēkojot citus un parasti tiek izvēlēts problēmai atbilstošākais risinājums. Vertikālās domāšanas pieejā nedrīkst kļūdīties nevienā no posmiem.<ref>Gogatz, A., Mondejar, R. (2005). ''Business creativity: breaking the invisible barriers'', USA: Palgrave Macmillan, p. 72</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lepidolīts
|attēls=
|klase= [[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID= 09.EC.20
|ķīm_formula= K(Li,Al)3(Al,Si,Rb)4O10(F,OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Rozā, gaiši violeta, balta
|svītra=Balta
|habituss=Veido prizmatiskus kristālus vai lielas slēptkristāliskas masas ar izteikti slāņainu struktūru vertikālā virzienā
|skaldnība=Ļoti labs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 2,5-3
|spīdums=Stiklveida, pērļains
|caurspīdīgums= Pārredzams, caurspīdīgs
|laušanas_koef= nα=1.525–1.548, nβ=1.551–1.58, nγ=1.554–1.586
|pleohroisms=X= gandrīz bezkrāsains,Y=Z=rozā, gaiši violeta
|blīvums=
}}
'''Lepidolīts''' ir rozā krāsas minerāls ar sarežģītu ķīmisko uzbūvi. Tā sastāvā ietilpst [[kālijs]], [[litijs]], [[alumīnijs]], [[silīcijs]] un [[fluors]]. Tas veidojas, kad litija [[alumosilikāts|alumosilikāta]] slāņos tiek saistīti [[kālija joni]]. Lepidolīts ir bieži sastopams tajās pašās vietās, kur [[turmalīns|turmalīna]] un [[spodumens|spodumena]] paveidi, jo visi šie minerāli satur litiju.

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | background_color   =
 | text_color         =
 | name               = Ukrainas Augstākā Rada
 | native_name        = ''Верхо́вна Ра́да Украї́ни''
 | native_name_lang   =
 | transcription_name =
 | legislature        =
 | coa_pic            = Verkhovna Rada (UK logo, 2023).png
 | coa_res            = 250px
 | coa_alt            =
 | foundation         =
 | house_type         = vienpalātas
 | body               =
 | houses             =
 | leader1_type       = Priekšsēdētājs
 | leader1            = [[Ruslans Stefančuks]]
 | party1             = [[Tautas kalps (partija)|Tautas kalps]]
 | election1          = {{dat|2021|10|8|Ģ|bez}}
 | leader2_type       =
 | leader2            =
 | party2             =
 | election2          =
 | leader3_type       =
 | leader3            =
 | party3             =
 | election3          =
 | members            = 450
 | house1             =
 | house2             =
 | structure1         = Verkhovna Rada 2019.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure1_alt     =
 | structure2         =
 | structure2_res     =
 | structure2_alt     =
 | political_groups1  =
 | political_groups2  =
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = [[2019. gada Ukrainas parlamenta vēlēšanas]]
 | last_election2     =
 | previous_election1 =
 | previous_election2 =
 | session_room       =
 | session_res        =
 | session_alt        =
 | meeting_place      = {{vieta|Ukraina|Kijiva|Augstākās radas ēka}}
 | website            = {{URL|http://rada.gov.ua}}
 | footnotes          =
 | motto              =
}}

sentences: '''Šveices vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Šveice]]s teritorijā.

sentences: '''Griezes kustības enerģija''' (<math>{E_k}_r</math>) ir [[Griezes kustība|rotējošam]] [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]] piemītoša [[enerģija]]. Ja ķermenis vienlaikus atrodas gan griezes, gan [[Virzes kustība|virzes kustībā]], tad griezes kustības enerģija ir daļa no šī ķermeņa [[Kinētiskā enerģija|kinētiskās enerģijas]].

sentences:
[[Kategorija:Nacionālā basketbola asociācija|Basketbolisti]]
[[Kategorija:Basketbolisti]]

sentences:
{{novecojis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Google LLC''
| logo =
| type = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| traded_as =
| industry = Interneta pakalpojumi
[[programmatūra|Datorprogrammatūra]]
Telesakaru iekārtas
| foundation = 1998. gada 4. septembrī
{{vieta|ASV|Kalifornija|Menloparks}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Company|url=http://www.google.com/intl/en/about/corporate/company/|publisher=Google|accessdate=August 31, 2011|archive-date={{dat|2014|11|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141117163856/http://www.google.com/intl/en/about/corporate/company/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Claburn|first=Thomas|title=Google Founded By Sergey Brin, Larry Page... And Hubert Chang?!?|url=http://www.informationweek.com/news/internet/google/210603678|publisher=InformationWeek|accessdate=August 31, 2011|archive-date={{dat|2011|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110628231125/http://www.informationweek.com/news/internet/google/210603678}}</ref>
| founder = [[Lerijs Peidžs]], [[Sergejs Brins]]
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Mauntinvjū}}
| area_served = Pasaule
| key_people = [[Sundars Pičai]]
(izpilddirektors)
Ruta Porata
(galvenā finanšu direktore)
| products =
| revenue = {{Increase}} US$ 50,18 miljardi (2012)<ref name="Google-Inc-Jan-2013-10-K">{{Tīmekļa atsauce|url=http://edgar.secdatabase.com/1404/119312513028362/filing-main.htm |title=Google Inc, Form 10-K, Annual Report, Filing Date Jan 29, 2013 |publisher=secdatabase.com |accessdate =Mar 8, 2013}}</ref>
| operating_income = {{Increase}} US$ 12.76 miljardi (2012)<ref name="Google-Inc-Jan-2013-10-K"/>
| net_income = {{Increase}} US$ 10.74 miljardi (2012)<ref name="Google-Inc-Jan-2013-10-K"/>
| assets = {{Increase}} US$ 93.80 miljardi (2012)<ref name="Google-Inc-Jan-2013-10-K"/>
| equity = {{Increase}} US$ 71.72 miljardi (2012)<ref name="Google-Inc-Jan-2013-10-K"/>
| num_employees = 139 995 (2023)
| parent = ''[[Alphabet|Alphabet Inc.]]''
| subsid = ''[[AdMob]], [[DoubleClick]], [[On2 Technologies]], [[Picnik]], [[YouTube]], [[Zagat]]''
| homepage = {{URL|google.com}}
| intl = yes
| footnotes = <ref name="form 10-k">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1288776/000119312511032930/d10k.htm |title=Form 10-K |publisher=U.S. Securities and Exchange Commission |year=2010 |location=Washington, D.C. |at=Part II, Item 6 |accessdate=June 29, 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110629093647/http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1288776/000119312511032930/d10k.htm |archivedate={{dat|2011|06|29||bez}} }}</ref>
}}
'''''Google LLC''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kapitālsabiedrība]], ''[[Alphabet (uzņēmums)|Alphabet Inc.]]'' meitas uzņēmums. To 1998. gadā dibināja [[Sergejs Brins]] un [[Lerijs Peidžs]]. Tā izstrādā un pārvalda populārāko [[Internets|Interneta]] [[meklētājprogramma|meklētājprogrammu]] ''[[Google meklētājs|Google Search]]''. ''Google'' galvenais birojs ir [[Sanfrancisko]] piepilsētā [[Mauntinvjū]]. Uzņēmuma izpilddirektors ir [[Sundars Pičai]].

sentences: '''Meteoroloģija''' ir zinātne par [[Zemes atmosfēra|atmosfēru]], tās struktūru, īpašībām un tajā notiekošajiem [[fizika|fizikālajiem]] procesiem. Atmosfēras stāvokļa novērošanai izmanto [[meteoroloģisko novērojumu stacija]]s, [[meteoroloģiskais pavadonis|meteoroloģiskos pavadoņus]] un automātiskos aparātus, kas uzstādītas uz [[lidmašīna|lidmašīnām]] un [[kuģis|kuģiem]].

sentences: '''27. augusts''' ir gada 239. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (240. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 126 dienas.

sentences: {{commonscat|Agriculture by country|Lauksaimniecība pēc valsts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CaCl2
|molmasa=110,99
|blīvums=2150
|kušanas temperatūra=772 °C
|viršanas temperatūra=>1600 °C
}}
'''Kalcija hlorīds''' (CaCl2) ir balta, kristāliska, higroskopiska [[viela]]. To lielākoties iegūst kā blakusproduktu [[nātrija karbonāts|nātrija karbonāta]] ražošanā, lai arī to var iegūt, [[sālsskābe]]i reaģējot ar [[kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] vai kādu citu kalcija savienojumu. Kalcija hlorīds ar [[ūdens|ūdeni]] veido dihidrātu, tetrahidrātu un heksahidrātu (attiecīgi piesaistītas 2, 4 un 6 ūdens [[molekula]]s). Šķīdība ūdenī ir 74,5 g/100ml (pie 20 °C).

sentences:
'''Sibīrijas federālais apgabals''' ir viens no [[Krievijas federālie apgabali|Krievijas federālajiem apgabaliem]]. Tas atrodas [[Krievijas Federācija]]s vidusdaļā. Izveidots 2000. gada 13. maijā. Tas aizņem 4 361 800 km2 lielu platību un tajā dzīvo 17 178 298 iedzīvotāju. Apgabala teritorijā atrodas 132 pilsētas.
2018. gadā Burjatijas republiku un Aizbaikāla novadu pievienoja Tālo Austrumu federālajam apgabalam.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 65
 | lv  = Sešdesmit pieci
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = sārmu metāls
 |       kārtas skaitlis = 19
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = K
 |              atommasa = 39,0983
 |    valences elektroni = [Ar]4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Kālija gabaliņš [[tetrahidrofurāns|tetrahidrofurānā]] un kālija jonu dotā violetā [[liesma]]s krāsa
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
 |   elektronegativitāte = 0,82
 |               blīvums = 856
 |   kušanas temperatūra = 336,53 K (63,38 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1032 K (759 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 7,2{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 2000
 | Van der Vālsa rādiuss = 275
}}

sentences: '''18. decembris''' ir gada 352. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (353. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 13 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences:
[[File:Epinephrine structure.svg|thumb|[[Adrenalīns|Adrenalīna]] struktūrformula]]
'''Hormoni''' ir bioloģiski aktīvas vielas, ko izstrādā [[endokrīnā sistēma|iekšējās sekrēcijas dziedzeri]] un arī audi citos orgānos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Bertuci''' var būt:
* [[Tailers Bertuci]] (''Tyler Bertuzzi''; 1995) — Kanādas hokejists;
* [[Tods Bertuci]] (''Todd Bertuzzi''; 1975) — Kanādas hokejists.

sentences: '''7. jūlijs''' ir gada 188. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (189. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 177 dienas.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Mazā Fadete
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Žorža Sanda]]
| title_orig       = ''La Petite Fadette''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = 1849
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Mazā Fadete''' ({{val|fr|La Petite Fadette}}) ir franču rakstnieces [[Žorža Sanda|Žoržas Sandas]] 1849. gada romāns. Tas vēsta par nabadzīgu meiteni ar savdabīgu raksturu. Romānu publicēja izdevniecība ''[[Henry Holt and Company]]''. 2004. gadā tika uzņemta televīzijas filma [[Mazā Fadete (filma)|ar tādu pašu nosaukumu]]. Tās režisore ir [[Mišela Vatoksa]].

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Vendi''' ({{val|la|wendi}}) bija [[Kursa (valsts)|Ziemeļkursas]] [[somugri]] un viena no sešām maztautām, kas piedalījās [[latvieši|latviešu]] veidošanā.<ref name=latvieši>Ceļā uz latviešu tautu. Latvijas Nacionālais vēstures muzejs. Rīga 2016, {{ISBN|978-9984-747-37-8}}</ref>   [[Indriķa hronika]] sniedz informāciju, ka no [[Venta]]s lejteces vendus padzina [[kurši]], un tie apmetās Senajā kalnā (''Monte Antiquo'') [[Rīga]]s vietā. Taču arī no turienes kurši tos izspieda, un vendi pārcēlās uz [[Cēsis|Cēsīm]] [[latgaļi|latgaļu]] zemēs. Neizceļojušie vendi tupināja apdzīvot [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] dienvidu un daļēji rietumu piekrasti.<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae, X.14.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213023118/http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true |date={{dat|2014|12|13||bez}} }}: ''Wendi autem humiles erant
eo tempore et pauperes utpote a Winda repulsi, qui est fluvius Curonie, et habitantes in Monte Antiquo, iuxta quem 1206. (latīniski)</ref> Cēsu vendi [[1206]]. gadā pieņēma Romas katoļu ticību un kļuva par [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] uzticamiem sabiedrotajiem cīņās pret [[igauņi]]em un [[krievi]]em. Cēsu apkārtnē tie pamazām saplūda ar [[Vidzeme]]s [[latgaļi|latgaļu]] etnosu, Kurzemē — kuršiem.

sentences:
{{TV seriāls
| show_name            = Pokemoni
| show_name_2          = ''Pokémon''
| image                =
| caption              = Logotips
| genre                = [[fantastika]]
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               = [[Takešī Šudo]]
| director             = [[Kunihiko Jujama]]
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             =
| num_seasons          = 17
| num_episodes         = 850
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              = aptuveni 22 minūtes
| company              =
| distributor          =
| channel              = ''[[TV Tokyo]]''
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|1997|4|1}}
| last_aired           = pašlaik
| status               =
| channel_LV           = [[LNT]]
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
}}
{{mašīntulkojums}}
'''Pokemoni''' ([[Japāņu valoda|japāņu]]: '''ポケットモンスター''' ''Pocket Monsters'', '''ポケモン''' ''Pokémon'') ir videospēļu sērija [[Nintendo]] konsolēm, kā arī kāršu spēļu un [[anime]] franšīze. Lai gan ir atšķirības atkarībā no konkrētās interpretācijas sērijas, nemainīgas paliek radības. Pokemonus var notvert, apmācīt un izmantot, lai sacenstos savā starpā kaujās vai citās darbībās. Anime Latvijā 2000. gadā tika translēta [[Pirmais Baltijas kanāls|Pirmajā Baltijas kanālā]] krievu valodā, vēlāk arī [[LNT]].

sentences:
'''Nurmi''' var būt:
* [[Nurmi (ciems)|Nurmi]] — apdzīvota vieta Naukšēnu pagastā;
* [[Pāvo Nurmi]] — somu vieglatlēts.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|official_name            = Atlanta
|settlement_type          = [[Lielpilsēta]]
|nickname                 = The City in a Forest, Hotlanta, Hollywood of the South, The A
|website                  = https://www.atlantaga.gov/
|image_skyline            = Montage Atlanta.jpg
|imagesize                =
|image_caption            =
|image_flag               = Flag of Atlanta.svg
|image_seal               = Seal of Atlanta.png
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = left
| latd  = 33 | latm  = 45 | lats  = 18 | latNS  = N
| longd = 84 | longm = 23 | longs = 24 | longEW = W
|image_map1               =
|mapsize1                 =
|map_caption1             =
|subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_type1        = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
|subdivision_type2        = [[Džordžijas apgabali|Apgabali]]
|subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|subdivision_name1        = [[Džordžija]]
|subdivision_name2        = [[Fultona apgabals|Fultona]] un [[Dekalba apgabals|Dekalba]]
|government_type          =
|leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Keiša Lenss Botoms
|established_date         =
|area_footnotes           =
|area_total_sq_mi         =
|area_land_sq_mi          =
|area_water_sq_mi         =
|area_total_km2           = 343.0
|area_land_km2            = 341.2
|area_water_km2           = 1.8
|population_as_of         = 2020
|population_total         = 498 715
|population_metro         = 6 089 815
|population_density_km2   = 1551.5
|population_footnotes     =
|timezone                 = EST
|utc_offset               = -5
|timezone_DST             = EDT
|utc_offset_DST           = -4
|postal_code_type         =
|postal_code              =
|area_code                = 404, 470, 678, 770
|elevation_m              = 225-320
|elevation_ft             =
|blank_name               =
|blank_info               =
|blank1_name              =
|blank1_info              =
|footnotes                =
}}

sentences: '''Lielais Magelāna Mākonis''' ({{val|en|Large Magellanic Cloud, LMC}}) ir [[pundurgalaktika]], kas kalpo par lielāko [[dabiskais pavadonis|pavadoni]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika]]i. Lai gan Lielais Magelāna Mākonis atrodas gandrīz 160 000 gaismas gadu attālumā, tas ir saskatāms ar neapbruņotu aci tikai [[Dienvidu puslode|Dienvidu puslodē]] starp [[Zelta Zivs]] un [[Galds (zvaigznājs)|Galda]] zvaigznāju.

sentences: '''Rīga T 689''' ir viens no labākajiem padomju [[radiouztvērējs|radiouztvērējiem]] pirmajos pēckara gados.<ref>[http://www.radiopagajiba.lv/RRR/689_912/riga689.htm Rīga T 689] {{ru ikona}}</ref> Uztvērējam ir [[elektronoptiskais indikators|optiskais indikators]], liels [[skaļrunis]], četrpozīciju toņa regulators, bez manuālā ir arī automātiskais skaļuma regulators. Ja nav iesprausta [[antena]]s [[kontaktdakša]], tad uztvērējs izmanto elektrotīklu kā antenu. Uz priekšējā paneļa ir skaļuma kontrole, tīkla slēdzis, un toņu kontrole pa kreisi, kā arī selektoru un diapazonu slēdzis pa labi.

sentences:
muzejā [[Čehija|Čehijā]]]]
'''Augstrata velosipēds''' jeb '''augstrats'''<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=velosipedu_vesture&fu=read&id=810 Atrod Latgalē kaltu augstratu]</ref> ir [[velosipēds]], kuram ir liels priekšējais rats un daudz mazāks aizmugurējais rats. Tas bija populārs velosipēdu paveids līdz [[drošais velosipēds|drošā velosipēda]] izgudrošanai 1880. gados.<ref name="Brown">{{Tīmekļa atsauce
| url = http://www.sheldonbrown.com/gloss_ha-i.html#highwheel
| title = Sheldon Brown Glossary High Wheeler
| last = Brown
| first = Sheldon
| accessdate = 2008-05-15}}</ref> Tie bija pirmie transportlīdzekļi, kurus sauca par "divriteņiem".<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |url         = http://www.pedalinghistory.com/PHhistory.html
 |title       = Pedaling History Bicycle Museum, A Quick History of Bicycles: The High Wheel Bicycle
 |accessdate  = 2009-01-24
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20090205043857/http://pedalinghistory.com/PHhistory.html
 |archivedate = 2009-02-05
}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Uzskaitījumi| ]]
[[Kategorija:Valstis|Uzskaitījumi pēc valsts]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds =Francisks no Moliano
|     vārds_orig =''Franciscus de Moliano''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Romas pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   nodarbošanās =Pāvesta sūtnis un inkvizitors
}}

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = SES-4
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''SES''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[LS 1300]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[SES World Skies]], {{NED}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Space Systems/Loral]], {{USA}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|2|14|SK}} 19:36:36 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Briz-M]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 39/200
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-007A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 6180 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 22° R
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[SES-2]]
| KA_nāk                 = [[SES-5]]
}}
'''SES-4''' ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] bāzētās kompānijas [[SES World Skies]] [[sakaru pavadonis]], kuru palaida 2012. gada februārī. ''SES-4'' paredzēts sakaru pakalpojumu sniegšanai Atlantijas okeāna reģionā: Eiropai, Rietumāfrikai, Amerikai. To izgatavojusi kompānija [[Space Systems/Loral]], [[Loral Space & Communications]] meitas uzņēmums. ''SES-4'' ir lielākais no ''SES'' grupas pavadoņiem.<ref name="SES 2012-02-15" />

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Metralhadora 1884.jpg
|paraksts           = [[Hairems Maksims]] ar savu ložmetēju 1884. gadā
|nosaukums          = Maksima ložmetējs
|valsts             = [[Lielbritānija]]
|tips               =  Smagais ložmetējs
|konstruktors       = [[Hairems Maksims]]
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           =
|bruņojumā          = 1886-1959
|patronu_tips       =  	7,62 × 54 mm, .303 British, 7,5 × 55 mm u.c.
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 600
|sākuma_ātrums      = 740 m/s
|attālums           =
|masa               = 27,2 kg.
|garums             = 1067 mm
|stobrs             = 721 mm
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = Ložmetēja lente ar 250 patronām
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''Maksima ložmetējs''' ({{val|en|Maxim gun}}) ir [[ložmetējs]], kas tika ražots [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] 1880. gados [[Hairems Maksims|Hairema Maksima]] vadībā.

sentences: '''Zanzibāra''' ([[svahili]]: ''Zanzibar'', [[Angļu valoda|angļu]]: ''Zanzibar'', [[Arābu valoda|arābu]]: زنججبار) ir daļēji autonoms reģions [[Tanzānija|Tanzānijas Apvienotāss Republikas]] sastāvā.

sentences: '''Reilijs''' ({{val|en|Reilly}}) var būt:

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
Matematikā '''galīga kopa''' ir [[kopa]], kurai ir galīgs elementu skaits. Piemēram,
:<math>\{2,4,6,8,10\}\,\!</math>
ir galīga kopa ar pieciem elementiem. Galīgas kopas elementu skaits ir [[nulle]] vai [[naturāls skaitlis]] un tiek saukts par kopas kardinalitāti vai apjomu. Kopa, kas nav galīga, tiek saukta par ''bezgalīgu''. Piemēram, visu naturālo skaitļu kopa ir bezgalīga:
:<math>\{1,2,3,\ldots\}.</math>
Galīgas kopas ir īpašī svarīgas [[kombinatorika|kombinatorikā]] - matemātiskos dažādu objektu [[skaitīšana]]s pētījumos. Daudzi galīgu kopu izmantošanas pielietojumi ir saistīti ar Dirihlē principu, kas apgalvo ka neeksistē injektīva funkcija no lielākas galīgas kopas uz mazāku galīgu kopu.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = [[Boba Sinklera]]
| Image            = Bob Sinclar.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           =
| Studio link      =
| Internet         =
| Internet link    =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      =
| Comp link        =
| EP               =
| EPs link         =
| Singles          =
| Singles link     =
| B-sides          =
| B link           =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Soundtrack       =
| Soundtrack link  =
| Tribute          =
| Trib link        =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     =
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| 2Option name     =
| 2Option          =
| 2Option color    =
| 2Option link     =
| 3Option name     =
| 3Option          =
| 3Option color    =
| 3Option link     =
| 4Option name     =
| 4Option          =
| 4Option color    =
| 4Option link     =
| 5Option name     =
| 5Option          =
| 5Option color    =
| 5Option link     =
| References       =
| Ref link         =
|}}
Šī ir [[Francija|franču]] [[dīdžejs|dīdžeja]] un [[Mūzikas producents|producenta]] '''[[Bobs Sinklers|Boba Sinklera]] diskogrāfija'''

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Černi
|          vārds_orig = ''Carl Czerny''
|              attēls = Czerny 2.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1791
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 21
|            dz_vieta = [[Vīne]], [[Hābsburgu monarhija]]
({{AUT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji = [[Ludvigs van Bēthovens]], [[Johans Nepomuks Hummels]], [[Mucio Klementi]]
|           skolnieki = [[Ferencs Lists]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences: '''Sudraba slidas''' ir amerikāņu rakstnieces [[Mērija Meipsa-Dodža|Mērijas Meipsas-Dodžas]] [[romāns]], kurš pirmoreiz ir publicēts [[1865]]. gadā. Romāna notikumi norisinās [[Holande|Holandē]] un tā parāda nīderlandiešu dzīvi 19. gadsimta sākumā. Stāsts ir par Nīderlandē dzīvojošajiem bērniem Grēteli, viņas brāli Hansu, viņu draugiem un nelabvēļiem. Grāmatā risinās notikumi, kas maina abu bērnu dzīves.

sentences: Šajā lapā uzskaitītas valstis, kurās gada laikā ir saražots visvairāk [[automobilis|automobiļu]]. Visi dati ir par [[2007. gads|2007]]. gadu, publicēti [[2008. gads|2008]]. gada aprīlī ([[Organisation Internationale des Constructeurs d'Automobiles|OICA]]).

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Grenlandes Publiskā un Nacionālā bibliotēka
| native_name         = ''Nunatta Atuagaateqarfia''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 =
| status              =
| image               = Nunatta-Atuagaateqarfia-national-library-of-greenland.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Nūka]], {{GRL}}
| latd  = 64.175556 | latNS  = N
| longd = 51.739167 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1985. gads
| completion_date     = 1993. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.katak.gl/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Gaviezes pagasts}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Abaša
| official_name            = აბაშა
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Abasha main street.jpg
| image_caption            = Abašas galvenā iela
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Abašas municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1870. gadi
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1964
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 4941
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,6%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 12|lats= 15|latNS=N
| longd= 42|longm= 12|longs= 10|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 0200
| area_code                = +995 412
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 23
| website                  = {{url|http://www.abasha.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Abaša''' ({{val|ka|აბაშა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mharē, [[Abašas municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumos [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]] starp Abašas un Nogelas upēm {{nobr|258 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|11}}</ref>

sentences:
'''Duda''' var būt:
* [[Andžejs Duda]] (''Andrzej Duda''; 1972) — poļu politiķis, Polijas prezidents;
* [[Jans Kšištofs Duda]] (''Jan-Krzysztof Duda''; 1998) — Polijas šaha lielmeistars;
* [[Ondrejs Duda]] (''Ondrej Duda''; 1994) — Slovākijas futbolists.

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Kaspars
|     vārds_orig = ''Wilhelm Kaspar''
|         attēls = Grab Vilhelm Kaspar.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Kaps Cēsīs
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1853
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Raudas muiža, [[Tukuma apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tumes pagasts]] {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Cēsis]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''"500 visu laiku izcilākie albumi"''' ({{val|en|The 500 Greatest Albums of All Time}}) ir amerikāņu mūzikas žurnāla ''[[Rolling Stone]]'' 2003. gada speciālais izdevums. Saraksts tika veidots, pamatojoties uz balsojumu, kurā piedalījās dažādi mūziķi, kritiķi u.c., kopskaitā 273 personas, kas katra sarindoja 50 labākos albumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/life/music/news/2003-11-16-rolling-stone-list_x.htm|title=It's certainly a thrill: 'Sgt. Pepper' is best album|publisher=USA Today|accessdate={{dat|2013|10|11||bez}}}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu ģeogrāfijā|filmu|Metropole (filma)}}
{{atsauces+}}
'''Metropole''' ({{val|el|μήτηρ}}, ''mētēr'' — ‘māte’, {{gree|πόλις}}, ''pólis'' — ‘pilsēta’) ir liela [[pilsēta]], iedzīvotāju skaits tajā (nevis administratīvajās robežās, bet nepārtrauktajā pilsētas apbūves zonā) parasti pārsniedz miljonu. Metropole parasti ir nozīmīgs lielas [[valsts]] vai reģiona ekonomiskais, politiskais un kultūras centrs, tā ir nozīmīgs starptautisko sakaru mezgla punkts.

sentences: '''Kubaņas apgabals''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Кубанська область'', [[Krievu valoda|krievu]]: ''Кубанская область'') bija [[Krievijas Impērija]]s administratīvi teritoriālā vienība, [[Kubaņas kazaki|Kubaņas kazaku]] karaspēka teritorija, kas pastāvēja no 1860. līdz 1918. gadam. Tās administratīvais centrs bija [[Krasnodara|Jekaterinodara]].

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences:
''Šeit ir apkopoti raksti par savienojumiem, kurus var izmantot kā [[sprāgstvielas]]
{{Commonscat|Explosives}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Maksvels Longs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Maxwell Long''
 |              attēls = Long 1900.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Maksvels Vorbērns Longs
 |              dz_dat = {{dat|1878|10|16}}
 |             dz_viet = [[Vaverlija]], [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1959|3|4}}
 |            mir_viet = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 zelta
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem|400 metri]]}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Antropoloģija]]
[[Kategorija:Cilvēka evolūcija]]
[[Kategorija:Rases]]
[[Kategorija:Cilvēka ķermenis]]

sentences:
ir viena no altruisma izpausmēm]]
'''Altruisms''' jeb '''nesavtība''' ir pašaizliedzīga [[gādība]] par citiem, gatavība [[upurēšanās|uzupurēties]] citu labā, nedomājot par savu labumu. Altruisma pretstats ir [[egoisms]]. Altruisms ir sastopams ne tikai starp cilvēkiem, bet arī [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pasaulē. Jēdzienu ‘altruisms’ ieviesa franču filozofs [[Ogists Konts]]. Latīņu vārds ''alter'', kas ir altruisma jēdziena pamatā, nozīmē ‘citam’, ‘citiem’. Altruismu nevajadzētu jaukt ar [[lojalitāte|lojalitāti]] vai [[atbildība|atbildību]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Dricanu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Dricānu pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =300px
|        nosaukums =Peonija
|           attēls =Paeonia suffruticosa1.jpg
|       att_izmērs =240px
|    att_nosaukums =''[[Paeonia suffruticosa]]''
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Saxifragales
|         rinda_lv =Akmeņlauzīšu rinda
|           dzimta =Paeoniaceae
|        dzimta_lv =Peoniju dzimta
|            ģints =Paeonia
|         ģints_lv =Peonijas
}}

sentences: '''"Troļļi"''' ({{val|en|Trolls}}) ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder ''[[DreamWorks Animation]]'' studijai, bet izplatītājs ir ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]'', ''[[Universal Pictures]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Spectacled Bear Tennoji 2.jpg
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Ursidae
|      dzimta_lv = Lāču dzimta
|    apakšdzimta = Tremarctinae
| apakšdzimta_lv = Skrējējlāči
|          ģints = Tremarctos
|       ģints_lv = Briļļainie lāči
|        ģints_r = Briļļainais lācis
|           suga = Tremarctos ornatus
|        suga_lv = Briļļainais lācis
|       binomial = Tremarctos ornatus <small>([[Cuvier]], 1825)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name           = Vējiem līdzi (grāmata)
Gone with the Wind
| image          =
| caption        =
| author         = [[Mārgarita Mičela]]
| country        = {{ASV}}
| language       = {{en ikona}}
| cover_artist   =
| genre          = [[Vēsturiskais romāns]]
| publisher      = [[Macmillan Publishers (ASV)]]
| release_date   = June 30, 1936. gada 30. jūnijs
| media_type     = Iespieddarbs
| pages          = 1037 ([[pirmajā izdevumā]])
1024 ([[Warner Books]] izdevumā)
| isbn           = 978-0-446-36538-3
| isbn_note      = (Warner)
| dewey          = 813.52
| oclc           = 28491920
| preceded_by    =
| followed_by    = [[Scarlett (Ripley novel)|Scarlett]]
[[Rhett Butler's People]]
}}
'''Vējiem līdzi''' ({{val|en|Gone with the Wind}}) ir amerikāņu rakstnieces [[Mārgarita Mičela|Mārgaritas Mičelas]] romāns, kas pirmo reizi publicēts 1936. gadā. Romāna sižeta notikumi risinās Kleitonas apgabalā un [[Atlanta|Atlantā]],  [[Džordžija|Džordžijas štatā]], [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] un [[rekonstrukcijas laikmetā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Van Gogs. Pie mūžības vārtiem
| attēls = At Eternity's Gate (2018 film poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''At Eternity's Gate''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[Džuliāns Šnābels]]
| producents = [[Džons Kiliks]]
| scenārija autors = * [[Žans Klods Karjērs]]
* [[Luīze Kugelberga]]
* Džuliāns Šnābels
| galvenajās lomās = * [[Vilems Defo]]
* [[Rūperts Frends]]
* [[Madss Mikelsens]]
* [[Matjē Amalriks]]
* [[Oskars Aizeks]]
* [[Emanuella Seignere]]
| mūzika = [[Tatjana Lisovska]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Riverstone Pictures]]''
* ''[[SPK Pictures]]''
* ''[[Rocket Science (studija)|Rocket Science]]''
* ''[[Rahway Road]]''
* ''[[Iconoclast]]''
| izplatītājs = * ''[[Netflix]]''
* ''[[Curzon Artificial Eye]]''
* ''[[CBS Films]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|9|3|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|16|ASV|2019|2|15|Francija|2019|3|29|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/eternity%E2%80%99s-gate-2018|title=At Eternity's Gate|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 16, 2019|archive-date={{dat|2019|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190326124844/http://www.bbfc.co.uk/releases/eternity%E2%80%99s-gate-2018}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|Franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ateternitysgate.htm|title=At Eternity's Gate (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Van Gogs. Pie mūžības vārtiem"''' ({{val|en|At Eternity's Gate}}) ir 2018. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džuliāns Šnābels]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vilems Defo]], [[Rūperts Frends]], [[Madss Mikelsens]], [[Matjē Amalriks]], [[Oskars Aizeks]] un [[Emanuella Seignere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|9|3||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Minna Freimane
| vārds_orig =
| attēls = Freimane Minna.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = Jurģumuiža, [[Cīrava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = nav zināms
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Fricis un Bille Freimaņi
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Literāte, ceļotāja
| rakstīšanas valoda = Latviešu
| periods =
| žanri = ceļojumu apraksts, luga, daiļliteratūras stāsti
| temati = ceļojumi, reliģija
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Par piemiņu" (1884)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Minna Freimane''' (dzimusi {{dat|1847|09|30}} [[Cīrava]]s Jurģumuižā,<ref>Cīravas lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1847.g. - Nr.161.</ref><ref name="lit">[https://literatura.lv/lv/person/Minna-Freimane/872836 Literatūra.lv. Minna Freimane] - Kā dzimšanas datums 12. oktobris - pēc jaunā stila</ref><ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Kārkla|first=Zita|date=2021|title=No Kaukāza līdz Ēģiptei. Ceļotāja un literāte Minna Freimane.|journal=Par piemiņu. Minnas Freimanes ceļa apraksti. R.: LULFMI|pages=9.–73. lpp.}}</ref>, miršanas dati nav zināmi) bija [[latvieši|latviešu]] literāte, publiciste un ceļotāja. Tiek uzskatīta par pirmo sievieti ceļojumu aprakstu autori latviešu literatūrā.<ref name="lrb" />

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Tokijas Universitāte
| native_name       = ''東京大学
Tōkyō daigaku''
| image_name        = Yasuda Auditorium, Tokyo University - Nov 2005.JPG
| image_size        = 250
| image_alt         =
| caption           = Viena no Tokijas universitātes ēkām
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       = 1877
| closed            =
| type              = Publiska izpētes universitāte
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    = 2 604
| administrative_staff  = 5 779
| students          = 28 697
| undergrad         = 14 274
| postgrad          = 13 732
| doctoral          =
| other             = 747
(pētniecības studenti)
| location          = {{vieta|Japāna|Tokija}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            = {{color box|#6495ED}} Gaiši zila
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{url|http://www.u-tokyo.ac.jp}}
| logo              =
| footnotes         =
}}
'''Tokijas Universitāte''' ({{val|ja|東京大学}}, ''Tōkyō daigaku'') ir publiska izpētes [[universitāte]], kas atrodas [[Japāna]]s galvaspilsētā [[Tokija|Tokijā]]. Universitātē ir desmit fakultātes: tieslietu, medicīnas, inženierzinātņu, zinātnes, rakstniecības, lauksaimniecības, ekonomikas, mākslas, izglītības un farmācijas fakultāte. Universitātē kopumā mācās ap 30 000 studentiem, no kuriem 2100 ir ārzemju studenti. Universitātē strādā 2604 lektori, no tiem 2429 uz pilnu slodzi. Universitātes ēkas izvietotas piecās studentu pilsētiņās.

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = LAPD Metropolitēna nodaļa
| abbreviation =
| patch =
| patchcaption = Emblēma
| logo = Seal of the LAPD Metro Division.png
| logocaption = Ģērbonis
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto = "Can Do, Will Do"
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = {{start date and age|1933|4|16}}
| formedmonthday =
| preceding1 =
| dissolved =
| superseding =
| employees =
| volunteers =
| budget =
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation =
| legaljuris = [[Losandželosa]]
| governingbody = Losandželosas policijas departaments
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local = Yes
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = 2710 West Temple Street
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype = Policijas darbinieki
| sworn officers = 392 (2019)<ref>https://web.archive.org/web/20210226071231/http://www.lapdonline.org/metropolitan_division/content_basic_view/6359</ref>
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Nodaļas komandieris
| minister1name = Mario Motars<ref>"LAPD Organizational Chart" (PDF). Los Angeles Police Department. February–March 2023. Retrieved March 11, 2023.</ref>
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 =
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 =
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 =
| aircraft2type = Lidmašīnas
| aircraft2 =
| animal1type = Zirgi
| animals1 =
| animal2type = Suņi
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = https://www.lapdonline.org/
| footnotes =
| reference =
}}
'''Losandželosas policijas departamenta Metropolitēna nodaļa''' {{val|en|LAPD Metropolitan Division}}, ko parasti dēvē par '''Metro nodaļu''' vai vienkārši '''Metro''', ir [[Losandželosas policijas departaments|Losandželosas policijas departamenta]] (LAPD) elitārā nodaļa tās īpašo operāciju grupā. Metropolitēna nodaļa ir atbildīga par LAPD specializēto noziedzības apkarošanas, [[K-9]], jātnieku policijas un [[SWAT]] vienību.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Example
| Image            = Lily Allen gig Nottingham 2009 MMB 01 Example.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           = 5
| Studio link      =
| Internet         =
| Internet link    =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      = 4
| Comp link        =
| EP               = 4
| EPs link         =
| Singles          = 30
| Singles link     =
| B-sides          =
| B link           =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     = 42
| MV link          =
| Soundtrack       =
| Soundtrack link  =
| Tribute          =
| Trib link        =
| Option name      = Dziesmas, kurās piedalījies kā piedziedātājs
| Option           = 13
| Option color     =
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| 2Option name     =
| 2Option          =
| 2Option color    =
| 2Option link     =
| 3Option name     =
| 3Option          =
| 3Option color    =
| 3Option link     =
| 4Option name     =
| 4Option          =
| 4Option color    =
| 4Option link     =
| 5Option name     =
| 5Option          =
| 5Option link     =
| 5Option color    =
| References       =
| Ref link         =
}}
Šī ir [[briti|britu]] [[dziedātājs|dziedātāja]] un [[reperis|repera]] '''[[Example]] diskogrāfija'''. Example ir izdevis 3 studijas albumus un 12 singlus. 2 viņa singli - "[[Changed the Way You Kiss Me]]" un "[[Stay Awake]]" ir ieguvuši 1. vietu [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. "[[Changed the Way You Kiss Me]]" ir ieguvusi 1. vietu arī [[Skotija|Skotijā]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Corpus Christi''
| operators =
| attēls = Corpus Christi (2019 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Jans Komasa]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Bartošs Belenja]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Corpus Christi''
| studija = ''Aurum Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''Kino Świat''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2019|10|11|Polija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{POL}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2275312129/weekend/|title=Corpus Christi (2019 film) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Corpus Christi''''' ({{Val|pl|Boże Ciało}}) ir 2019. gada [[Polija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Jans Komasa]]. Filmā galveno lomu atveido [[Bartošs Belenja]].

sentences:
{{cita nozīme|salu|arhipelāgu|Svalbāra}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Špicbergena
|attēls              = Barentsburg3 (js).jpg
|attēla paraksts     = [[Īsfjords|Īsfjorda]] piekraste pie [[Barencburga]]s
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Spitsbergen LocationMap-lv.svg
|vietaskarte         = <!-- Veidne:VietasKarte -->
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position      = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Špicbergenas izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Spitsbergen''
|izvietojums         = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78 |latm=45 |lats= |latNS=N
|longd=16 |longm=00 |longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          = [[Svalbāra]]
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             = 37 673
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = <!-- tikai skaitli km -->
|platums             = <!-- tikai skaitli km -->
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Ņūtona kalns]]
|augstums            = 1717
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                = [[Longjērbīene]]
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 2144
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 2650
|iedzīvotāju gads = 2015
|blīvums          = 0,07
|pamatiedzīvotāji = [[norvēģi]]
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Špicbergena''' ({{val|no|Spitsbergen}}), agrāk arī '''Rietumšpicbergena''' ({{val|no|Vestspitsbergen}}), ir [[Norvēģija]]i piederoša sala [[Arktika|Arktikā]],<ref>{{PZT|675}}</ref> lielākā no [[Svalbāra]]s [[arhipelāgs|arhipelāga]]s salām.<ref>{{LPE|9|430}}</ref> Izvietojusies starp [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos, [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]] rietumos, [[Norvēģu jūra|Norvēģu jūru]] dienvidos un [[Barenca jūra|Barenca jūru]] austrumos. Špicbergena veido 62% no arhipelāga teritorijas, ir lielākā [[Norvēģija]]s sala un 36. lielākā sala pasaulē.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''MySQL Workbench''
| logo                   =
| screenshot             = Mysqlwb-homepage.png
| caption                = ''MySQL Workbench''
| author                 =
| developer              = ''[[Oracle Corporation]]''
| released               =
| latest release version = 6.0.8
| latest release date    = 2013. gada 7. novembris
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]/[[C#]]/[[Objective-C]] (atkarīgi no platformas)
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  =
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]] vai komerclicence
| website                = {{URL|http://mysqlworkbench.org/}}
}}
'''''MySQL Workbench''''' ir vizuāls [[datubāzes projektēšana]]s rīks, kurā ietverta SQL izstrāde, administrēšana, datubāzes projektēšana, izveidošana un uzturēšana vienā integrētā izstrādes vidē ''[[MySQL]]'' datubāzes sistēmai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH2CH3
|molmasa=72,15
|blīvums=626
|kušanas temperatūra=−129,8 °C
|viršanas temperatūra=36,1 °C
}}

sentences:
{{citas nozīmes|emociju|Laime (nozīmju atdalīšana)|Laime}}
 — viens no laimes [[simbols|simboliem]]]]
'''Laime''' ir garīgs stāvoklis, kam raksturīga pozitīva vai patīkama [[labsajūta]]. Laime cilvēkam izpaužas līdz ar citām [[emocijas|emocijām]] — no vienkārša [[apmierinājums|apmierinājuma]] līdz pat lielam [[prieks|priekam]].<ref>[http://www.wolframalpha.com/input/?i=happiness&a=*C.happiness-_*Word- Wordnet 3.0]. Atjaunots: {{dat|2012|02|17}}. {{en ikona}}</ref> Filozofi un teologi laimi dažkārt raksturo kā veiksmīgas un labas [[dzīve]]s dzīvošanu, nevis kā vienkāršu emociju. Vairākas zinātnes nozares, piemēram, [[pozitīvā psiholoģija]], īpaši pievēršas laimei un meklējumiem, kas tā ir un kā to var gūt.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 81
|             7. čaula =
|             6. čaula = 3
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tl
|             atommasa = 204,3833
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tallija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un korodējis tallija stienītis
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,62
|              blīvums = 11850
|  kušanas temperatūra = 577 K (304 °C)
| viršanas temperatūra = 1746 K (1473 °C)
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Korunds
|attēls=
|klase=Oksīds
|ŠtruncaID=4/C.04-10
|ķīm_formula=[[Alumīnija oksīds]], Al2O3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zils, sarkans, brūns, pelēks, dzeltens, zaļš u.c.
|svītra=
|habituss=Bieži — vārpstveida, mucveida kristāli, arī plātņveida, bieži — dvīņu kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Neregulārs, gliemežnīcas, trausls
|cietība=9
|spīdums=Stikla, arī dimanta, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs, necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,768—1,772 nε = 1,760—1,763
|pleohroisms=
|blīvums=4,01
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences: '''Saistītie dati''' ({{val|en|linked data}}) ir strukturēti, savstarpēji savienoti dati, ko izmanto [[Semantiskie vaicājumi|semantisko vaicājumu]] veikšanai.

sentences:
{{novec}}
'''Starptautiskā kodolnegadījumu skala''' ir skala kodolnegadījuma radīto drošības draudu izvērtēšanai. To 1990. gadā ieviesa [[Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra]]. Skalai ir septiņas pakāpes, no kurām katra nākamā ir desmitreiz nopietnāka kā iepriekšējā. Ar 6. pakāpi pagaidām novērtēts tikai viens negadījums — [[Kištimas katastrofa]], savukārt ar 7. pakāpi divi negadījumi — [[Čornobiļas AES katastrofa]] un [[Fukušimas I AES avārija]]. Negadījumi, kas nerada apdraudējumu, tiek vērtēti ar 0. pakāpi vai kā ārpus skalas esoši. Tomēr kodolnegadījumu nopietnību ir diezgan sarežģīti izvērtēt, tāpēc novērtējums parasti tiek piešķirts labu laiku pēc negadījuma un maz ietekmē glābšanas darbus. Bieži vien organizācija, kurā noticis kodolnegadījums, sniedz provizorisku novērtējumu pēc tam, kad to apstiprinājusi atbildīgā valsts aģentūra.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jaša Heifecs
|Attēls           = Jascha Heifetz 1 1953.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jaša Heifecs 1953. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat VS|{{dat|1901|2|2|}}|{{dat||1|20}}}}
|Vieta_dz = {{flaga|Krievija}} [[Viļņa]],
[[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LTU}})
|Miris = {{dat|1987|12|10}}
|Vieta_mr = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[vijole]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1910 — 1987
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Victor]]'', ''[[Sony Masterworks|Columbia Masterworks]]''
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://www.jaschaheifetz.com/ www.jaschaheifetz.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus gerardii|autors=Loisel.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus gerardii|suga_lv=Žerāra donis|attēls=Juncus gerardii Sit Gerarda 2019-08-03 02.jpg}}
'''Žerāra donis''' ({{val-la|Juncus gerardii}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/juncus-gerardii-loisel/|title=Žerāra donis - Juncus gerardii Loisel. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-08}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6N6O6
|molmasa=222,117
|blīvums=1820
|kušanas temperatūra=205,5 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Heksogēns''' (C3H6N6O6, RDX, ciklonīts, ciklotrimetilēntrinitramīns u.c.) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru iegūst, nitrējot [[urotropīns|urotropīnu]]. Tīrā veidā heksogēns ir balta, kristāliska viela. Sprāgstvielās to parasti sajauc ar citām vielām, lai uzlabotu stabilitāti.

sentences: '''Putnu biedēklis''' ir [[māneklis]] vai [[manekens]], bieži vien [[cilvēka ķermenis|cilvēka ķermeņa]] izskatā, ar kura palīdzību tiek atbaidīti [[putni|putni]] no ražas laukiem. Zemnieki un dārznieki tos izmanto, lai, aizbaidot putnus,  saglabātu pēc iespējas lielāku [[raža|ražu]].

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Heidemarija Stefanišina-Paipere
|          vārds_orig = Heidemarie Stefanyshyn-Piper
|              attēls = Heidemarie Stefanyshyn-Piper in white space suit.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1963
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Sentpola|Sentpolā]], [[Minesota|Minesotā]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki = Maikls Stefanišins
Adelheida Stefanišina
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Glens Paipers
|               bērni = 1 dēls
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[ūdenslīdējs|ūdenslīdēja]]
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 27 d 15 h 36 minā
| kos_iesaukums = [[1996]].
| kos_misija = 1. [[STS-115]]
2. [[STS-126]]
| kos_kuģi = [[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]], [[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]
}}

sentences:
'''Mezotrofs''' ir termins, kas raksturo [[Ezers|ezeru]] attīstības stadiju. Mezotrofie [[Ezers|ezeri]] ir pārejas stadijā no [[Oligotrofs|oligotrofās]] uz [[Eitrofs|eitrofo]].

Ja piegrunts slānī sāk veidoties anaerobi apstākļi, [[fosfors]] atbrīvojas no grūti šķīstošajiem savienojumiem un atkārtoti nonāk apritē [[Epilimnijs|epilimnijā]]. Ar šo atkārtotās aprites īpatsvara pieaugumu sākas [[sukcesija]]s mezotrofā stadija, kas tālāk pāriet eitrofajā stadijā. Oligo — mezotrofu ezeru gultni klāj labi oksidēta gaišbrūna vai sūnzaļa dūņa (Cimdiņš 2001).

Aizaugums piekrastes joslā kļūst blīvāks, saviešas tādas sugas, kurām nepieciešami barības vielām bagāti ūdeņi. Planktona [[Aļģes|aļģu]] paaudzes cita citu nomaina daudz ātrāk. Sugu daudzveidība stipri samazinās, bet atsevišķas sugas savairojas (Leinerte 1988).

[[Ūdens]] ir sārmains, ar [[pH]] lielāku par 7,5. Grunts klāta ar zilaļģēm vai mieturaļģu hāru (Chara) un nitellu (Nitella) audzēm (Biotopu rokasgrāmata 2000).

sentences:
[[Kategorija:Kari pēc valsts|Livonija]]
[[Kategorija:Livonija]]

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
{| class="infobox geography vcard" style="width:23em; text-align:left;"
        '''{{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{{official_name}}}}}{{#if:{{{native_name|}}}|
{{{native_name}}}}}{{#if:{{{other_name|}}}|
{{{other_name}}}}}'''

|-
{{#if:{{both|{{{name|}}}|{{{official_name|}}}}}|

'''{{{official_name}}}'''

}}{{#if:{{both|{{{name|}}}|{{ifempty|{{{type|}}}|{{{settlement_type|}}}}}}}|

        —  '''{{ifempty|{{{type|}}}|{{{settlement_type|}}}}}'''  —

}}{{#if:{{{translit_lang1|}}}|

        '''{{{translit_lang1|}}} transliterācija'''

{{#if:{{{translit_lang1_type|}}}|

         - {{{translit_lang1_type|}}}
        {{{translit_lang1_info}}}

}}{{#if:{{{translit_lang1_type1|}}}|

         - {{{translit_lang1_type1|}}}
        {{{translit_lang1_info1}}}

}}{{#if:{{{translit_lang1_type2|}}}|

         - {{{translit_lang1_type2|}}}
        {{{translit_lang1_info2}}}

{{#if:{{{translit_lang1_type3|}}}|

         - {{{translit_lang1_type3|}}}
        {{{translit_lang1_info3}}}

{{#if:{{{translit_lang1_type4|}}}|

         - {{{translit_lang1_type4|}}}
        {{{translit_lang1_info4}}}

{{#if:{{{translit_lang1_type5|}}}|

         - {{{translit_lang1_type5|}}}
        {{{translit_lang1_info5}}}

{{#if:{{{translit_lang1_type6|}}}|

         - {{{translit_lang1_type6|}}}
        {{{translit_lang1_info6}}}

}} }} }} }} }} }}
{{#if:{{{translit_lang2|}}}|

        '''{{{translit_lang2|}}} transliterācija'''

{{#if:{{{translit_lang2_type|}}}|

         - {{{translit_lang2_type|}}}
        {{{translit_lang2_info}}}

}}{{#if:{{{translit_lang2_type1|}}}|

         - {{{translit_lang2_type1|}}}
        {{{translit_lang2_info1}}}

}}{{#if:{{{translit_lang2_type2|}}}|

         - {{{translit_lang2_type2|}}}
        {{{translit_lang2_info2}}}

{{#if:{{{translit_lang2_type3|}}}|

         - {{{translit_lang2_type3|}}}
        {{{translit_lang2_info3}}}

{{#if:{{{translit_lang2_type4|}}}|

         - {{{translit_lang2_type4|}}}
        {{{translit_lang2_info4}}}

{{#if:{{{translit_lang2_type5|}}}|

         - {{{translit_lang2_type5|}}}
        {{{translit_lang2_info5}}}

{{#if:{{{translit_lang2_type6|}}}|

         - {{{translit_lang2_type6|}}}
        {{{translit_lang2_info6}}}

}} }} }} }} }} }}

{{#if:{{{image_skyline|}}}|

            {{#if:{{{image_caption|}}}|{{{image_caption|}}}}}

}}
{{#if:{{{image_flag|}}}{{{image_seal|}}}{{{image_shield|}}}{{{image_blank_emblem| }}}|

{{#ifeq:{{#expr:{{#if:{{{image_flag|}}}|1|0}}+{{#if:{{{image_seal|}}}|1|0}}+{{#if:{{{image_shield|}}}|1|0}}+{{#if:{{{image_blank_emblem| }}}|1|0}}}}|2|

  {{#if:{{{image_flag|}}}|
'''{{#if:{{{flag_link|}}}|[[{{{flag_link}}}|Karogs]]|{{#ifexist:Flag of {{PAGENAME}}|[[Flag of {{PAGENAME}}|Flag]]|{{#ifexist:Flag of {{{official_name}}}|[[Flag of {{{official_name}}}|Flag]]|Karogs}}}}}}''' |{{#if:{{{image_seal|}}}|
'''{{#if:{{{seal_link|}}}|[[{{{seal_link}}}|Emblēma]]|{{#ifexist:Seal of {{PAGENAME}}|[[Seal of {{PAGENAME}}|Zīmogs]]|{{#ifexist:Seal of {{{official_name}}}|[[Seal of {{{official_name}}}|Seal]]|Zīmogs}}}}}}''' |{{#if:{{{image_shield|}}}|
'''{{#if:{{{shield_link|}}}|[[{{{shield_link}}}|Ģerbonis]]|{{#ifexist:Coat of arms of {{PAGENAME}}|[[Coat of arms of {{PAGENAME}}|Ģerbonis]]|{{#ifexist:Coat of arms of {{{official_name}}}|[[Coat of arms of {{{official_name}}}|Ģerbonis]]|Ģerbonis}}}}}}'''|{{#if:{{{image_blank_emblem| }}}|
'''{{#if:{{{blank_emblem_link| }}}|[[{{{blank_emblem_link| }}}|{{{blank_emblem_type|Logo}}}]]|{{#ifexist:Logo of {{PAGENAME}}|[[Logo of {{PAGENAME}}|Logo]]|{{#ifexist:Logo of {{{official_name}}}|[[Logo of {{{official_name}}}|Logo]]|{{#if:{{{blank_emblem_type|}}}|{{{blank_emblem_type}}}|Logo}}}}}}}}'''}}}}}}}}
             {{#if:{{{image_blank_emblem| }}}|
'''{{#if:{{{blank_emblem_link| }}}|[[{{{blank_emblem_link| }}}|{{{blank_emblem_type|Logo}}}]]|{{#ifexist:Logo of {{PAGENAME}}|[[Logo of {{PAGENAME}}|Logo]]|{{#ifexist:Logo of {{{official_name}}}|[[Logo of {{{official_name}}}|Logo]]|{{#if:{{{blank_emblem_type|}}}|{{{blank_emblem_type}}}|Logo}}}}}}}}''' |{{#if:{{{image_shield|}}}|
'''{{#if:{{{shield_link|}}}|[[{{{shield_link}}}|Ģerbonis]]|{{#ifexist:Coat of arms of {{PAGENAME}}|[[Coat of arms of {{PAGENAME}}|Ģerbonis]]|{{#ifexist:Coat of arms of {{{official_name}}}|[[Coat of arms of {{{official_name}}}|Coat of arms]]|Ģerbonis}}}}}}''' |{{#if:{{{image_seal|}}}|
'''{{#if:{{{seal_link|}}}|[[{{{seal_link}}}|Seal]]|{{#ifexist:Seal of {{PAGENAME}}|[[Seal of {{PAGENAME}}|Seal]]|{{#ifexist:Seal of {{{official_name}}}|[[Seal of {{{official_name}}}|Seal]]|Zīmogs}}}}}}''' |{{#if:{{{image_flag|}}}|
'''{{#if:{{{flag_link|}}}|[[{{{flag_link}}}|Flag]]|{{#ifexist:Flag of {{PAGENAME}}|[[Flag of {{PAGENAME}}|Flag]]|{{#ifexist:Flag of {{{official_name}}}|[[Flag of {{{official_name}}}|Flag]]|Karogs}}}}}}'''}}}}}}}}
|{{#if:{{{image_flag|}}}{{{image_seal|}}}|

{{#if:{{{image_flag|}}}|

'''{{#if:{{{flag_link|}}}|[[{{{flag_link}}}|Flag]]|{{#ifexist:Flag of {{PAGENAME}}|[[Flag of {{PAGENAME}}|Flag]]|{{#ifexist:Flag of {{{official_name}}}|[[Flag of {{{official_name}}}|Flag]]|Karogs}}}}}}'''	}}{{#if:{{{image_seal|}}}|

'''{{#if:{{{seal_link|}}}|[[{{{seal_link}}}|Seal]]|{{#ifexist:Seal of {{PAGENAME}}|[[Seal of {{PAGENAME}}|Seal]]|{{#ifexist:Seal of {{{official_name}}}|[[Seal of {{{official_name}}}|Seal]]|Zīmogs}}}}}}'''	}}

}}{{#if:{{{image_shield|}}}{{{image_blank_emblem| }}}|

{{#if:{{{image_shield|}}}|

'''{{#if:{{{shield_link|}}}|[[{{{shield_link}}}|Ģerbonis]]|{{#ifexist:Coat of arms of {{PAGENAME}}|[[Coat of arms of {{PAGENAME}}|Coat of arms]]|{{#ifexist:Coat of arms of {{{official_name}}}|[[Coat of arms of {{{official_name}}}|Coat of arms]]|Ģerbonis}}}}}}'''	}}{{#if:{{{image_blank_emblem| }}}|

'''{{#if:{{{blank_emblem_link| }}}|[[{{{blank_emblem_link| }}}|{{{blank_emblem_type|Logo}}}]]|{{#ifexist:Logo of {{PAGENAME}}|[[Logo of {{PAGENAME}}|Logo]]|{{#ifexist:Logo of {{{official_name}}}|[[Logo of {{{official_name}}}|Logo]]|{{#if:{{{blank_emblem_type|}}}|{{{blank_emblem_type}}}|Logo}}}}}}}}'''	}}

}}}}

}}
{{#if:{{{nickname|}}}|

        Neformālais nosaukums: {{{nickname|}}}

}}
{{#if:{{{motto|}}}|

        [[Devīze]]: {{{motto|}}}

}}
{{#if:{{{image_map|}}}|

        {{#if:{{{map_caption|}}}|{{{map_caption|}}}}}

{{#if:{{{image_map1|}}}|

        {{#if:{{{map_caption1|}}}|{{{map_caption1|}}}}}

}}}}
{{#if:{{{image_dot_map|}}}|

        {{superimpose
 |base          = {{{image_dot_map|}}}
 |base_width    = {{#if:{{{dot_mapsize|}}}|{{{dot_mapsize|}}}|180px}}
 |base_caption  = {{#if:{{{official_name|}}}|{{{official_name|}}}|{{{name}}}}}
 |float         = Red pog.svg
 |float_width   = 9px
 |float_caption = {{{dot_map_caption|}}}
 |x             = {{{dot_x|}}}
 |y             = {{{dot_y|}}}
}}{{#if:{{{dot_map_caption|}}}|{{{dot_map_caption|}}}}}

}}
{{#if:{{{pushpin_map|}}}|

{{Location map|{{{pushpin_map|}}}
|label = {{#ifeq: {{lc: {{{pushpin_label_position|}}} }} | none | | {{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{{official_name|}}}}} }}
|lat = {{#if:{{{latm|}}}{{{latNS|}}}| |{{{latd|}}} }}
|long = {{#if:{{{longm|}}}{{{longEW|}}}| |{{{longd|}}} }}
|lat_deg={{#if:{{{latm|}}}{{{latNS|}}}|{{{latd|}}}| }}
|lat_min={{#if:{{{latm|}}}{{{latNS|}}}|{{{latm|}}}| }}
|lat_sec={{#if:{{{lats|}}}{{{latNS|}}}|{{{lats|}}}| }}
|lat_dir={{#if:{{{latNS|}}}|{{{latNS|}}}| }}
|lon_deg={{#if:{{{longm|}}}{{{longEW|}}}|{{{longd|}}}| }}
|lon_min={{#if:{{{longm|}}}{{{longEW|}}}|{{{longm|}}}| }}
|lon_sec={{#if:{{{longs|}}}{{{longEW|}}}|{{{longs|}}}| }}
|lon_dir={{#if:{{{longEW|}}}|{{{longEW|}}}| }}
|float = none
|caption =
|border = none
|position = {{#if:{{{pushpin_label_position|}}} | {{{pushpin_label_position|}}} | right }}
|width = {{#if:{{{pushpin_mapsize|}}}|{{{pushpin_mapsize|}}} | 250 }}
}}{{#if:{{{pushpin_map_caption|}}}|{{{pushpin_map_caption|}}}|{{#if:{{{map_caption|}}}|{{{map_caption|}}} }} }}

}}
{{#if:{{{pushpin_map1|}}}|

{{Location map|{{{pushpin_map1|}}}
|label = {{#ifeq: {{lc: {{{pushpin_label_position1|}}} }} | none | | {{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{{official_name|}}}}} }}
|lat = {{#if:{{{latm|}}}{{{latNS|}}}| |{{{latd|}}} }}
|long = {{#if:{{{longm|}}}{{{longEW|}}}| |{{{longd|}}} }}
|lat_deg={{#if:{{{latm|}}}{{{latNS|}}}|{{{latd|}}}| }}
|lat_min={{#if:{{{latm|}}}{{{latNS|}}}|{{{latm|}}}| }}
|lat_sec={{#if:{{{lats|}}}{{{latNS|}}}|{{{lats|}}}| }}
|lat_dir={{#if:{{{latNS|}}}|{{{latNS|}}}| }}
|lon_deg={{#if:{{{longm|}}}{{{longEW|}}}|{{{longd|}}}| }}
|lon_min={{#if:{{{longm|}}}{{{longEW|}}}|{{{longm|}}}| }}
|lon_sec={{#if:{{{longs|}}}{{{longEW|}}}|{{{longs|}}}| }}
|lon_dir={{#if:{{{longEW|}}}|{{{longEW|}}}| }}
|float = none
|caption =
|border = none
|position = {{#if:{{{pushpin_label_position1|}}} | {{{pushpin_label_position1|}}} | right }}
|width = {{#if:{{{pushpin_mapsize1|}}}|{{{pushpin_mapsize1|}}} | 250 }}
}}{{#if:{{{pushpin_map_caption1|}}}|{{{pushpin_map_caption1|}}}|{{#if:{{{map_caption|}}}|{{{map_caption|}}} }} }}

}}
{{#if:{{{latd|}}}|

    Koordinātas: {{coord|{{{latd|}}}|{{{latm|}}}|{{{lats|}}}|{{{latNS|}}}|{{{longd|}}}|{{{longm|}}}|{{{longs|}}}|{{{longEW|}}}|{{{coordinates_type|type:city}}}|display=inline,title}}

}}
{{#if:{{{capital|}}}|

        Pārvaldes centrs
        {{{capital}}}

}}
{{#if:{{{largest_city|}}}|

        Lielākā pilsēta
        {{{largest_city}}}

}}
{{#if:{{{official_language|}}}|

        Oficiālā valoda
        {{{official_language}}}

}}{{#if:{{{information_title1|}}}|

        {{{information_title1}}}
        {{{information_name1}}}

}}{{#if:{{{information_title2|}}}|

        {{{information_title2}}}
        {{{information_name2}}}

}}{{#if:{{{information_title3|}}}|

        {{{information_title3}}}
        {{{information_name3}}}

}}{{#if:{{{information_title4|}}}|

        {{{information_title4}}}
        {{{information_name4}}}

}}{{#if:{{{information_title5|}}}|

        {{{information_title5}}}
        {{{information_name5}}}

}}

{{#if:{{{subdivision_type|}}}|

        {{{subdivision_type}}}
                {{{subdivision_name}}}

}}{{#if:{{{subdivision_type1|}}}|

        {{{subdivision_type1}}}
                {{{subdivision_name1}}}

}}{{#if:{{{subdivision_type2|}}}|

        {{{subdivision_type2}}}
        {{{subdivision_name2}}}

}}{{#if:{{{subdivision_type3|}}}|

        {{{subdivision_type3}}}
        {{{subdivision_name3}}}

}}{{#if:{{{subdivision_type4|}}}|

        {{{subdivision_type4}}}
        {{{subdivision_name4}}}

}}
{{#if:{{{subdivision_type5|}}}|

        {{{subdivision_type5}}}
        {{{subdivision_name5}}}

}}{{#if:{{{subdivision_type6|}}}|

        {{{subdivision_type6}}}
        {{{subdivision_name6}}}

}}
{{#if:{{{established_title|}}}|

        {{{established_title}}}
        {{{established_date}}}

}}{{#if:{{{established_title1|}}}|

        {{{established_title1}}}
        {{{established_date1}}}

}}{{#if:{{{established_title2|}}}|

        {{{established_title2}}}
        {{{established_date2}}}

}}{{#if:{{{established_title3|}}}|

        {{{established_title3}}}
        {{{established_date3}}}

}}{{#if:{{{established_title4|}}}|

        {{{established_title4}}}
        {{{established_date4}}}

}}{{#if:{{{founder|}}}|

        Atklājējs
        {{{founder}}}

}}{{#if:{{{named_for|}}}|

        Nosaukta
        {{{named_for}}}

}}{{#if:{{{seat|}}}|

      {{#if:{{{seat_type|}}}|{{{seat_type}}}|Seat}}
        {{{seat}}}

}}{{#if:{{{parts|}}}{{{p1|}}}|

       {{#if:{{{parts_type|}}}|{{{parts_type}}}|Boroughs}}	      {{#ifeq:{{{parts_style|}}}|para|{{{parts|}}}{{#if:{{both|{{{parts|}}}|{{{p1|}}}}}|: |}}{{#if:{{{p1|}}}|{{{p1}}}{{#if:{{{p2|}}}|, {{{p2}}}{{#if:{{{p3|}}}|, {{{p3}}}{{#if:{{{p4|}}}|, {{{p4}}}{{#if:{{{p5|}}}|, {{{p5}}}{{#if:{{{p6|}}}|, {{{p6}}}{{#if:{{{p7|}}}|, {{{p7}}}{{#if:{{{p8|}}}|, {{{p8}}}{{#if:{{{p9|}}}|, {{{p9}}}{{#if:{{{p10|}}}|, {{{p10}}}{{#if:{{{p11|}}}|, {{{p11}}}{{#if:{{{p12|}}}|, {{{p12}}}{{#if:{{{p13|}}}|, {{{p13}}}{{#if:{{{p14|}}}|, {{{p14}}}{{#if:{{{p15|}}}|, {{{p15}}}{{#if:{{{p16|}}}|, {{{p16}}}{{#if:{{{p17|}}}|, {{{p17}}}{{#if:{{{p18|}}}|, {{{p18}}}{{#if:{{{p19|}}}|, {{{p19}}}{{#if:{{{p20|}}}|, {{{p20}}}{{#if:{{{p21|}}}|, {{{p21}}}{{#if:{{{p22|}}}|, {{{p22}}}{{#if:{{{p23|}}}|, {{{p23}}}{{#if:{{{p24|}}}|, {{{p24}}}{{#if:{{{p25|}}}|, {{{p25}}}{{#if:{{{p26|}}}|, {{{p26}}}{{#if:{{{p27|}}}|, {{{p27}}}{{#if:{{{p28|}}}|, {{{p28}}}{{#if:{{{p29|}}}|, {{{p29}}}{{#if:{{{p30|}}}|, {{{p30}}}{{#if:{{{p31|}}}|, {{{p31}}}{{#if:{{{p32|}}}|, {{{p32}}}{{#if:{{{p33|}}}|, {{{p33}}}{{#if:{{{p34|}}}|, {{{p34}}}{{#if:{{{p35|}}}|, {{{p35}}}{{#if:{{{p36|}}}|, {{{p36}}}{{#if:{{{p37|}}}|, {{{p37}}}{{#if:{{{p38|}}}|, {{{p38}}}{{#if:{{{p39|}}}|, {{{p39}}}{{#if:{{{p40|}}}|, {{{p40}}}{{#if:{{{p41|}}}|, {{{p41}}}{{#if:{{{p42|}}}|, {{{p42}}}{{#if:{{{p43|}}}|, {{{p43}}}{{#if:{{{p44|}}}|, {{{p44}}}{{#if:{{{p45|}}}|, {{{p45}}}{{#if:{{{p46|}}}|, {{{p46}}}{{#if:{{{p47|}}}|, {{{p47}}}{{#if:{{{p48|}}}|, {{{p48}}}{{#if:{{{p49|}}}|, {{{p49}}}{{#if:{{{p50|}}}|, {{{p50}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}}|{{#if:{{{p1|}}}|{{Collapsible list|title={{{parts|}}}|frame_style=border:none;padding:0;|list_style=text-align:left;display:{{#if:{{#ifeq:{{{parts_style|}}}|coll|1|}}{{both|{{isnot|{{{parts_style|}}}|list}}|{{{p6|}}}}}|none|on}}|1={{{p1|}}}|2={{{p2|}}}|3={{{p3|}}}|4={{{p4|}}}|5={{{p5|}}}|6={{{p6|}}}|7={{{p7|}}}|8={{{p8|}}}|9={{{p9|}}}|10={{{p10|}}}|11={{{p11|}}}|12={{{p12|}}}|13={{{p13|}}}|14={{{p14|}}}|15={{{p15|}}}|16={{{p16|}}}|17={{{p17|}}}|18={{{p18|}}}|19={{{p19|}}}|20={{{p20|}}}|21={{{p21|}}}|22={{{p22|}}}|23={{{p23|}}}|24={{{p24|}}}|25={{{p25|}}}|26={{{p26|}}}|27={{{p27|}}}|28={{{p28|}}}|29={{{p29|}}}|30={{{p30|}}}|31={{{p31|}}}|32={{{p32|}}}|33={{{p33|}}}|34={{{p34|}}}|35={{{p35|}}}|36={{{p36|}}}|37={{{p37|}}}|38={{{p38|}}}|39={{{p39|}}}|40={{{p40|}}}|41={{{p41|}}}|42={{{p42|}}}|43={{{p43|}}}|44={{{p44|}}}|45={{{p45|}}}|46={{{p46|}}}|47={{{p47|}}}|48={{{p48|}}}|49={{{p49|}}}|50={{{p50|}}}}}|{{{parts}}}}}}}

}}
{{#if:{{{government_type|}}}{{{leader_title|}}}|

        '''Administrācija''' {{#if:{{{government_footnotes|}}}|{{{government_footnotes}}}}}

{{#if:{{{government_type|}}}|

         - Tips
        {{{government_type}}}

}}{{#if:{{{leader_title|}}}|

         - {{{leader_title}}}
        {{#ifexist: {{{leader_name}}}|[[{{{leader_name}}}]]|{{{leader_name}}}}} {{#if:{{{leader_party|}}}|({{{leader_party}}})}}

}}{{#if:{{{leader_title1|}}}|

         - {{{leader_title1}}}
        {{#ifexist: {{{leader_name1}}}|[[{{{leader_name1}}}]]|{{{leader_name1}}}}}

{{#if:{{{leader_title2|}}}|

         - {{{leader_title2}}}
        {{#ifexist: {{{leader_name2}}}|[[{{{leader_name2}}}]]|{{{leader_name2}}}}}

{{#if:{{{leader_title3|}}}|

         - {{{leader_title3}}}
        {{#ifexist: {{{leader_name3}}}|[[{{{leader_name3}}}]]|{{{leader_name3}}}}}

{{#if:{{{leader_title4|}}}|

         - {{{leader_title4}}}
        {{#ifexist: {{{leader_name4}}}|[[{{{leader_name4}}}]]|{{{leader_name4}}}}}

{{#if:{{{representatives_name1|}}}|

         - {{{representatives_title1}}}
        {{#ifexist: {{{representatives_name1}}}|[[{{{representatives_name1}}}]]|{{{representatives_name1}}}}}

{{#if:{{{representatives_name2|}}}|

         - {{{representatives_title2}}}
        {{#ifexist: {{{representatives_name2}}}|[[{{{representatives_name2}}}]]|{{{representatives_name2}}}}}

{{#if:{{{representatives_name3|}}}|

         - {{{representatives_title3}}}
        {{#ifexist: {{{representatives_name3}}}|[[{{{representatives_name3}}}]]|{{{representatives_name3}}}}}

}} }} }} }} }} }} }} }}
{{#if:{{{area_total_km2|}}}{{{area_total_sq_mi|}}}{{{area_total_dunam|}}}{{{area_land_km2|}}}{{{area_land_sq_mi|}}}{{{area_water_km2|}}}{{{area_water_sq_mi|}}}{{{area_urban_km2|}}}{{{area_urban_sq_mi|}}}{{{area_metro_km2|}}}{{{area_blank1_km2|}}}{{{area_metro_sq_mi|}}}{{{area_blank1_sq_mi|}}}|

        '''Platība''' {{#if:{{{area_place|}}}|{{{area_place}}}}} {{#if:{{{area_footnotes|}}}|{{{area_footnotes}}}}}

{{#if:{{{area_total_km2|}}}{{{area_total_sq_mi|}}}{{{area_total_dunam|}}}|

          - {{#if:{{{total_type|}}}|{{{total_type}}}|{{#if:{{{area_metro_km2|}}}{{{area_metro_sq_mi|}}}{{{area_urban_km2|}}}{{{area_urban_sq_mi|}}}{{{population_metro|}}}{{{population_urban|}}}|{{#if:{{{settlement_type|}}}|{{{settlement_type}}}|Pilsēta}}|Kopējā}}}}

        {{#if:{{both|{{among|unit_pref|dunam|Dunam}}|{{{area_total_dunam|}}}}}|{{formatnum:{{{area_total_dunam|}}} [[Dunam|dunams]] ({{#if:{{{area_total_km2|}}}|{{{area_total_km2|}}} [[Kvadrātkilometrs|km2]]|{{#expr: {{{area_total_dunam|}}} *0.001 round 1}} [[Kvadrātkilometrs|km2]]}} '''/''' {{#if: {{{area_total_sq_mi|}}}|{{{area_total_sq_mi|}}} [[square mile|sq mi]]|{{#expr: {{{area_total_dunam|}}} *0.000386102 round 1}} [[square mile|sq mi]]}})}}|{{areadisp|{{{unit_pref|}}}|{{{area_total_sq_mi|}}}|{{{area_total_km2|}}}|{{{area_magnitude|}}}|link|{{{subdivision_name|}}}}}}}

}}{{#if:{{{area_land_km2|}}}{{{area_land_sq_mi|}}}|

         - Sauszeme
        {{areadisp|{{{unit_pref|}}}|{{{area_land_sq_mi|}}}|{{{area_land_km2|}}}|||{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{area_water_km2|}}}{{{area_water_sq_mi|}}}|

         - Ūdens
        {{areadisp|{{{unit_pref|}}}|{{{area_water_sq_mi|}}}|{{{area_water_km2|}}}|||{{{subdivision_name|}}}}} {{#if:{{{area_water_percent|}}}|  {{{area_water_percent}}}%}} }}

}}{{#if:{{{area_urban_km2|}}}{{{area_urban_sq_mi|}}}|

         - Pilsēta
        {{areadisp|{{{unit_pref|}}}|{{{area_urban_sq_mi|}}}|{{{area_urban_km2|}}}|||{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{area_metro_km2|}}}{{{area_metro_sq_mi|}}}|

         - Aglomerācija
        {{areadisp|{{{unit_pref|}}}|{{{area_metro_sq_mi|}}}|{{{area_metro_km2|}}}|||{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{area_blank1_km2|}}}{{{area_blank1_sq_mi|}}}{{{area_blank1_title|}}}|

         - {{{area_blank1_title}}}
        {{areadisp|{{{unit_pref|}}}|{{{area_blank1_sq_mi|}}}|{{{area_blank1_km2|}}}|||{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{area_blank2_km2|}}}{{{area_blank2_sq_mi|}}}{{{area_blank2_title|}}}|

         - {{{area_blank2_title}}}
        {{areadisp|{{{unit_pref|}}}|{{{area_blank2_sq_mi|}}}|{{{area_blank2_km2|}}}|||{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{area_width|}}}|

         - Platums
        {{{area_width}}}

}}{{#if:{{{area_length|}}}|

         - Garums
        {{{area_length}}}

}}
{{#if:{{{area_latitude|}}}|

         - Ģeogrāfiskais platums
        {{{area_latitude}}}

}}
{{#if:{{{area_longitude|}}}|

         - Ģeogrāfiskais garums
        {{{area_longitude}}}

}}

{{#if:{{{elevation_m|}}}{{{elevation_ft|}}}|

        '''Augstums vjl''' {{#if:{{{elevation_footnotes|}}}|{{{elevation_footnotes}}}}}
        {{lengthdisp|{{{unit_pref|}}}|{{{elevation_ft|}}}|{{{elevation_m|}}}|link|{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{elevation_max_m|}}}{{{elevation_max_ft|}}}|

        Augstākais punkts
        {{lengthdisp|{{{unit_pref|}}}|{{{elevation_max_ft|}}}|{{{elevation_max_m|}}}|link|{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{elevation_min_m|}}}{{{elevation_min_ft|}}}|

        Zemākais punkts
        {{lengthdisp|{{{unit_pref|}}}|{{{elevation_min_ft|}}}|{{{elevation_min_m|}}}||{{{subdivision_name|}}}}}

}}
{{#if:{{{population_total|}}}{{{population_urban|}}}{{{population_metro|}}}{{{population_blank1|}}}{{{population_blank2|}}}|

        '''Iedzīvotāji''' {{#if:{{{population_as_of|}}}|({{{population_as_of}}}{{#if:{{{population_place|}}}|; {{{population_place}}}}})}}{{#if:{{{population_footnotes|}}}|{{{population_footnotes}}}}}
    {{#ifeq:{{{total_type}}}| ||
}}
{{#if:{{{population_total|}}}|
    {{#ifeq:{{{total_type}}}| ||

         - {{#if:{{{total_type|}}}|{{{total_type}}}|{{#if:{{{population_metro|}}}{{{population_urban|}}}{{{area_metro_km2|}}}{{{area_metro_sq_mi|}}}{{{area_urban_km2|}}}{{{area_urban_sq_mi|}}}|{{#if:{{{settlement_type|}}}|{{{settlement_type}}}|Pilsēta}}|Kopā}}}}	}}
        {{formatnum:{{{population_total}}}}}

}}{{#if:{{{population_density_sq_mi|}}}{{{population_density_km2|}}}|

         - [[Iedzīvotāju blīvums|Blīvums]]
        {{densdisp|{{{unit_pref|}}}|{{{population_density_sq_mi|}}}|{{{population_density_km2|}}}|{{{population_total|}}}|{{{area_total_sq_mi|}}}|{{{area_total_km2|}}}|{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{population_urban|}}}|

         - Admin. rob.
        {{formatnum:{{{population_urban}}}}}

}}{{#if:{{{population_density_urban_sq_mi|}}}{{{population_density_urban_km2|}}}|

         - Blīvums admin.
        {{densdisp|{{{unit_pref|}}}|{{{population_density_urban_sq_mi|}}}|{{{population_density_urban_km2|}}}|{{{population_urban|}}}|{{{area_urban_sq_mi|}}}|{{{area_urban_km2|}}}|{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{population_metro|}}}|

         - [[Aglomerācija (ģeogrāfija)|Aglomerācijā]]
        {{formatnum:{{{population_metro}}}}}

}}{{#if:{{{population_density_metro_sq_mi|}}}{{{population_density_metro_km2|}}}|

         - Aglomerācija
        {{densdisp|{{{unit_pref|}}}|{{{population_density_metro_sq_mi|}}}|{{{population_density_metro_km2|}}}|{{{population_metro|}}}|{{{area_metro_sq_mi|}}}|{{{area_metro_km2|}}}|{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{population_blank1|}}}|

         - {{{population_blank1_title|}}}
        {{formatnum:{{{population_blank1}}}}}

}}{{#if:{{{population_density_blank1_km2|}}}{{{population_density_blank1_sq_mi|}}}|

         - {{{population_blank1_title|}}} Density
        {{densdisp|{{{unit_pref|}}}|{{{population_density_blank1_sq_mi|}}}|{{{population_density_blank1_km2|}}}|{{{population_blank1|}}}|{{{area_blank1_sq_mi|}}}|{{{area_blank1_km2|}}}|{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{population_blank2|}}}|

         - {{{population_blank2_title|}}}
        {{formatnum:{{{population_blank2}}}}}

}}{{#if:{{{population_density_blank2_km2|}}}{{{population_density_blank2_sq_mi|}}}|

         - {{{population_blank2_title|}}} Density
        {{densdisp|{{{unit_pref|}}}|{{{population_density_blank2_sq_mi|}}}|{{{population_density_blank2_km2|}}}|{{{population_blank2|}}}|{{{area_blank2_sq_mi|}}}|{{{area_blank2_km2|}}}|{{{subdivision_name|}}}}}

}}{{#if:{{{population_blank01|}}}|

         - {{{population_blank01_title|}}}
        {{{population_blank01}}}

}}{{#if:{{{population_blank02|}}}|

         - {{{population_blank02_title|}}}
        {{{population_blank02}}}

}}{{#if:{{{population_blank03|}}}|

         - {{{population_blank03_title|}}}
        {{{population_blank03}}}

}}{{#if:{{{population_blank04|}}}|

         - {{{population_blank04_title|}}}
        {{{population_blank04}}}

}}{{#if:{{{population_blank05|}}}|

         - {{{population_blank05_title|}}}
        {{{population_blank05}}}

}}{{#if:{{{population_note|}}}|

        {{{population_note}}}

}} }}
{{#if:{{{timezone|}}}|

        [[Laika josla]]
        {{{timezone}}} ([[UTC{{{utc_offset}}}]])

{{#if:{{{timezone_DST|}}}|

         - Vasaras laiks ([[Vasaras laiks|DST]])
        {{{timezone_DST|}}} ([[UTC{{{utc_offset_DST|}}}]])

}} }}
{{#if:{{{postal_code_type|}}}|

                {{{postal_code_type}}}
                {{{postal_code}}}

{{#if:{{{postal2_code_type|}}}|

                {{{postal2_code_type}}}
                {{{postal2_code}}}

}} }}
{{#if:{{{area_code|}}}|

        Tālruņu kods
        {{{area_code}}}

}}
{{#if:{{{blank_name|}}}|

        {{{blank_name}}}
        {{{blank_info}}}

{{#if:{{{blank1_name|}}}|

        {{{blank1_name}}}
        {{{blank1_info}}}

{{#if:{{{blank2_name|}}}|

        {{{blank2_name}}}
        {{{blank2_info}}}

{{#if:{{{blank3_name|}}}|

        {{{blank3_name}}}
        {{{blank3_info}}}

{{#if:{{{blank4_name|}}}|

        {{{blank4_name}}}
        {{{blank4_info}}}

{{#if:{{{blank5_name|}}}|

        {{{blank5_name}}}
        {{{blank5_info}}}

{{#if:{{{blank6_name|}}}|

        {{{blank6_name}}}
        {{{blank6_info}}}

}}}}}}}}}}}}}}
{{#if:{{{footnotes|}}}|

        {{{footnotes}}}

}}
{{#if:{{{website|}}}|
{{!}} colspan="2" class="mergedtoprow" style="text-align:center;" {{!}} '''Mājaslapa:''' {{{website}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{wikidata|property|p373}}{{{commons kategorija|}}}{{{Commons kategorija|}}}|
{{!}} colspan="2" style="text-align:center; font-size: 110%; background-color:#white; border: 1px solid #gray; padding: 2px; margin-top: 4px" {{!}}  '''[[:commons:Category:{{wikidata|property|p373|{{{commons kategorija|{{{Commons kategorija|}}}}}}|plain=1}}|{{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}} Vikikrātuvē]]'''
{{!}}-
}}
|}<noinclude>{{Dokumentācija}}
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''16. septembris''' ir gada 259. diena (260. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 106 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Van de Kerhofs''' var būt:

sentences: '''Kvalitāte''' ({{val|la|qualitas}}, no ''qualis'' — 'kāds') jeb '''kādība''' ir produkta īpašību kopums, kas nosaka tā spēju apmierināt iepriekš noteiktas prasības.

sentences:
Nosaukums
Nitrobenzols

Ķīmiskā formula	C6H5NO2

[[Molmasa]]	123,06 g/mol

[[Blīvums]]
1199 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	5,85 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	210,9 °C

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Kapsētas infokaste
| name        = Glasnevinas kapsēta
| native_name = ''Glasnevin Cemetery/Reilig Ghlas Naíon''
| image       = Historic_Ireland_-_Glasnevin_Cemetery_Is_a_Hidden_Gem_And_Well_Worth_a_Visit_(5544825503).jpg
| imagesize   =
| caption     = Maikla Kollinsa kaps pie infocentra
| map_type    = Īrija
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1832
| country     =
| location    = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| coordinates =
| latd  = 53.372222 | latNS  = N
| longd = 6.277778 | longEW = W
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 50 ha
| interments  = 1,5 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639644/glasnevin-cemetery 639644]
| political   =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ernsts Fromholds-Treijs
|     vārds_orig = ''Ernst Fromhold-Treu''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Opekalns (ciems)|Opekalns]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
| vārds = Kristaps Veilands-Šulcs
| piktogramma_1 = Wrestling pictogram.svg
| piktogramma_1 izm =
| piktogramma_1 saite = Cīņas sports
| vārds_orig =
| attēls = VejlandShulz1.jpg
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| pilns vārds =
| dzimtais vārds =
| dz_dat = {{dat|1885|12|2}}
| dz_viet = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Auru pagasts|td=Latvija}}
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1987|7|7|1885|12|2}}
| mir_viet = [[Jekaterinburga|Sverdlovska]], [[Krievijas PFSR|KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērv|cm=}}
| svars = {{mērv|kg=}}
| spēlē ar =
| karj ieņ =
| iesauka =
| mājaslapa = <!------ Izglītība ------>
| vidusskola =
| koledža =
| augstskola =
| universitāte =
| izgl iest1 =
| izgl iest1_nos =
| izgl iest2 =
| izgl iest2_nos = <!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = {{RUS}}<br>{{USSR}}
| sporta veids = [[Cīņas sports]]
| klubs =
| disciplīna = [[Grieķu-romiešu cīņa]]
| poz =
| tvēriens =
| kar_sāk =
| kar_beig =
| kar_sāk_amat =
| kar_beig_amat =
| treneris =
| bij_treneri =
| trenē =
| partneris =
| klubs_sadaļa =
| karj spēles =
| karj cīņas = <!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = V
| atjaunots =
}}
'''Kristaps Veilands-Šulcs''' ({{val|ru|Кристап Кристапович Вейланд-Шульц}}; dzimis {{dat|1885|12|2}}, miris {{dat|1987|7|7}}) bija [[Latvieši|latviešu]] profesionāls [[cīkstonis]] un treneris.<ref name=PROZA>[https://proza.ru/2018/04/19/2287 Родословная борца Вейланд-Шульц] {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Sus scrofa scrofa.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Artiodactyla
|    kārta_lv = Pārnadži
|      dzimta = Suidae
|   dzimta_lv = Cūku dzimta
|       ģints = Sus
|    ģints_lv = Cūkas
|        suga = Sus scrofa
|     suga_lv = Meža cūka
|  pasuga=Sus scrofa domestica
|pasuga_lv=Mājas cūka
|    binomial = Sus scrofa domestica <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Digitālais attēls''' ir [[attēls]], kas sastāv no [[Pikselis|elementiem]], kas pazīstami arī kā ''pikseļi'', katrs ar ''[[Naturāls skaitlis|ierobežotiem]]'', ''[[Diskrētā matemātika|diskrētiem]]'' skaitļu [[Amplitūda|intensitātes]] vai pelēkuma līmeņa attēlojumiem, kas ir tā [[Funkcija|divdimensiju funkciju]] izvade, kas tiek ievadīta ar [[Koordinātu sistēma|telpiskajām koordinātām]], kas apzīmētas ar ''x'', ''y'' attiecīgi uz x ass un y ass. <ref name="Gonzalez 2018 p.">{{Grāmatas atsauce|last=Gonzalez|first=Rafael|title=Digital image processing|publisher=Pearson|location=New York, NY|year=2018|isbn=978-0-13-335672-4|oclc=966609831}}</ref> Atkarībā no tā, vai attēla izšķirtspēja ir fiksēta, tā var būt [[Vektorgrafika|vektora]] vai [[Rastra grafika|rastra]] tipa. Pats par sevi termins "digitālais attēls" parasti attiecas uz rastra attēliem vai bitkartes attēliem (pretstatā vektora attēliem).

sentences:
[[Kategorija:Supramolekulārā ķīmija]]
[[Kategorija:Nanotehnoloģija]]
[[Kategorija:Mašīnas]]

sentences: '''Solists''' ir [[dziedātājs]], [[instrumentālists]] vai [[dejotājs]], kas izpilda solopartiju, arī sniedz solo priekšnesumu.

sentences: '''Atamans''' ({{val|uk|отаман}}, {{val|ru|атаман}}) ir [[Kazaki|kazaku]] vēlēts kopienas vecākais, [[staņica]]s zemessardzes vadītājs. Kopš 18. gadsimta atamans bija valsts amatpersona ar ciema vecākā statusu; no 19. gadsimta — lielākas kazaku vienības komandieris.

sentences:
{{cita nozīme|par katoļu baznīcu Aknīstē|Aknīstes luterāņu baznīca|Aknīstes luterāņu baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aknīstes katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Akniste14.JPG
| image_size            = 290px
| caption               = Aknīstes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = left
| latd  = 56 | latm  = 09  | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 44  | longs = 33 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
 [[Jēkabpils novads]], [[Aknīste]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1948]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
 Andrejs Skadiņš
| website               =
| architecture_style    = [[modernisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1937]]
| year_completed        = [[1948]]
| length                = 28 m
| width                 = 15 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = balti [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
'''Aknīstes Svētā Ignācija Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Jelgavas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="zv">[http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub712 Jelgavas diecēze] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081228071340/http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub712 |date={{dat|2008|12|28||bez}} }} www.catholic.lv</ref> Tā atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] centrā [[Aknīste|Aknīstē]], Skolas ielā 2.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Čārlzs Darvins
| vārds_orig = ''Charles Darwin''
| attēls = Charles Darwin aged 51.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Čārlzs Darvins 51 gada vecumā
| dz_gads = 1809
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Mauntā (''The Mount''), [[Šrūsberi]], [[Šropšīra|Šropšīrā]], [[Anglija|Anglijā]]
| m_gads = 1882
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 19
| m_vieta = Daunhausā (''Down House''), Daunā (''Downe''), [[Kenta|Kentā]], [[Anglija|Anglijā]]
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība = [[brits]]
| darba_vietas = [[Karaliskā Ģeogrāfiskā biedrība]]
| alma_mater = [[Edinburgas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne = [[dabaszinātnes]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[sugu izcelšanās]],
[[dabiskā izlase]]
| apbalvojumi = 1853. gada [[Karaliskā medaļa]],
1859. gada [[Volastona medaļa]],
1864. gada [[Kopleja medaļa]]
| paraksts = Darwinsig.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =

    [[File:Henry the Navigator1.jpg|95x95px]]
    [[File:Retrato de Vasco da Gama.png|95x95px]]
    [[File:Ferdinand Magellan.jpg|95x95px]]

    [[Enrike Jūrasbraucējs]]
    [[Vasko da Gama]]
    [[Fernāns Magelāns]]

    [[File:Luís de Camões por François Gérard.jpg|95x95px]]
    [[File:JSJoseSaramago.jpg|95x95px]]
    [[File:Barroso EPP Summit October 2010.jpg|95x95px]]

    [[Luišs di Kamoinšs]]
    [[Žuze Saramagu]]
    [[Žuze Manuels Barozu]]

    [[File:Mourinho in Moscow.jpg|95x95px]]
    [[File:Cristiano Ronaldo 4609.jpg|95x95px]]
    [[File:Tiago Monteiro 2010 WTCC Race of Japan.jpg|95x95px]]

   [[Žuze Mourinju]]
   [[Krištianu Ronaldu]]
   [[Tiagu Monteiru]]

| tauta = <big>Portugāļi</big>
| skaits = aptuveni 14 miljoni (līdz 60 mlj ar portugāļu izcelsmi)
| vieta = {{ubl|
{{POR}} (10 200 000)
|{{BRA}} (800 000)
|{{USA}} (91,096)
|{{FRA}}(798 837)
|{{VEN}} (550 000)
|{{GBR}} (500 000)
|{{CAN}} (415 000)
}}
| valoda = [[portugāļu valoda]]
| reliģija = [[katolicisms]]
}}
'''Portugāļi''' ({{val|pt|Portugueses}}) ir [[Eiropas tautas|Eiropas tauta]] un [[Portugāle]]s pamatiedīvotāji, kas pēc 2011. gada datiem veidoja 96,87% no kopējā Portugāles iedzīvotāju kopskaita. Tautas dzimtā valoda ir [[portugāļu valoda]] un galvenokārt pieder pie [[katolicisms|katolicisma]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS = Bāmijānas ielejas arheoloģiskie atradumi
| Image =
| imagecaption =
| State Party = {{flag|Afganistāna}}
| Type = Kultūra
| Criteria = i, ii, iii, iv, vi
| ID = 208
| Region = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year = 2003
| Session = 27.
| Danger = 2003—pašlaik
  |lat_dir = N |lat_deg = 34 |lat_min = 49 |lat_sec = 55
  |lon_dir = E |lon_deg = 67 |lon_min = 49 |lon_sec = 36
| map_type = Afganistāna
}}
'''Bāmijānas Budas statujas''' ({{val|prs|تندیس‌های بودا در بامیان}}, ''tandīshāy-e būdā dar Bāmyān'', {{val|ps|د باميانو بودايي پژۍ}}, ''də Bāmyāno būdāyī paĵəy'',) bija divas milzu [[Buda]]s statujas (viena no tām 55 m augsta, otra — 37 m) [[Kondoza (upe)|Kondozas]] upes ielejā. Tās bija pasaulē lielākās stāvoša Budas statujas.<ref name="teleg">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/asia/afghanistan/1326063/After-1700-years-Buddhas-fall-to-Taliban-dynamite.html|title=After 1,700 years, Buddhas fall to Taliban dynamite|publisher=The Telegraph|accessdate={{dat|2015|1|30||bez}}}}</ref> Daļa no budistu klosteriem Bāmijānas ielejā, [[Afganistāna|Afganistānā]]. 2001. gadā tās uzspridzināja [[Taliban|talibi]], jo uzskatīja tās par pagānu elkiem.<ref name="usa">{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/news/science/archaeology/2001-03-22-afghan-buddhas.htm|title=Why the Taliban are destroying Buddhas|publisher=Usatoday.com|accessdate={{dat|2015|1|30||bez}}}}</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

sentences: Šajā rakstā uzskaitītas pazīstamākās [[operētājsistēma]]s to izveidošanas hronoloģiskā secībā, sākot no [[1957]]. gada. Pilnu operētājsistēmu uzskaitījumu skat. [[Operētājsistēmu uzskaitījums|šeit]].

sentences:
''Cosmographia Universalis'' (1575)]]
 logo]]
'''Vecrīgas siluets''' ir [[Rīga]]s pilsētas grafiskais simbols, kas iekļauts [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]]. Tradicionālais [[Vecrīga]]s [[siluets]] parasti attēlo [[Rīga]]s pilsētas senāko daļu no [[Daugava]]s puses, ietverot [[Rīgas pils|Rīgas pili]] un trīs augstākos baznīcu [[tornis|torņus]] ([[Rīgas Doms]], [[Rīgas Svētā Pētera baznīca]], [[Rīgas Svētā Jēkaba katedrāle]]). Silueta zemāko daļu veido [[Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas baznīca]], [[Rīgas Sāpju Dievmātes baznīca]], [[Rīgas Anglikāņu baznīca]], [[Rīgas rātsnams]], [[Rīgas Reformātu baznīca]] un [[Rīgas Svētā Jāņa baznīca]].

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni Oklahomasitijā
| attēls            = Oklahomacitybombing-DF-ST-98-01356.jpg
| attēla_apraksts   = Alfrēda Maraha federālā ēka divas dienas pēc sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
| koordinātas       = {{Coord|35|28|22.4|N|97|31|01|W|region:US-OK_type:landmark|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|1995|4|19|N|bez}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = Sprādzieni, terorisms, masu slepkavība
| bojā_gājušie      = 168
| ievainotie        = 600+
| izraisītāji       = [[Timotijs Makvejs]], Terijs Nikolss
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni Oklahomasitijā''' bija terora akts Alfrēda Maraha federālajā ēkā [[Oklahomasitija]]s centrā, [[Oklahoma]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], {{dat|1995|4|19||bez}}. Tas bija lielākais terorisma akts ASV vēsturē līdz [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukumam]]. Sprādziena rezultātā bojā gāja 168 cilvēki,<ref name="VictimAges">{{ziņu atsauce|agency=Associated Press|title=Victims of the Oklahoma City bombing|date=2001. gada 20. jūnijs|url=http://www.usatoday.com/news/nation/2001-06-11-mcveigh-victims.htm|work=USA Today|archiveurl=https://www.webcitation.org/5wovK3hIw?url=http://www.usatoday.com/news/nation/2001-06-11-mcveigh-victims.htm|archivedate=2011-02-27|access-date=2015-02-20}}</ref> kā arī tika ievainoti vairāk nekā 600 cilvēki.<ref name="OSDH">{{tīmekļa atsauce|last=Shariat|first=Sheryll|coauthors=Sue Mallonee and Shelli Stephens-Stidham|title=Summary of Reportable Injuries in Oklahoma|publisher=Oklahoma State Department of Health|url=http://www.health.state.ok.us/PROGRAM/injury/Summary/bomb/OKCbomb.htm|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080110063748/http://www.health.state.ok.us/PROGRAM/injury/Summary/bomb/OKCbomb.htm|archivedate=2008. gada 10. Janvāris|date=December 1998|access-date=2008. gada 10. Janvāris}}</ref> Sprādziena viļņa rezultātā tika sagrautas ēkas vai tika izdarīti mazāki postījumi 16 kvartālu rādiusā, tika iznīcinātas vai nodega 86 mašīnas, 258 netālu esošajām ēkām tika izsisti stikli,<ref name="TI3">{{tīmekļa atsauce|title=Oklahoma City Police Department Alfred P. Murrah Federal Building Bombing After Action Report|work=Terrorism Info|url=http://www.terrorisminfo.mipt.org/pdf/okcfr_App_C.pdf|format=PDF|page=58|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070703233435/http://www.terrorisminfo.mipt.org/pdf/okcfr_App_C.pdf|archivedate={{dat|2007|07|03||bez}}|access-date={{dat|2008|12|18||bez}}}}</ref><ref name="Safety">{{tīmekļa atsauce|title=Case Study 30: Preventing glass from becoming a lethal weapon|work=Safety Solutions Online|url=http://www.safetysolutions.net.au/safety/ss/ss_30.asp|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070213112339/http://www.safetysolutions.net.au/safety/ss/ss_30.asp|archivedate=2007. gada 13. Februāris|access-date=2007. gada 13. Februāris}}</ref> kopumā tika izdarīti apmēram 652 miljonus ASV dolārus lieli zaudējumi.<ref name="UnderstandingTerror106">{{grāmatas atsauce|last=Hewitt|first=Christopher|title=Understanding Terrorism in America: from the Klan to al Qaeda|publisher=[[Routledge]]|year=2003|page=106|url=http://books.google.com/?id=EXn8o9duyVoC&pg=PA106|isbn=978-0-415-27765-5}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abernatijīts
|attēls=
|klase=[[Arsenāts]], uranilfosfātu un uranilvanadātu apakšklase, metaotunīta grupa
|ŠtruncaID=7/E.02-150
|ķīm_formula=K2(UO2)2<nowiki>[</nowiki>AsO4<nowiki>]</nowiki>2·6H2O
|singonija=[[tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Dzeltena
|svītra=Bāli dzeltena
|habituss=Plātņveida
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Trausls
|cietība=2,5-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,44
}}

sentences: '''Valdemārpils jeb Sasmakas luterāņu baznīca''' ir [[luterāņu]] [[dievnams]] [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Valdemārpils|Valdemārpilī]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Jozefs fon Eihendorfs
|        vārds_orig = ''Joseph von Eichendorff''
|            attēls = Eichendorff.jpg
|        att_izmērs =
|     att_nosaukums =
|        dz_dat_alt =
|           dz_gads = 1788
|        dz_mēnesis = 03
|          dz_diena = 10
|          dz_vieta = Lubovicas pils, [[Prūsijas karaliste]]
(mūsdienās Lubovice, [[Racibožas apriņķis]], {{POL}})
|         m_dat_alt =
|            m_gads = 1857
|         m_mēnesis = 11
|           m_diena = 26
|           m_vieta = [[Nisa|Neise]], [[Prūsijas karaliste]]
(mūsdienās [[Nisa]], {{POL}})
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība =
|           tautība =
|           dzimums = V
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts = Eichendorff Signature.gif
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = dzejnieks, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|           periods =
|             žanri = noveles, pasakas, dzejoļi
|            temati =
|      lit virzieni = [[romantisms]]
|  slavenākie darbi = ''[[Aus dem Leben eines Taugenichts]]'' (1826)
|       ietekmējies =
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
|       kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rattus norvegicus 1.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Rattus norvegicus|Pelēkā žurka}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Rodentia
| kārta_lv =Grauzēji
| dzimta =Muridae
| dzimta_lv =Peļu dzimta
| apakšdzimta =Murinae
| apakšdzimta_lv =Vecās pasaules peles
| ģints =Rattus
| ģints_lv =Žurkas
| kategorijas =nē
| binomial =Rattus <small>([[Fischer de Waldheim]], 1803)</small>
}}
'''Žurkas''', '''žurku ģints''' (''Rattus'') ir [[peļu dzimta]]s (''Muridae'') [[grauzēji]]. Ir zināmas 58 sugas, kas pārsvarā dzīvo [[tropi|tropu]] un [[subtropi|subtropu]] [[mežs|mežos]]. Visplašāk izplatītās [[suga]]s ir [[pelēkā žurka]] (''Rattus norvegicus'') un [[melnā žurka]] (''Rattus rattus''), kuras kopā ar [[cilvēks|cilvēkiem]] ir izplatījušās pa visu [[pasaule|pasauli]]. Vienīgās vietas, kur žurkas nav radušas sev mājvietu, ir aukstie [[Arktika]]s un [[Antarktika]]s apvidi, kā arī dažas [[okeāns|okeānu]] [[sala]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://notesjokes.blogspot.com/2007_09_01_archive.html |title=notes & jokes of Jeremy: septembris 2007<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|05|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120111205352/http://notesjokes.blogspot.com/2007_09_01_archive.html |archivedate={{dat|2012|01|11||bez}} }}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir sastopamas abas šīs sugas; gan pelēkā žurka, gan melnā žurka.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=ziidiitaaji |title=Latvijas zīdītāju saraksts<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|05|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091025040931/http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=ziidiitaaji |archivedate={{dat|2009|10|25||bez}} }}</ref>

sentences:
grafiks izskatās pēc diskrēta (lēcienveida) [[Normālais sadalījums|normālā sadalījuma]]]]
 F(x) izmainās diskrētās vērtībās, tā ir lēcienveidā]]
'''Binomiālais sadalījums''' [[Varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir varbūtību sadalījums, kurš uzdod jā/nē jautājumus un skaita labvēlīgo gadījumu skaitu un nelabvēlīgo. Tas ir atkarīgs no parametriem ''p'' un ''n'', kur ''p -'' labvēlīga iznākuma [[varbūtība]]; ''n -'' gadījumu skaits; kā arī lielums ''q -'' nelabvēlīgā iznākuma varbūtība (''q = 1 - p''). Vēl bez jā/nē iznākumu dabas, katram mēģinājumam jābūt neatkarīgam no iepriekšējiem mēģinājumiem un varbūtībām jābūt nemainīgām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika-pec-skola2030-paraugprogrammas/matematika-ii/varbutiba-un-statistika-ii-79287/gadijuma-lieluma-sadalijumi-bernulli-formula-79357/re-f726cb2d-1cec-4af3-9c62-1265e4969c51|title=Binominālais sadalījums — teorija. Matemātika (Skola2030), Matemātika II.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2023-09-21|language=lv}}</ref>

sentences: '''Himēra''' [[Ģenētika|ģenētikā]] nozīmē [[Organisms|organismu]] vai audus, kas sastāv no [[Šūna|šūnām]], kam ir dažāda ģenētiskā informācija (vismaz divu dažādu veidu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]]). Visbiežāk himēras rodas, saplūstot kopā divām dažādām apaugļotām šūnām jeb [[Zigota|zigotām]].<ref>Behringer, R. Human-Animal Chimeras in Biomedical Research, Cell Stem Cell, 2007, Vol.1 N 3 , p.259-262.</ref><ref name="Maximilians, L 2007, p.1-6">Maximilians, L. Chimeras The Ethics of Creating Human-Animal Interspecifics : doctor thesis. Germany: Universität Munich, 2007, p.1-6.</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Martins Garriks
|Vārds_orig       = ''Martin Garrix''
|Attēls           = Martin Garrix @ Web Summit 2017.jpg
|Att_izm          = 260px
|Apraksts         = Martins Garriks 2017. gadā
|Dz_vārds         = Marteins Gerards Garritsens
|Pseidonīms       =
* GRX<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix/ |title=These Are Martin Garrix's Top 5 Tracks That You Didn't Know He Produced |last=Lucas |date=16 November 2015 |website=Your EDM |access-date=22 April 2017 |archive-date={{dat|2017|05|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170512043207/http://www.youredm.com/2015/11/16/5-tracks-you-probably-didnt-know-were-produced-by-martin-garrix }}</ref>
* YTRAM<ref>{{ziņu atsauce|url=https://djmag.com/news/martin-garrix-debuts-new-deep-house-alias-tomorrowland |title=Martin Garrix reveals secret alias at Tomorrowland |date=24 July 2017 |work=[[DJ Mag]] |access-date=30 July 2017}}</ref>
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1996|5|14}}
|Vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amstelvēna}}
|Žanrs            =
* {{hlist|''[[Progressive house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.edmtunes.com/2015/01/martin-garrix-returns-progressive-house-forbidden-voices/ |title=Martin Garrix Returns To Progressive House With Free Track 'Forbidden Voices' |last=Vance |first=William |date=18 January 2015 |website=EDM Tunes |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[big room house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.edmsauce.com/2015/01/18/martin-garrix-leaves-big-room-doesnt-go-deeper/ |title=Martin Garrix Leaves Big Room, Doesn't Go Deeper |last=Reis |first=Sean |date=18 January 2015 |website=EDM Sauce |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[Dutch house]]''|''[[electro house]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://wonderlandinrave.com/martin-garrix-anuncia-novidades-com-justin-bieber/ |title=Martin Garrix anuncia novidades com Justin Bieber |last=Leite |first=Hosannah |website=Wonderland in Rave |language=pt-BR |access-date=1 February 2018}}</ref>|''[[future bass]]''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.billboard.com/articles/news/7809521/martin-garrix-troye-sivan-there-for-you |title=Martin Garrix and Troye Sivan Are 'There For You' With Feel Good Future Bass: Watch Video |last=Bein |first=Kat |date=26 May 2017 |website=[[Billboard (laikraksts)|Billboard]] |access-date=1 February 2018}}</ref>}}
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], mūziķis, ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* ''[[Universal Music Group]]''
* ''[[Epic Records]]''
* ''[[RCA Records]]''
* ''[[Columbia Records]]''
* ''[[Sony Music Entertainment]]''
|Mlapa            = {{URL|www.martingarrix.com}}
|Dzimums          = V
}}
'''Marteins Gerards Garritsens''' ({{val|nl|Martijn Gerard Garritsen}}), plašāk pazīstams kā '''Martins Garriks''' ({{val|en|Martin Garrix}}) ir [[Nīderlande|nīderlandiešu]] [[diskžokejs]], ierakstu producents, mūziķis. Viņa zināmākie singli ir ''[[Animals (Martin Garrix dziesma)|Animals]]'', ''[[In the Name of Love]]'' un ''[[Scared to be Lonely]]''. Pēc ''[[DJ Mag]]'' veidotā dīdžeju Top 100, Garriks ieņēma pirmo vietu trīs gadus pēc kārtas (2016., 2017. un 2018.).

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nicas pagasts}}
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem

Sērskābes molekulas modelis

Sērskābes paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksosulfāts (VI), vitriola eļļa, vitrioleļļa
|           CAS numurs = 7664-93-9
|      ķīmiskā formula = H2SO4
|              molmasa = 98,08
|              blīvums = 1840
|  kušanas temperatūra = 283 K (10 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Sērskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]4) tīrā veidā ir eļļains, viegli sasalstošs šķidrums. [[Ūdens]] šķīdumos tā ir stipra, neorganiska divvērtīga [[skābe]]. Sērskābes sāļus sauc par [[sulfāti]]em (dažu metālu sulfātu [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] dēvē arī par [[vitrioli]]em).

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|autors=Schreb.|binomial=Carex flacca|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|attēls=Carex flacca kz05.jpg|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex flacca|suga_lv=Zilganais grīslis|sinonīmi=Carex glauca <i>Scop.</i>}}'''Zilganais grīslis''' ({{val-la|Carex flacca}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot kontinenta galējos ziemeļus un austrumus), kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]] sastopama suga.

sentences:
{{citas nozīmes|grāmatu|Mazais princis (nozīmju atdalīšana)|Mazais princis}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Mazais princis
|          attels =
| attela apraksts = 1946. gadā izdotās grāmatas vāks
|          autors = [[Antuāns de Sent-Ekziperī]]
|  orig nosaukums = ''Le Petit Prince''
|     ilustrators = [[Antuāns de Sent-Ekziperī]]
|     vaka autors = [[Antuāns de Sent-Ekziperī]]
|          valsts = [[Francija]]
|          valoda = [[franču valoda]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = [[1943]]. gadā
| izdota latviski = 1966
|       tulkotajs = [[Ieva Lase]], Astra Skrābane
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences: {{Commonscat|Shooters from the Netherlands|Nīderlandes šāvēji}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Čehijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Čehijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
'''Funkcija''' ir viena mainīgā atkarība no otra mainīgā, ja katrai neatkarīgā mainīgā vērtībai atbilst ne vairāk kā viena atkarīgā mainīgā vērtība.
[[File:Function machine2.svg|thumb|right|Shematisks funkcijas attēlojums, kas metaforiski aprakstīts kā "mašīna" vai "[[melnā kaste]]", kas katrai ievadei dod atbilstošu izvadi]]
[[Image:Graph of example function.svg|thumb|right|Sarkanā līkne ir [[funkcijas grafiks]], jo jebkurai vertikālajai līnijai ir tieši viens līknes krustošanās punkts]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 59.79
| latd = 50
| established_title =
| image_shield = Blason ville be Roeselare.svg
| image_skyline = Belfry of Roeselare (DSCF9975).jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 56
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 3
| longm = 7
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.roeselare.be/}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Roeselare''
| name = Rūselare
| population_total = 62301
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Flandrija]]
| subdivision_name2 =  [[Rietumflandrija]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Flag of Roeselare.svg
}}'''Rūselare''' ({{Val|nl|Roeselare}}, {{Val|fr|Roulers}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija]]s reģionā, [[Rietumflandrija]]s provincē. 2018. gada Rūselarē dzīvoja 62 301 iedzīvotājs.

sentences:
{{coord|56|56|57.7|N|24|6|29|E|display=title}}
s kolekcijas, 18. gadsimta beigas).]]
s kolekcijas, 18. gadsimta beigas).]]
 ar bērnu, pa kreisi — [[Jānis Kristītājs]]. Apkārt izvietoti 36 ģildes amatu ģerboņi.]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilsēta
| oriģinālnos = ''The Town''
| attēls = The Town Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Bens Afleks]]
| producents = * [[Greiems Kings]]
* [[Bazils Ivaniks]]
| scenārijs = * [[Pīters Kreigs]]
* Bens Afleks
* [[Ārons Stokhārds]]
| aktieri = * Bens Afleks
* [[Rebeka Hola]]
* [[Džeremijs Renners]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Džons Hemms]]
| mūzika = * [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
* [[Deivids Baklijs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[GK Films]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{filmas datums|2010|9|8|Venēcija|2010|9|17|ASV|2010|10|22|Latvija|}}
| ilgums = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/town-2010-0|title=The Town|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 20, 2018|archive-date={{dat|2018|12|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181212090403/http://www.bbfc.co.uk/releases/town-2010-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|37 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=town10.htm|title=The Town (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|154 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Pilsēta"''' ({{val|en|The Town}}) ir 2010. gada trilleris, kura režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un aktieriem ir [[Bens Afleks]]. Galvenās lomas filmā bez Bena Afleka atveido [[Rebeka Hola]], [[Džeremijs Renners]], [[Bleika Laivlija]] un [[Džons Hemms]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|8||bez}} Venēcijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
{{atsauces+}}
, [[Vitorio Orlando]], [[Žoržs Klemanso]], [[Vudro Vilsons]]'')]]

sentences:
{{citas nozīmes|mākslas veidu|Cirks (nozīmju atdalīšana)|cirks}}
 cirks Kembridžā]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Northern Goshawk ad M2.jpg
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
 |        dzimta = Accipitridae
 |     dzimta_lv = Vanagu dzimta
 |   apakšdzimta = Accipitrinae
 |apakšdzimta_lv = Vanagu apakšdzimta
 |         ģints = Accipiter
 |      ģints_lv = Vanagu ģints
 |          suga = A. gentilis
 |       suga_lv = Vistu vanags
 |    iedalījums =
 |      binomial = Accipiter gentilis ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|blue|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Day of the Locust''
| operators =
| attēls = Poster of the movie The Day of the Locust.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Džons Šlesindžers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Donalds Saterlends]]
* [[Kārena Bleka]]
* [[Viljams Atertons]]
* [[Bērdžess Meredits]]
* [[Ričards Daisarts]]
* [[Džons Hillermens]]
* [[Džeraldīna Peidža]]
| mūzika = [[Džons Barijs]]
| oriģinālnos = ''The Day of the Locust''
| studija = ''Long Road Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|5|7}}
| ilgums = 144 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Day of the Locust''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Šlesindžers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Donalds Saterlends]], [[Kārena Bleka]], [[Viljams Atertons]], [[Bērdžess Meredits]], [[Ričards Daisarts]], [[Džons Hillermans]] un [[Džeraldīna Peidža]]. Filma ir balstīta uz [[Natenjels Vests|Natenjela Vesta]] 1939. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Eridāna
| abbreviation = Eri
| name_latin = Eridanus
| RA = 3,25
| dec = −29
| areatotal = 1138
| arearank = 6. vieta
| numbermainstars = 24
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 12
| brighteststarname = Ahernars
| starmagnitude = 0,46
| neareststarname = ''ε Eri''
| stardistance = 10,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Greblis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Orions]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 32
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lauce
| attēls            =Lauces upe ziemā.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Lauce pie [[Sērene]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = A no [[Mazsunākste]]s
| augštece          =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d=56| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=6| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25| sāk_gar_m=31| sāk_gar_s=9| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56| iet_plat_m=35| iet_plat_s=26| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25| iet_gar_m=12| iet_gar_s=26| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 33
| iztekas_augstums  = 91,7
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 57,5
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 206
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Secene]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Lauce''' (arī '''Laucese''', '''Laucesīte'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97627 |title=Informācija par objektu: Lauce |accessdate={{dat|2016|04|12||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>, agrāk '''Sece''', ''Sezze''<ref>{{Livlandkarte}}</ref>) ir [[Daugava]]s kreisā krasta pieteka [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]]. Sākas purvainā apvidū [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalnī]] austrumos no [[Mazsunākste]]s. Tek ziemeļrietumu virzienā pa [[Taurkalnes līdzenums|Taurkalnes līdzenumu]], vidustecē un lejtecē — pa [[Lauces ieleja|Lauces ieleju]] paralēli Daugavai. Ietek Daugavā lejpus [[Pļaviņu HES]]. Upes augštece līdz [[dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils|Jelgavas—Krustpils dzelzceļam]] regulēta, uz tās izbūvēti vairāki dīķi. Lielākās pietekas ir [[Kazupīte]], [[Secene]] (labās), [[Ellīte]] (kreisā).<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Upi šķērso Jelgavas—Krustpils dzelzceļš un autoceļš [[P76]]. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Sunākste]] un [[Sērene]].

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences: '''Uzņēmējdarbības ētika''' jeb '''biznesa ētika''' ir [[Lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] un [[Profesionālā ētika|profesionālās ētikas]] forma, kas izskata ētikas principus un [[Morāle|morālās]] vai [[Ētika|ētiskās]] problēmas, kas var rasties [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] vidē. Tā attiecas uz visiem uzņēmējdarbības aspektiem un attiecas gan uz [[Indivīds|indivīdu]], gan uz organizācijas rīcību.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Fall 2021|title=Business Ethics|url=https://plato.stanford.edu/archives/fall2021/entries/ethics-business/|publisher=Metaphysics Research Lab, Stanford University|date=2021|first=Jeffrey|last=Moriarty}}</ref> Uzņēmējdarbības ētikas normas, vērtības un prakse ir principi, kas nosaka organizācijas darbības kultūru, uzņēmuma [[Reputācija|reputāciju]], vadības mehānismus, un vada uzņēmējdarbības mērķu realizāciju ikdienā.<ref>[http://www.politika.lv/index.php?id=5834 POLITIKA.LV :: BETIL projekts: jautājumi un atbildes<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Eleventh edition|title=Business ethics : ethical decision making and cases|url=https://www.worldcat.org/oclc/937450119|date=2017|location=Boston, MA|isbn=1-305-50084-9|oclc=937450119|first=O. C.|last=Ferrell}}</ref>

sentences: Valstu grupējums pēc oficiālā militārā budžeta, tanku daudzuma, jūras kara flotes un gaisa kara flotes lieluma 2020. gadā:<ref>{{grāmatas atsauce|title=The Military Balance|publisher= Routledge|date=14 February 2020|isbn=9780367466398|url=https://www.google.co.uk/books/edition/The_Military_Balance_2020/7VNAzQEACAAJ?hl=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Austrālija
| attēls                   = Australia ver4.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Australia''
| žanrs                    = romantiska filma, vēsturiska filma, episka filma, drāma
| režisors                 = [[Bazs Lurmens]]
| producents               =
* [[Dž. Maks Brauns]]
* [[Ketrīna Knapmane]]
* Bazs Lurmens
| scenārija autors         =
* [[Ronalds Harvuds]]
* [[Stjuarts Bītijs]]
* [[Ričards Flanagans]]
* Bazs Lurmens
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Deivids Venhems]]
* [[Bens Mendelsons]]
| mūzika                   = [[Deivids Hiršfelders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bazmark Films Australia]]''
* ''[[Ingenious Media]]''
* ''[[ScreenWest]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|11|18|Sidneja|2008|11|26|ASV|2008|12|26|Austrālija|}}
| ilgums                   = 162 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/australia-2008|title=Australia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 27, 2019|archive-date={{dat|2019|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190427153654/http://www.bbfc.co.uk/releases/australia-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=australia.htm|title=Australia|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2021|9|1||bez}}}}</ref>
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|211,7 miljoni}}<ref name="BOM"/>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Varas spēles
| operators =
| attēls = State of Play theatrical poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politisks trilleris
| režisors = [[Kevins Makdonalds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Robina Raita]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Helēna Mirena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''State of Play''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|4|17}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|88,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/State-of-Play#tab=summary|title=State of Play (2009) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Varas spēles"''' ({{Val|en|State of Play}}) ir 2009. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s kopražojuma politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Kevins Makdonalds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Bens Afleks]], [[Reičela Makadamsa]], [[Robina Raita]], [[Džeisons Beitmens]], [[Džefs Denjelss]] un [[Helēna Mirena]]. Filma balstīta uz [[State of Play (seriāls)|tāda paša nosaukuma]] 2003. gada ''[[BBC]]'' seriālu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[Juice Wrld|Juice WRLD]]|Image=Juice WRLD - Les Ardentes 2019 (cropped).jpg|Caption=''Juice WRLD'' 2019. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=4|EP=9|Singles=35|2Option=1|2Option name=Miksteipi|1Option=31|1Option name=Mūzikas video}}
Amerikāņu reperis un dziedātāja [[Juice Wrld|''Juice WRLD'']] izdeva četrus [[Studijas albums|studijas albumus]], deviņus [[EP ieraksts|EP ierakstus]], divus [[Miksteips|miksteipus]], 35 [[Singls|singlus]] (tostarp četrus kā galvenais izpildītājs) un vienu reklāmas singlu, tostarp pēcnāves izlaidumus. Savu pirmo miksteipu un EP viņš izdeva ar pseidonīmu ''JuiceTheKidd'' 2015. gada sākumā un 2016. gadā. 2017. gada laikā viņš izdeva vairākus EP.

sentences: '''Nacionālā inovācijas sistēma''' ietver inovācijas procesā iesaistītos dalībniekus ar mērķi veicināt to sadarbību jaunu vērtību radīšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Avanscēna
| attēls                   = Center Stage movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Center Stage''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Nikolass Hitners]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Kerola Heikinena]]
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda Šulla]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Sjūzana Meja Preta]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Dona Mērfija]]
* [[Ītens Stīfels]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|5|12||bez}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/center-stage-2000-0|title=Center Stage|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419182157/http://www.bbfc.co.uk/releases/center-stage-2000-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]29 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=centerstage.htm|title=Center Stage|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]26,4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{Unicode|Аҧсны Аҳәынҭқарра}}
{{Unicode|Республика Абхазия}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Abhāzijas Republika
|            valsts_nosaukums = Abhāzija
|               karoga_attēls = Flag of the Republic of Abkhazia.svg
|            karoga_nosaukums = Abhāzijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Abkhazia_COA.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Abhāzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|             nacionālā_himna = [[Aiaaira]]
|               kartes_attēls = Abkhaziaorthographicprojection.svg
|               galvaspilsēta = [[Suhumi]]
|              valsts_valodas = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = [[Abhāzijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aslans Bžanija]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Aleksandrs Ankvabs]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība no [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = 1992. gada 23. jūlijā ''(de facto)''
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8600
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2003
|          iedzīvotāju_skaits = 216 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 29
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona = [[Maskavas laiks]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST = [[Maskavas laiks]]
|              utc_offset_DST = +4
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 1859. gada Šamahi zemestrīce
|attēls            =
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Azerbaidžāna
|kartes_paraksts   =
| paraksta_novietojums = top
| plat_d = 40  | plat_m  = 23  | plat_s = 0  | plat_NS = N
| gar_d  = 48  | gar_m   = 24  | gar_s  = 0  | gar_EW  = E
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  =
|karte2            =
|kartes2 izmērs    =
|kartes2 virsraksts=
|datums            = {{Dat|1859|5|27}}
|laiks             =
* 04:17:35 [[AZT]]
* 01:17:35 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|ilgums            =
|stiprums          = ap 5,9
|dziļums           = 10
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = [[Krievijas Impērija]]
|postījumi         = Stipri bojāta Šamahi pilsēta
|intensitāte       =
|paātrinājums      =
|cunami            =
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          = ap 100 bojā gājušo
|cietušie aptuveni =
}}
'''1859. gada Šamahi zemestrīce''' bija aptuveni 5,9 magnitūdas spēcīga zemestrīce,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ngdc.noaa.gov/nndc/struts/results?eq_0=2037&t=101650&s=13&d=22,26,13,12&nd=display=display|title=Significant Earthquake|website=web.archive.org|access-date=2023-02-25|date=2021-05-27|archive-date=2021-05-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20210527130407/https://www.ngdc.noaa.gov/nndc/struts/results?eq_0=2037&t=101650&s=13&d=22,26,13,12&nd=display=display}}</ref> kuras epicentrs atradās netālu no [[Šamahi]] pilsētas toreizējā Šemahas guberņā [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]]. Lai gan zināms tikai par ap 100 bojā gājušajiem, pilsēta bija sagrauta,<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://azeribooks.narod.ru/history/shamil_fatullayev/gradostroitelstvo_baku/gradostroitelstvo_baku_xix_nachala_xx_vekov.htm|title=gradostroitelstvo_baku_xix_nachala_xx_vekov|website=azeribooks.narod.ru|access-date=2023-02-25}}</ref> un guberņas centru pārcēla uz tam vēl nesagatavoto [[Baku]] un guberņu pašu pārdēvēja par Baku guberņu.<ref name=":1" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.heraldicum.ru/azerbaij/v_rossii.htm|title=гербы азербайджана|website=www.heraldicum.ru|access-date=2023-02-25}}</ref> Zemestrīce notika 1859. gada 27. maijā (11. jūnijā pēc jaunā stila).<ref name=":0" />

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Invisible Woman''
| attēls                   =  The Invisible Woman poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Reifs Fainss]]
| producents               =
* [[Kerolīna Marksa Blekvuda]]
* [[Stjuarts Makinnons]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Kristiāns Baute]]
* Reifs Fainss
| scenārija autors         = [[Abija Morgana]]
| galvenajās lomās         =
* Reifs Fainss
* [[Felisita Džonsa]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Toms Holanders]]
* [[Džoanna Skanlana]]
* [[Džons Kavanahs]]
| mūzika                   = [[Ilans Eškeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[BFI]]''
* ''[[Headline Pictures]]''
* ''[[Westend Films]]''
* ''[[Magnolia Mae Films]]''
* ''[[Taeoo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|8|31|Tellaridas filmu festivāls|2014|2|7|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/invisible-woman-2013|title=The Invisible Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1700845/?ref_=bo_se_r_1|title=The Invisible Woman|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Invisible Woman''''' ir 2013. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Klēras Tomalinas tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors un galveno lomu atveidotājiem ir [[Reifs Fainss]]. Citas lomas atveido  [[Felisita Džonsa]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Toms Holanders]], [[Džoanna Skanlana]] un [[Džons Kavanahs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|31||bez}} Tellaridas filmu festivālā. Filmas pamatā ir patiesi notikumi.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A340''
|attēls               = Cathay.pacific.a340-600.b-hqb.arp.jpg
|paraksts             = ''[[Cathay Pacific]]'' ''A340-600'' 2007. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1991|10|25|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1993|3|15|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = 1991—2011
|skaits               = 377
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A350]]''
}}
'''''Airbus A340''''' ir pasažieru četru dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To no 1991. līdz 2011. gadam ražoja ''[[Airbus]]''.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = OpenBSD
| screenshot             =
| caption                = OpenBSD simbols: ''Puffy'' ("ežzivs")
| developer              = The OpenBSD Project
| family                 = [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
| source_model           = [[Atvērtais pirmkods]]
| latest_release_version = 7.4
| latest_release_date    = {{dat|2023|10|16}}<ref>Informācija atjaunota {{dat|2024|3|26}}</ref>
| kernel_type            = Monolītisks
| ui                     = Modificēts [[pdksh]], [[FVWM]] 2.2.5, paredzēts [[X Window System|X11]]
| license                = Galvenokārt [[BSD licences|BSD]]
| working_state          = Pašlaik
| website                = [http://www.openbsd.org www.openbsd.org]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Trial of the Chicago 7''
| operators =
| attēls = TrialChicago7poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Ārons Sorkins]]
| producents =
| scenārijs = Ārons Sorkins
| aktieri = * [[Jāhja Abduls Matīns II]]
* [[Saša Barons Koens]]
* [[Denjels Flahertijs]]
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Džons Kerols Linčs]]
* [[Edijs Redmeins]]
* [[Noa Robinss]]
* [[Marks Railenss]]
* [[Alekss Šarps]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Trial of the Chicago 7''
| studija = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''Cross Creek Pictures''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Marc Platt Productions''
* ''ShivHans Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|25}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|115,709}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Trial-of-the-Chicago-7-The#tab=summary|title=The Trial of the Chicago 7 (2020) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Trial of the Chicago 7''''' ir 2020. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska tiesu drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ārons Sorkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Jāhja Abduls Matīns II]], [[Saša Barons Koens]], [[Denjels Flahertijs]], [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Maikls Kītons]], [[Frenks Landžella]], [[Džons Kerols Linčs]], [[Edijs Redmeins]], [[Noa Robinss]], [[Marks Railenss]], [[Alekss Šarps]] un [[Džeremijs Strongs]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Haims Veicmans
| vārds_orģ           =חיים עזריאל ווייצמן
| attēls              =ChaimWeizmann1948.jpg
| apraksts            =Haims Veicmans 1948. gadā
| amats               =1. [[Izraēlas prezidents]]
| term_sākums         ={{Dat|1949|02|17|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1952|11|09|N}}
| priekštecis         =-
| pēctecis            =[[Jichaks Ben Cvi]]
| premjers            =[[Dāvids Ben Gurions]]
| dzim_dati           ={{Dat|1874|11|27|N}}
| dzim_vieta          =[[Motaļa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Ivanavas rajons]], [[Brestas apgabals]], {{BLR}})
| mir_dati            ={{Dat|1952|11|09|N}}
| mir_vieta           =[[Rehovota]], {{ISR}}
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[Vispārīgie cionisti]]
| dzīvesb             =[[Vera Veicmane]]
| profesija           =ķīmiķis
| alma_mater          =[[Darmštates Tehnoloģiskā Universitāte]], [[Fribūras Universitāte]]
| reliģija            =[[jūdaisms]]
| paraksts            =Chaim Weizmann Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences: '''Radniecība''' ir sociālas, ar likumu vai tradīcijām pamatotas [[attiecības]] starp cilvēkiem, par kuriem pastāv uzskats, ka tiem ir kopīga izcelsme. Nereti radu lokā tiek iekļauti arī cilvēki, kas [[laulība|ieprecējušies]] šādā cilvēku lokā. Ar radniecību saprot plašāku cilvēku loku nekā [[ģimene|ģimeni]]. Konkrētu [[Persona|personu]] šādā cilvēku lokā sauc par radinieku vai radinieci. Dažādās sabiedrībās principi, pēc kādiem tiek noteikts, vai cilvēki ir radinieki, var ievērojami atšķirties.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestības robeža
| attēls                   = Edge of love.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Edge of Love''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džons Meiberijs]]
| producents               =
* [[Rebeka Gilbertsone]]
* [[Sāra Redklifa]]
| scenārija autors         = [[Šarmana Makdonalda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Sjēna Millere]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Metjū Rīzs]]
| mūzika                   = [[Andželo Badalamenti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|18|Edinburgas filmu festivāls|2008|6|20|Apvienotā Karalisre|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/edge-love-2008|title=The Edge of Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 16, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Mīlestības robeža''' ({{val|en|The Edge of Love}}) ir 2008. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Džons Meiberijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kīra Naitlija]], [[Sjēna Millere]], [[Kilians Mērfijs]] un [[Metjū Rīzs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|18||bez}} Edinburgas filmu festivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
{{BioTakso infokaste
|nosaukums     = Gymnosporangium sabinae
|valsts        = Fungi
|nodalījums    = Basidiomycota
|klase         = Pucciniomycetes
|kārta         = Pucciniales
|dzimta        = Pucciniaceae
|ģints         = Gymnosporangium
|suga          = G. sabinae
|sinonīmi      =
*Gymnosporangium fuscum DC.
*Puccinia juniperi Pers.
*Roestelia cancellata Rebent.
|attēls        = Gymnosporangium_sabinae_fg03.JPG
|valsts_lv     = Sēnes
|nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
}}
'''Bumbieru-kadiķu rūsa''' ir slimība, kuru ierosina [[Patogēns|patogēnā]] sēne ''Gymnosporangium sabinae (Dicks.) G. Winter'' <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vaad.gov.lv/1/section.aspx/426|title=VAAD - Sākums|website=www.vaad.gov.lv|access-date=2018-11-27|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181121064920/http://www.vaad.gov.lv/1/section.aspx/426|archivedate=2018-11-21}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cabi.org/isc/datasheet/26229|title=Gymnosporangium fuscum (European pear rust)|website=www.cabi.org|access-date=2018-11-27|language=en|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190719194408/https://www.cabi.org/isc/datasheet/26229|archivedate=2019-07-19}}</ref>. ''G. sabinae'' inficē [[bumbieres|bumbieru]] (''Pyrus'') un [[kadiķi|kadiķu]] (''Juniperus'') [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]] augus.<ref>Dervis S,. Dixon L., Doganlar M. 2010. Gall production on hawthorns caused by Gymnosporangium spp. in Hatay province, Turkey. Phytoparasitica, 38: 391-400.</ref> Bumbieru-kadiķu rūsa ir novērota galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], taču slimības ierosinātājs ir konstatēts arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref>Yun H.Y., Rossman A.Y., Byrne J. 2009. First Report of Gymnosporangium sabinae, European Pear Rust, on Bradford Pear in Michigan. Plant disease, 93: 841.</ref> Bumbieru-kadiķu rūsa var radīt būtiskus ekonomiskus zaudējumus, jo infekcija var novest pie pāragras lapu nobiršanas<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://noverojumi.vaad.gov.lv/jaunumi/raksti/130-turpina-izplatities-bumbieru-kadiku-rusa|title=Integrētā augu audzēšana un kaitīgo organismu monitorings|website=noverojumi.vaad.gov.lv|access-date=2018-11-27|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181211164037/http://noverojumi.vaad.gov.lv/jaunumi/raksti/130-turpina-izplatities-bumbieru-kadiku-rusa|archivedate=2018-12-11}}</ref>, samazinot iegūto augļu ražu.

sentences:
s šķīduma]]
'''Mikotoksīni''' ({{val-el|μύκης (mykes, mukos)}} — sēnes un {{val-la|toxicum}} — inde) ir toksiski sekundārie metabolīti, ko producē [[sēnes|sēņu]] valsts pārstāvji, pārsvarā dažādi [[pelējums|pelējumi]]. Ķīmiskajā sastāvā ir gan skābes, gan sterolu atvasinājumi, gan aromātiskie savienojumi. Šobrīd zināmi vairāk kā 300 dažādi mikotoksīni.

sentences: '''Taksons''' ir objektu, visbiežāk dzīvo [[organisms|organismu]], kopums, kam ir noteiktas kopīgas pazīmes un kas atbilst noteiktai [[taksonomija|taksonomiskai]] kategorijai. Taksonus izmanto, lai dažādus dzīvos organismus sakārtotu noteiktās grupās, vadoties pēc to savstarpējās radniecības, piemēram, visas savstarpēji radniecīgās [[suga]]s apvieno [[ģints (bioloģija)|ģintīs]], savukārt līdzīgās ģintis apvieno [[dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Dienvidamerika
|image               =
|area                = {{nobr|17 840 000 km2}}
|population          = {{nobr|410 013 492 (2015)}}
|density             = 21,4 cilv./km2
|demonym             =
|countries           = 13
|list_countries      =
|dependencies        = 3
|unrecognized        =
|languages           = [[spāņu valoda|spāņu]], [[portugāļu valoda|portugāļu]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] u.c.
|time                = [[UTC-2]] līdz [[UTC-5]]
|internet            =
|cities              = {{plainlist|
* {{flaga|BRA}} [[Sanpaulu]]
* {{flaga|ARG}} [[Buenosairesa]]
* {{flaga|BRA}} [[Riodežaneiro]]
* {{flaga|PER}} [[Lima]]
* {{flaga|COL}} [[Bogota]]
* {{flaga|CHI}} [[Santjago]]
* {{flaga|VEN}} [[Karakasa]]
* {{flaga|COL}} [[Medeljina]]
* {{flaga|BRA}} [[Beluorizonti]]
* {{flaga|COL}} [[Kali (pilsēta)|Kali]]
}}
|peak                =
|organization        =
}}

sentences: '''Dižciltīgie''' ir [[sabiedrības šķira]], pie kuras pieder no senām un ievērojamām [[dzimta|dzimtām]] cēlušies cilvēki, kas parasti sabiedrībā ieņēma īpašu stāvokli. Nereti dižciltīgie veidoja augstāko, privileģēto valdošās šķiras slāni un bija daļa no [[aristokrātija]]s.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Rosalind Franklin''
| attēls =Rosalind Franklin.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1920
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =25
| dz_vieta =[[Kensingtona]], [[Londona]], {{GBR}}
| m_gads =1958
| m_mēnesis=4
| m_diena=16
| m_vieta =[[Čelsija]], [[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[ebreji]]ete
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[biofizika]]
| pasniedzēji =[[Ronalds Norišs]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS struktūra]],<br />[[vīruss|vīrusu]] struktūra
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
'''Ketlers''' var būt:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bullitt''
| operators =
| attēls = Bullitt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris
| režisors = [[Pīters Jeitss]]
| producents = Filips Dantoni
| scenārijs = * Alans Trastmens
* Harijs Kleiners
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Roberts Vons]]
* [[Žaklīna Bisita]]
* [[Dons Gordons]]
* [[Saimons Oklends]]
| mūzika = [[Lalo Šifrins]]
| oriģinālnos = ''Bullitt''
| studija = * ''Solar Productions''
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros.-Seven Arts]]''
| montāža =
| izplatītājs = Warner Bros.-Seven Arts
| izdošana = {{Filmas datums|1968|10|17}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|42,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Bullitt#tab=summary|title=Bullitt (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bullitt''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Pīters Jeitss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]], [[Roberts Vons]], [[Žaklīna Bisita]], [[Dons Gordons]] un [[Saimons Oklends]]. Filma ir balstīta uz Roberta Fiša 1963. gada romāna ''Mute Witness''.

sentences: '''Latvijas Neredzīgo bibliotēka''' ('''LNerB''') ir [[kultūra]]s, [[izglītība]]s un [[informācija]]s iestāde, kuras darbības mērķis ir [[redze]]s [[Invalīds|invalīdu]] bibliotekārā, bibliogrāfiskā un informacionālā apkalpošana. Tās pamatuzdevums ir nodrošināt pieeju grāmatām un informācijai cilvēkiem, kuri nevar lasīt parasto iespiedrakstu, viņiem pieejamā formātā – grāmatas neredzīgo jeb [[Braila raksts|Braila rakstā]] un [[klausāmgrāmata]]s. Tās neredzīgie un vājredzīgie lasītāji bez maksas var saņemt [[bibliotēka]]s 7 filiālēs, kas atrodas [[Latvija]]s lielākajās pilsētās un centrā [[Rīga|Rīgā]]. Katrai filiālei un centram Rīgā ir noteikti apkalpošanas rajoni, tādējādi visā Latvijas teritorijā ir nodrošināta bibliotekārā apkalpošana cilvēkiem ar redzes traucējumiem.<ref> [http://www.neredzigobiblioteka.lv Latvijas Neredzīgo bibliotēka]</ref>

sentences: '''23. janvāris''' ir gada 23. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 342 dienas (343 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Urīnvads''' (''ureter'') ir pāra [[orgāns]], kas kalpo gatavā [[urīns|urīna]] aizvadīšanai no [[nieres bļodiņa]]s uz [[urīnpūslis|urīnpūsli]].<ref name="GaivarovskijNichiporuk2006"/> Pieaugušam cilvēkam normāli ir 28—34 cm gari urīnvadi.<ref name="UrologSite"/> Tie sākas [[nieres]] bļodiņā un beidzas urīnpūslī. Pa urīnvadiem urīns plūst pamīšus pa porcijām no katras nieres.

sentences:
plāksnēm, jo betons kā materiāls labāk vada siltumu nekā [[augsne]].]]
'''Siltumvadīšana''' ir [[Siltuma daudzums|siltuma]] pāreja no viena ķermeņa uz otru tiem esot saskarē. Siltumvadīšana var notikt arī viena ķermeņa ietvaros no siltākas ķermeņa daļas uz aukstāku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/siltums-6507/re-7c116def-c560-4664-a083-d2bba131e044|title=Siltuma pārneses veidi un to izpausmes un piemēri dabā un tehnikā — teorija. Fizika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref> Tā kā siltumvadīšanu veicina [[Temperatūra|temperatūru]] starpība, [[Izolēta sistēma|izolētā sistēmā]] apgabali ar sākotnēji atšķirīgu temperatūru siltuma vadīšanas ceļā tieksies uz [[Termodinamiskais līdzsvars|termodinamisko līdzsvaru]](konstantu temperatūru).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltums-25580/re-482dd651-e91b-4f55-868c-ff18488f4f26|title=Siltumapmaiņas veidi — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Friedrich Erdmann Stoll''
|         attēls = Stoll_Friedrich_Erdmanngeb1760.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1760
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = Albrehtsa, [[Tīringene]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1826
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Madliena|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = [[Jaunpils]], [[Madliena]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]],
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs mācītājs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[mācītājs Ferdinands Erdmans Štolls]] [[Daugavgrīvas draudze|Daugavgrīvas draudzē]], mācītājs [[Heinrihs Vilhelms Štolls]] (''Stoll, Heinrich Wilhelm'') no Liepkalnes, mācītājs [[Kārlis Fridrihs Štolls]] (''Stoll, Carl Friedrich'') no Madlienas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''British Mandate for Palestine''
|nosaukums_latv_val  = Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā
|sugasvārds          = Palestīnas
|
|kontinents          = Āzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              = [[Palestīnas Valsts]]
|laikmets            =
|statuss             = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Tautu Savienības mandātteritorija|mandātteritorija]]
|statusa_teksts      = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Tautu Savienības mandātteritorija|mandātteritorija]]
|impērija            = [[Apvienotā Karaliste]]
|valdības_veids      = [[Tautu Savienības mandātteritorija]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kontrolē
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1920
|gads_beigas         = 1948
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled
                             government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in
                             exile)--->
|
|event_start         = Izveidota mandātteritorija
|date_start          = {{dat|1920|4|25||bez}}
|event_end           = Proklamēta [[Izraēlas Valsts]] un mandātteritorija beidza pastāvēt
|date_end            = {{dat|1948|5|14||bez}}
|
|event1              = Lielbritānija oficiāli iegūst kontroli
|date_event1         = {{dat|1923|9|29||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Okupēto Ienaidnieka Teritoriju Administrācija
|flag_p1             = Flag of the United Kingdom.svg
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]]
                                --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Izraēla
|flag_s1             = Flag of Israel.svg
|image_s1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]]
                                --->
|s2                  = Jordānijas Rietumkrasts
|flag_s2             = Flag of Jordan.svg
|s3                  = Vispalestīnas valdība
|flag_s3             = Flag of Hejaz 1917.svg
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Ensign of the Palestine Mandate (1927–1948).svg

sentences: '''''Smells Like Teen Spirit''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[rokmūzika]]s grupas ''[[Nirvana]]'' [[dziesma]] no albuma "''[[Nevermind]]''". Šo dziesmu [[1991]]. gadā uzrakstīja [[Kurts Kobeins]], [[Krists Novoseličs]] un [[Deivs Grols]], bet tās producents bija [[Bučs Vigs]].

sentences: '''Apdrošināšana''' ir risku iestāšanās ekonomisko seku nodošana apdrošinātājam par apdrošināšanas līgumā noteikto apdrošināšanas prēmiju. Tas ir noteikts [[ekonomiskais darījums|ekonomisko darījumu]] veids, kura mērķis ir nodrošināt [[apdrošināšanas aizsardzība|apdrošināšanas aizsardzību]] cilvēkiem un to darījumiem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 161.79
| subdivision_name2 =
| population_total = 53779
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Overeisela]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Kampen''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| name = Kampena
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield = Kampen wapen.svg
| image_skyline = Kerk Kampen.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 33
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 5
| longm = 55
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.kampen.nl/}}
| image_flag = Flag of Kampen.svg
}}'''Kampena''' ({{Val|nl|Kampen}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Overeisela]]s provincē. 2019. gadā Kampenā dzīvoja 53 779 iedzīvotāji. Viena no bijušās [[Hanzas savienība]]s pilsētām. Pilsēta atrodas [[Eisela]]s upes krastos.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2529''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2529''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 757
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2018
| Starts                 = {{dat|2018|11|3|SK}} 20:17 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2527]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2534]]''
}}
'''''Kosmos-2529''''' (''Космос-2529'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2018. gada novembrī. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 757. ''Kosmos-2529'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 15.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Klāra Šūmane
|     vārds_orig = ''Clara Schumann''
|         attēls = Franz von Lenbach - Clara Schumann (Pastell 1878).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klāra Šūmane 1878. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Roberts Šūmanis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{pārvietot uz Wikibooks}}
'''Apgrieztā proporcionalitāte''' ir [[funkcija]]s [[proporcionalitāte]]s veids, ko var izteikt ar formulu <math> y={k \over x} </math>, kur <math> x </math> ir neatkarīgais mainīgais, <math> y </math> — atkarīgais mainīgais un <math> k </math> — no nulles atšķirīgs [[reāls skaitlis]]. Sakarību starp apgriezti proporcionāliem lielumiem var izteikt pēc šādas pazīmes: Cik reižu viens lielums palielinās, tik reižu otrs lielums samazinās, un otrādi.<ref>Ilze France, Gunta Lāce, Ligita Pickaine, Anita Miķelsone '''"Matemātika 8.klasei"''',Lielvārds, 2008. 133.lpp</ref>

sentences: '''7. janvāris''' ir 7. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 358 dienas (359 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Rūsa''' ir sarkanīgs [[dzelzs]] [[oksīdi|oksīds]], kas veidojas dzelzs [[korozija]]s rezultātā, reakcijā starp dzelzi un [[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekli]] [[ūdens]] vai gaisa mitruma klātbūtnē. Rūsa galvenokārt sastāv no hidratēta [[dzelzs(III) oksīds|dzelzs(III) oksīda]] (Fe2O3·''n''H2O) un [[dzelzs(III) oksohidroksīds|dzelzs(III) oksohidroksīda]] (FeO(OH) vai hidratētā forma Fe(OH)3 jeb [[dzelzs(III) hidroksīds]]). Dzelzs korodēšanu un rūsas veidošanos sauc par '''rūsēšanu'''. Rūsa ir trausla un tās veidošanās pavājina metālu un izraisa paātrinātu dzelzs izstrādājumu nolietošanos. Rūsa arī neaizsargā metālu no turpmākas korodēšanas, atšķirībā no, piemēram, [[Alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidošanās uz [[alumīnijs|alumīnija]].

sentences: '''Smilšu pulkstenis''' ir vienkāršs [[Laiks|laika]] mērīšanas instruments. Sastāv no diviem stikla traukiem, kuri novietoti viens virs otra un savienoti ar šauru caurulīti. Vienā no traukiem ir iepildīta smilts vai cits birstošs materiāls. Smilts, kādā noteiktā laikā caur trauku savienojuma vietu, sabirst apakšējā traukā. Tad smilšu pulksteni jāapgriež otrādi un laika atskaite var sākties no jauna.

sentences: '''[[Islāms]]''' ir salīdzinoši jauna un pašlaik dominējoša [[reliģija]] mūsdienu [[Indonēzija]]s arhipelāga iedzīvotāju vidū. To praktizē līdz pat 88 % valsts iedzīvotāju (aptuveni 241 miljons cilvēku 2022. gadā). Tādējādi Indonēzijas Republika ir visblīvāk apdzīvotā [[Musulmaņu pasaule|musulmaņu valsts]] pasaulē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Pirani vakuummetrs''' ir [[Gāze|gāzes]] [[siltumvadāmība]]s mērītājs, ko izmanto spiediena mērīšanai vakuuma sistēmās,<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ellett|first=A.|last2=Zabel|first2=R. M.|date=1931-05-01|title=The Pirani Gauge for the Measurement of Small Changes of Pressure|url=https://link.aps.org/doi/10.1103/PhysRev.37.1102|journal=Physical Review|language=en|volume=37|issue=9|pages=1102–1111|doi=10.1103/PhysRev.37.1102|issn=0031-899X}}</ref> to 1906. gadā izgudroja Marčello Pirani.<ref>von Pirani, M (1906). "Selbstzeigendes Vakuum-Meßinstrument". ''Deutsche Physikalische Gesellschaft, Verh''. '''24''' (8): 686–694.</ref> Tā kā tā darbība ir balstīta uz [[gāze]]s  siltumvadāmības īpašībām, tas tiek klasificēts kā siltuma vakuummetrs.<ref>Jitschin, W., Ludwig, S. Dynamical behavior of the Pirani sensor. ''Vacuum''.2004, vol. 75, no 2, pp. 169-176. Available from: doi 10.1016/j.vacuum.2004.02.002</ref> Pirani vakuummetrs izmanto [[gāze]]s siltumvadāmību spiediena diapazonā, kas ir mazāks par aptuveni 10—100 hPa.<ref>Pfeiffer Vacuum GmbH. ''The Vacuum Technology Book Volume II Part 2 Know how book''. Asslar: Pfeiffer Vacuum GmbH, 2013. 140 p. </ref> Šis vakuummetrs mēra spiedienu, balstoties uz kvēldiega pretestības mērīšanu, nosakot kvēldiega temperatūru.<ref>Akram, H.M., Fasih, A. Selection Criterion of Gauges for Vacuum Measurements of Systems with Diverse Ranges. ''Physics Procedia''. 2012, vol. 32, pp. 503-512. Available from: doi: 10.1016/j.phpro.2012.03.594.</ref>

sentences:
darba "[[Ādama radīšana]]" parodija ''Touched by His Noodly Appendage'' ir ikonisks Lidojošā makaronu monstra attēlojums;<ref name="Touched">{{tīmekļa atsauce | url = http://www.androidarts.com/fsm/index.htm |title = Touched by His Noodly Appendage |author = Jansson, Arne Niklas | work = Android Arts | accessdate = 2012-11-25 }}</ref> autors Arne Niklass Jansons.]]
{{nepilnīgs}}
'''Lidojošais makaronu monstrs''' jeb '''Lidojošais spageti monstrs''' ({{val|en|Flying Spaghetti Monster}}) ir mūsdienu [[parodija]], Lidojošā makaronu monstra baznīcas jeb pastafarisma dievība. '''Pastafarisms''' (pēc analoģijas ar [[pasta|makaroniem]] un [[rastafarisms|rastafarismu]]) ir [[sociāla kustība]], kas veicina bezrūpīgu attieksmi pret [[Reliģija|reliģiju]] un iebilst pret [[Apzināta radīšana|apzinātās radīšanas]] un [[Kreacionisms|kreacionisma]] mācīšanu valsts skolās. Saskaņā ar tās piekritējiem, pastafarisms ir "īsta, likumīga reliģija, gluži kā jebkura cita."<ref name="About">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.venganza.org/?page_id=2|title=About|last=Henderson|first=Bobby|work=The Church of the Flying Spaghetti Monster|accessdate=2012-08-10}}</ref> Pastafarisms ir oficiāli atzīta reliģija [[Nīderlande|Nīderlandē]]<ref name="metro.co.uk">http://metro.co.uk/2016/01/28/the-netherlands-has-recognised-the-church-of-the-flying-spaghetti-monster-as-a-religion-5649017/</ref> un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] — kur pastafarisma pārstāvjiem atļauts laulāties un kur 2016. gada aprīlī notikušas pirmās juridiski atzītās pastafariešu kāzas.<ref name="NZcelebrant">{{cite news|url=http://www.nzherald.co.nz/nz/news/article.cfm?c_id=1&objectid=11595894|title=First Pastafarian celebrant can help couples get noodley knotted|first=Nicholas|last=Jones|authorlink=|website=[[New Zealand Herald]]|date=Feb 26, 2016|accessdate=2016-06-24}}</ref><ref name="NZPirateWedding">[http://www.bbc.com/news/blogs-news-from-elsewhere-35112484 New Zealand: Pastafarian marriage ceremonies approved]</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-36062126|title=New Zealand stages first Pastafarian wedding on pirate boat|publisher=BBC|date=2016-04-16|accessdate=2016-04-16}}</ref> Tajā pašā mēnesī ASV federālā tiesa atzina, ka "Lidojošā makaronu monstra baznīca" nav īsta reliģija.<ref>https://www.rt.com/usa/339519-judge-flying-spaghetti-god/</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Muostāha
|attēls              = Tauende Eisküste Insel Muostakh .jpg
|attēla paraksts     = Salas kūstošais krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = ''Муостах''
|izvietojums         = [[Buorhajas līcis]]
|arhipelāgs          =
|latd=71|latm=34|lats=22|latNS=N
|longd=130|longm=00|longs=08|longEW=E
|platība             = 3,5
|garums              = 7,5
|platums             = 0,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 25
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība       = [[Jakutija]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Muostāha''' ({{val|ru|Муостах}}, {{val|sah|Муостаах}} — ‘Ragainā’)<ref>[http://www.sakhatyla.ru/translate/%D0%BC%D1%83%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B0%D1%85 Якутско-русский словарь]{{Novecojusi saite}}</ref> ir sala [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
'''Bioloģija''' ir zinātņu komplekss par dzīvību visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju ([[molekula|molekulārā]], [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organisms|organismu]], organismu kopu līmenī).
{{pamatraksts|bioloģija}}
{{Commonscat|Biology|Bioloģija}}

sentences:
[[Kategorija:Kamerūna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Kamerūna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Kamerūna]]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Sulu jūra
|attēls=SuluJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Filipīnas
 |latd = 8 |latm = 30 |lats =  |latNS = N
 |longd = 120 |longm = 20 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = bottom
 |alt_karte    = Philippines relief location map.jpg
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība=335 000
|garums=790
|platums=600
|Max_dziļums=5576
|valstis={{PHL}}
{{MYS}}
|pilsētas=[[Bakoloda]]
[[Iloilo]]
[[Sandakana]]
[[Zamboanga]]
}}
'''Sulu jūra''' ({{val|en|Sulu Sea}}, {{val|tl|Dagat Sulu}}. {{val|ms|Laut Sulu}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederoša starpsalu [[jūra]], atrodas starp [[Filipīnas|Filipīnām]] un [[Malaizija]]i piederošo [[Kalimantāna]]s ziemeļaustrumu daļu.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Raķupes ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo =
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =57  |  latm =25  |  lats =33 |  latNS = N
 | longd =22  | longm =12  | longs =25 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Kurzeme]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=2204}}
 |     established = 1987
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Raķupes ieleja''' ir [[dabas liegums]] [[Kurzeme|Ziemeļkurzemē]], administratīvi ietilpst [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Dundagas pagasts|Dundagas]] un [[Valdgales pagasts|Valdgales]] pagastos un [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Ances pagasts|Ances]] un [[Puzes pagasts|Puzes]] pagastos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/rakupes_ieleja/%22%22/ |title=Dabas aizsardzības pārvalde. Raķupes ieleja |access-date={{dat|2016|03|31||bez}} |archive-date={{dat|2012|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120604010713/http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/rakupes_ieleja/%22%22/ }}</ref> Izveidots 1987. gadā kā kompleksais dabas liegums [[Raķupe]]s vidustecē un lejtecē, paplašināts 2004. gadā. Nozīmīga boreālo mežu, avotu un daudzu ES Biotopu direktīvas pļavu biotopu aizsardzības vieta (minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi, sausas pļavas kaļķainās augsnēs, sugām bagātas atmatu pļavas, borelie meži, eitrofas augsto lakstaugu audzes, palieņu pļavas). Teritorijā konstatēts viens no lielākajiem [[grieze|griežu]] ligzdošanas blīvumiem Kurzemē, sastopams Eiropā apdraudētais [[lapkoku praulgrauzis]]. Galvenās lieguma vērtības ir nepārveidota upes ieleja ar palieņu pļavām, lielu dimensiju [[Parastais ozols|ozolu]] grupām un lielu dimensiju kritalām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Rakupes_ieleja-07.pdf |title=DABAS LIEGUMS “RAĶUPES IELEJA” DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS |access-date={{dat|2016|03|31||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201030041346/https://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Rakupes_ieleja-07.pdf }}</ref> Liegums ir iekļauts ''[[Natura 2000]]'' — [[Eiropa]]s nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā, kā arī tajā atrodas starptautiskā [[putniem nozīmīgā vieta]] "Raķupe un Pāce" (''Rakupe and Pace'').

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Mūzils
|     vārds_orig    = ''Robert Musil''
|         attēls    = Robert_Musil_1900.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    = Mūzils ap 1900. gadu
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Klāgenfurte]], [[Austroungārija]]<br/>({{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1942
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 15
|        m_vieta    = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Musil Signature.jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, esejists
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[modernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Mann ohne Eigenschaften'' (1930–1943)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
s, Kalifornijā]]
'''Sērfings''' ({{val|haw|heʻe nalu}}, {{val|en|surfing}}) ir ūdens [[sporta veidu saraksts|sporta veids]], kurā, izmantojot [[sērfings dēlis|sērfinga dēli]], pārvietojas pa [[jūras viļņi|viļņiem]]. Pastāv vēl vairāki līdzīgi sporta veidi, piemēram, [[vindsērfings]] un [[kaitbords]].

sentences: '''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

sentences:
— viena no pasaulē visizplatītākajām dzelzsrūdām]]
'''Dzelzsrūda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Dzelzsrūda - Valsts valodas centra izstrādātie vides zinātņu, zemes zinātņu un fiziskās ģeogrāfijas termini|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-03-18|language=lv}}</ref> jeb '''dzelzs rūda''' ir [[iezis]], no kura ir ekonomiski izdevīgi iegūt [[Dzelzs|dzelzi]]. Rūdas parasti ir bagātas ar [[Dzelzs oksīds|dzelzs oksīdiem]], un tiem var būt tumši pelēka, spilgti dzeltena vai dziļi violeta līdz rūsgani sarkana krāsa. Pasaulē visizplatītākās dzelzsrūdas ir [[hematīts]], [[limonīts]], [[magnetīts]] un [[siderīts]] jeb dzelzs karbonāts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/149532|title=dzelzs|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-03-18|language=en}}</ref>

sentences: '''Veloceļš Centrs — Berģi''' ir  [[veloceļš]] [[Rīga|Rīgā]], kas savieno [[Vecrīga|Vecrīgu]], [[Teika (Rīga)|Teiku]], [[Šmerlis|Šmerli]], [[Jugla (Rīga)|Juglu]] un [[Berģi (Rīga)|Berģus]]. 13 km garo ceļu atklāja 2011. gada maijā.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Skolas infokaste
|name                   =
|native_name            =
|latin_name             =
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|imagewikilink          =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|motto_translation      =
|location               =
|streetaddress          =
|region                 =
|city                   =
|state                  =
|province               =
|county                 =
|postcode               =
|postalcode             =
|zipcode                =
|country                =
|country1               =
|map_type               =
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|coordinates_type       =
|coordinates_region     =
|coordinates_display    =
|coordinates_format     =
|coordinates            =
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|religious_affiliation  =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            =
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 =
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|district               =
|us_nces_district_id    =
|LEA                    =
|authority              =
|category               =
|category_label         =
|oversight              =
|oversight_label        =
|authorizer             =
|superintendent         =
|trustee                =
|specialist             =
|session                =
|schoolnumber           =
|school code            =
|MOE                    =
|ofsted                 =
|ceeb                   =
|us_nces_school_id      =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|dean                   =
|administrator          =
|rector                 =
|director               =
|principal              =
|principal_label        =
|principal1             =
|principal2             =
|principal3             =
|principal4             =
|viceprincipal          =
|viceprincipal_label    =
|viceprincipal1         =
|viceprincipal2         =
|viceprincipal3         =
|viceprincipal4         =
|asst principal         =
|assistant_principals   =
|campus director        =
|headmistress           =
|headmaster             =
|head of school         =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|head                   =
|head_label             =
|chaplain               =
|custodian              =
|staff                  =
|faculty                =
|teaching_staff         =
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|students               =
|sixth_form_students    =
|pupils                 =
|gradeK                 =
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|grade13                =
|other                  =
|other_grade_enrollment =
|other_grade_label      =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|system                 =
|classes offered        =
|medium                 =
|language               =
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|campuses               =
|campus                 =
|campus size            =
|area                   =
|campus type            =
|campus_Bound           =
|houses                 =
|colours                =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|fightsong              =
|athletics              =
|conference             =
|sports                 =
|mascot                 =
|mascot image           =
|nickname               =
|team_name              =
|rival                  =
|vision                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|testname               =
|testaverage            =
|SAT                    =
|year                   =
|ACT                    =
|year                   =
|bar pass rate          =
|roll                   =
|decile                 =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|tuition                =
|revenue                =
|communities            =
|feeders                =
|main feeder school for =
|graduates              =
|year                   =
|affiliations           =
|alumni                 =
|nobel_laureates        =
|information            =
|free_label             =
|free_text              =
|free_label1            =
|free_text1             =
|free_label2            =
|free_text2             =
|free_label3            =
|free_text3             =
|free_label4            =
|free_text4             =
|free_label5            =
|free_text5             =
|homepage               =
|url                    = {{URL|school.url}}
|website                =
|footnotes              =
|picture                =
|image_caption          =
|picture2               =
|image_caption2         =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Citas nozīmes|bāzes/sārma jēdzienu ķīmijā|bāze|bāze}}
'''Bāzes''' ir ķīmisku vielu klase, kuru [[molekula]]s sastāv no [[metāli|metālu]] vai [[amonija jons|amonija]] joniem un [[hidroksiljons|hidroksiljoniem]] OH<sup>−</sup>. Ūdenī disociē, veidojot katjonus un hidroksiljonus, tātad uzskatāmas par bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Stiprākās ūdenī šķīstošās bāzes sauc par [[sārmi]]em. Pēc citas definīcijas, bāzes ir vielas, kuru molekulas ir [[protons|protonu]] akceptori (atšķirībā no [[skābes|skābēm]], kas ir protonu donori, t.i. atšķeļ protonus). [[Organiskā ķīmija|Organiskajā ķīmijā]] pēc tradīcijas par bāzēm uzskata savienojumus, kas veido [[sāļi]]em līdzīgas vielas ([[adukts|aduktus]]) ar stiprām skābēm, piemēram, [[alkaloīdi|alkaloīdus]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
, 1921)]]
'''Krievijas igauņi''' ([[Igauņu valoda|igauņu]]: ''Venemaa eestlased'') ir viena no mazākajām etniskajām grupām [[Krievija|Krievijā]]. Saskaņā ar 2020.–2021. gada Viskrievijas tautas skaitīšanas datiem igauņu skaits Krievijā bija 8093 cilvēki (0,005 % no kopējā iedzīvotāju skaita).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kallur''''' var būt:
* [[Jenni Kallura]];
* [[Susanna Kallura]].

sentences:
{{infobox
| bodyclass = {{#if:{{{nongregorian|}}}||vevent}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0B162A|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=1 (1985)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Mets Īberfluss|bg_color=#E64100|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Chicago Bears|logo=Chicago Bears logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Čikāgas "''Bears''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1920|menedžeris=Raiens Pouls|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Soldier Field''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=61 500|krāsas=Tumši zila, oranža, balta<br />{{color box|#0B162A}} {{color box|#E64100}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Virdžīnija Halasa Makkaskija|prezidents=Teds Filipss|divīzijas tituli=19}}'''Čikāgas "Bears"''' ({{Val|en|Chicago Bears}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Čikāga|Čikāgā]], [[Ilinoisa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1920. gadā. "Bears" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Soldier Field'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis vienā [[Superkauss|Superkausa]] izcīņā.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
 | name         = {{val|crh|Qırımtatar Milliy Meclisi}}
 {{val|uk|Меджліс Кримськотатарського Народу}}
 | image        = Gerae-tamga.svg
 | map          =
 | size         = 100px
 | type         =
 | formation    = {{dat|1991|7|6}}
 | headquarters = [[Krima]], [[Simferopole]],
Šmita ielā 2 (līdz {{dat|2014|9|18|D}})
 | membership   = 33 pārstāvji
 | leader_title = priekšsēdētājs
 | leader_name  = [[Refats Čubarovs]]
 | language     =
 | website      = {{url|http://qtmm.org/}}
}}

sentences:
un [[vidējā vērtība|vidējās vērtības]] salīdzinājums]]
'''Moda''' ({{val|la|modus}} – ‘mērs, veids’) ir statistisks raksturlielums, kas nosaka skaitli, kam ir vislielākais biežums kādā datu kopā. Piemēram, {{math|{6, 2, 6, 6, 8, 9, 9, 10}}} moda ir {{math|''6''}}. Datu kopā var arī būt vairākas modas, piemēram, {{math|{16, 12, 16, 16, 18, 19, 19, 19, 20}}} moda ir {{math|''16''}} un {{math|''19''}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Last Five Years''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = The Last Five Years poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mūzikāla filma, romantiska filma, komēdija
 |    režisors = [[Ričards Lagreivenīss]]
 |  producents =
* Ričards Lagreivenīss
* [[Dženeta Brennere]]
* [[Kurts Doičs]]
* [[Lorēna Versela]]
 |   scenārijs = Ričards Lagreivenīss
 |     aktieri =
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džeremijs Džordans]]
 |      mūzika = [[Džeisons Roberts Brauns]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Lucky Monkey Pictures]]''
* ''[[Grand Peaks Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Radius-TWC]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|7|Toronto kinofestivāls|2015|2|13|ASV|}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/last-5-years-2014|title=The Last Five Years|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018|archive-date={{dat|2014|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141104020905/http://www.bbfc.co.uk/releases/last-5-years-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|145,427}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=last5years.htm|title=The Last Five Years (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Last Five Years''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Džeisona Roberta Brauna tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Ričards Lagreivenīss]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Kendrika]] un [[Džeremijs Džordans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
.]]
'''Latīņu baznīca''' ({{Val|la|Ecclesia Latina}}) ir vienīgā rietumu autonomā jeb ''[[sui iuris]]'' [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīca]], kas līdzās ar 23 [[Austrumu Katoļu baznīcas|Austrumu Katoļu baznīcām]] veido vispārējo Katoļu baznīcu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/09022a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Latin Church|website=www.newadvent.org|access-date=2023-05-26}}</ref> Tā ir vislielākā rietumu [[kristīgā baznīca]] un līdz [[Reformācija|protestantu reformācijai]] — bija savulaik arī vienīgā, tādēļ tās vēsturiskais nosaukums ir '''Rietumu baznīca'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.catholicculture.org/culture/library/dictionary/index.cfm?id=34502|title=Dictionary : LATIN CHURCH|website=www.catholicculture.org|access-date=2023-05-26}}</ref> Citos kontekstos tā ir zināma arī kā '''Romas Katoļu baznīca''', jo tā ir tiešākā veidā saistīta ar [[Roma|Romu]] ([[Svētais Krēsls|Svēto Krēslu]]) nekā Austrumu Katoļu baznīcas, kuras arī ir sadraudzībā ar Romu, bet kurām ir savi administratīvie centri (patriarhāti), atšķirībā no Latīņu baznīcas. Šī iemesla dēļ [[Romas pāvests|pāvestam]] ir lielāka nozīme Latīņu baznīcā nekā Austrumu Katoļu baznīcās. Pēc [[Katoļticība|katoļticīgo]] skaita, Latīņu baznīca ietver lielāko daļu no Katoļu baznīcas sekotājiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ketamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 6740-88-1
|      ķīmiskā formula = C13H16CINO
|              molmasa = 237,725
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 262 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Ketamīns''' ir viela, ko izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā. Ketamīns tiek izmantots kā [[narkoze]]s līdzeklis, tomēr cilvēki to izmanto arī kā apreibinošu vielu — [[halucinogēni|halucinogēnu]] ar disociatīvu iedarbību. Ketamīnu pirmoreiz sintezēja 1962. gadā, meklējot daudz drošāku vielu un alternatīvu [[fenciklidīns|fenciklidīnam]].

sentences: '''Stoksa likums''' ir [[mehānika]]s likums, tas nosaka frontālās [[Mehāniskā pretestība|pretestības]] [[Spēks|spēku]], kāds darbojas uz [[Lode|lodi]], kura kustas viskozā vidē ([[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Gāze|gāzē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/89/skirklis/406929|title=Stoksa likums|website=termini.gov.lv|access-date=24.05.2021}}</ref>. Svarīgi atšķirt '''Stoksa likumu''' no [[Stoksa teorēma]]s un [[Stoksa nobīde]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Stokes_shift|title=Stokes' law|website=en.wikipedia|access-date=24.05.2021}}</ref>.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Millstätter Berg Birke Lammersdorf.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. pendula
| suga_lv = Nokarenais bērzs
| kategorijas =nē
}}
'''Nokarenais bērzs''' (''Betula pendula'' Roth, sīn. ''Betula verrucosa'' Ehrh.) jeb '''kārpainais bērzs,''' jeb '''āra bērzs''' ir [[bērzu dzimta]]s suga. Latvijā bieži sastopams [[koks]].

sentences:
[[Kategorija:Madona]]
[[Kategorija:Ielas Madonas novadā|Madona]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Madona]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,
saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri

Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,
fosforūdeņradis,
fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH3
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134 °C
| viršanas temperatūra = −88,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17 °C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH3) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P2H4), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |      nosaukums = Ziemas žubīte
 |         attēls = Fringilla_montifringilla_-Poland_-male-8.jpg
 |  att_nosaukums = Tēviņš
 |       attēls2 = Fringilla montifringilla -Poland -female-8.jpg
 |  att2_nosaukums = Mātīte
 |         valsts = Animalia
 |      valsts_lv = Dzīvnieki
 |           tips = Chordata
 |        tips_lv = Hordaiņi
 |          klase = Aves
 |       klase_lv = Putni
 |          kārta = Passeriformes
 |       kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |         dzimta = Fringillidae
 |      dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |    apakšdzimta = Fringillinae
 | apakšdzimta_lv = Žubīšu apakšdzimta
 |          ģints = Fringilla
 |       ģints_lv = Žubītes
 |           suga = Fringilla montifringilla
 |        suga_lv = Ziemas žubīte
 |       binomial = Fringilla montifringilla <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |    kategorijas = nē
}}
'''Ziemas žubīte''' (''Fringilla montifringilla'') ir neliels [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[dziedātājputns]], kas izplatīts [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Regulāri ieklejo [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22720041/0 IUCN: Fringilla montifringilla]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref>

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Tomskas apgabals
| karte = Map of Russia - Tomsk Oblast.svg
| oriģ = Томская область
 | karoga_attēls = Flag of Tomsk Oblast.svg
| karoga_nosaukums = Tomskas apgabala karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Tomsk Oblast, Russia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Tomskas apgabala ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Tomska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (90,84%)
| platība = 316 900
| iedzīvotāji = 1 036 600
| iedz blīvums = 3,3
| pilsētas = 6
| rajoni = 16
| fedapgabals = [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas]]
| url = http://www.tomsk.gov.ru/
|ainavas_skats=Потаповы_лужки_IMG_1836_7.jpg}}
'''Tomskas apgabals''' ({{val|ru|То́мская о́бласть}}) ir viena no [[Krievijas Federācija]]s pirmā līmeņa administratīvajām vienībām, kas atrodas [[Sibīrija]]s rietumos [[Oba]]s upes baseina teritorijā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Orenburga
 | official_name            = ''Оренбург''
 | settlement_type          = pilsēta
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | image_flag               = Flag of Orenburg.svg
 | image_shield             = Coat of Arms of Orenburg.gif
 | shield_size              = 70px
 | image_map                =
 | image_caption              =
 | pushpin_map              = Russia#Orenburgas apgabals
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_name1        = [[Orenburgas apgabals]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1743]]
 | established_title2       = Pilsēta
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 258.57
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 572819
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 51| latm = 46| lats = | latNS = N
 | longd = 55 | longm = 06| longs = | longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 150
 | website                  = {{url|http://orenburg.ru/}}
 | footnotes                =
}}
'''Orenburga''' ({{val|ru|Оренбург}}) ir pilsēta [[Urālas upe]]s krastos, [[Orenburgas apgabals|Orenburgas apgabala]] centrs [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Tajā dzīvo 550 000 iedzīvotāju. Orenburga atrodas 1468 km no [[Maskava]]s.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = Βασιλεία Ῥωμαίων
|nosaukums_latv_val  = Austrumromas impērija
|sugasvārds          = Bizantijas Impērijas
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Vidusjūra
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = Impērija
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|gads_sākums         = 330
|gads_beigas         = 1453
|
|event_start         = Dibināta2
|date_start          = 11. maijs
|event_end           = [[Konstantinopoles krišana]]
|date_end            = 29. maijs
|
|event1              = Atdalījās no [[Rietumu Romas Impērija|Rietumu Impērijas]]
|date_event1         = 395. gada 17. janvārī
|event2              = Austrumu/rietumu šķelšanās ([[Lielā shizma|shizma]])
|date_event2         = 1054
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Romas Impērija
|flag_p1             = Vexilloid of the Roman Empire.svg
|image_p1            =
|s1                  = Osmaņu impērija
|flag_s1             = Ottoman flag.svg
|image_s1            =
|
|image_flag          = Flag of Palaeologus Emperor - Libro del conosçimiento de todos los rregnos.svg
|flag                = Bizantijas Impērijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Palaeologoi eagle XV c.svg
|symbol              = Palaeologas ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = EasternRomanEmpire.png
|image_map_caption   = Impērija 550. gadā
Violetā krāsā teritorijas, kas iekarotas  [[Justiniāns I|Justiniāna I]] valdīšanas laikā
|
|galvaspilsēta       = Konstantinopole
|
|national_motto      = ''Βασιλεύς Βασιλέων Βασιλεύων Βασιλευόντων''
(grieķu valodā: "Pār valdniekiem valdošais karaļu karalis")
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = līdz 7. gadsimtam [[latīņu valoda|latīņu]],
pēc tam [[grieķu valoda]]
|reliģija            = [[Grieķu pareizticīgā baznīca]]
|nauda               = [[solidus]], [[Bizantijas Impērijas monētas|hiperpirons]]
|
|leader1             = [[Konstantīns I|Konstantīns Lielais]]
|leader2             = [[Konstantīns XI]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 306-337
|year_leader2        = 1449-1453
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums|Imperators]]
|deputy1             = Loukas Notaras
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = ? -1453
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = Megas Logothetes/Megas Doux
|
|legislature         = [[Bizantijas senāts]]1
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          = 4. gadsimts
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 34000000
|stat_year2          = augstākajā att. līmenī
|stat_platība2       = 2700000
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           = 1Līdz 13. gadsimtam
2Par dibināšanas datumu uzskata Konstantinopoles apstiprināšanu par Romas Impērijas galvaspilsētu.
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Idriss Elba
 |            vārds_orig = ''Idris Elba''
 |                attēls = Idris Elba-4580 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Idriss Elba 2018. gadā
 |              dz vārds = Idriss Akuna Elba
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1972|9|6}}
 |              dz vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
* ''DJ Big Driis''
* ''Idris''<ref>{{Ziņu atsauce |first= Jada |last=Yuan |title=Idris Elba on Prometheus, Learning to Box, and His Party House |url=https://www.vulture.com/2012/06/idris-elba-prometheus-interview.html |access-date=14 October 2013 |newspaper=vulture.com |date=8 June 2012}}</ref>
 |          nodarbošanās = aktieris, producents, dīdžejs, reperis, dziedātājs, scenārists
 |         darbības gadi = 1994—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni = 2
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva = 2012 — "Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("[[Luters (seriāls)|Luters]]")
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva = 2016 — "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (''[[Beasts of No Nation]]'')<br />"Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("Luters")
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Idriss Akuna Elba''' ({{val|en|Idrissa Akuna Elba}}; dzimis {{dat|1972|9|6}}) ir angļu aktieris, producents un mūziķis.<ref name=":0">[http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ "Idris Elba Interview: The Hustler"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170807130021/http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ |date={{dat|2017|08|07||bez}} }}. Esquire. Retrieved 18 April 2016</ref>

sentences: '''Totēmisms''' ir viena no pirmatnējās reliģijas formām, ticība pārdabiskam sakaram vai radniecībai starp cilvēku vai cilvēku grupām ([[ģints|ģintīm]]) un zināmiem materiāliem objektiem, visbiežāk dzīvniekiem vai augiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Mārtiņš Rubenis
 |       piktogramma_1 = Luge pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 25px
 | piktogramma_1 saite = Kamaniņu braukšana
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Martins_Rubenis_Sigulda.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Mārtiņš Rubenis 2018. gadā, 49. FIL Eiropas čempionātā Siguldā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|26}}
 |             dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |               svars = 78 [[kilograms|kg]]<ref name="SA">{{laikraksta atsauce|first= Dainis|last= Āzens|author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2012|2|7||bez}}|title= Mārtiņš Rubenis «uzlādē baterijas»|journal= [[Sporta Avīze]]|volume= 6|issue= 832|page= |pages= 24.—33. lpp|publisher= SIA "Mediju nams"|location= Rīga|issn= 1691-0451|url= }}</ref>
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = Rīgas 69. vidusskola
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 = Ģimnāzija
 |      izgl iest1_nos = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
 |          izgl iest2 = Akadēmija
 |      izgl iest2_nos = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Kamaniņu braukšana]]
 |             kar_sāk = 1998
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 5 ({{oss|Z=1998}}, {{oss|Z=2002}}, {{oss|Z=2006}}, {{oss|Z=2010}}, {{oss|Z=2014}})
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
* Latvijas Gada sportists ([[Latvijas Gada balva sportā 2006|2006]])
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[kamaniņu braukšana]]}}
{{Medal|Country|{{LAT}}}}
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|Turīna 2006]]|Individuāli}}
{{Medal|Bronze|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Kamaniņu braukšana|2014|Ziemas|title=Stafete|subcategory=Stafete}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Individuāli}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2004. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Nagano 2004]]|Individuāli}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2008. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Čezāna 2008]]|Stafete}}
{{Medal|Gold|[[2010. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2010]]|Stafete}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2014]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Vinterberga 2006]]|Stafete}}
}}
'''Mārtiņš Rubenis''' (dzimis {{dat|1978|9|26}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[kamaniņu braukšana|kamaniņu braucējs]], šobrīd kamaniņu braukšanas [[treneris|treneris]] un inženieris-mehāniķis.<ref name="SA" /> Pirmais sportists neatkarīgās Latvijas sporta vēsturē, kas izcīnījis medaļu [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpiskajās spēlēs]] (bronza [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006. gadā Turīnā]]), vēl ir izcīnījis bronzu Latvijas komandas sastāvā {{oss|Z=2014|L=L}} komandu stafetē.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Šanču sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = Šančių_sinagoga.JPG
| image_size            =
| caption               = Šanču sinagoga
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Šanču sinagoga
| position              = left
| latd                  = 54.8725
| longd                 = 23.935
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| religious_affiliation =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Povils Taračkovs]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1928. gads
| year_completed        = 1932. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Šanču sinagoga''' ({{val|lt|Šančių sinagoga}}) ir nefunkcionējoša 1932. gadā celta [[sinagoga]], kas atrodas [[Lietuva|Lietuvā]] [[Kauņa]]s, [[Žemieji Šanči|Žemieji Šanču]] rajonā. Sinagoga ir vietējas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 38266).

sentences:
; A- organisko vielu sajaukšanās ar minerālvielām; B- notiek [[Māls|mālaino]] daļiņu un barības vielu uzkrāšanās; C- [[cilmiezis]], no kura veidojas augsne; R- [[pamatiezis]] ar vai bez plaisām;<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pasaules ģeogrāfija vidusskolai 1. Mācību grāmata|last=Melbārde|first=Zinaida|publisher=Zvaigzne ABC|year=2009.gads|isbn=978-9984-40-811-8|pages=43}}</ref>]]
'''Augsne''' ir dabiski veidojusies, irdena [[Zeme]]s virskārta, kura sastāv no dažādu [[ieži|iežu]] daļiņām un tai ir raksturīga [[auglība]]. Augsne sastāv no trim [[komponents|komponentiem]]: no [[cietviela]]s, no [[šķidrums|šķidrumiem]] un no [[gāze|gāzēm]]. Cietvielas galvenokārt sastāv no [[minerāls|minerāliem]] un [[organiska viela|organiskām vielām]]. Augsne ir irdena, kas nozīmē, ka starp cietvielas daļiņām ir daudz [[tukšums|tukšumu]]. Līdz ar to cietvielas sastāda vidēji tikai [[puse|pusi]] no visas augsnes kopējā [[tilpums|tilpuma]]. Atlikušo daļu aizpilda [[ūdens]] (šķidrumi) un [[gaiss]] (gāzes).

sentences: '''Londonas Karaliskā entomologu biedrība''' (''The Royal Entomological Society of London'') ir [[Anglija|angļu]] zinātniskā [[entomoloģija|entomoloģiskā]] sabiedrība, dibināta 1833. gadā. Tās loceklis bija [[Čārlzs Darvins]].

sentences: '''Puritāņi''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''puritas'' — tīrība) bija [[Anglija|angļu]] [[Protestantisms|protestanti]], [[Kalvinisms|kalvinisma]] sekotāji, kas neatzina oficiālās [[Anglikāņu baznīca]]s autoritāti.

sentences:
[[attēls:Phospholipids aqueous solution structures LV.png|thumb|Lipīdu dubultslāņu struktūras|right|250px]]
'''Bioloģiskā membrāna''' jeb '''biomembrāna''' ir noslēdzoša vai atdaloša membrāna, kas kalpo kā selektīvi caurlaidīga barjera [[organisms|dzīvos organismos]]. [[Eikariots|Eikariotu]] [[šūna|šūnu]] bioloģiskās membrānas sastāv no [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]] dubultslāņa ar iestrādātiem integrālajiem [[olbaltumvielas|proteīniem]] (permanenti iestrādāti vai savienoti ar biomembrānu, kuri parasti pilda receptorās vai transporta funkcijas, kā arī tie var būt dažādi [[enzīmi]]) vai perifērajiem proteīniem, kas īslaicīgi pievienojas biomembrānai funkciju pildīšanai. [[Lipīdi]] šūnu membrānā nodrošina plūstenu matricu, kur proteīniem rotēt un [[difūzija|difundēt]] dažādu fizioloģisku funkciju veikšanai. Proteīni ir pielāgoti augstajai membrānas plūstamībai (lipīdu dubultslāņa [[viskozitāte]], ko ietekmē tās pakojums un apkārtējā vide) lipīdu dubultslānī dažādu anulāro lipīdu klātbūtnē. Šūnu membrānas ir atšķirīgas no izolējošiem [[audi]]em, ko veido šūnu slāņi kā piemēram [[gļotāda]] vai [[bazālā membrāna]].

sentences:
[[izbāzenis]]]]
'''Ornitoloģija''' ({{Val-el|ὄρνις}}; ''ornis'' — ‘putns’) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[putni|putnus]], to [[Embrioloģija|embrioloģiju]], [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiju]], [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Sistemātika|sistemātiku]] un ģeogrāfisko izplatību. Termins "ornitoloģija" pirmo reizi lietots [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], to ieviesis [[Itāļi|itāļu]] [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] [[Uliss Aldrovandi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://definify.com/word/ornitolo%C4%A3ija|title=ornitoloģija {{!}} Definition of ornitoloģija at Definify|website=definify.com|access-date=2022-03-06}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0 °C
|viršanas temperatūra=236-238 °C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences:
{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO2
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alfametiltriptamīna struktūrformula

Alfametiltriptamīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Indopan'', IT-290
|           CAS numurs = 299-26-3
|      ķīmiskā formula = C11H14N2
|              molmasa = 174,24
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lazurīts
|attēls=
|klase= [[Tektosilikāta minerāls]]
|ŠtruncaID=9.FB.10
|ķīm_formula=(Na,Ca)8[(S,Cl,SO4,OH)2<nowiki>|</nowiki>(Al6Si6O24
|singonija= [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=Spilgta safīrzila ar zeltainiem pirīta vai baltiem kalcīta ieslēgumiem
|svītra=Balta vai gaiši zila
|habituss=Pārsvarā agregātos kopā ar citiem minerāliem
|skaldnība=Zema
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 5-5,5
|spīdums=Bāls
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef= 1,502–1,522
|pleohroisms=
|blīvums=2,38-2,45
}}
'''Lazurīts''' ir sarežģīts minerāls, kura sastāvā atrodams arī [[nātrijs]], [[silīcijs]], [[skābeklis]], [[sērs]] un [[hlors]]. Bieži satur pirītu, kas veido zeltainus plankumus, vai kalcītu, kas veido baltus plankumus, kā arī spožus vizlas ieslēgumus. Tumšo safīra krāsu akmenim piešķir sērs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

|       citi nosaukumi = alilglikozinolāts,
2-propenilglikozinolāts
|           CAS numurs = 3952-98-5
|      ķīmiskā formula = C10H16KNO9S2
|              molmasa = 397,46
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Klāgenfurtes doms
| infobox_width         =
| image                 = Klagenfurt_Domplatz_Kirche_22022007_01.jpg
| image_size            =
| caption               = Klāgenfurtes doms
| map_type              = Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Gurkas doms
| position = left
| latd  = 46.623991  | latNS  = N
| longd = 14.312207  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Austrija|Karintija|Klāgenfurte}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1724 (1581)
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences: '''Mežotnes zeme''' jeb '''Mežotene''' (dažādos tekstos: ''Medzothen, Masoten, Mezoten'') vai '''Mežote''' (''Mesyote, Mesiothe, Mesiote, Mederothe, Medeiothe'') bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] [[Upmale (zeme)|Upmales]] zemes pilsnovads (latīņu: ''castrum Mezoten'') uz [[sēļi|sēļu]] apdzīvoto zemju robežas [[Zemgale (valsts)|Zemgales]] austrumdaļā.

sentences:
{{apvienot|Kaulu smadzenes}}
'''Sarkanās kaulu smadzenes''' ({{val-la|medulla ossium rubra}}) ir [[kaulu smadzenes]], kas atrodas plāno [[Kauli|kaulu]] [[Porainā kaulviela|porainajā kaulvielā]] un cauruļkaulu [[Kaulu epifīze|epifīzēs]]. No kopējās pieauguša [[Cilvēks|cilvēka]] ķermeņa masas sarkanās kaulu smadzenes veido 4—5%, kas aptuveni ir 2,5—3 kg. Tajās atrodas hemopoētiskās (asinsšūnas veidojošas) cilmšūnas, kuras veido asins formelementus: [[Eritrocīti|eritrocītus]], [[Trombocīti|trombocītus]], [[Leikocīti|leikocītus]], tai skaitā [[T limfocīti|T]] un [[B limfocīti|B limfocītus]] un citas [[šūna]]s. Sarkanās kaulu smadzenes novietojas apkārt [[Arteriola|arteriolām]] cilindrisku auklu veidā.<ref name="KozlovKrivskiy2005"/>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Anglikāņu Svētā Pestītāja baznīca
| image                 = Anglikan Church Riga.JPG
| image_size            =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation = [[Anglikānisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Anglikāņu iela 2a|3s=Anglikāņu iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            = Jāna Jēruma-Grīnberga
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Johans Daniels Felsko]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1853
| year_completed        = 1859
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Anglikāņu baznīcas un jūrnieku kluba komplekss
|      numurs = 6531
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Anglikāņu Svētā Pestītāja baznīca''' ir [[Anglikāņu baznīca]]s dievnams [[Anglikāņu iela (Rīga)|Anglikāņu ielā 2a]], [[Vecrīga|Vecrīgā]], [[Rīga|Rīgā]].<ref name="lat">{{LAT e|1|222.-223}}</ref> Vienīgais anglikāņu dievnams Latvijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Mjerkadalura
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Sornfelli.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Fēru Salas#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 62.05 | plat_NS = N
 | gar_d  = 6.966667 | gar_EW  = W
 |          atrašanās = {{vieta|Fēru Salas|Streimoja}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Dzelzceļa līnija Lāčupe—Iļģuciems''' ir mazizmantota 2 km gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija, kas savieno [[Lāčupe (stacija)|Lāčupes staciju]] ar [[Iļģuciema Kravas stacija|Iļģuciema Kravas staciju]]. Šajā līnijā ir tikai viens sliežu ceļš, tā nav elektrificēta, tajā pastāv tikai kravas satiksme.

sentences: '''Saiešanas telts''', arī '''Tabernākuls''' saskaņā ar [[Tora|Toru]] bija izraēļu galvenā svētnīca periodā pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s līdz pat [[Jeruzalemes templis|Jeruzalemes tempļa]] uzcelšanai. Saiešanas telts celtniecības detaļas aprakstītas [[Otrā Mozus grāmata|Otrajā Mozus grāmatā]].

sentences: '''Kooperatīvā krājaizdevu sabiedrība''' vai '''krājaizdevu sabiedrība''' ir biedru dibināts un pārvaldīts finanšu kooperatīvs. Tas veic darbības līdzīgi kā [[komercbanka]] un sniedz saviem biedriem galvenos finanšu pakalpojumus. Atšķirībā no komercbankas, KKS biedri ir viņu īpašnieki, tāpēc attiecības starp pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu lietotājiem ir citā līmenī. Tas attiecas gan uz tās dalībnieku — pakalpojumu saņēmēju — zināšanām, gan uz pakalpojumu elastīgumu. Kooperatīvās krājaizdevu sabiedrības var tikt iedalītas pēc teritoriālā vai interešu principa, kas nosaka to darbības teritoriju un mērķauditoriju — biedrus. Kredītkooperatīvu pamatprincips ir ar savu darbību veicināt biedru labklājību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laukutikls.lv/informativie-materiali/finanses|title=Finanses {{!}} Lauku tīkls|website=www.laukutikls.lv|access-date=2020-05-04}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Kivjē
|     vārds_orig = ''Georges Cuvier''
|         attēls = Bolton-cuvier.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1769
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
([[Dū]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Nacionālais dabas vēstures muzejs]] (''Muséum national d'histoire naturelle'')
|     alma_mater = [[Kārļa akadēmija]] [[Štutgarte|Štutgartē]]
|        zinātne = [[dabas vēsture]], [[paleontoloģija]], [[anatomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]s un [[salīdzinošā anatomija|salīdzinošās anatomijas]] pamatlicējs, [[sugu izmiršana]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences:
— pārnovas atliekas]]
'''Miglājs''' ir [[starpzvaigžņu mākonis]], kas sastāv no retinātas [[gāze]]s ([[ūdeņradis|ūdeņraža]], [[hēlijs|hēlija]] un citām [[plazma|jonizētām gāzēm]]) un [[putekļi]]em un no apkārtējās [[starpzvaigžņu vide]]s atšķiras ar savu izstarojumu vai absorbciju.

sentences:
[[Kategorija:Romas katoļu baznīca|Biskapijas]]
[[Kategorija:Bīskapijas]]

sentences:
{{Infobox nerve
| Name        = Klejotājnervs
| Latin       = nervus vagus
| Image       = Gray791.png
| Caption     = Glossopharyngeal, vagus un papildus nervu augšējo daļu plāns.
| Image2      = Gray793.png
| Caption2    = Glossopharyngeal, vagus un papildus nervu izplatība.
| Innervates  = Levator veli palatini, Salpingopharyngeus muskulis, Palatoglossus muskulis, Palatopharyngeus muskulis, Lielais pharyngeal konstriktors, Vidējais pharyngeal konstriktors, Mazais pharyngeal konstriktora muskulis, iekšējo orgānu inervācija
| BranchFrom  =
| BranchTo    =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|2002. gada filmu|citām šī vārda nozīmēm|Solāris}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Solāris
| attēls                   =  Solaris2002poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Solaris''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Džons Lando]]
* [[Rejs Sančini]]
| scenārija autors         = Stīvens Soderbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Nataša Makelhona]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Lightstorm Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|11|29|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/solaris-2002-1|title=Solaris|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 5, 2019|archive-date={{dat|2019|06|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190605170751/https://bbfc.co.uk/releases/solaris-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|47 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=solaris.htm|title=Solaris (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Solāris"''' ({{val|en|Solaris}}) ir 2002. gada [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas drāma]], kas balstīta uz [[Staņislavs Lems|Staņislava Lema]] zinātniskās fantastikas romānu [[Solāris (romāns)|ar tādu pašu nosaukumu]]. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]] un [[Nataša Makelhona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|11|29||bez}}.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 94
 | lv  = Deviņdesmit četri
}}
'''94 (deviņdesmit četri)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[93 (skaitlis)|93]] un [[95 (skaitlis)|95]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit ceturtā diena ir [[4. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[3. aprīlis]]).

sentences:
tirgū [[Indija|Indijā]]]]
'''Pigments''' ({{val-la|pigmentum}} — 'krāsa', 'krāsviela') ir tāda [[krāsviela]], kas nešķīst iekrāsojamajā vidē. Pigmentus pievieno laku un krāsu materiāliem ([[krāsas|krāsām]], gruntskrāsām, [[emalja|emaljām]]). Pigmenti, atšķirībā no šķīstošajām krāsvielām, veido necaurspīdīgu pārklājumu.<ref>V. Voitovičs. Krāsas jūsu mājās. R:, Avots, 1991. {{ISBN|5-401-00398-6}}.</ref> Dažu pigmentu (piemēram, svina mīnija), ko pievieno metālam paredzētām krāsām, pamatuzdevums ir nevis krāsošana, bet [[korozija]]s izturības nodrošināšana. Atsevišķi izdala keramiskos pigmentus, kas ir noturīgi augstās temperatūrās; to krāsu nosaka [[kristālrežģis|kristālrežģa]] defekti.<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 510. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Pigmentus lieto arī [[stikla šķiedra]]s audumu, [[plastmasa|plastmasu]], [[gumija]]s iekrāsošanai.

sentences: '''Siltumietilpība''' — [[fizikāls lielums]], kas raksturo to [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], kas jāpievada [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]], lai tā [[temperatūra]] palielinātos par vienu [[kelvins|kelvinu]].<ref name=":0">Никеров. В. А. Физика: учебник и практикум для академического бакалавриата. — Юрайт, 2015. — С. 127—129. — 415 с. — {{ISBN|978-5-9916-4820-2}}.</ref><ref name=":1">Ильин В. А. Физика: учебник и практикум для прикладного бакалавриата. — Юрайт, 2016. — С. 142—143. — 399 с. — {{ISBN|978-5-9916-6343-4}}.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Māra Cielēna
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1954
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 29
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Māra Cielēna''' (dzimusi {{dat|1954|5|29}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="LAT">{{LAT e|2|22}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]].

sentences: '''Džemperis''' (no {{val|en|jumper}} — ‘lēcējs’) ir [[Adīšana|adīts]] vai [[trikotāža]]s izstrādājuma [[Apģērbs|apģērba]] gabals ķermeņa augšdaļai bez [[Poga|pogām]] un [[apkakle]]s, kas uzvelkams pāri galvai. Principā džemperis ir tas pats [[svīteris]], tikai bez augstās apkakles, un valodā šie apģērba gabali tiek bieži jaukti.

sentences: '''Vispārējā konvencija par nacionālo minoritāšu aizsardzību''' — 1995. g. 1. februārī Strasbūrā parakstīta [[Eiropas Padome]]s [[konvencija]] par [[nacionālā minoritāte|mazākumtautību]] aizsardzību, pirmais saistošais starptautisko tiesību instruments, kas ir veltīts speciāli mazākumtautību tiesībām. Dalībvalstīm tiek uzlikts pienākums regulāri sniegt Eiropas Padomei ziņojumus par konvencijas principu īstenošanu, kurus EP Ministru Padomei palīdz izvērtēt speciāla Konsultatīvā komiteja. Šis konvencijas izpildes uzraudzības mehānisms juridiskajā literatūrā tiek vērtēts kā vājš: nav noteikts īpašs sankciju vai sūdzības izskatīšanu mehānisms, atšķirībā, piemēram, no [[Eiropas Cilvēktiesību konvencija]]s.<ref>''Troebst S.'' [http://www.greekhelsinki.gr/english/articles/chrf-sar2-conseil.html The Council of Europe's Framework Convention for the Protection of National Minorities revisited] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080609221301/http://www.greekhelsinki.gr/english/articles/chrf-sar2-conseil.html |date={{dat|2008|06|09||bez}} }}</ref><ref>''Ward C.'' [http://www.austlii.edu.au/au/journals/MULR/2000/20.html Majoring In Minorities: Minority Rights In Europe]</ref> No Eiropas Padomes dalībvalstīm 39 ir konvencijas dalībvalstis; četras neparakstīja Konvenciju: [[Francija]] (vienīgā no ES valstīm), [[Andora]], [[Monako]] un [[Turcija]]; četras Konvenciju parakstīja, bet neratificēja: [[Beļģija]], [[Grieķija]], [[Islande]] un [[Luksemburga]].<ref>[http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/ChercheSig.asp?NT=157&CM=1&DF=4/11/2008&CL=ENG Konvenciju parakstījušās un ratificējušās valstis], angliski</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Čūsknesis
| abbreviation = Oph
| name_latin = Ophiuchus
| RA = 17
| dec = 0
| areatotal = 948
| arearank = 11. vieta
| numbermainstars = 10
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 8
| brighteststarname = Ras-Alhague
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = Bārnarda zvaigzne
| stardistance = 5,96
| numbermessierobjects = 7
| meteorshowers =
| bordering = [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences: '''Tabors''' ([[Čehu valoda|čehu]]: ''tabor'') ir [[Čigāni|romu]] grupa, kas ir radniecīgi saistīti un ceļo vai dzīvo kopā, kā arī romu kompakta apmetnes vieta.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propāna struktūrformula, vienkāršotā struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H8
|molmasa=44,096
|blīvums=1,83
|kušanas temperatūra=85,5 K (-187,6 °C)
|viršanas temperatūra=231,1 K (-42,09 °C)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi prezidenta vīri
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = All the president's men.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris, mistērija
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = [[Volters Koblencs]]
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Mārtins Bolsams]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Džeisons Robardss]]
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''All the President's Men''
| studija = ''Wildwood Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|4|4}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl524518913/|title=All the President's Men |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Visi prezidenta vīri"''' ({{Val|en|All the President's Men}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Roberts Redfords]], [[Džeks Vordens]], [[Mārtins Bolsams]], [[Hals Holbruks]] un [[Džeisons Robardss]]. Filma balstīta uz 1974. gada [[Karls Bernstīns|Karla Bernstīna]] un [[Bobs Vudvards|Boba Vudvarda]] grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Zirgs
| abbreviation = Equ
| name_latin = Equuleus
| RA = 21
| dec = +10
| areatotal = 72
| arearank = 87. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Equ''
| starmagnitude = 3,92
| neareststarname = ''δ Equ''
| stardistance = 60
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 80
}}

sentences:
{{cita nozīme|organisko savienojumu klasi|pazīstamāko ēteri|dietilēteris}}
'''Ēteri''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kas satur '''ētera grupu''' — skābekļa [[atoms|atomu]], kas ir savienots ar divām [[alkilgrupa|alkilgrupām]]. Ēteru vispārīgā formula ir R1OR2. Ja savienojums satur tikai alkil- vai aril- grupas, tad to sauc par attiecīgu R1R2 ēteri (piemēram, dietilēteris (Et-O-Et), metiletilēteris (CH3-O-Et)), ja savienojums satur arī kādas citas funkcionālās grupas, tad lieto nosaukumu -'''oksi'''-, (piemēram, met'''oksi'''etanols (CH3-O-CH2CH2-OH, [[metilcelosolvs]])). Mazmolekulārie ēteri parasti ir relatīvi viegli [[gaistoša viela|gaistošas vielas]]. Starp ēteru molekulām neveidojas [[ūdeņraža saite]]s, tāpēc tiem ir relatīvi zemas [[viršanas temperatūra]]s un tie ir hidrofobāki par [[spirti]]em, [[amīdi]]em un [[esteri]]em ar līdzīgu molekulmasu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Halkona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C15H12O
|molmasa=208,26
|blīvums=1071
|kušanas temperatūra=55-57 °C
|viršanas temperatūra=345-348 °C
}}
'''Halkons''' (fenilstirilketons, benzālacetofenons, benzilidēnacetofenons, 1,3-difenil-2-propēn-1-ons, C6H5−CO−CH=CH−C6H5) pieder pie nepiesātinātajiem aromātiskajiem [[ketoni]]em. Halkons ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''Bart After Dark''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     =
| Image        =
| Caption      =
| Season       = 8. sezona
| Series no    = 158. sērija
| Episode      =
| Director     = [[Dominiks Polčino]]
| Writer       = [[Ričards Epls]]
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1996|11|24|N}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0763023/|title=Bart After Dark |publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]]|language=angļu|accessdate={{dat|2018|10|14||bez}}}}</ref>
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
'''''Bart After Dark''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" [[Simpsoni (astotā sezona)|astotās sezonas]] 5. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1996|11|24|}}. Sēriju sarakstīja [[Ričards Epls]], režisēja — [[Dominiks Polčino]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klīst baumas, ka...
| attēls                   = Rumor has it.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rumor Has It...''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Robs Rainers]]
| producents               =
* [[Bens Kosgrovs]]
* [[Pola Veinšteina]]
| scenārija autors         = [[Teds Grifins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Kevins Kostners]]
* [[Šērlija Makleina]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Ričards Dženkinss]]
| mūzika                   = [[Marks Šaimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|25}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rumor-has-it-2005|title=Rumor Has It...|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|88,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rumorhasit.htm|title=Rumor Has It (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Klīst baumas, ka..."''' ({{val|en|Rumor Has It...}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Kevins Kostners]], [[Šērlija Makleina]], [[Marks Rafalo]] un [[Ričards Dženkinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|25||bez}}.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bikolas pussala
|attēls              = Sabang Fish Port, Sabang, Calabanga, during lowtide.jpg
|attēla paraksts     = Sabangas zvejas osta pie Sanmigela līča
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Rawis nin Bikol''
|izvietojums         = [[Lusona]]
|arhipelāgs          =
|latd=13|latm=30 |lats= |latNS=N
|longd=123|longm= 20|longs= |longEW=E
|platība             = 12 070<ref>[https://www.britannica.com/place/Bicol-Peninsula Britannica. Bicol Peninsula]</ref>
|garums              = 265
|platums             = 27—80
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Majons]]
|augstums            = 2462
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Bikola]]
[[Calabarsona]]
|iedzīvotāji         = 4 953 000 (2020)
|blīvums             = 410
|pamatiedzīvotāji    = [[bikoli]]
|valsts lielpilsēta  = [[Naga (Bikola)|Naga]], [[Legaspi]]
|piezīme =
}}
'''Bikolas pussala''' ({{val|bcl|Rawis nin Bikol}}) ir gara pussala [[Lusona]]s salas dienvidaustrumos [[Filipīnas|Filipīnās]]. Administratīvi ietilpst lielākoties [[Bikola]]s un neliela daļa [[Kalabarsona]]s reģionā; dalās četrās provincēs — [[Albaja]], [[Sorsogona]], [[Dienvidkamarinesa]] un [[Ziemeļkamarinesa]], kā arī daļa [[Kesona]]s provinces. Apdzīvo lielākoties [[bikoli]], kas ir piektā lielākā Filipīnu tauta. Lielākās pilsētas ir reģiona un Albajas provinces centrs [[Legaspi]] un bikolu kultūras centrs neatkarīgā pilsēta [[Naga (Bikola)|Naga]]. Attīstīts lauksaimniecības reģions, audzē [[rīsi|rīsus]] un citas kultūras.

sentences:
{{līdzīgs|Allens}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Allēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2=C=CH2
|molmasa=40,06
|blīvums=šķidrā fāze 669,9
|kušanas temperatūra=-135 °C
|viršanas temperatūra=-34 °C
}}
'''Allēns''' (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH2=C=CH2) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Boriss Vipers
|     vārds_orig = Борис Робертович Виппер
|         attēls = Boriss Vipers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Boriss Vipers Rīgā pēc 1924. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
[[Maskavas Universitāte]]
[[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|     alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|        zinātne = Vēsture, Mākslas vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Atzinības Krusts]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences: '''Skalva''' jeb '''Skalava''' ({{val-la|Schalavonia}}, {{val-de|Schalowe}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] [[Skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s lejtecē. Pēc [[Pēteris no Duisburgas|Pētera no Duisburgas]] hronikas ziņām Skalva bija viena no [[Prūsija]]s zemēm. Skalvji, kuru kultūra pēc arheoloģiskā materiāla tuvāka [[kurši]]em, dzīvoja līdzās [[kurši]]em, [[žemaiši]]em, [[jātvingi]]em un [[prūši]]em Nemunas pietekas [[Jūra (upe)|Jūras]] baseinā.

sentences: '''7. novembris''' ir gada 311. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (312. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 54 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marjama Mīrzāhāni
|     vārds_orig = {{ara|مریم میرزاخانی}}
|         attēls = Maryam Mirzakhani in Seoul 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marjama Mīrzāhāni 2014. gadā Seulā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Irāna|Teherāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Stenforda (Kalifornija)|Stenforda]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paloalto}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Rūts L. Saters balva|Saters balva]] (2013)<br />[[Fīldsa medaļa]] (2014)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Marjama Mīrzāhāni''' ({{val-fa|مریم میرزاخانی}}; dzimusi {{dat|1977|5|3}}, mirusi {{dat|2017|7|15}}) bija [[Irāna]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[matemātiķe]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Fenola struktūrformula

 Fenola molekulas modelis

 Elektronu mākoņa blīvums fenola molekulā
| ķīmiskā formula = C6H5OH
| molmasa = 94,11
| blīvums = 1070
| kušanas temperatūra = 40,5 °C
| viršanas temperatūra = 181,7 °C
}}
'''Fenols''' (karbolskābe, hidroksibenzols, oksibenzols, C6H5OH) tīrā veidā ir bezkrāsaina kristāliska viela ar specifisku smaku (pēc fenola dažreiz ož [[guaša]] vai akvareļu krāsas, jo to pievieno kā konservantu). Oksidējoties ar gaisa skābekli, fenola kristāli kļūst sarkanīgi. Ar vārdu [[fenoli]] apzīmē arī citus [[organiskās vielas|organiskos savienojumus]], kur hidroksilgrupa ir tieši saistīta ar benzola gredzenu. Fenols ir vienkāršākais fenolu grupas pārstāvis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Koku jūra
| attēls = The Sea of Trees.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Sea of Trees''
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents = * [[Džils Neters]]
* [[Kens Kao]]
* [[Kevins Halorans]]
* [[F. Gērijs Grejs]]
* E. Braiens Dobinss
* [[Allens Fišers]]
* [[Kriss Spārlings]]
| scenārija autors = Kriss Spārlings
| galvenajās lomās = * [[Metjū Makonahijs]]
* [[Kens Vatanabe]]
* [[Naomi Votsa]]
| mūzika = [[Meisons Beitss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bloom (studija)|Bloom]]''
* ''[[Waypoint Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|5|16|Kannu filmu festivāls|2016|8|26|ASV|}}
| ilgums = 110 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=intl&id=theseaoftrees.htm|title=The Sea of Trees|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|906,9 tūkstoši}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Koku jūra"''' ({{val|en|The Sea of Trees}}) ir 2015. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir [[Gass Van Sants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Kens Vatanabe]] un [[Naomi Votsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|16||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Hlorūdeņradis|Hlorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar 30% sālsskābi
|       citi nosaukumi = hlorūdeņražskābe
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl ūdenī (H2O)
|              molmasa = 36,46
|              blīvums = (37% šķīdums) 1180
|  kušanas temperatūra = 247 K (-26 °C) (38% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 321 K (48 °C) (38% šķīdums)
}}

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders of the circulatory system}}
{{catmore|sirds slimības}}

sentences:
'''Nunavutas vienošanās''' ({{val|en|Nunavut Act}}) stājās spēkā [[1999]]. gadā. Tas ir lielākais zemes atgūšanas gadījums [[Kanāda]]s vēsturē. Vienojoties tika nolemts:
* ka [[inuīti]] 1999. gadā atgūs īpašumā 350 000 km2 zemes, [[Nunavuta|Nunavutu]];
* viņiem ir tiesības izmantot derīgos izraksteņus 36 257 km2 platībā;
* inuīti no Kanādas 14 gadu laikā saņem 1,15 miljardus [[ASV dolārs|ASV dolāru]] lielu [[kompensācija|kompensāciju]].

sentences:
secība RNS molekulā. Katrs kodons atbilst vienai aminoskābei un sastāv no trim nukleotīdiem. Šādā veidā iRNS "norāda" ribosomām, kā sintezēt olbaltumvielu atbilstoši ģenētiskajam kodam]]
'''Informatīvā ribonukleīnskābe''' (informatīvā RNS vai iRNS), saukta arī par '''matrices ribonukleīnskābi''' (matrices RNS vai mRNS) ir [[ribonukleīnskābe]]s veids, kas satur informāciju par [[olbaltumviela]]s [[pirmējā struktūra|pirmējo struktūru]] ([[aminoskābe|aminoskābju]] secību olbaltumvielas molekulā). Angļu valodā mRNS biežāk dēvē par ''messenger ribonucleic acid'' — signālribonukleīnskābi.

sentences:
s daļa pirms [[Čehoslovākija]]s valsts dibināšanas (zilā krāsā, 1911)]]
'''Čehijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Čehija]]s teritorijā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls = Kroma.jpg
|          vārds = Monta Kroma
|        dz_gads = 1919
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{Vieta|Latvija|Jelgava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kārlis Kroms
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
}}

sentences: '''Ierakumi''' — zemē iedziļināta (izrakta) vaļēja fortifikācijas būve uguns un novērošanas pozīciju ierīkošanai un dzīvā spēka un kaujas tehnikas aizsardzībai. Ir [[strēlnieks|strēlnieku]], [[artilērija]]s, [[mīnmetējs|mīnmetēju]], [[tanks|tanku]], kaujas mašīnu, bruņutransportieru u.c. ierakumi. Strēlnieku ierakumus savukārt iedala individuālajos (šaušanai ar automātu guļus, no ceļa, stāvus) un grupālajos (šaušanai ar [[granātmetējs|granātmetēju]], [[ložmetējs|ložmetēju]]). Atsevišķus strēlnieku ierakumus savā starpā savieno ar [[tranšeja|tranšeju]], tā iegūstot nodaļas ierakumus, kuru garums ir 50-60 m; tajos ierīko arī granātmetēju un ložmetēju rezerves pozīcijas, segtas spraugas un [[blindāža]]s, kā arī nišas munīcijas, pārtikas glabāšanai.

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences:
[[Kategorija:Baldone]]
[[Kategorija:Ielas Ķekavas novadā|Baldone]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Baldone]]

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-prolīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO2
|molmasa=115,13
|blīvums=1350 - 1380
|kušanas temperatūra=221 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,30
}}
'''Prolīns''' ('''''Pro''''', ''l'' -2-pirolidīnkarbonskābe, C5H9NO2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tā ir vienīgā aminoskābe, kurā alfa aminogrupa (šajā gadījumā - iminogrupa) atrodas [[heterocikls|heterociklā]] - [[pirolidīns|pirolidīna]] gredzenā. Prolīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini adatveidīgi kristāli. Ūdenī šķīst ļoti labi.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Anna Čičerova
 |      vārds_orig = ''Анна Чичерова''
 |          attēls = Anna Chicherova2 Daegu 2011.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Anna Čičerova 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|7|22}}
 |         dz_viet = [[Erevāna]], [[Armēnijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=56}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Anna Čičerova''' ({{val|ru|Анна Владимировна Чичерова}}; dzimusi {{dat|1982|7|22}}) ir [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Vidzemes ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Vidzeme.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 1930. gadā
|vairogs          = sarkanā laukā sudraba [[grifs]] ar tādu pašu zobenu labajā ķetnā
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmiskajām skābēm|Skābe (nozīmju atdalīšana)|skābe}}
'''Skābes''' ir [[elektrolīts|elektrolīti]], kas [[šķīdums|šķīdumā]] spēj atšķelt [[protons|protonus]], veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonus]], vai arī spēj piesaistīt nedalītos elektronu pārus ([[Lūisa skābe]]s). Skābju vispārīgā formula ir '''HA''' vai '''HnA''' (daudzvērtīgām skābēm), kur n ir skābes vērtība.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
[[File:Mandala zel-tary.jpg|thumb|Mandala]]

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 9
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 7
 |               simbols = F
 |              atommasa = 18,9984032
 |    valences elektroni = [He]2s22p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Fluora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu un
fluors sašķidrinātā stāvoklī kriogēnā temperatūrā
 |   oksidēšanas pakāpes = '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 3,98
 |               blīvums = 1,696
 |   kušanas temperatūra = 53,53 K (-219,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 85,03 K (-188,12 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Durbes pagasts
| karte             = Durbes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Durbe
| platība           = 74
| iedzīvotāji       = 412<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 412 / 74 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Durbes pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē [[Durbes ezers|Durbes ezera]] austrumu krastā. Robežojas ar sava novada [[Tadaiķu pagasts|Tadaiķu]], [[Dunalkas pagasts|Dunalkas]], [[Vecpils pagasts|Vecpils]], [[Bunkas pagasts|Bunkas]] pagastiem un [[Durbe]]s pilsētu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Amudarja
| citvaloda         = tg
| oriģinālnosaukums = Омударё
| citvaloda1        = fa
| oriģinālnosaukums1= آمودریا
| citvaloda2        = uz
| oriģinālnosaukums2= Omudaryo
| citvaloda3        = tk
| oriģinālnosaukums3= Amyderýa
| attēls            = Construction of Afghanistan-Tajikistan Bridge during a foggy day.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Afganistānas-Tadžikistānas tilta celtniecība pār Amudarju
| vietaskarte       = Uzbekistāna#Āzija
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Vahša]], [[Pandža]]
| ieteka            = [[Arāla jūra]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{TJK}}
{{AFG}}
{{UZB}}
{{TKM}}
| garums            = 2400
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 2525
| gada_notece       = 55
| baseins           = 534 739
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=37 | sāk_plat_m=6 | sāk_plat_s=30 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=68 | sāk_gar_m=18 | sāk_gar_s=52 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=4 | iet_plat_s=23 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=59 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=51 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Mosa skala''' (izrunā ar garo ō) raksturo materiāla [[cietība|cietību]] ar tā spēju ieskrāpēt mīkstāku materiālu. Šo skalu visbiežāk izmanto [[mineraloģija|mineraloģijā]] minerāla veida noteikšanai. Mosa skalu izveidoja vācu mineralogs [[Frīdrihs Moss]] 1812. gadā un šī ir viena no populārākajām metodēm materiāla cietības noteikšanai.

sentences: {{Commonscat|Military of France|Militārisms Francijā}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Maļinovas pagasts
| karte             = Maļinovas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Maļinova
| platība           = 72,02
| iedzīvotāji       = 1099<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1099 / 72.02 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.malinova.lv
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pieturzīmi|Kols (nozīmju atdalīšana)|Kols}}
{{līdzīgs|divpunkte}}
{{Pieturzīmes|:}}
'''Kols''', arī '''divpunkts''' ir [[pieturzīme]], kas sastāv no diviem vienādiem punktiem, kas novietoti vertikāli. Latviešu valodā tā ir gan gramatiski, gan jēdzieniski nosacīta pieturzīme. Kols norāda uz sekojošu paskaidrojumu, tāpat tiek izmantots kā nosacīta tehniska zīme.<ref name="Blinkena" />

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Talks
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], talka sērija
|ŠtruncaID=8/H.09-40
|ķīm_formula=Mg3Si4O10(OH)2
|singonija=[[triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta, bāli zaļa, smaragdzaļa līdz tumšzaļa, brūna, pelēka
|svītra=Balta
|habituss=Plātņaina vai šķiedraina masa, kristāli ārkārtīgi reti
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma iezīmes
|cietība=1
|spīdums=Taukains, pērļains
|caurspīdīgums=Vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,538—1,550 nβ = 1,575—1,594 nγ = 1,575—1,600
|pleohroisms=
|blīvums=2,58—2,83 g/cm3
}}

sentences: '''Paleocēna-eocēna termālais maksimums''' ({{val|en|Paleocene-Eocene Thermal Maximum}} vai ''Initial Eocene Thermal Maximum'', saīsināti PETM vai IETM) ir ģeoloģisks notikums, kas norisinājās uz [[paleocēns|paleocēna]] un [[eocēns|eocēna]] robežas (apmēram pirms 55,5 miljoniem gadu), izsaukdams strauju [[Zeme]]s [[Klimats|klimata]] sasilšanu, būtiskas izmaiņas [[Atmosfēra|atmosfērā]] un vairāku [[Suga|sugu]] izmiršanu. Paleocēna-eocēna termālais maksimums bija viena no lielākajām un straujākajām klimata izmaiņām [[Fanerozojs|fanerozoja]] ģeoloģiskajā vēsturē, un tas ilga vairākus tūkstošus gadu.

sentences: '''10. augusts''' ir gada 222. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (223. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 143 dienas.

sentences: '''Limnoloģija''' ([[grieķu valoda|grieķu]] ''limne'' — "ezers" un ''logos'' — "pētīt") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan [[sālsūdens]], gan [[saldūdens]], gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju [[fizika|fizikālos]], [[ķīmija|ķīmiskos]], [[hidroloģija|hidroloģiskos]] un [[bioloģija|bioloģiskos]] aspektus.

sentences: '''Šāhnāme''' ({{val|fa|شاهنامه}}, ''Šāhnāmeh'' — "Valdnieku grāmata") ir persiešu dzejnieka [[Firdousī]] no 977. līdz 1010. gadam sarakstīts [[eposs]]. Tas ir [[Irāna]]s nacionālais eposs, kā arī viens no ievērojamākiem darbiem [[persiešu literatūra|persiešu literatūrā]]. Lai arī darbā ir daudzas [[mitoloģija|mitoloģiskas]] iezīmes, tajā ir aprakstīta [[persieši|persiešu]] vēsture no pasaules radīšanas laikiem līdz [[islāms|islāma]] ieviešanai 7. gadsimtā.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga_lv=Bālganais grīslis|autors=L.|binomial=Carex pallescens|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex pallescens kz03.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex pallescens}}'''Bālganais grīslis''' ({{val-la|Carex pallescens}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Ziemeļeiropa|Eiropas ziemeļu]] un kalnu apvidos, kā arī vietumis [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] austrumu daļā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''PostgreSQL''''', bieži saukta arī vienkārši par '''''Postgres''''', ir bezmaksas atvērtā pirmkoda objektu relāciju [[datubāzes pārvaldības sistēma]] (DBVS).

sentences:
sargtornis mūsdienu [[Vācija|Vācijā]].]]
'''Sargtornis''' ir [[nocietinājums|nocietinājumu]] veids, [[tornis]], ko izmanto [[uzraudzība]]i. To pamatfunkcija ir nodrošināt augstu drošu vietu, no kuras pārraudzīt plašu apkārtni.

sentences: '''Stilistika''' ({{val|fr|stylistique}}, cēlies no {{val|la|stylus}} — ‘irbulis rakstīšanai’, vēlāk ‘runas veids, izklāsts’) ir [[stils|stila]] pētniecības nozare. Šaurākā nozīmē [[valodniecība]]s un [[literatūra]]s nozare, kas pēta [[valoda]]s stilistiskos izteiksmes līdzekļus un daiļdarbu valodiskās īpatnības.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Silbermond
|          Attēls = Silbermond, Donauinselfest 2009f.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Silbermond 2009. gadā
|           Vieta = {{DEU}}
|           Žanrs = [[Rokmūzika|Roks]], [[alternatīvais roks]], [[poproks]]
|            Gadi = 2000—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Silbermond''' ir [[Vācijas rokmūzika|vācu rokgrupa]]. Grupas dalībnieki ir [[Stefānija Klosa]], Andreass Novāks, Johannes Štolle un Tomass Štolle. Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus: ''[[Verschwende Deine Zeit]]'', ''[[Laut Gedacht]]'', ''[[Nichts Passiert]]''. Visi trīs albumi ir saņēmuši kādu sertifikātu trijās vāciski runājošās valstīs: Vācijā, Austrijā un Šveicē. Grupas pazīstamākās dziesmas ir "[[Krieger des Lichts]]", "[[Das Beste]]", "[[Irgendwas bleibt]]", "[[Symphonie]]". 2009. gadā grupa saņēma [[MTV Europe Music Award]] balvu kā Vācijas labākie izpildītāji. Tāpat grupa ir saņēmusi vairākus nacionāla mēroga apbalvojumus.

sentences: {{Commons category|Streets in Aizpute|Ielas Aizputē}}

sentences: '''16. maijs''' ir gada 136. diena (137. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 229 dienas.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour = #76A8FF
 |            name = Pablo Pikaso
 |           image = Pablo picasso 1.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Pablo Pikaso 1962. gadā
 |       birthname = Pablo Djego Hosē Fransisko de Paula Huans Nepomuseno Marija de los Remedios Kipriano de la Santisima Trinidads Martirs Patrisio Klito Ruiss i Pikaso
 |       birthdate = {{dat|1881|10|25}}
 |        location = {{flaga|Spānija|1875}} [[Malaga]], [[Spānija]]
 |       deathdate = {{Miršanas datums un vecums|df=yes|1973|4|8|1881|10|25}}
 |      deathplace = {{flaga|Francija}} [[Mužīna]], [[Francija]]
 |          places =
 |     nationality = [[spāņi|spānis]]
 |           field = gleznošana, zīmēšana, tēlniecība, keramika
 |        training =
 |        movement = [[kubisms]]
 |    famous works = "[[Aviņonas meitenes]]" (1907)<br />"[[Gernika]]" (1937)
 |        paraksts = Picasso Signatur-DuMont 1977.svg
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Ečmiadzinas katedrāle
| image                 = Էջմիածնի Մայր Տաճար.jpg
| image_size            = 300px
| caption               =
| location              = {{vieta|Armēnija|Vagaršapata}}
| map_type              = Armēnija#Eiropa#Āzija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_relief = yes
| latd  = 40.161769 | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd = 44.291164 | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation = [[Armēņu apustuliskā baznīca]]
| architecture_type     = Katedrāle
| architecture_style    =
| founded_by            =
| groundbreaking        = 301 (oriģinālā ēka)
| year_completed        = 303 (oriģinālā ēka)
| length                = 33 m<ref name="Hewsen">{{grāmatas atsauce|last=Hewsen|first=Robert H.|authorlink=Robert H. Hewsen|title=Armenia: A Historical Atlas|article=The Monastery of Ējmiatsin|publisher=University of Chicago Press|location=Chicago|year=2001|isbn=0-226-33228-4|page=259}}</ref>
| width                 = 30 m<ref name="Hewsen"/>
| height_max            = vairāk nekā 27 metri
| embedded          = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Ečmiadzinas katedrāle un baznīcas, kā arī Zvartnocas arheoloģiskā vieta
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii
|        designation1_date = 2000. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1011 1011]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ARM}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 74,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Ečmiadzinas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1294648"
}
</mapframe>
'''Ečmiadzinas katedrāle''' ({{val|hy|Էջմիածնի մայր տաճար}}) ir [[Armēņu apustuliskā baznīca|Armēņu apustuliskās baznīca]]s galvenā baznīca. Atrodas [[Vagaršapata|Vagaršapatā]]. Šī bija pirmā uzceltā [[katedrāle]] Senajā Armēnijā, kā arī tiek uzskatīta par vienu no pasaulē senākajām katedrālēm.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name                   = ''Sailfish''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| website                = [https://sailfishos.org// sailfishos.org]
| developer              = ''[[Jolla]]''
| family                 = ''[[Linux]]''
| source model           =
| released               = 2013. gads
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = mobilās ierīces
| language               =
| kernel_type            = [[monolīts kodols|monolīts]] (''[[Linux kodols|Linux]]'')
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                = atvērtais kods operētājsistēmai, citām komponentēm ir dažādas
| working_state          = aktīvs
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        = ''[[RPM Package Manager]]''
}}
'''''Sailfish''''' (no [[angļu valoda|angļu]] — '[[buruzivs]]') ir uz ''[[Linux]]'' bāzēta [[operētājsistēma]], kas paredzēta mobilajām ierīcēm. To izstrādā Somijas uzņēmums ''[[Jolla]]''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Kesels''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Iepazīstieties, Robinsoni!
| attēls                   = Meet the robinsons.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Meet the Robinsons''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Stīvens Andersons]]
| producents               = [[Dorotija Makkina]]
| scenārija autors         =
* [[Džons A. Bernšteins]]
* [[Mišela Sprica]]
* [[Dons Hols]]
* [[Neitans Greno]]
* [[Džo Mateo]]
* Stīvens Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Džordans Fraijs]]
* [[Veslijs Singermans]]
* [[Hārlands Viljamss]]
* [[Toms Kenijs]]
* [[Stīvs Andersons]]
* [[Andžela Baseta]]
* [[Ādams Vests]]
* [[Lorija Metkalfa]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|3|23|Apvienotā Karaliste|2007|3|30|ASV|}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/meet-robinsons-2007|title=Meet the Robinsons|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 9, 2019|archive-date={{dat|2014|12|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141202112235/http://bbfc.co.uk/releases/meet-robinsons-2007}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|169,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meettherobinsons.htm|title=Meet the Robinsons|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''When Marnie Was There''
| attēls                   = When Marnie Was There.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''思い出のマーニー''
| žanrs                    = anime, drāma
| režisors                 = [[Hiromasa Joonebajashi]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|7|19||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/when-marnie-was-there-2014|title=When Marnie Was There|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{JAP}}
| valoda                   = [[japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10,5 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]34,1 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whenmarniewasthere.htm|title=When Marnie Was There|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''When Marnie Was There''''' ({{val|ja|思い出のマーニー}}, ''Omoide no Mānī'') ir 2014. gada [[Japāna]]s [[anime]] filma, kuras režisors ir [[Hiromasa Joonebajashi]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|19||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Jugla]]
[[Kategorija:Jugla]]

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Monmartras kapsēta
| native_name = ''Cimetière de Montmartre''
| image       = Monmartre Cemetery.JPG
| imagesize   = 250px
| caption     =
| established = 1825
| country     =
| location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
| map_type            = Parīze
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 48 | latm  = 53 | lats  = 16 | latNS  = N
| longd = 2 | longm = 19 | longs = 49 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        = 11 ha
| graves      = 20 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639013/montmartre-cemetery 639013]
| political   =
}}
'''Parīzes Ziemeļu kapi''' jeb '''Monmartras kapsēta''' ({{val-fr|Cimetière de Montmartre}}) ir kapsēta [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Šī ir trešā lielākā kapsēta Parīzē pēc [[Perlašēza kapsēta|Perlašēza]] (''Cimetière du Père-Lachaise'') un Monparnasas (''Cimetière du Montparnasse'') kapiem. Par Monmartras kapsētu mazāka ir Pasi kapsēta (''Cimetière de Passy'').

sentences:
skulptūra "Sievietes figūra", 1571—73.gads]]
'''Sieviete''' ir [[cilvēks|cilvēka]] [[mātīte|sievišķais dzimums]]. Termins ‘sieviete’ parasti tiek attiecināts uz [[pieaugušais|pieaugušu cilvēku]], bet ar terminu ‘[[meitene]]’ apzīmē sievišķā dzimuma [[bērns|bērnu]] vai [[jaunība|jaunieti]]. [[Socioloģija|Socioloģijā]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] šis termins tiek attiecināts arī uz personas [[dzimtes identitāte|dzimtes indentitāti]]. Sieviete pēc [[dzimums|dzimumpiederības]] tiek atšķirta no [[vīrietis|vīrieša]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Tomass Bernhards
|     vārds_orig    = ''Thomas Bernhard''
|         attēls    = Thomas_Bernhard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1931
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = [[Hērlena]], {{NED}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1989
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Gmundene]], [[Augšaustrija]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Thomas Bernhard (signature).jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniecs, dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = 1957–1989
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Untergeher'' (1983), ''Heldenplatz'' (1988)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: '''Derlija arābu zirgs''' ([[1700]]. - [[1730]].) bija viens no trijiem [[ērzelis|ērzeļiem]] - ciltstēviem, no kuriem izveidoja [[Anglija]]s [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu šķirni]]. Otri divi bija [[Godolfīna arābu zirgs]] un [[Baierlija turku zirgs]].

sentences:
'''Sagans''' var būt:
* [[Jurajs Sagans]] (''Juraj Sagan''), Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1988. gadā);
* [[Peters Sagans]] (''Peter Sagan''), Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1990. gadā).

sentences:
'' zīmēts grafiti [[Andrejsala|Andrejsalā]]]]
'''Grafiti'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2017|6|29||bez}} |quote='''grafiti''' – vīriešu dzimtes nelokāmā formā, ar abiem īsajiem i un otrās zilbes uzsvaru |archive-date={{dat|2019|04|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190416085945/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf }}</ref> ({{val|it|graffiti}}, no ''graffiare'' — 'skrāpējums', kas savukārt no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''γράφειν (grafein)'' — 'rakstīt') ir [[zīmējums]], vai [[uzraksts]], kas atstāts uz ārpus telpām esošas virsmas pilsētvidē, piemēram, nama sienas, mūra, žoga, atkritumu tvertnes utt. Mūsdienās par grafiti dēvē vienu no [[ielu māksla]]s žanriem, ko tehniski dažādos stilos izpilda ar markeru vai/un krāsas aerosolu: parakstu zīmējums (''tag''), izskatā nevīžīgs ķeburveidīgs uzmetums (''throw up'') vai pilnkrāsu zīmējums (''piece''). Atsevišķi,
[[Māksla|mākslinieku]] veidotie grafiti jau ir pieskaitāmi [[modernā māksla|modernās mākslas]] paraugiem.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Magindanaji
|attēls          =
|image_caption   = Magindanaju sievietes Ginakitas upes svētkos
|native_name = ''Magindanawn''
|skaits=3 219 000 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[magindanaju valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[islāms]]
|grupas=
|radi= [[moro]], [[lumadi]]
}}
'''Magindanaji''' (pašnosaukums: ''Magindanawn'', {{ara|مڬیندنون}})<ref>{{PZT|450|Magindanaji}}</ref> ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām. Apdzīvo [[Mindanao]] salas rietumus [[Moro līcis|Moro līča]] piekrastē. Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[musulmaņi]] [[sunnīti]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3,2 miljoniem (3 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir daudzskaitlīgākā no [[moro]] tautām. Magindanaji ir dominējošā tauta [[Ziemeļmagindanao]] un [[Dienvidmagindanao]] provincēs, kā arī veido nozīmīgu iedzīvotāju daļu [[Ziemeļkotabato]] un [[Sultankudarata]]s provincēs. Runā [[magindanaju valoda|magindanaju valodā]]; oficiālā saziņā lieto arī [[angļu valoda|angļu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodu.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/maguindanaon/ Ethnic Groups of the Philippines. Maguindanaon]</ref>

sentences: '''Olaines pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 23 [[iela]]s [[Olaine|Olainē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Olaine, Olaines nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ābolskābes struktūrformula

Ābolskābes molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C4H6O5
|              molmasa = 134,09
|              blīvums = optiskajiem izomēriem 1595 kg/m3
racemātam 1601
|  kušanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 100 °C
racemātam 130—131 °C
| viršanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 140 °C (sadalās)
racemātam 150 °C (sadalās)
}}
'''Ābolskābe''' (hidroksidzintarskābe, 2-hidroksibutāndiskābe, НООС−СН(ОН)−СН2−СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Ābolskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Ābolskābes sāļus sauc par '''malātiem''' (no {{val|la|malum}} — 'ābols').

sentences: '''Zemūdens zemestrīce''' ir [[zemestrīce]], kura notiek atklātā [[jūra|jūrā]] dziļi zem [[ūdens]] virsmas. Bieži šādas zemestrīces izraisa [[cunami]] viļņus. Atskaitot cunami vilni, šādas zemestrīces parasti neizraisa lielus [[postījums|postījumus]]. Viena no traģiskākajām zemūdens zemestrīcēm notika {{dat|2004|12|26}} Indijas okeānā, kuru zinātnieki nosaukuši par [[2004. gada Indijas okeāna zemestrīce|Sumatras-Andamanu zemestrīci]].

sentences: '''Levītu grāmata''', arī '''3. Mozus grāmata''' un ''Leviticus'' ({{val|el|Λευιτικόν}}, "Levītiem" vai ''Vayikra'' {{val|he|ויקרא}}, "un Viņš sauca"), ir trešā [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Zīmolvedība''' ir stratēģiska [[Zīmols|zīmola]] attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti [[Tirgus|tirgū]]. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-cma.org/disciplines/brand |title=Brand Management |access-date={{dat|2017|11|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170606173735/https://www.the-cma.org/disciplines/brand |archivedate={{dat|2017|06|06||bez}} }}</ref> Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod [[konkurence]]s priekšrocības tirgū, ko nodrošina [[patērētāju lojalitāte]] un atkārtotie pirkumi.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Ēriks Andrē
 | vārds_orig              = ''Eric Andre''
 | attēls                  = Eric Andre (7440656420).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Andrē 2012. gada jūnijā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1983|4|4}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Florida|Bokaratona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris, komiķis, raidījuma vadītājs
 | darbības gadi           = 2009—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Ēriks Semjuels Andrē''' ({{val|en|Eric Samuel André}}; dzimis 1983. gada 4. aprīlī Bokaratonā, [[Florida|Floridā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvguide.com/celebrities/eric-andre/bio/288887|title=Eric Andre Biography|publisher=TV Guide|access-date=2012-07-12}}</ref> ir amerikāņu [[komiķis]], [[aktieris]] un televīzijas raidījuma vadītājs. Viņš ir televīzijas kanāla ''[[Adult Swim]]'' raidījuma ''The Eric Andre Show'' autors un vadītājs. Andrē pazīstams arī ar Maika lomas attēlojumu televīzijas kanāla [[FXX]] seriālā ''[[Man Seeking Woman]]''. Kā balss aktieris ieskaņojis filmās "[[Karalis Lauva (2019. gada filma)|Karalis Lauva]]" (2019), "[[Supersavienotie]]" (2021) un "[[Dziedi! 2]]" (2021). Ir viens no scenārija autoriem filmai "[[Jackass uz visiem laikiem]]" (2022).

sentences: '''Līgavas pūrs''' ir nauda, vērtslietas un īpašumi, kurus sievietei, stājoties [[laulība|laulībā]], dod radinieki un citi piederīgie. Par pūru sauc arī jaunās [[sieva]]s sagādāto gaidāmajai [[ģimene]]s dzīvei. Agrāk bija ierasta prakse šo krājumus pirms laulībām krāt un glabāt vienuviet, tas ir, [[pūra lāde|pūra lādē]]. Dažādās kultūrās un pasaules vietās pūra veidošanas tradīcijas ir atšķirīgas. Viena no pūra pamatnozīmēm ir jaunās sievas aizsardzība pret [[vīrs|vīru]] un viņa radiniekiem gadījumos, kad tie slikti izturas. Pūrs būtībā ir dāvana vīram un viņa ģimenei, bet [[šķiršanās]] gadījumā par pūra īpašnieci atkal kļūst sieva.{{fact}} Nereti pūrā ietilpst arī [[zeme (teritorija)|zeme]] un [[dārglietas]], jo tas no jaunā vīra dod papildus labvēlību, kurš šo zemi un dārglietas peļņas nolūkos arīdzan var izmantot laulības laikā.

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nordenšelda Zeme
|attēls              = Mountains (js) 10.jpg
|attēla paraksts     = Nordenšelda Zemes rietumdaļas ainava
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Nordenšelda Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Nordenskiöld Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm= |lats= |latNS=N
|longd=15|longm= |longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             = 5000
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 90
|platums             = 58
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Gustava kalns]]
|augstums            = 1223
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                = [[Longjērbīene]]
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 2870
|iedzīvotāju gads = 2016
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Nordenšelda Zeme''' ({{val|no|Nordenskiöld Land}}) ir dabas apgabals [[Špicbergena]]s vidusdaļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/276f367f-7202-5c1d-a3b0-4e493c0b4168 NPDC. Nordenskiöld Land]</ref> Tā ir pussala, ko no ziemeļiem apskalo [[Īsfjords]] un tā atzars [[Sassenfjords]], no rietumiem — [[Grenlandes jūra]], bet no dienvidiem — [[Bellsunns]] un [[Van Mijena fjords]]. Austrumos robežojas ar [[Sebaina Zeme|Sebaina Zemi]], bet dienvidaustrumos — ar [[Hēra Zeme|Hēra Zemi]]. Nosaukta par godu zviedru ģeologam un Arktikas pētniekam [[Ādolfs Ēriks Nordenšelds|Nilsam Ādolfam Ērikam Nordenšeldam]], kurš no 1858. līdz 1873. gadam piecās ekspedīcijās pētījis Špicbergenu.

sentences: '''Holotips''' ir atsevišķs [[Organisms|organisma]] fizisks (vai ilustratīvs) paraugs, kurš, cik zināms, ir ticis izmantots formālam [[suga]]s (vai arī zemāka ranga [[Taksons|taksona]]) aprakstam. Tas ir vai nu vienīgais šāds paraugs (vai ilustrācija), vai arī viens no dažiem paraugiem, taču atzīmēts kā holotips. Saskaņā ar [[Starptautiskais zooloģiskās nomenklatūras kodekss|Starptautisko zooloģiskās nomenklatūras kodeksu]] (''ICZN'') holotips ir viens no nomenklatūras tipu veidiem. [[Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss|Starptautiskajā aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodeksā]] (''ICN'') un (''ICZN'') tipu formulējumi ir līdzīgi pēc pielietojuma, taču nav identiski [[Terminoloģija|terminoloģijā]] vai pamatkoncepcijās.

sentences:
.]]
'''Rudens''' ir viens no [[gadalaiki]]em [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Tas iezīmē pāreju starp [[vasara|vasaru]] un [[ziema|ziemu]]. Rudens ir gadalaiks, kas Zemes ziemeļu puslodē iesākas, kad Saule savā redzamajā kustībā pa ekliptu šķērso debess ekvatoru rudens punktā, un beidzas, kad Saule nonāk ziemas saulgriežu punktā. Viena no galvenajām rudens iezīmēm ir koku [[Lapu krāsu maiņa rudenī|lapu krāsas maiņa]], kas notiek neilgi pirms kokiem nobirst lapas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Grey Crowned Crane.jpg
 | att_nosaukums = [[Pelēkā vainagdzērve]] (''Balearica regulorum'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Neoaves
 |  virskārta_lv = Jaunie putni
 |         kārta = Gruiformes
 |      kārta_lv = Dzērvjveidīgie
 |      binomial = Gruiformes <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1854)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
* [[Dumbrvistiņu apakškārta]] (''Ralli'')
* [[Dzērvju apakškārta]] (''Grui'')
}}
'''Dzērvjveidīgie, dzērvjveidīgo kārtas putni''' (''Gruiformes'') ir liela un mazāka auguma [[putni]], kas izplatīti visā pasaulē. Kopumā ir 19 liela auguma dzērvjveidīgo putnu sugas un 170 mazāka auguma sugas, kas iedalītas 2 apakškartās. Pazīstamākie putni šajā kārtā ir [[dzērves]] un [[dumbrvistiņas]]. Gandrīz visi šīs kārtas putni vairāk vai mazāk ir saistīti ar ūdeņiem.<ref name=putn/>

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Neciklopēdija
| logo_attēls          =
| veids                = Satīrisks [[wiki]]
| valsts               =
| īpašnieks            =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2005|1|2}}
| valodas              =
| komerciāla           =
| reģistrācija         = Nav obligāta
| reģistrēti_lietotāji =
| mājas_lapa           = {{url|https://en.uncyclopedia.co}}
}}
'''Neciklopēdija''' (''Uncyclopedia'') ir satīriska [[tīmekļa vietne]], kurā tiek [[Parodija|parodēta]] [[Vikipēdija]]. Mājaslapa tika atvērta 2005. gadā sākotnēji kā uz ''[[wiki]]'' bāzēts projekts [[Angļu valoda|angļu valodā]]. Pašlaik Neciklopēdija ir pieejama vairāk nekā 75 [[Valoda|valodās]], arī [[Latviešu valoda|latviešu valodā]]. Rakstu veidošanā tiek izmantoti dažādi [[Humors|humora]] stili. Tāpat kā Vikipēdijai, arī Neciklopēdijai ir savas vadlīnijas, kāda veida saturs ir pieņemams un kāds nav. Laika gaitā šīs pamatnostādnes ir kļuvušas arvien stingrākas. Mājaslapa ir saņēmusi mediju uzmanību ar saviem rakstiem par cilvēkiem un vietām.

sentences:
[[Kategorija:Starptautiskais ģeofizikas gads]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārpētniecība]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastais zizifs
|         binomial = Ziziphus jujuba
|           autors = [[Filips Millers|Mill.]]
|           attēls = ZiziphusJujubaVarSpinosa.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rhamnaceae
|        dzimta_lv = Pabērzu dzimta
|            ģints = Ziziphus
|         ģints_lv = Zizifi
|             suga = Z. jujuba
|          suga_lv = Parastais zizifs
|           suga_r = Zizifs
|         sinonīmi =
* Mauritānijas zizifs<ref name="Augu ģeogrāfija un daudzveidība"/> (''Ziziphus mauritiana'' Lam.)
* ''Paliurus mairei'' H. Lév.
* ''Rhamnus jujuba'' L.
* ''Rhamnus soporifera'' Lour.
* ''Rhamnus zizyphus'' L.
* ''Ziziphus muratiana'' Maire
* ''Ziziphus nitida'' Roxb.
* ''Ziziphus orthacantha'' DC.
* ''Ziziphus poiretii'' G.Don nom. illeg.
* ''Ziziphus rotundata'' DC.
* ''Ziziphus sativa'' Gaertn.
* ''Ziziphus sinensis'' Lam.
* ''Ziziphus soporifera'' (Lour.) Stokes
* ''Ziziphus tomentosa'' Poir.
* ''Ziziphus trinervia'' Roth nom. illeg.
* ''Ziziphus vulgaris'' Lam.
* ''Ziziphus zizyphus'' (L.) H.Karst.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Edvards Gibons
 |    vārds_orig = ''Edward Gibbon''
 |        attēls = Edward Emily Gibbon.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1737
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|Anglija|Sari|2s=Sari (Anglija)}} (tagad:[[Londona]])
 |        m_gads = 1794
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 16
 |       m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = vēsturnieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Dreifusa lieta''' bija [[antisemītisms|antisemītisks]] [[politisks skandāls]], kas norisinājās [[Francija|Francijā]] 1890. gados un 20. gadsimta sākumā. Lieta izraisīja šķelšanos Francijas tālaika sabiedrībā un spēcīgi ietekmēja valsts iekšpolitiku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Cukurbietes
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris ''var.'' altissima
|           attēls = SugarBeet.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Cukurbiešu saknes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = Beta vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. subsp. vulgaris
|        pasuga_lv = Lapu biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Cukurbietes''' (''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' var. ''altissima'') ir [[lapu biete]]s varietāte, kuru kultivē to lielo [[sakne|sakņu]] dēļ un tālāk izmanto [[cukurs|cukura]] ražošanā. Cukurbietes ir nozīmīgs cukura izejvielu avots [[mērenā josla|mērenās joslas]] platuma grādos ([[tropi|tropu]] apgabalos dominē [[cukurniedres]]). Cukurbietes ir [[divgadīgs augs]] — pirmajā gadā izveidojās [[lapas]] un [[sakne]], bet otrajā veidojās [[zieds|ziedi]]. No cukurbietēm iegūst ne tikai cukuru, bet arī tā sulu, ko izmanto kā [[rūgšana]]s pastiprinātāju dažādu [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] gatavošanā.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-histidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H9N3O2
|molmasa=155,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=287 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=7,59
}}
'''Histidīns''' ('''''His''''', α-amino-β-5-imidazolilpropionskābe, C6H9N3O2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tas pieder pie heterocikliskajām aminoskābēm, jo satur [[imidazols|imidazola]] grupējumu. Histidīns ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stellantis N.V.''
| logo             =
| caption          =
| type             = publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2021. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Amsterdama]]
| location_country = {{NED}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[automašīna]]s, automašīnu rezerves daļas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.stellantis.com stellantis.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Stellantis N.V.''''' ir [[Nīderlande|Nīderlandē]] reģistrēts [[autobūve]]s uzņēmums. Tas ir dibināts 2021. gadā, apvienojoties Francijas autoražotājam ''[[Groupe PSA]]'' un Itālijas / ASV autoražotājam ''[[Fiat Chrysler Automobiles]]'' (''FCA''). Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Amsterdama|Amsterdamā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēļu sērija infokaste
| title                  = Grand Theft Auto
| bilde                  = Grand Theft Auto logo series.svg
| apraksts               = Logo kopš [[Grand Theft Auto III]] (2001)
| genre                  = [[Action-adventure]]
| developer              = {{Plainlist|
* [[Rockstar North]]
* [[Digital Eclipse]]
* [[Rockstar Leeds]]
* [[Rockstar Canada]]
}}
| publisher              = [[Rockstar Games]]
| creator                = {{Plainlist|
* [[Deivs Džons]]
* Maiks Dailijs
}}
| platforms              = {{Plainlist|
* [[Android]]
* [[Dreamcast]]
* [[Fire OS]]
* [[Game Boy Advance]]
* [[Game Boy Color]]
* [[iOS]]
* [[macOS]]
* [[Microsoft Windows]]
* [[MS-DOS]]
* [[Nintendo DS]]
* [[Nintendo Switch]]
* [[Oculus Quest 2]]
* [[PlayStation]]
* [[PlayStation 2]]
* [[PlayStation 3]]
* [[PlayStation 4]]
* [[PlayStation 5]]
* [[PlayStation Portable]]
* [[Windows Phone]]
* [[Xbox]]
* [[Xbox 360]]
* [[Xbox One]]
* [[Xbox Series X un Series S|Xbox Series X/S]]
}}
| first release version  = ''[[Grand Theft Auto]]''
| first release date     = {{Start date|1997|11|28}}
| latest release version = ''Grand Theft Auto: The Trilogy – The Definitive Edition''
| latest release date    = {{Start date|2021|11|11}}
| spinoffs               =
}}
'''''Grand Theft Auto''''' ir brīvā stila [[datorspēle]], kuru izveidojis [[Deivs Džons]]. Galvenokārt to izstrādā skotu kompānija [[Rockstar North]] (pirms tam [[DMA Design]]) un publicē [[Rockstar Games]]. Spēle sastāv no [[Darbības spēle|darbības]], [[Piedzīvojumu datorspēle|piedzīvojumu]], [[Sacensību spēle|braukšanas]], [[Lomu spēle|lomu]], [[šaujamspēle|šaušanas]] un [[Sacensību spēle|sacensību]] spēļu elementiem. Spēļu sērija ir par vairākiem kriminālnoziedzniekiem, kuri cenšas kļūt bagāti. Kopā sērija ir pārdevusi vairāk kā 405 miljonu kopiju.

sentences:
dalībnieks. Eksperimenta laikā mēģina noskaidrot, vai pastāv telepātija]]
'''Telepātija''' ({{val|grc|τῆλε}}, ''têle'' un {{gree|πάθος}}, ''páthos'' — ‘tāla sajūta’) ir hipotētiska [[informācija]]s un [[sajūtas|sajūtu]] pārraide un uztvere no viena organisma uz otru, neizmantojot tradicionālos veidus (bez [[valoda]]s, [[mīmika]]s, [[žests|žestiem]]). Citiem vārdiem sakot, telepātija ir kādas personas vai subjekta tieša [[domāšana|domu]] nolasīšana.

sentences:
vilktām kamanām]]
'''Kamanas''' jeb '''ragavas''' ir [[transportlīdzeklis]], kas paredzēts [[transports|pārvietošanās]] vajadzībām pa [[sniegs|sniegu]] vai [[ledus|ledu]]. Parasti kamanām ir divas sliedes, kuras savieno virsma ar dažādiem pielāgojumiem dažādu mērķu vajadzībām, piemēram, cilvēku transportēšanai vai kravu vešanai. Kamanām ir dažādi izmēri un formas, atkarībā no pielietojuma. Kamanām ir liela nozīme sniegotos un aukstos apvidos.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Kongurs
| Photo           = Kongur south.jpg
| Paraksts        = Kongura dienvidu nogāze
| karte                = Tibetas kalniene
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38|latm=35|lats=38|latNS=N
| longd=75|longm=18|longs=48|longEW=E
| Augstums        = 7719
| Relatīvais_augstums  = 3585
| Atrašanās vieta = {{flag|Ķīna}}
| Kalnu grēda     = [[Pamirs]]
| First ascent        = {{dat|1981}}
}}
'''Kongurs''' ({{val|ug|قوڭۇر تاغ}}, ''Qongur Tagh''; {{val|zh|公格尔峰}}, ''Gōnggé'ěr Fēng'') ir kalnu masīvs [[kašgārijas grēda|Kašgārijas grēdā]] [[Ķīna|Ķīnā]].<ref>{{PZT|373}}</ref> Masīvā ir divas virsotnes: 7719 m augstais Kongurs un 7530 m augstais [[Kongurtibe]]; virsotnes atrodas 10 km viena no otras un tās atdala 6750 m augsta [[sedliene]]. Kašgārijas grēda tiek pieskaitīta kā [[Pamirs|Pamira]], tā [[Kuņluņs|Kuņluņa]] kalnu sistēmām un abos gadījumos Kongurs ir to augstākā virsotne. Kalns veidots no [[gneiss|gneisiem]] un [[granīts|granītiem]]. Plašs apledojums; ziemeļu nogāzē šļūdoņi noslīd līdz {{nobr|3800 m}} vjl, dienvidu — līdz {{nobr|4500 m}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ģertrūde Gavrilova
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
|name               = ''Mac OS''
|logo               =
|screenshot         =
|caption            = Mac OS Mojave darbvirsma
|website            = [http://www.apple.com/macosx/ www.apple.com/macosx/]
|developer          = [[Apple Inc.|Apple]]
|family             = Mac OS (System 1-7, Mac OS 8-9)
|source_model       = [[Slēgtais pirmkods]] (ar [[Atvērtais pirmkods|atvērta pirmkoda]] komponentiem)
|frequently_updated = jā <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
|license            = [[Īpašniekprogrammatūra]] [[EULA]]
|working_state      = Publiski izlaists
|latest_release_version = 9.2.2
|latest_release_date =
}}
'''''Mac OS''''' ir [[grafiskā lietotāja saskarne|grafiskas lietotāja saskarnes]] [[operētājsistēma|operētājsistēmu]] sērija, kuru izstrādā ''[[Apple Inc.]]'' (agrākā ''Apple Computer, Inc.'') tās ''[[Macintosh]]'' datoru sistēmām. Ieskaitot ''[[Mac OS X]]'', tā ir otrā populārākā operētājsistēma pasaulē (2011. gadā tās lietotāju daļa bija 5,25 %).<ref>Pēc kompānijas ''Net Applications'' datiem, 2011. gada janvārī operētājsistēmu tirgus daļas bija: ''[[Windows]]'' — 89,70 %, Mac — 5,25 %, [[iOS (Apple)|iOS]] — 2,05 %, ''[[Linux]]'' — 0,95 %, ''[[Java ME]]'' — 0,81 %,'' [[Android]]'' — 0,49 %, citi — 0,49 % {{Tīmekļa atsauce|url=http://marketshare.hitslink.com/operating-system-market-share.aspx?qprid=8|title=Operating System Market Share, January, 2011|publisher=[[Net Applications]]|accessdate=2011-01-16|language=angliski}}</ref> Tieši ar ''Macintosh'' lietošanas ērtumu popularitāti ieguva grafiskā lietotāju saskarne. Pirmoreiz tā parādījās 1984. gadā ar ''[[Macintosh 128K]]'' izlaišanu, bet bez īpaša nosaukuma; parasti to dēvēja par "sistēmas programmatūru" (''System software''), tikai vēlāk tā ieguva nosaukumu ''Mac OS''.

sentences: '''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto: Chinatown Wars
|bilde            = GrandTheftAutoChinatownWars.png
|developer        = [[Rockstar North]]/[[Rockstar North]]
|publisher        = [[Rockstar Games]]
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]
|engine           =
|version          =
|released         = '''DS'''
{{dat|2009|3|20}}
 '''PSP'''
{{Dat|2009|10|23}}
 '''iPhone OS'''
 2009.gada pēdejais ceturksnis
|genre            = [[Action]]
|modes            =
|ratings          =
|platforms        = [[Nintendo DS]], [[PlayStation Portable]], [[iPhone OS]]
|media            =
|requirements     =
|input            = Skārienjutīgais ekrāns
}}
'''''Grand Theft Auto: Chinatown Wars''''' ir [[datorspēle]], paredzēta [[Nintendo DS]], [[PlayStation Portable]] un [[iPhone OS]] <ref name="iphone">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.joystiq.com/2009/08/31/grand-theft-auto-chinatown-wars-breaking-into-iphones-this-fall/ |title=Grand Theft Auto: Chinatown Wars breaking into iPhones this fall - Joystiq |access-date={{dat|2009|10|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091104023021/http://www.joystiq.com/2009/08/31/grand-theft-auto-chinatown-wars-breaking-into-iphones-this-fall/ |archivedate={{dat|2009|11|04||bez}} }}</ref>, to izstrādājis [[Rockstar Leeds]] kopā ar [[Rockstar North]]. Tā ir trīspadsmitā spēle [[Grand Theft Auto (series)|''Grand Theft Auto'' series]], ceturtā spēle Nintendo konsolēm, un arī pirmā, kas domāta [[iPhone]] un [[iPod]]. Spēles darbība norisinās izdomātā pilsētā - [[Liberty city]], tās galvenais varonis ir ķīnietis Huangs Lī, kurš ierodas šeit, lai atriebtu sava tēva nāvi un aizvestu no viņa mantoto zobenu uz Brīvības pilsētu. Spēlē iekļauti jauni tēli un iespēja spēlēt ar [[Nintendo Wi-Fi]] savienojumu.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Bahreinas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Bahreinas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Frānsiss Blanfords
|     vārds_orig = ''Henry Francis Blanford''
|         attēls = Henry Francis Blanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Folkstona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = meteorologs, paleontologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Viljams Tomass Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Henrijs Frānsiss Blanfords''' (angļu. ''Henry Francis Blanford''; 1834—1893) ir [[Angļi|angļu]] — indiešu [[meteorologs]] un [[paleontologs]], [[Viljams Tomass Blanfords|Viljama Tomasa Blanforda]] brālis.

sentences:
'''Abatija''' ({{val|la|abbatia}}, no {{val|arc|abbā}} — 'tēvs') ir [[Mūku ordenis|mūku ordenim]] piederošs [[Katolicisms|katoļu]] [[klosteris]], ko vada [[abats]] (vīriešu klosteris) vai [[abate]] (sieviešu klosteris) un kas pakļaujas [[Bīskaps|bīskapam]], retāk tieši [[Romas pāvests|Romas pāvestam]]. Atsevišķas abatijas, kas nav pakļautas vietējam bīskapam, kopā ar savu teritoriju un [[Garīdzniecība|garīdzniekiem]] veido atsevišķās ({{val|la|abbas nullius}}) vai teritoriālās abatijas ({{val|la|abbas territorialis}}).
Cilvēkus, kuri uzturas šajos klosteros sauc par [[mūks|mūkiem]] vai [[mūķene|mūķenēm]].
Par abatiju sauc arī [[celtne|celtni]], kas kādreiz bijusi klostera [[Baznīca (celtne)|baznīca]] (piemēram, [[Vestminsteras abatija]] [[Londona|Londonā]]).

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Tycho Brahe''
| attēls = Tycho Brahe.JPG
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1546
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Skones lēne|Skone]], [[Dānija]], [[Dānija-Norvēģija]]
| m_gads = 1601
| m_mēnesis = 10
| m_diena= 24
| m_vieta = [[Prāga]], [[Svētā Romas impērija]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[astronoms]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Tiho Brahe''' ({{val|da|Tycho Brahe}}; dzimis {{dat|1546|12|14}} [[Knutstrupa|Knutstrupā]], [[Dānija|Dānijā]], miris {{dat|1601|10|24}} [[Prāga|Prāgā]]) bija dāņu [[astronoms]], [[astrologs]], [[Alķīmija|alķīmiķis]]. Viņa vārdā ir nosaukti krāteri uz Mēness un [[Marss (planēta)|Marsa]].

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Alveolārie līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[Mēle|mēli]] pret vai tuvu augšējai [[Alveola|alveolai]] (augšzobu smaganām). Alveolāri līdzskaņi var būt artikulēti ar mēles galiņu ([[apikāls līdzskanis]]) vai ar mēles lokanās priekšdaļas augšpusi ([[lamināls līdzskanis]]).<ref>{{Ladefoged}}</ref> Lamināli alveolāru artikulāciju reizēm kļūdaini sauc par [[dentāls līdzskanis|dentālu]], jo mēles gals skar vai redzams tuvu zobiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fumārskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1635
|kušanas temperatūra=287 °C
|viršanas temperatūra=[[sublimācija|sublimējas]]
}}
'''Fumārskābe''' (''trans''-butēndiskābe, ''trans''-1,2-etilēndikarbonskābe, allomaleīnskābe, boletīnskābe, lihenīnskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''cis''-[[izomērs]] ([[maleīnskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Fumārskābe ir ūdenī grūti šķīstoša balta kristāliska viela. Fumārskābes esterus un sāļus sauc par '''fumarātiem'''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Oļa Poļakova
|          Attēls = 2022_Olya_Polyakova_-_by_2eight_-_ZSC6310_(cropped).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Oļa Poļakova 2022. gadā
|        Dz_vārds = Oļha Poļakova
|      Pseidonīms = Oļa Poļakova
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1979|1|17}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Vinnica|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
|     Instrumenti = balss, klavieres
|            Gadi = 2000—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
* JRC
* Moon
* Best Music
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|https://polyakova.com.ua/}}
|         Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Oļha Poļakova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ольга Юріївна Полякова''; dzimusi [[1979. gads|1979.]] gada [[17. janvāris|17. janvārī]], [[Vinnica|Vinnicā]]),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tsn.ua/glamur/olya-polyakova-shokuvala-skilki-yiy-naspravdi-rokiv-ta-poyasnila-chomu-prihovuvala-sviy-vik-2078092.html|title=Оля Полякова шокувала, скільки їй насправді років, та пояснила, чому приховувала свій вік|website=ТСН.ua|access-date=2022-10-19|date=2022-06-03|language=uk}}</ref> labāk pazīstama kā '''Oļa Poļakova''', ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Blogeris|blogere]], TV raidījumu vadītāja, komiķe un [[aktrise]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Vasjuganas purvi
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = IV
 |           photo =
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Tomskas apgabals#Krievija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 40 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 75 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Krievija|Tomskas apgabals}}
 |    nearest_city = Novijvasjugana
 |            area = {{mērv|km²=53 000}}
 |     established = {{dat|2006|3|10|N|bez}}<ref name="oopt" />
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Tomskas apgabala dabas resursu un apkārtējās vides aizsardzības departaments
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences: Datorikā '''virtuālais asistents''' (virtuālais aģents) ir [[datorprogramma]], kas darbojas datorlietotāja vai citas programmas labā autoritātes attiecībās ([[angliski]] — ''agency''), kas cēlies no [[Latīņu valoda|latīņu]] saknes "agere" — darīt, jeb vienošanās veikt darbības kāda labā. Šādas darbības norāda uz autoritāti izlemt kura darbība ir piemērota, lai to veiktu.<ref>Nwana, H. S. (1996). "Software Agents: An Overview". Knowledge Engineering Review. 21 (3): 205—244. CiteSeerX 10.1.1.50.660. doi:10.1017/s026988890000789x</ref><ref>Schermer, B. W. (2007). Software agents, surveillance, and the right to privacy: A legislative framework for agent-enabled surveillance (paperback). 21. Leiden University Press. pp. 140, 205—244. hdl:1887/11951. ISBN 978-0-596-00712-6. Retrieved 2012-10-30.</ref> Virtuālie asistenti ir pazīstami kā "[[Robotprogrammatūra|boti]]", cēlies no vārda [[roboti]]. Tie var būt sasaistīti, lai izpilde ir sapārota ar robotu vai programmatūru, kā piemēram "chatbot" jeb, [[Sarunbots|čatbotu]] — izpildot telefonzvanus (piemēram, ''[[Siri]]'') vai citu datu apstrādes iekārtu. Virtuālie asistenti var būt autonomi vai strādāt kopā ar citiem asistentiem, kā arī cilvēkiem. Virtuālajiem asistentiem, kuri mijiedarbojas ar cilvēkiem (čatbotiem, cilvēk-robot mijiedarbības vidēm) var piemist cilvēkveidīgas īpašības kā dabiskās valodas saprastspēja un runasspēja, personalitāte vai humanoīda veidols (piemēram, ''[[Asimo]]'').

sentences: '''Mārketinga pētīšana''', arī '''Mārketinga pētījumi''' ir [[informācija]]s vākšanas, apstrādes, analīzes un izplatīšanas process, lai noteiktu [[Mārketings|mārketinga]] iespējas un problēmas, izstrādātu un novērtētu mārketinga aktivitātes un pilnveidotu mārketinga procesus.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{saistīts teksts}}
'''Krājumu vadība''' ir [[uzņēmums|uzņēmuma]] inventarizācijas teorija, modelis un prakse. Tās uzdevums ir veidot materiālu [[resurss|resursus]] vai patēriņa [[ražošana|ražojumu]] krājumus noteiktā laika intervālā. Krājumus veido, lai panāktu ikvienas organizācijas nepārtrauktu un efektīvu darbību.<ref>Inventory Management Explained: A focus on Forecasting, Lot Sizing, Safety Stock, and Ordering Systems, David J. Piasecki, {{ISBN|978-0-9727631-1-0}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Bronzas kareivis
|native_name   = ''Pronkssõdur''
|image         = Bronze Soldier of Tallinn, 2007.jpg
|caption       = Bronzas kareivis 2007. gadā
|map_image     = Tallina#Igaunija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 59 | latm  = 25 | lats  = 17.99 | latNS  = N
|longd = 24 | longm = 45 | longs = 55.67 | longEW = E
|location      = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 2 m
|begin         =
|complete      =
|open          = {{dat|1947|9|22|N|bez}}
|governing     =
|dedicated_to  =
|visitors      =
|public_transit=
|extra         =
}}
'''Bronzas kareivis''' ({{val|et|Pronkssõdur}}, {{val|ru|Бронзовый солдат}}) ir neformāls nosaukums pretrunīgi vērtētajam<ref name="PIW" /><ref name="BoIN" /> PSRS [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] memoriālam, kas atrodas [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Vagonu parks
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Vagonu parka stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Vagonu parka pieturas punkts Krustpils virzienā 2021. gadā
| karte = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Krustpils|Rīga—Krustpils]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      = Kalpaka parks (20. gs. 30. gados)
Rīga-Tehniskā
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 3 (1 neizmantota)
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 (posma Rīga-Pasažieru—
Jāņavārti ceļi) + depo ceļi
| adrese              = Rīga, Kalna iela, LV-1003
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 28 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 09 | longs = 31 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Rīgas Pasažieru stacija|Rīga]] (2 km)
 [[Jāņavārti]] (2 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Daugmale (stacija)|Daugmale]] (4 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 2
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Vagonu parks''' ir [[pieturas punkts]] [[Rīga|Rīgā]], [[Dārzciems|Dārzciema]] un [[Maskavas forštate|Maskavas forštatē]], [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|līnijā Rīga—Krustpils]]. Par Vagonu parku jeb Rīgas Tehnisko staciju sauc arī teritoriju, kurā atrodas SIA "[[Latvijas Ekspresis]]" struktūrvienība "Vagonu remonts" (bijušais Pasažieru vagonu depo)<ref>[http://www.l-ekspresis.eu/?sid=8 Vagonu remonts]</ref>, kā arī elektrovilcienu un dīzeļvilcienu stāvēšanas un apkopes parki. Abu virzienu pieturas punktu ēkas un peroni atrodas samērā lielā attālumā viens no otra un tos savieno gājēju tiltiņš pāri depo sliežu ceļiem, kas savieno divas Rīgas apkaimes — [[Mazā Matīsa iela|Mazo Matīsa ielu]] Dārzciemā un [[Kalna iela (Rīga)|Kalna]] un [[Lauvas iela|Lauvas ielu]] Maskavas forštatē.

sentences: '''12. jūlijs''' ir gada 193. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (194. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 172 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ļera Averbaha''' ({{val|ru|Лера Авербах}}, {{val|en|Lera Auerbach}}, īstajā vārdā '''Valērija Averbaha''' {{val|ru|Валерия Авербах}}; dzimusi 1973. gada 21. oktobrī [[Čeļabinska|Čeļabinskā]]) ir [[krievi|krievu]] komponiste, pianiste un dzejniece.

sentences: '''6174''' ir kārtas skaitlis starp skaitļiem 6173 un 6175. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 181E. Šim skaitlim piemīt šādas īpašības:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mordehajs Eliasbergs
|     vārds_orig = מרדכי אליאשברג
|         attēls = Mordechai_Eliasberg.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1817
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kauņas guberņa|Čeķisķe|td=Lietuva|Kauņas rajona pašvaldība}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Bauska|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = reliģisks un sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''21. janvāris''' ir gada 21. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 344 dienas (345 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''27. februāris''' ir gada 58. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 307 (308 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2636 Lasels
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Edvards Bouels
| discovered ={{Dat|1982|2|20}}
| alt_names = 1982 DZ, 1956 EO, 1972 FK, 1974 VP1, 1975 XO5
| mp_name = 2636
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=2636+Lassell 2636 Lassell (1982 DZ)]</ref>
| aphelion =3.2329 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.7739 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =3.0034 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.0764
| period =5.21 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =10.4725°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =11.5 H
| single_temperature=
}}
'''2636 Lasels''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1982]]. gadā atklāja [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[astronoms]] Edvards Bouels Louela observatorijas Andersona Mesas stacijā. Tas ir nosaukts [[Anglija|angļu]] astronoma [[Viljams Lasels|Viljama Lasela]] vārdā.<ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=2636 (2636) Lassell]</ref>
== Atsauces ==
{{Atsauces}}
[[Kategorija:Asteroīdi]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Roalds Dobrovenskis
|         vārds_orig = ''Роальд Добровенский''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1936
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļipeckas apgabals|Jeļeca}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievs]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Velta Kaltiņa]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, tulkotājs, publicists
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|krievu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Roalds Dobrovenskis''' ({{val|ru|Роальд Григорьевич Добровенский}}; dzimis {{dat|1936|9|2}})<ref name="lat">{{LAT e|2|246}}</ref> ir [[krievi|krievu]] [[rakstnieks]], tulkotājs, publicists. [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda loceklis (2002).

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Simelue
|attēls              = Approaching storm at Lasikin Beach.jpg
|attēla paraksts     = Negaiss Simelues liedagā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sumatra
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Simeulue''
''Pulo Simeuluë''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 2 |latm= 38 |lats= |latNS= N
|longd= 96 |longm= 05 |longs= |longEW=E
|platība             = 1754
|garums              = 100
|platums             = 27
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 567
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Rietumsumatra]]
|iedzīvotāji         = 93 762 (2021)
|blīvums             = 51,0
|pamatiedzīvotāji    = [[simaluri]]
|valsts lielpilsēta  = [[Sinabana]]
|piezīme =
}}
'''Simelue''' ({{val|id|Pulau Simeulue}}, {{val|ace|Pulo Simeuluë}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Administratīvi ietilpst [[Ačeha]]s reģionā, kur veido atsevišķu apriņķi. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Sinabana]] (28 927 iedzīvotāji) salas dienvidaustrumos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[simaluri]], kas radniecīgi tālāk dienvidos esošās [[Niasa]]s salas iedzīvotājiem.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas 4. pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Tirzas iela (Rīga)|Tirzas iela]] 2, [[Rīga]] {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 17 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 13 | longs = 22 | longEW = E
|established           =
|headmaster             = Inta Pastere
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 173 (2018)
|language               = latviešu, krievu
|revenue                =
|homepage               = {{url|https://www.r4sips.lv}}
}}

sentences: '''Ģipšdolomīts''' ir [[nogulumiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[Dolomīts|dolomīta]] un [[Ģipsis|ģipša]], kur dominē dolomīts. Ģipšdolomīts veidojas, [[hidratācija|hidratējoties]] [[anhidrītdolomīti]]em. Tāpat tas var izveidoties, vienlaicīgi nogulsnējoties dolomītam un ģipsim vai arī dolomīta nogulumiem sekundāri pārģipšojoties.<ref>Геологический словарь, Том первый: Гипсо-доломит. Москва, Недра. 1978; 169. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] ģipšdolomīts ir sastopams [[Augšdevons|augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos, kas veidojušies jūras [[Regresija (ģeoloģija)|regresijas]] fāzē. Tas var kļūt arī par saistvielu jeb dabisko [[Cements|cementu]] [[smilšakmeņi]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džonatans
 |    vārds_orig = ''Jonathan''
 |        attēls = Jonathan-plantation-house.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Džonatans 2021. gada aprīlī
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1832
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Seišelas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[File:Flag of Saint Helena.svg|25px]] [[Svētās Helēnas sala]]
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Džonatans''' (izšķīlies ap  1832. gadu)<ref>https://www.bbc.com/news/magazine-26543021</ref> ir [[Seišelu salu milzu bruņurupucis]] (Aldabrachelys gigantea hololissa), [[Aldabras milzu bruņurupuča]] (Aldabrachelys gigantea) pasuga. Tiek lēsts, ka viņa aptuvenais vecums ir 191 gads 2024. gadā, padarot viņu par [[vecāko zināmo dzīvo sauszemes dzīvnieku]].<ref>https://www.foxnews.com/science/the-fascinating-sex-life-of-jonathan-the-185-year-old-giant-tortoise</ref><ref>https://www.guinnessworldrecords.com/news/2019/2/introducing-jonathan-the-worlds-oldest-animal-on-land-561882</ref> Džonatans dzīvo [[Svētās Helēnas Sala|Svētās Helēnas salā]], [[Britu aizjūras teritorijas|Lielbritānijas aizjūras teritorijā]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidos.
== Vēsture ==
[[Bruņurupucis]] Džonatans, izšķīlies apmēram 1832. gadā, kopā ar trim citiem bruņurupučiem aptuveni 50 gadu vecumā tika atvests uz Svētās Helēnas salu no Seišelu salām [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]].<ref>https://www.smithsonianmag.com/smart-news/at-190-jonathan-the-tortoise-is-the-worlds-oldest-living-land-animal-180979514/</ref> Bruņurupucim vārdu 1930. gados deva [[Svētās Helēnas sala]]s gubernators sers [[Spensers Deiviss]], un bruņurupucis ir nodzīvojis 31 gubernatora pilnvaru termiņu. Džonatans turpina dzīvot ''Plantation House'', gubernatora oficiālās rezidences teritorijā; kur par viņu rūpējas Svētās Helēnas salas valdība.
== Vecums ==
Bruņurupuča vecums tiek lēsts, jo viņš bija "pilnībā nobriedis", kad 1882. gadā tika nogādāts Svētās Helēnas salā. "Pilnīgi nobriedis" nozīmē vismaz 50 gadus vecu, dodot viņam izšķilšanās datumu ne vēlāk kā 1832. gadā.<ref>https://www.guinnessworldrecords.com/world-records/511806-oldest-living-land-animal</ref> Fotogrāfija ar Džonatanu, kas sākotnēji tika uzskatīta par 1902. gada attēlu, patiesībā ir datēta ar 1886. gadu,<ref>Hollins, Jonathan (8 April 2016). "Your Opinion Counts" (PDF). The St Helena Independent. Retrieved 29 July 2017</ref> kurā Džonatans ir redzams četrus gadus pēc viņa ierašanās Svētajā Helēnā. No fotogrāfijas veiktie mērījumi liecina, ka viņš bija pilnībā nobriedis 1886. gadā.
[[File:Jonathan and another tortoise, St Helena.png|thumb|Džonatans (pa kreisi) ar citu milzu bruņurupuci (1886) (vecumā no 53 līdz 54 gadiem)<ref>https://www.bbc.co.uk/programmes/p03v1kys/p03v1h5t</ref>]]
2022. gadā Džonatana aptuvenais vecums pārsniedza bruņurupuča vecumu, ko [[Ginesa rekordu grāmata|Ginesa rekordu grāmata]] bija atzinusi par visu laiku vecāko reģistrēto bruņurupuci – [[Tu'i Malila]], kurš nomira [[Tonga|Tongā]] 1966. gadā 189 gadu vecumā. [[Advaita]], Aldabras milzu bruņurupucis, kas nomira 2006. gadā, Alipuras zooloģiskajā dārzā [[Kolkata|Kolkatā]], Indijā, nodzīvoja līdz 255 gadu vecumam, taču tas nav apstiprināts.<ref>https://www.cbsnews.com/news/250-year-old-tortoise-dies-in-india/</ref>
== Pēc 2015. gada ==
2015. gada decembrī Svētās Helēnas salas veterinārārsts Džo Holinss sacīja, ka Džonatans ir "dzīvs un vesels [..] Viņš ir akls no [[katarakta]]s, zaudējis ožu un tāpēc nevar atrast pārtiku, taču viņam ir saglabājusies lieliska dzirde." 2016. gada janvārī [[BBC]] ziņoja, ka Džonatanam tika ieviesta jauna [[diēta]], kuras mērķis bija saglabāt viņa veselību un pagarināt viņa mūžu.<ref>https://www.bbc.com/news/av/science-environment-35268755</ref> Lielā vecuma dēļ Džonatans pavada dienas, kopā ar citiem bruņurupučiem gandrīz visu, tostarp ēdot, guļot un pārojoties.<ref>https://www.huffpost.com/archive/au/entry/the-oldest-animal-in-the-world-is-probably-gay_au_5cd37ec1e4b0acea9501ab87</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokijs
| attēls                   = Rocky poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rocky''
| žanrs                    = sporta drāma
| režisors                 = [[Džons Evildsens]]
| producents               =
* Roberts Čartofs
* Ērvins Vinklers
| scenārija autors         = [[Silvestrs Stallone]]
| galvenajās lomās         =
* Silvestrs Stallone
* [[Talija Šaira]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Karls Vezers]]
* [[Bērdžess Meredits]]
| mūzika                   = [[Bills Kontī]]
| operators                = [[Džeimss Kreibs]]
| montāža                  =
* [[Ričards Helsi]]
* [[Skots Konrads]]
| studija                  = ''United Artists''
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1976|12|3}}
| ilgums                   = 119 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|225 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Rokijs 2]]"
}}
'''"Rokijs"''' ({{val|en|Rocky}}) ir 1976. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Evildsens]]. Galveno lomu atveido [[Silvestrs Stallone]]. Filma saņēmusi [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvu]] kategorijā [[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|"Labākā filma"]]. Filmas režisors Džons Evildsens saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā [[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākais režisors]]. Filmas montāžas autori [[Ričards Helsi]] un [[Skots Konrads]] saņēma balvu par [[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labāko montāžu]]. Bez tam filma bija nominēta vēl septiņās kategorijās, tai skaitā Silvestrs Stallone bija nominēts gan kā scenārija autors, gan kā labākais aktieris.

sentences: '''22. maijs''' ir gada 142. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (143. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 223 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Sorgo
|           attēls = Sorghum.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Parastais sorgo (''Sorghum bicolor'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|      apakšdzimta = Panicoideae
|   apakšdzimta_lv = Prosaugu apakšdzimta
|            cilts = Andropogoneae
|         cilts_lv =
|            ģints = Sorghum
|         ģints_lv = Sorgo
|         binomial = Sorghum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = iespējams [[Āfrika]]<ref name="britannica"/>
|       iedalījums = aptuveni 30 sugas
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''2004. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanas''' ({{val-zh|第十一任中華民國總統、副總統選舉}}) bija trešās [[prezidents|prezidenta]] un [[viceprezidents|viceprezidenta]] vēlēšanas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] vēsturē, kuras notika {{dat|2004|03|20}}, bet kopš [[1947]]. gadā pieņemtās [[Ķīnas Republikas konstitūcija]]s tās bija jau 11. [[vēlēšanas]]. Šajā pašā dienā notika konsultatīvs [[referendums]] par attiecībām ar [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republiku]].

sentences: '''Karneols''' (no {{val|la|cornus}} — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (''carne'') nosaukumu) jeb '''serdoliks''' (no {{val|ru|сердолик}} — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas [[halcedons]]. Karneolam raksturīgo krāsu rada [[dzelzs]] oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Plimutas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathedral_Church_of_St_Mary_and_St_Boniface.jpg
| image_size            =
| caption               = Plimutas katedrāle
| map_type              = Anglija#Apvienotā Karaliste
| map_size              =
| map_label             = Plimutas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 50.3737
| longd                 = -4.1516
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Devona|Plimuta}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džozefs Hansoms]] (''Joseph Hansom'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856. gads
| year_completed        = 1858. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Plimutas katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1350966"
}
</mapframe>
'''Plimutas katedrāle''' ({{val|en|Plymouth Cathedral}}) jeb '''Svētās Marijas un Svētā Bonifācija katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Saint Mary and Saint Boniface}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s dienvidrietumos, [[Devona]]s grāfistes [[Plimuta]]s pilsētā. 1858. gadā celtā baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Plimutas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Svētais Jāzeps''' ({{val|he|יוֹסֵף}}, {{val|el|Ἰωσήφ}}) [[kristietība|kristietībā]] ir [[Jēzus Kristus]] audžutēvs un viņa mātes [[Jaunava Marija|Marijas]] vīrs. Viņa dzīve ir aprakstīta [[Bībele]]s [[Jaunā Derība|Jaunajā Derībā]], galvenokārt [[Matejs (apustulis)|Mateja]], [[Lūka (evaņģēlists)|Lūkas]] un [[Apustulis Jānis|Jāņa]] [[evaņģēlijs|evaņģēlijos]]. Atšķirībā no [[Jēzus Kristus|Jēzus]] un [[Jaunava Marija|Marijas]], Jāzepa vārds evaņģēlijos sastopams retāk. Jāzepu kā svēto godā [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]], [[pareizticība|Austrumu ortodoksālā]] un [[Anglikānisms|anglikāņu]] baznīcas.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Bruno Tauts
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1880|05|04}}
| location = [[Kēnigsberga]], [[Vācijas Impērija]]<br />([[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
| deathdate = {{dat|1938|12|24}}
| deathplace =  [[Stambula]], {{TUR}}
| nationality = [[ebrejs]]
| field = [[arhitektūra]]
| training =
| movement = [[ekspresionisms]], [[modernisms]]
| famous works = [[modernisms|modernistiskās]] [[Berlīne]]s dzīvojamās ēkas (1913-1930)
| influenced by = [[Teodors Fišers]], [[Valters Gropiuss]]
| influenced = [[Valters Gropiuss]], [[Lekorbizjē]]
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
{{navbox
|name = Šaaņsji
|title = [[Šaaņsji]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Aņkana]]
* [[Baodzji]]
* [[Haņdžuna]]
* [[Jaņaņa]]
* [[Juliņa]]
* [[Sjaņjana]]
* '''[[Sjiaņa]]'''
* [[Šanluo]]
* [[Tunčuaņa]]
* [[Veinaņa]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Šaaņsji]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
s ceļā rada diploīdas (nevis haploīdas, kā parasti) [[gameta]]s, kas pašapaugļojoties dod tetraploīdu [[zigota|zigotu]]]]
'''Poliploīdija''' ({{Val-el|polyploos}} - daudzkārtīgs + ''eidos'' - veids) ir [[hromosoma|hromosomu]] skaita vairākkārtīga palielināšanās [[eikariots|eikariotu]] [[šūna|šūnu]] hromosomu komplektos. Parasti šūnās ir vienkāršs ('''haploīds''') vai divkāršs ('''diploīds''') hromosomu komplekts (sk. [[ploiditāte]]). Dažādu [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] traucējumu dēļ var rasties trīskāršs (triploīds), četrkāršs (tetraploīds), seškāršs (heksaploīds) u.t.t hromosomu komplekts. Var būt arī daļēja poliploīdija ('''aneiploīdija''' jeb '''heteroploīdija'''), kad daudzkāršojas nevis viss [[genoms]], bet tikai dažas hromosomas.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''ATL-1''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              =
| KA_veids               = tehnoloģiju un [[radioamatierisms|radioamatieru]] pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[PocketQube]]'' ''2p''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]], {{HUN}}
| Lielākie_izgatavotāji  = Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte, ''ATL Kft.'' {{HUN}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|12|6|SK}} 08:18 ''UTC''
| Nesējs                 = ''[[Electron (nesējraķete)|Electron]]''
| Starta_vieta           =
| Starta_laukums         = ''Rocket Lab Launch Complex 1''
| Starta_valsts          = {{NZL}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[ALE-2]]'', ''[[SMOG-P]]'', ''[[FossaSat 1]]'', ''[[NOOR 1A]]'', ''[[NOOR 1B]]'', ''[[TRSI Sat]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 0,5 kg
| Enerģija               =
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = nē
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          = LEO
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 =
}}
'''''ATL-1''''' bija [[Ungārija]]s tehnoloģiju un [[radioamatierisms|radioamatieru]] [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]]. To izgatavoja [[Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitāte]] un uzņēmums ''ATL Kft.'' Pavadonis orbītā tika palaists 2019. gada 6. decembrī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Graeca0005.JPG
| att_nosaukums = [[Vidusjūras bruņurupucis]] (''Testudo graeca'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņurupuči
|    apakškārta = Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
|      binomial = Cryptodira ([[Cope]], 1868)
|    iedalījums =
*Infrakārta ''[[Eucryptodira]]''
*Infrakārta †''[[Paracryptodira]]''
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cryptoderes'' Duméril & Bibron, 1834<ref name=rod>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |title=Turtles of the world, 2011 update: Annotated checklist of taxonomy, synonymy, distribution and conservation status |access-date={{dat|2012|01|22||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/64t6NrOyR?url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |archivedate={{dat|2012|01|22||bez}} }}</ref>
*''Cryptodera'' Lichtenstein, 1856
*''Cryptodiramorpha'' Lee, 1995
*''Pancryptodira'' Joyce, Parham, & Gauthier, 2004
}}
'''Slēptkakla bruņurupuči''' jeb '''slēptkakla bruņrupuči''' (''Cryptodira'')<ref name=rod/> ir [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') apakškārta, kurai pieder lielākā daļa mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu. Visi [[Ziemeļamerika]]s, [[Eiropa]]s un [[Āzija]]s bruņurupuči pieder šai apakškārtai,<ref name=atl/> bet slēptkakla bruņurupuču sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Arī [[Latvija]]s vienīgā bruņurupuču suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}} pieder pie slēptkakla bruņurupuču apakškārtas. Mūsdienās dzīvojošās vai salīdzinoši nesenā pagātnē izmirušās dzimtas tiek iedalītas ''[[Eucryptodira]]'' infrakārtā, bet izmirušās arhaiskās dzimtas ''[[Paracryptodira]]'' infrakārtā.<ref name=haa/>

sentences:
[[File:VIII. Internationales Finale in Warschau 2014.JPG|thumb|VIII. rahvusvaheline finaal Varssavis (Poola), 17.10.2014]]
{{atveidošana}}
"'''Pasaules jaunatne debatē''' (''Jugend debattiert international'') - konkurss Centrālās un Austrumeiropas valstīs” ir skolēnu konkurss vācu valodā, kas norisinās [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Čehija|Čehijā]], [[Krievija|Krievijā]] ([[Maskava|Maskavā]] un [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]) [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Ungārija|Ungārijā]]. No 2016. gada projektā piedalīsies arī [[Slovākija]] un [[Slovēnija]]. Konkurss ir [[Gētes institūts|Gētes institūta]], fonda "[[Erinnerung, Verantwortung und Zukunft]]”, sabiedriskā labuma organizācijas „[[Hertie-Stiftung]]” un Vācijas skolu sistēmas ārvalstīs pārvaldes projekts. Konkursa dalībvalstīs ir arī vietējie atbalstītāji: Polijā tas ir Vācu-poļu sadarbības fonds, Čehijā – Vācu-čehu nākotnes fonds, Ukrainā – Kličko fonds, Lietuvā – Lietuvas Skolēnu informācijas un tehnikas centrs, Ungārijā – Hannsa Zeidela fonds, E.ON Hungaria, Audi akadēmija, Ungārijas Vāciešu pašpārvalde un Konrāda Adenauera fonds.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija bromīda kristālrežģis

Pulverveida kālija bromīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7758-02-3
|      ķīmiskā formula = KBr
|              molmasa = 119,01
|              blīvums = 2750
|  kušanas temperatūra = 1007 K (734 °C)
| viršanas temperatūra = 1708 K (1435 °C)
| šķīdība ūdenī        = 53,5 g/100 ml (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija bromīds''' (KBr) ir balta, [[kristāls|kristāliska]] viela, kas šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir [[bromūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] sāls.

sentences:
{| style="float: right; border: 1px solid #ccc; margin: 0.5em 0pt 0.8em 1.4em; padding: 3px !important; width: 75px;"
! [[Periodiskās tabulas grupa|Grupa]] →!! VIIIA
|-
! ↓ [[Periodiskās tabulas periods|Periods]]
|-
! [[1. perioda elementi|1]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 2
[[Hēlijs|He]]
|-
! [[2. perioda elementi|2]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 10
[[Neons|Ne]]
|-
! [[3. perioda elementi|3]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 18
[[Argons|Ar]]
|-
! [[4. perioda elementi|4]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 36
[[Kriptons|Kr]]
|-
! [[5. perioda elementi|5]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 54
[[Ksenons|Xe]]
|-
! [[6. perioda elementi|6]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 86
[[Radons|Rn]]
|-
! [[7. perioda elementi|7]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 118
[[Oganesons|Og]]
|-
|}

sentences: '''Top40 valstu uzskaitījums pēc militārajiem izdevumiem''' parāda 40 [[valstis]] ar lielāko militāro budžetu savu bruņoto spēku uzturēšanai.

sentences: '''Autotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''αὐτός'' (''autos'') — 'pats' un ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''producenti''' ir [[organisms|organismi]], kuri no vienkāršām [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] var sintezēt sarežģītus organiskus savienojumus, piemēram, [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[tauki|taukus]] un [[olbaltumvielas]]. Tas var notikt, izmantojot gaismas enerģiju ([[fotosintēze]]) vai iegūstot enerģiju no [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] ķīmisko reakciju ceļā ([[hemosintēze]]).

sentences: {{Citas nozīmes|organisku nogulu|Kūdra (nozīmju atdalīšana)|Kūdra}}

sentences: '''Daļskaitlis''' ir [[skaitlis]], kas raksturo kādu noteiktu daļu no viena veseluma. Daļskaitļus var pierakstīt dažādi, piemēram, <math>\tfrac{1}{4}</math>, 1{{Unicode|⁄}}4 vai 1/4. Virs [[daļsvītra]]s esošo skaitli sauc par skaitītāju (raksturo daļu skaitu), bet zem daļsvītras esošo skaitli — par saucēju (raksturo daļas lielumu).

sentences:
{{Upes infokaste
 | attēls             = Rio Douro - Portugal (32615481975) (cropped).jpg
 | paraksts           = Douru Portugāles vīna reģionā
 | nosaukums          = Douru (Dvero)
 | citvaloda          = es
 | oriģinālnosaukums  = Duero
 | citvaloda1         = pt
 | oriģinālnosaukums1 = Douro
 | izteka             = Ibērijas kalni
 | ieteka             = [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]
| sāk_plat_d=42 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=38 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=2 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=41 | iet_plat_m=08 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=40 | iet_gar_s=10 | iet_gar_EW=W
 | baseina_valstis    = {{ESP}}<br />{{POR}}
 | garums             = 938
 | gada_notece        = 20
 | baseins            = 984 000
 | pietekas           = Pisverga, Esla, Tormesa
  | vietaskarte       = Spānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo01.jpg
 | att_nosaukums = [[Parastais krupis]] (''Bufo bufo'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 |      binomial = Bufo <small>([[François-Alexandre de Garsault|Garsault]], 1764)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Batrachus''
*''Phryne''
*''Pegaeus''
*''Platosphus''
*''Bufavus''
*''Torrentophryne''
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Echinochloa crus-galli 2006.08.27 15.00.29-p8270054.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Echinochloa
| ģints_lv = Gaiļsāres
| suga = Echinochloa crusgalli
| suga_lv = Parastā gaiļsāre
| binomial = Echinochloa crusgalli
| autors = (L.) P.Beauv.
| sinonīmi = Panicum crusgalli ''L.''
}}
'''Parastā gaiļsāre''' ({{val|la|Echinochloa crusgalli}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas plaši sastopama abu pusložu [[Mērenā josla|mērenajā]] un [[Tropu josla|tropu klimata joslā]], tomēr plašāk [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga sastopama nereti visā teritorijā.

sentences: '''Sfēriska govs''' ir humoristiska [[metafora]] ļoti vienkāršotiem sarežģītu parādību zinātniskiem modeļiem.<ref name="nasa">{{Tīmekļa atsauce|url=http://lheawww.gsfc.nasa.gov/docs/xray/research/snrs/spherical_cow.html|title=Spherical Cows|last=Shelton, Robin|last2=Cliffe, J. Allie|access-date={{dat|2022|09|03||bez}}|archive-date={{dat|1999|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/19991009000912/http://lheawww.gsfc.nasa.gov/docs/xray/research/snrs/spherical_cow.html}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nautil.us/|title=Nautilus | Science Connected|website=Nautilus|date=February 7, 2021}}</ref> Metafora, kuras izcelsme ir [[Teorētiskā fizika|teorētiskajā fizikā]], raksturo fiziķu tieksmi reducēt problēmu līdz vienkāršākajai iedomājamai formai, lai padarītu aprēķinus izpildāmākus, pat ja to vienkāršošana ierobežo modeļa pielietošanu realitātē.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Mesaorija
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = View of Pentadaktylos and Mesaoria.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Skats no Masaorijas uz Pentadaktila kalnu
 |        vietaskarte = Kipra#Vidusjūra
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | latd  = 35.166667 | latNS  = N
| longd = 33.666667 | longEW = E
 |          atrašanās = {{CYP}}<br>{{Flag|Ziemeļkipra}}
 |              svars =
 |            platība = ap 1000 km²
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
  |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Seišelas]]
[[Kategorija:Fauna pēc valsts]]

sentences:
{{cita nozīme|simbolu|literatūras žurnālu|Karogs (žurnāls)}}
.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Glenday |first=Craig |title=Guinness World Records 2010: The Book of the Decade|publisher=[[Jim Pattison Group]]|page=119|year=2009}}</ref>]]
'''Karogs''' ir noteiktas formas (visbiežāk taisnstūrveida) simbols, kurā ir izmantotas dažādas krāsas un reizēm arī dažādi simboli. Praktiski izgatavots, tas ir [[audums|auduma]] gabals attiecīgajās krāsās ar attiecīgajiem simboliem, parasti iestiprināts karoga kātā.

sentences:
[[Kategorija:Eiropas reljefa formas]]
[[Kategorija:Kalni]]

sentences:
dzīvības zonu klasifikācijas sistēma faktiski ir klimata klasifikācijas sistēma.]]
'''Klimata klasifikācijas''' sistēma ir kāds noteikts veids, kā grupēt pasaulē sastopamos [[klimats|klimatus]]. Klimata klasifikācija var būt cieši saistīta ar atbilstošām augu un dzīvnieku ekosistēmām, jo klimats vistiešākajā veidā iespaido ģeogrāfiskās vietas bioloģisko dzīvi. Vispopulārākā klimata klasifikācijas shēma droši vien ir [[Kepena klimata klasifikācija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Two_adult_Guinea_Pigs_(Cavia_porcellus).jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Caviidae
|     dzimta_lv = Jūrascūciņu dzimta
|         ģints = Cavia
|      ģints_lv = Jūrascūciņas
|          suga = C. porcellus
|       suga_lv = Jūrascūciņa
|      binomial = Cavia porcellus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      sinonīmi =
* Mus porcellus
* Cavia cobaya
* Cavia anolaimae
* Cavia cutleri
* Cavia leucopyga
* Cavia longipilis
|   kategorijas = nē
}}

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] par '''naturāliem skaitļiem''' sauc [[skaitlis|skaitļus]] 1, 2, 3, ... (dažreiz tiek iekļauta arī [[nulle]]). Divi galvenie naturālo skaitļu lietošanas mērķi ir [[skaitīšana]] (piemēram, rokai ir 5 pirksti) un [[sakārtošana]] (piemēram, 3. sportists, kas sasniedza finišu). Naturālos skaitļus formāli [[definīcija|definē]] ar [[Peano aksiomas|Peano aksiomu]] palīdzību.

sentences: '''Marsieši''' ({{val|en|The Martians}}) bija [[humors|humoristisks]] nosaukums [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Ungārija]]s zinātniekiem, pārsvarā [[fiziķis|fiziķiem]] un [[matemātiķis|matemātiķiem]], kas 20. gadsimta sākumā no Ungārijas bija emigrējuši uz [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.press.umich.edu/4655298/martians_daughter|title=The Martian's Daughter|publisher=University of Michigan Press}}</ref> Šajā zinātnieku grupā bija tādi ievērojami zinātnieki kā [[Teodors fon Kārmāns]], [[Džons fon Neimans]], [[Pols Halmošs]], [[Jūdžīns Vīgners]], [[Edvards Tellers]], [[Džordžs Poulje]] (''Pólya György''), [[Deniss Gabors]], [[Pāls Erdēšs]]. Tā viņus pa jokam nodēvēja fiziķis [[Leo Silārds]], kas pats arī piederēja šai grupai. Silārds kā atbildi uz [[Fermi paradokss|Fermi paradoksu]] par neatbilstību starp varbūtības aprēķiniem par ārpuszemes civilizāciju eksistēšanu un zinātnisku pierādījumu trūkumu par kontaktiem ar šādām civilizācijām piedāvāja šādu izskaidrojumu: "Viņi jau ir starp mums: tikai sauc sevi par ungāriem".

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valters Caps
|     vārds_orig = ''Walter Zapp''
|         attēls = Valters Caps.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Biningena]], {{flaga|Šveice}} [[Šveice]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[izgudrotājs]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
{{Inženiera infodaļa
|     inž_nosauk = Konstruktora
|         nozare = fototehnika
|   darba_vietas = [[VEF|Valsts elektrotehniskā fabrikā (VEF)]]
Minox GmbH
|      izglītība = [[autodidakts]]
|       projekti =
|    izgudrojumi = [[Minox]] [[fotoaparāts]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Valters Caps''' ({{val-de|Walter Zapp}}; {{Dat VS|{{dat|1905|9|4|N}}|{{dat||8|22|N}}}} — {{dat|2003|07|17|N}}) bija  fototehnikas konstruktors, [[fotoaparāts|fotoaparāta]] "[[Minox]]" izgudrotājs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Kovaļevskis
| vārds_orig = Александр Онуфриевич Ковалевский
| attēls = Brockhaus and Efron Encyclopedic Dictionary B82 12-3.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}
| dz_gads = 1840
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 19
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Sanktpēterburga|Pēterburgā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Vladimirs Kovaļevskis]] (paleontologs)
([[Sofija Kovaļevska]] — brāļasieva)
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kazaņas Universitāte]], [[Kijivas Universitāte]], [[Jaunkrievijas Universitāte (Odesā)]]
| alma_mater = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[entomoloģija]]
| pasniedzēji = [[Roberts Bunzens]], [[Francis Leidigs]]
| studenti =
| sasniegumi = Pirmais aprakstījis gastrulācijas fāzi embrija attīstībā
| apbalvojumi = [[Kārlis Ernsts fon Bērs|Kārļa Ernsta fon Bēra]] balva (1871), Pēterburgas Ķeizariskās Zinātņu akadēmijas loceklis (1890)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kovaļevskis''' ({{val|ru|Александр Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1840|11|19}}|{{dat||11|7}}}}, miris {{dat VS|{{dat|1901|11|22}}|{{dat||11|9}}}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[embriologs]], kas pirmais aprakstīja gastrulācijas fāzi embrija attīstības agrīnajā stadijā. [[Bezmugurkaulnieki|Bezmugurkaulnieku]] salīdzinošās embrioloģijas un fizioloģijas pamatlicējs.

sentences: '''Aleirīti''' (no sengr. ''ἄλευρον'' - "milti") ir irdeni [[drupu ieži |drupu ieži]], kas sastāv pārsvarā no [[Kvarcs|kvarca]], [[Laukšpats|laukšpata]] un [[vizla]]s graudiņiem, kuru izmērs ir 0,1 — 0,01 [[Milimetrs|mm]] (pēc citas klasifikācijas 0,05 — 0,005 mm)<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|41}}</ref>, tādējādi [[granulometrija|granulometriski]] ierindojoties starp [[māli]]em un [[Smiltis|smiltīm]]. Tie tiek dalīti rupjgraudainos (0,1 — 0,05 mm), vidēji graudainos (0,05 — 0,025 mm) un smalkgraudainos (0,025 — 0,01 mm) aleirītos, bet pēc piemaisījumu sastāva mālainos, vizlainos un citos aleirītos. Šie ieži veidojas [[Jūra|jūrās]], krasta [[zemūdens nogāze|zemūdens nogāžu]] apakšdaļā, [[Ledājs|ledāju]] kušanas ūdeņu [[Ezers|ezeros]], dažu [[Upe|upju]] [[Paliene|palienēs]] un citur. [[Litifikācija]]s procesā no aleirītiem var izveidoties [[aleirolīti]]. Aleirīti ir plaši sastopami Latvijas [[Kvartārs|kvartāra]] [[Limnoglaciālie nogulumi|limnoglaciālajos nogulumos]]. Praktiski aleirīti var tikt izmantoti [[Cements|cementa]] ražošanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ričards Džūels
| operators =
| attēls = Richard Jewell Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents = * Tims Mūrs
* Džesika Meiere
* Kevins Mišers
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* Dženifere Deivisone
* [[Džoana Hills]]
* Klints Īstvuds
| scenārijs = [[Billijs Rejs]]
| aktieri = * [[Pols Volters Hauzers]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Olīvija Vailda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Richard Jewell''
| studija = * ''Malpaso Productions''
* ''Appian Way Productions''
* ''Misher Films''
* ''75 Year Plan Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|11|20}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|44,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2903213569/|title=Richard Jewell |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ričards Džūels"''' ({{Val|en|Richard Jewell}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Volters Hauzers]], [[Sems Rokvels]], [[Ketija Beitsa]], [[Džons Hemms]] un [[Olīvija Vailda]]. Filma ir balstīta uz žurnāla ''[[Vanity Fair]]'' 1997. gada rakstu ''American Nightmare: The Ballad of Richard Jewell'' un 2019. gada grāmatu ''The Suspect: An Olympic Bombing, the FBI, the Media, and Richard Jewell, the Man Caught in the Middle''.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.npr.org/2019/12/12/785587180/sneer-campaign-richard-jewell|title=Sneer Campaign: 'Richard Jewell'|work=NPR|access-date=2022-09-30|date=2019-12-12|last=Klimek|first=Chris|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://archive.vanityfair.com/article/share/1fd2d7ae-10d8-474b-9bf1-d1558af697be|title=AMERICAN NIGHTMARE: The Ballad of RICHARD JEWELL {{!}} Vanity Fair {{!}} February 1997|last=Brenner|first=Marie|website=Vanity Fair {{!}} The Complete Archive|access-date=2022-09-30|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/64218644-the-suspect|title=The Suspect|website=www.goodreads.com|access-date=2022-09-30}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theguardian.com/film/2019/dec/13/richard-jewell-kathy-scruggs-olivia-wilde-irresponsible|title=Richard Jewell pushes a damaging myth about female journalists. Stop defending it {{!}} Benjamin Lee|website=the Guardian|access-date=2022-09-30|date=2019-12-14|language=en}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2019/12/12/business/media/richard-jewell-kathy-scruggs.html|title=Clint Eastwood’s ‘Richard Jewell’ Is at the Center of a Media Storm|work=The New York Times|access-date=2022-09-30|date=2019-12-12|last=Tracy|first=Marc|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Kūpers''' (no {{val|en|Cooper}}) var būt:

sentences:
{{cita nozīme|izplatītu kultūraugu pasaulē un Latvijā|graudzāļu dzimtas ģinti|auzas (ģints)}}
{{BioTakso infokaste
|   nosaukums = Sējas auzas
|    binomial = Avena sativa
|      autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|      attēls = Kaura.jpg
|      valsts = Plantae
|   valsts_lv = Augi
|        tips = Magnoliophyta
|     tips_lv = Segsēkļi
|       klase = Liliopsida
|    klase_lv = Viendīgļlapji
|       rinda = Poales
|    rinda_lv = Graudzāļu rinda
|      dzimta = Poaceae
|   dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|       ģints = Avena
|    ģints_lv = Auzas
|     ģints_r = Auzas (ģints)
|        suga = A. sativa
|     suga_lv = Sējas auzas
|      suga_r = Auzas
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|ķīmisku īpašību|parfimēriju|smaržas}}
{{citas nozīmes|ķīmisku īpašību|Aromāts (nozīmju atdalīšana)|aromāts}}
'''Smarža''' jeb '''aromāts''' ir vielas ķīmiskā īpašība, kuru var uztver ar [[oža]]s orgāniem. Smaržas uztveršanu nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt smaržas, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir citādāki.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 11
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 1
|              simbols = Na
|             atommasa = 22,98977
|   valences elektroni = [Ne]3s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Metālisks nātrijs un nātrija jonu radītā liesmas krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
|  elektronegativitāte = 0,93
|              blīvums = 968
|  kušanas temperatūra = 370,87 K (97,72 °C)
| viršanas temperatūra = 1156 K (883 °C)
}}
'''Nātrijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Na''' un atomskaitli 11. Nātrijs ir [[sārmu metāli|sārmu metāls]]. Nātrijs dabā brīvā veidā nav sastopams, jo aktīvi reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] (veidojot [[nātrija oksīds|oksīdu]] Na2O un [[nātrija peroksīds|peroksīdu]] Na2O2) un [[ūdens|ūdeni]] (veidojot [[nātrija hidroksīds|hidroksīdu]] NaOH). Lielākā daļa nātrija savienojumu šķīst [[ūdens|ūdenī]] vai reaģē ar to. Kā jau visi sārmu metāli, nātrijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs, ar oksidēšanas pakāpi +1.

sentences: '''Kaitslēpošana''' vai '''pūķslēpošana'''<ref>[http://old.lspa.lv/files/U.Svinks/Vardnica_KALV.xls Terminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[slēpošana]]s paveids, kur pārvietošanās notiek ar [[vējš|vēja]] dzīta [[kaits|pūķa]] palīdzību. Kaitslēpošanu praktizē uz [[ūdens]], [[sniegs|sniega]], [[ledus]] vai zemes.

sentences:
s]]
'''Torpēda''' ir peldošs plūdlīnijas zemūdens [[šāviņš]], kam ir pašpiedziņas [[dzinējs]] un kas paredzēts [[kuģis|kuģu]] vai krasta būvju iznīcināšanai. Torpēdu veido [[cilindrs|cilindrisks]] korpuss ar [[dzenskrūve|dzenskrūvi]] pakaļgalā vai reaktīvo sprauslu astes galā (raķeštorpēdām). Torpēdā atrodas [[lādiņš]], [[kurināmais|degviela]] dzinējam, [[dzinējs]] un vadības ierīces. Visbiežāk izmantotais torpēdas kalibrs ir 533 mm (21 colla), bet pastāv arī torpēdas ar kalibru no 254 līdz 660 mm. Vidēji to garums ir 7 metri un masa ap 2 tonnām, no kuras sprāgstvielu masa ir no 200 līdz 400 kg. Ar torpēdām aprīko [[zemūdene]]s, [[torpēdlaiva]]s, citu veidu [[kuģis|kuģus]], [[lidmašīna]]s un [[helikopters|helikopterus]].

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Argentīnas lielieplaka
 |position=right
 |width=250
  |latNS = S|latd = 40|latm = 00|lats = 00
  |longEW = W|longd = 43|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Argentīnas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Argentīnas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos. Izvietojusies starp [[Dienvidamerika]]s kontinenta nogāzi zietumos, [[Riugrandi augstiene|Riugrandi augstieni]] ziemeļos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] austrumos un [[Folklenda plato]] dienvidos.<ref>{{PZT|56}}</ref> Vidējais dziļums ap 5000 metru, maksimālais — 6212 metru [[Argentīnas abisālais līdzenums|Argentīnas abisālajā līdzenumā]] pie Folklenda plato pamatnes. Raksturīga zema ūdens temperatūra. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marka Pīsa pieredze
| attēls                   = Marc pease experience.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Marc Pease Experience''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Tods Luiso]]
| producents               =
* [[Maikls Londons]]
* [[Bruna Papandreja]]
* [[Deivids Rubins]]
| scenārija autors         =
* [[Džeikobs Koskovs]]
* Tods Luiso
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Ebons Moss-Bahrahs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|8|21||bez}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marc-pease-experience-2009|title=The Marc Pease Experience|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|390,584}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marcpeaseexperience.htm|title=The Marc Pease Experience (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marka Pīsa pieredze"''' ({{val|en|The Marc Pease Experience}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Tods Luiso]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Švarcmans]], [[Bens Stillers]], [[Anna Kendrika]] un [[Ebons Moss-Bahrahs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|21||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akimotoīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/C.05-05
|ķīm_formula=(Mg,Fe2+)SiO3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laipni lūgta ģimenītē
| attēls                   =  The Family Stone Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Family Stone''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tomass Bezuka]]
| producents               = [[Maikls Londons]]
| scenārija autors         = Tomass Bezuka
| galvenajās lomās         =
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Dermots Malronijs]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/family-stone-2005|title=The Family Stone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629104219/https://bbfc.co.uk/releases/family-stone-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=familystone.htm|title=The Family Stone|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|92,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laipni lūgta ģimenītē"''' ({{val|en|The Family Stone}}) ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tomass Bezuka]]. Galvenās lomas atveido [[Klēra Deinsa]], [[Daiena Kītone]], [[Reičela Makadamsa]], [[Dermots Malronijs]], [[Kreigs T. Nelsons]], [[Lūks Vilsons]] un [[Sāra Džesika Pārkere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}}.

sentences: '''Džungļi''' ir biezs, necaurejams mežs vai brikšņi, parasti purvaina [[tropiskais lietus mežs|tropiskā lietus meža]] daļa. Šaurākā nozīmē tie ir tropiskie lietus meži Āzijas [[musons|musonu]] zonā. Vārds "džungļi" cēlies no [[Sanskrits|sanskrita]] जङ्गल (''jaṅgala''), kas nozīmē "neapstrādāta, pamesta zeme".

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aloizs Hitlers
| vārds_orig = ''Alois Hitler''
| attēls = Alois_Hitler.jpeg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1837
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 7
| dz_vieta =  [[Lejasaustrija]], [[Austrijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1903
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 3
| m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Linca}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Glasle
(1873–1883)
Franciska Matcelsbergere
(1883–1884)
[[Klāra Hitlere|Klāra Pelcla]]
(1885–1903)
| bērni = 9 bērni, tostarp [[Ādolfs Hitlers]]
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}'''Aloizs Hitlers''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Alois Hitler''; dzimis '''Aloizs Johans Šiklgrubers''' (''Alois Johann Schicklgruber''); {{dat|1837|6|7|bez}}, miris {{dat|1903|1|3|bez}} [[Linca|Lincā]]) bija [[Austroungārija|Austroungārijas]] [[Muita|muitas]] ierēdnis, [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] tēvs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences:
'''Ezeres draudzes novads''' jeb '''Ezeres ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Essern}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Kuldīgas virspilskunga iecirknis|Kuldīgas virspilskunga iecirkņa]] Kuldīgas pilskunga iecirkņa, vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Kuldīgas apriņķis|Kuldīgas apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.
Jau pirms 1819. gada [[Kurzemes guberņa]]s pārvaldes reformas Ezeres draudzes novadu pievienoja [[Saldus draudzes novads|Saldus draudzes novadam]].

sentences: '''FAVAR modelis''' ir ekonometriskais [[faktoru modelis]] (angļu: Factor-Augmented Vector autoregression). FAVAR [[modelis]] ir VAR modeļu un [[faktoru analīze]]s sintēze. FAVAR modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko informāciju ekonomisko kopsakarību pētīšanā.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rietumāfrika]]s valsti|Gvineja (nozīmju atdalīšana)|Gvineja}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República da Guiné-Bissau''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gvinejas-Bisavas Republika
|            valsts_nosaukums = Guinea-Bissau
|               karoga_attēls = Flag of Guinea-Bissau.svg
|            karoga_nosaukums = Gvinejas-Bisavas karogs
|              ģerboņa_attēls =Emblem_of_Guinea-Bissau.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Gvinejas-Bisavas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Esta é a Nossa Pátria Bem Amada]]''
|               kartes_attēls = Location_Guinea_Bissau_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Gvinejas-Bisavas atrašanās vieta Rietumāfrikā
|               galvaspilsēta = [[Bisava]]
| latd= 11 | latm= 52 | latNS= N | longd= 15 | longm= 36 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Gvinejas-Bisavas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Umaro Sissoco Embaló]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Gvinejas-Bisavas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Geraldo Martins]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Gvinejas-Bisavas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Portugāle]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1973|9|24}}
|       neatkarības_notikums2 = atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1974|9|10}}
|                 platība_km2 = 36,125
|               platība_rangs = 136.
|              procenti_ūdens = 22,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 1 647 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 148.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 44,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 154.
|                     IKP_PPP = 1,720 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 1068
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,396 zems
|                   HDI_rangs = 173.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Rietumāfrikas CFA franks]]
|                valūtas_kods = XOF
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +0
|                      domēns = [[.gw]]
|              tālsarunu_kods = 245
|                iso_kods_num = 624
|              iso_kods_alfa2 = GW
|              iso_kods_alfa3 = GNB
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kas notiek krēslā
| operators =
| attēls = What We Do in the Shadows poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = šausmu filma, komēdija
| režisors = * [[Džemeins Klements]]
* [[Taika Vaititi]]
| producents =
| scenārijs = * Džemeins Klements
* Taika Vaititi
| aktieri = * Taika Vaititi
* Džemeins Klements
* [[Džonatans Brū]]
* [[Kori Gonsaless-Makūrs]]
* [[Stjuarts Raterfords]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Married to the Mob''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|6|19|Jaunzēlande}}
| ilgums = 85 minūtes
| valsts = {{NZL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1701532165/|title=What We Do in the Shadows |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kas notiek krēslā"''' ({{Val|en|What We Do in the Shadows}}) ir 2014. gada [[Jaunzēlande]]s [[Šausmu filma|šausmu]] [[kinokomēdija]], kuras režisori un scenārija autori ir [[Džeimens Klements]] un [[Taika Vaititi]]. Filma galvenās lomas atveido Džeimens Klements, Taika Vaititi, [[Džonatans Brū]], [[Kori Gonsaless-Makūrs]] un [[Stjuarts Raterfords]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Jehudi Menuhins
|Attēls           = YehudiMenuhinStageDoorCanteen.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Jehudi Menuhins 1943. gada filmā ''[[Stage Door Canteen]]''
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1916|04|22|}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Miris            = {{dat|1999|03|12}}
|Vieta_mr         = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|Instrumenti      = [[vijole]]
|Žanrs            = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[vijolnieks]], [[diriģents]]
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            = [http://www.menuhin.org/ www.menuhin.org]
|Dzimums          = V
}}

sentences: '''Herdera laukums''' ir laukums [[Vecrīga|Vecrīgā]] starp  [[Palasta iela (Rīga)|Palasta ielu]], [[Doma laukums|Doma laukumu]] un [[Rīgas Doms|Rīgas Domu]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Temza
| citvaloda         = en
| oriģinālnosaukums = River Thames
| attēls            = London Thames Sunset panorama - Feb 2008.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Temza [[Londona|Londonā]]
| karte             = Thames map.png
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Glosteršīra]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| baseina_valstis   = {{ENG}}
| tek_caur          = {{ENG}}
| garums            = 346
| iztekas_augstums  = 110
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 65,8 (pie Londonas)
| gada_notece       =
| baseins           = 12 935
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d= | iet_plat_m= | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= | iet_gar_m= | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Ozolīti, zemzarīti''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvja Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājumā "Dziesmu rota" (1872-1884).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Holts''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kauss (nozīmju atdalīšana)|kauss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kauss
| abbreviation = Crt
| name_latin = Crater
| RA = 11
| dec = −16
| areatotal = 282
| arearank = 53. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''δ Crt''
| starmagnitude = 3,57
| neareststarname = ''γ Crt''
| stardistance = 83,85
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name        = Valsrodes putnu parks
|image           = Walsrode putnu parks.JPG
|image_width     = 230px
|image_caption   = Sārtie flamingi Valsrodes putnu parkā.
|date_opened     = 1962
|location        = [[Lejassaksija]], [[Vācija]] {{flaga|Vācija}}
|area            = 24 ha <ref name="zoo_main"/>
|coordinates
|num_animals     = 4200 <ref name="zoo_main"/>
|num_species     = 675 <ref name="zoo_main"/>
|members
|exhibits
|annual visitors = 300 000 (2011)<ref name="zoo_main"/>
|website         = {{URL|http://www.weltvogelpark.de/english/home.html}}
}}
'''Valsrodes putnu parks''' (''Weltvogelpark Walsrode'') ir [[zoodārzs]], kas atrodas [[Lejassaksija]]s federālajā zemē [[Vācija]]s ziemeļrietumos, netālu no [[Valsrode]]s pilsētas. Sugu skaita un platības ziņā tas ir pasaulē lielākais putnu parks <ref name="sciencecentral"/> (pasaulē lielākais putnu skaits ir [[Jurongas putnu parkā]] [[Singapūra|Singapūrā]]).<ref name="jurong_main"/> Zoodārzā mītošās vairāk kā 675 sugas pārstāv visus zemeslodes [[kontinents|kontinentus]] un [[klimats|klimatiskās zonas]]. Pavasarī parkā uzzied dažādi dekoratīvie augi, un šajā gadalaikā tas vienlaicīgi ir gan putnu parks, gan [[botāniskais dārzs]].

sentences: '''Marža''' ({{val|fr|marge}} — 'starpība, peļņa') — atšķirīgu lielumu, rādītāju atņemšanas rezultātā iegūts skaitlisks lielums, raksturojums, kas tiek lietots [[Banka|banku]], [[Birža|biržu]], [[tirdzniecība]]s un [[apdrošināšana]]s jomā.<ref>Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca, Rīga, Zvaigzne, 2000.g.</ref>

sentences:
{{Novecojis}}
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             =
| attēls            = The city of Bucha after liberation from the Russians 01.jpg
| attēla_apraksts   = Bučā nogalināto iedzīvotāju līķi
| vieta             = [[Buča (pilsēta)|Buča]], [[Ukraina]]
| koordinātas       =
| datums            = 2022. gada marts
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             =
| bojā_gājušie      = Vairāk nekā 300
| ievainotie        =
| izraisītāji       =
| izraisītājs       = [[Krievijas Bruņotie spēki]]
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Uniātu (Dievmātes Patvēruma jeb Pokrova)baznīca Jēkabpilī.
Tagad pareizticīgo baznīca.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
retikulārajos audos]]
'''Retikulārie audi''' ({{val-la|textus reticularis}}) ir [[Saistaudi|saistaudu]] veids ar tīklainu uzbūvi. Tos veido šūnas ar daudziem izaugumiem ([[retikulārās šūnas]]) un retikulārās jeb argirofilās (tādas, kuras iekrāsojas ar [[sudrabs|sudraba]] sāļiem) [[kolagēns|kolagēna]] [[šķiedras]]. Retikulāro šūnu lielāka daļa ir saistīta ar retikulārajām šķiedrām un tās saslēdzas savā starpā ar izaugumiem, veidojot trīsdimensiju tīklu. Retikulārie audi veido [[Asinsrades orgāni|asinsrades orgānu]] ([[liesa]]i, [[kaulu smadzenes|kaulu smadzenēm]], [[aknas|aknām]]) [[Stroma|stromu]] un mikrovidi asinsšūnu attīstīšanai.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra           = Melnā jūra
|attēls         = MelnaJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 44 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 35 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība     =436 400<ref>[http://www.ocean.udel.edu/blacksea/geography/index.html Black Sea Geography. University of Delaware College of Marine Studies (2003).] Saite pārbaudīta 2007. gada 10. janvārī</ref>
|garums      = 1150
|platums     = 580
|Max_dziļums = 2212
|Vid_dziļums = 1253
|tilpums     = 547 000
|baseins     = 2 000 000
|valstis=''{{karogs|Abhāzija}}''
{{BUL}}
{{GEO}}
{{RUS}}
{{ROU}}
{{TUR}}
{{UKR}}
|pilsētas=[[Batumi]]
[[Burgasa]]
[[Konstanca (Rumānija)|Konstanca]]
[[Odesa]]
[[Sevastopole]]
[[Soči]]
[[Varna]]
}}
'''Melnā jūra''' ({{val|bg|Черно море}}, {{val|ro|Marea Neagră}}, {{val|uk|Чорне море}}, {{val|crh|Qara deñiz}}, {{val|ru|Чёрное морe}}, {{val|ab|Амшын Еиқәа}}, {{val|ka|შავი ზღვა}}, {{val|tr|Karadeniz}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[iekšējā jūra]] starp dienvidaustrumu [[Eiropa|Eiropu]], [[Mazāzijas pussala|Mazāzijas pussalu]] un [[Kaukāzs|Kaukāzu]]. Ar [[Egejas jūra|Egejas jūru]], [[Vidusjūra|Vidusjūru]] un Pasaules okeānu to savieno [[Bosfors|Bosfora]] un [[Dardaneļi|Dardaneļu]] jūras šaurumi. Melnās jūras ziemeļaustrumos atrodas [[Azovas jūra]], kas faktiski ir liels Melnās jūras līcis.

sentences:
[[File:11. Температурата и вриењето на течност.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kurā demonstrēta viršanas temperatūras atkarība no spiediena]]
'''[[Viršana]]s''' jeb '''vārīšanās temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrā]] [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] pāriet gāzveida stāvoklī (pievadot enerģiju) (vai [[kondensēšanās|kondensējas]] (aizvadot enerģiju)). Parasti ar jēdzienu "viršanas temperatūra" saprot viršanas temperatūru atmosfēras spiedienā. Viršanas temperatūra ir temperatūra, kurā [[gāze|tvaika]] [[spiediens]] virs [[šķidrums|šķidruma]] kļūst vienāds ar apkārtējās atmosfēras spiedienu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mirza Muhameds Haidars Dulats
| vārds_orģ           = {{ara|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}
| attēls              = Stamp of Kazakhstan 292.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Kašmīra]]s [[Mogoli|Mogolu]] vietvaldis
| term_sākums         = {{dat|1540}}
| term_beigas         = {{dat|1551}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1499}}
| dzim_vieta          = [[Taškenta]]
| mir_dati            = {{dat|1551}}
| mir_vieta           = [[Kašmīra]]
| tautība             = [[dulats]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Mirza Muhameds Haidars Dulats''' ({{val|fa|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}; dzimis {{dat|1499}} [[Taškenta|Taškentā]], miris {{dat|1551}} [[kašmīra|Kašmīrā]]) bija viduslaiku [[Mogulija]]s valstsvīrs, karavadonis un rakstnieks.

sentences:
[[Antonijs Kosakovskis]] (1735-1798)]]
 [[Juzefs Kazimirs Kosakovskis]] (1738-1794)]]
 [[Šimons Kosakovskis]] (1741-1794)]]
'''Kosakovski''', arī '''Kosakovski-Korvini''' ({{val|pl|Kossakowscy herbu Ślepowron}}, {{val|lt|Kosakovskiai}}, {{val-be|Касакоўскія}}, {{val|ru|Коссаковские}}) ir [[poļi|poļu]] [[šļahta|šļahtiču]] dzimta, kas zināma no 15. gadsimta. 17. un 18. gadsimtā septiņi dzimtas locekļi bija [[Polija-Lietuva|Žečpospolitas]] kastelāni, tostarp [[Antonijs Kosakovskis]] bija pēdējais [[Inflantijas kastelāns]]. Viens no pazīstamākajiem dzimtas pārstāvjiem - [[Juzefs Kazimirs Kosakovskis]] bija [[Inflantijas bīskaps]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Nanomedicīna''' ir nanotehnoloģiju pielietošana medicīnā.<ref name="nano1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |title=What is nanotechnology and what is nanomedicine? |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929140807/http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |archivedate={{dat|2015|09|29||bez}} }}</ref> Tā ir saistīta ar materiālu un ierīču izveidi un to izmantošanu molekulāros un atomāros procesos šūnu līmenī.<ref name="nano2">[http://www.genome.gov/11508736#al-3  Nanomedicine fact sheet]</ref><ref name="nano3">[Tibbals, H.F. Medical Nanotechnology and Nanomedicine. CRC Press, 2010. 527 p.]</ref> Šobrīd nanomedicīnas nozīmīgākie sasniegumu ir redzami nanodaļiņu pielietojumā zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā. Metodes ir dažādās izstrādes stadijās: teorētiskās metodes, metodes, kuras ir dažādās pārbaudes stadijās, metodes, kuras jau tiek pielietotas praktiski.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīna, kura šobrīd ir pieejama, palīdz pārvarēt dažas grūtības, ar kurām sastopas tradicionālā medicīna:
* zāļu molekulu sliktā šķīdība ūdenī, līdz ar to cilvēka ķermenis tās pietiekami lielā daudzuma nevar neabsorbēt, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāļu molekulu izvadīšanās no cilvēka ķermeņa pirms tās ir paspējušas sasniegt vai iedarboties uz mērķa audiem vai orgāniem, neskatoties uz to, ka cilvēka ķermenis zāļu molekulas labi un pietiekamā daudzumā bija absorbējis,
* zāļu izraisītie blakusefekti, jo tās var iedarboties ne tikai uz slimajiem audiem un orgāniem, bet arī uz veselajiem. Piemēram, zāles, kuras tiek izmantotas vēža ārstēšanai un kurām vajadzētu iedarboties tikai uz vēža šūnām, iedarbojas arī uz veselajiem audiem un orgāniem, tos bojājot.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīnas devums zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā:
* organisms absorbē pietiekami lielu zāļu daudzumu, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles, kuras tiek ievadītas organismā, organismā paliek pietiekami ilgi, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles iedarbojas tikai uz mērķa šūnām, mērķa audiem un mērķa orgāniem.<ref name="nano2"/>
Ir zināms, ka agrīna slimības diagnosticēšana var palīdzēt laicīgi uzsākt slimības ārstēšanu, uzlabot pacienta prognozes, uzlabot un saglabāt pacienta dzīves kvalitāti un pat novērst pacienta nāvi. Daudzas slimības gadiem neizraisa sūdzības un simptomus, bet cilvēka ķermenī jau ir atrodami pierādījumi par esošo slimību molekulārā līmenī. Nanomedicīna var būt pielietojama agrīnā slimību diagnostikā.<ref name="nano2"/> Nanotehnoloģijas ļauj strādāt ar instrumentiem, kuri var novērtēt lielu daudzumu šūnu ātri, precīzi un lēti, un cilvēka ķermeni var pētīt kā dinamisku molekulārās bioloģijas procesu tīklu. Tas atver jaunas iespējas slimību ārstēšanā ar specifiskām stratēģijām, kas mērķētas mainīt un kontrolēt molekulāros ceļus šajā tīklā. Tas viss noved pie medikamentu pielāgošanas individuālam genomam un fizioloģiskam stāvoklim, balstoties uz ātriem un detalizētiem individualizētiem izmeklējumiem. Vienkāršāk sakot — medicīna ir daudz personalizētāka un smalkāka.<ref name="nano3"/><ref name="nano5">[Prasad, P.N. Introduction to nanomeidicine and nanobioengineering. John Wiley & Sons, 2012. 608 p.]</ref> Nanomedicīnas devums jaunām slimību diagnostikas un ārstēšanas metodēm un ierīcēm palīdzētu ievērojami uzlabot vispasaules veselības stāvokli.<ref name="nano2"/><ref name="nano3"/><ref name="nano5"/> Nanomedicīna tiek pielietota, lai uzlabotu pacientu ārstēšanas un dzīves kvalitāti, kuri cieš no dažādiem saslimšanām, kā olnīcu un krūts vēzis, nieru slimības, sēnīšu infekcijas, paaugstināts holesterīna līmenis asinīs, menopauzes simptomi, multiplā skleroze, dažādas izcelsmes hroniskas sāpes, astma un emfizēma.<ref name="nano2"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Telma un Luīze
| attēls                   = Thelma & Louise poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Thelma & Louise''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               =
* Ridlijs Skots
* [[Mimija Polka Gitlina]]
| scenārija autors         = [[Kalija Kuri]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Džīna Deivisa]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Percy Main Productions]]''
* ''[[Star Partners III Ltd.]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izplatītājs              = ''Metro-Goldwyn-Mayer''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1991|5|20|Kannu filmu festivāls|1991|5|24|ASV|}}
| ilgums                   = 124 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/thelma-louise-1991|title=Thelma & Louise|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thelmaandlouise.htm|title=Thelma & Louise (1991) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|45,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Telma un Luīze"''' ({{val|en|Thelma & Louise}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu filma. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Sūzana Sarandona]], [[Džīna Deivisa]], [[Breds Pits]] un [[Hārvijs Keitels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1991|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokijs 3
| attēls                   = Rocky iii poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rocky 3''
| žanrs                    = sporta drāma
| režisors                 = [[Silvestrs Stallone]]
| producents               = Roberts Čartofs
| scenārija autors         = Silvestrs Stallone
| galvenajās lomās         =
* Silvestrs Stallone
* [[Talija Šaira]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Karls Vezers]]
* [[Bērdžess Meredits]]
* [[Mr. T]]
| mūzika                   = [[Bills Konti]]
| operators                = [[Bills Katlers]]
| montāža                  =
| studija                  = ''United Artists''
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1982|05|28}}
| ilgums                   = 99 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|270 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Rokijs 2]]"
| nākamā                   = "[[Rokijs 4]]"
}}

sentences:
{{infobox
| bodyclass = vevent
| bodystyle = width: 300px
| abovestyle = font-size: 125%; background-color: #CEE0F2; vertical-align: middle
| aboveclass = summary
| above = {{{title|{{PAGENAMEBASE}}}}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Provokācija''' ir darbība vai pasākumu kopums, ar mērķi izraisīt atbildes rīcību vai provocētā (-ēto) bezdarbību, tādā veidā ar mērķi mākslīgi radīt sarežģītus apstākļus, vai sekas provocētam (-iem). Provokācijas veicējs tiek saukts par provokatoru. Tā kā provokācijas pamatojas uz cilvēka psiholoģiju un kā sociālas būtnes uzvedību, tās pēta [[psiholoģija]] un [[socioloģija]].

sentences: '''17. decembris''' ir gada 351. diena (352. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 14 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|luterticīgo katedrāli|Helsinku pareizticīgo katedrāli|Helsinku pareizticīgo katedrāle}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Helsinku katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Helsinki_July_2013-27a.jpg
| image_size            =
| caption               = Helsinku katedrāle
| map_type              = Helsinki#Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Helsinku katedrāle
| position              = left
| latd                  = 60.170278
| longd                 = 24.952222
| location              = {{vieta|Somija|Ūsimā|Helsinki}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Kārlis Ludvigs Engels]] (''Carl Ludvig Engel''), [[Ernsts Lormanis]] (''Ernst Lohrmann'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1830. gads
| year_completed        = 1858. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Helsinku katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q738015"
}
</mapframe>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Sandstar 300.jpg
|  att_nosaukums = [[Jūras zvaigzne]] starp [[jūras eži]]em
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|    apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
|     nodalījums = Bilateria
|  nodalījums_lv = Bilaterāļi
|       apakšnod = Deuterostomia
|    apakšnod_lv = Otrmutnieki
|           tips = Echinodermata
|        tips_lv = Adatādaiņi
|       binomial = Echinodermata <small>([[Klein]], 1734)</small>
|    iedalījums  = 6 apakštipi:
* ''[[Homalozoa]]''
* ''[[Crinozoa]]''
* ''[[Asterozoa]]''
* ''[[Echinozoa]]''
* †''[[Pelmatozoa]]''
* †''[[Blastozoa]]''
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Walsh''''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Grosbergs
|          vārds_orig =
|              attēls = Oskars Grosbergs.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1862
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Skultes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Mārtiņš Grosbergs, Anna Iknere
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Mežvalde"; opera "Ilga"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =[[Edvarts Virza]]
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Luznavas pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Maltas rajons]]
[[Kategorija:Maltas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Kanāda]]
[[Kategorija:Kanādas arhitektūra]]
[[Kategorija:Kanāda]]

sentences: '''Proteīnūrija''' ir [[Olbaltumvielas|olbaltumvielu]] izdalīšanās ar [[Urīns|urīnu]]. Veselam pieaugušam cilvēkam diennaktī ar urīnu izdalās 30—50 mg olbaltumvielu.<ref name="Shilov2007"/> [[Bērns|Bērniem]] līdz 1 mēneša vecumam diennaktī izdalās 240 mg/m2/dienn., bērniem, vecākiem par 1 mēnesi, izdalās līdz 60 mg/m2/dienn. olbaltumvielas diennaktī.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Franks Riberī
| fullname =
| image = Franck Ribery 2019 (cropped).jpg
| caption = Riberī 2019. gadā
| birth_date = {{birth date and age|1983|4|7|df=y}}
| birth_place = {{vieta|Francija|Boloņsurmēra}}
| height = 170<ref name="profile_fcbayern">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.fcbayern.de/en/teams/first-team/franck-ribery/index.php | title = Franck Ribéry | accessdate = 11 March 2009 | publisher = fcbayern.de | archiveurl = https://web.archive.org/web/20140224204146/http://www.fcbayern.de/en/teams/first-team/franck-ribery/index.php | archivedate = {{dat|2014|02|24||bez}} }}</ref>
| currentclub =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 = 1989–1996
| youthclubs1 = {{flaga|Francija}} Conti Boulogne
| youthyears2 = 1996–1999
| youthclubs2 = {{flaga|Francija}} [[Lille OSC|Lille]]
| youthyears3 = 1999–2000
| youthclubs3 = {{flaga|Francija}} [[US Boulogne|Boulogne]]
| years1 = 2000–2002
| clubs1 = {{flaga|Francija}} [[US Boulogne|Boulogne]]
| caps1 = 28
| goals1 = 6
| years2 = 2002–2003
| clubs2 = {{flaga|Francija}} [[Olympique Alès|Alès]]
| caps2 = 19
| goals2 = 1
| years3 = 2003–2004
| clubs3 = {{flaga|Francija}} [[Stade Brest 29|Stade Brestois]]
| caps3 = 35
| goals3 = 3
| years4 = 2004–2005
| clubs4 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz|Metz]]
| caps4 = 20
| goals4 = 1
| years5 = 2005
| clubs5 = {{flaga|Turcija}} [[Stambulas "Galatasaray"|Galatasaray]]
| caps5 = 14
| goals5 = 0
| years6 = 2005–2007
| clubs6 = {{flaga|Francija}} [[Marseļas "Olympique"|Marseille]]
| caps6 = 60
| goals6 = 11
| years7 = 2007–2019
| clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[Minhenes "Bayern"|Bayern Munich]]
| caps7 = 273
| goals7 = 86
| nationalyears1 = 2004–2006
| nationalteam1 = {{flaga|Francija}} Francija U21
| nationalcaps1 = 13
| nationalgoals1 = 2
| nationalyears2 = 2006–2014
| nationalteam2 = {{fb|France}}
| nationalcaps2 = 81
| nationalgoals2 = 16
| caps8 = 50
| clubs8 = {{flaga|Itālija}} [[ACF Fiorentina|Fiorentina]]
| goals8 = 5
| years8 = 2019–2021
| clubs9 = {{flaga|Itālija}} [[US Salernitana 1919|Salernitana]]
| years9 = 2021–2022
| caps9 = 24
| goals9 = 0
| totalcaps = 523
| totalgoals = 114
}}
'''Franks Anrī Pjērs Riberī''' ({{val|fr|Franck Henry Pierre Ribéry}};<ref name="FIFA Club World Cup Morocco 2013: List of Players">{{ziņu atsauce| title = FIFA Club World Cup Morocco 2013: List of Players| url = http://www.fifadata.com/document/FCWC/2013/pdf/FCWC_2013_SquadLists.pdf| publisher = FIFA| format = PDF| page = 5| date = 7 December 2013| accessdate = 7 December 2013| archive-date = {{dat|2018|12|24||bez}}| archive-url = https://web.archive.org/web/20181224185413/http://www.fifadata.com/document/FCWC/2013/pdf/FCWC_2013_SquadLists.pdf}}</ref> dzimis {{dat|1983|4|7}} [[Boloņsurmēra|Boloņsurmērā]], [[Francija|Francijā]]) ir bijušais franču [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, bijušais [[Francijas futbola izlase]]s dalībnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ātrums
| attēls = Speed movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Speed''
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Jans De Bonts]]
| producents = [[Marks Gordons]]
| scenārija autors = [[Greiems Josts]]
| galvenajās lomās = * [[Sandra Buloka]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Džo Mortons]]
* [[Alans Raks]]
* [[Džefs Denjelss]]
| mūzika = [[Marks Mansina]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Mark Gordon Productions]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1994|6|10}}
| ilgums = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/speed-1994|title=Speed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=speed.htm|title=Speed (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|350,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Ātrums 2]]"
| imdb =
}}
'''"Ātrums"''' ({{val|en|Speed}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[asa sižeta filma|asa sižeta]] trillera filma, kura režisors ir [[Jans De Bronts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Kiānu Rīvss]], [[Deniss Hopers]], [[Džo Mortons]], [[Alans Raks]] un [[Džefs Denjelss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|6|10||bez}}. 1997. gadā filmai izdots turpinājums "[[Ātrums 2]]".

sentences:
{{infokaste+}}
]]
'''Tālivaldis''' jeb '''Talibalds no Tālavas''' (latīņu: ''Thalibaldus de Tolowa''; ? - 1215.) bija [[Tālava]]s latgaļu valdnieks ar rezidenci [[Beverīna]]s pilskalnā (''Talibaldus de Beverin''), vēlāk Trikātas novada vecākais (''senior Tricatuae''). [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu laikā]] kopā ar saviem dēliem kā Livonijas [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] vasalis karoja gan pret [[igauņi]]em [[Sakala]]s un [[Ugaunija]]s zemēs, gan pret Tālavā iebrukušajiem [[lietuvieši]]em. Jau 1211. gadā viņš bija spiests pārcelties uz Trikātu, kur kļuva par novada vecāko. 1213. gadā Tālivaldi kā uzticamu krustnešu sabiedroto sagūstīja lietuvieši un mēģināja aizvest gūstā uz Lietuvu. 1215. gadā viņu nogalināja igauņu sirotāji.

sentences:
(150.—250. m.ē.) — viens no senajiem Ajurvēdas ārstiem un filozofiem, kas pazīstams kā grāmatu "100 recepšu" un "Vērtību krātuve" autors]]
'''Ājurvēda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |year=2013 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |url=http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= {{dat|2014|4|28||bez}} |archive-date={{dat|2016|11|08||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf}}</ref> ({{val|sa|आयुर्वेद}}, ''āyurveda'' — 'dzīvesziņa') ir tradicionālais dziedniecības veids [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]] ar vairāku gadu tūkstošu senu vēsturi, kas aizsākusies [[Vēdas|Vēdiskajā laikmetā]], tādēļ plašākā nozīmē tā ir uzskatāma kā vēdiskā zinātne par veselību, pareizu dzīvesveidu un uzturu. Ājurvēdiskā medicīna tiek praktizēta [[Indija]]s, [[Nepāla]]s un [[Šrilanka]]s dziednīcās, arvien plašāku popularitāti iegūst arī citās valstīs kā [[komplementārā un alternatīvā medicīna]] vai kā "netradicionālā medicīna".

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti|Marcienas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Mežaparka koncentrācijas nometne
| image        =
| image size   = 250px
| caption      =
| map          = Rīga
| map alt      =
| map caption  =
| latd = 56 | latm = 59| lats = 49| latNS = N
| longd= 24 | longm= 07| longs= 52| longEW= E
| coordinates type    = type:landmark
| coordinates display = inline,title
| other names  =
| known for    =
| location     =
| built by     =
| operated by  = [[Trešais Reihs]]
| commandant   = Alberts Zauers
| in operation = 1943. gada marts — 1944. gada 15. oktobris
| gas chambers =
| prisoner type=
| inmates      =
| killed       =
| liberated by = [[Sarkanā Armija]]
| notable inmates =
| notable books   =
| website      =
}}

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Viesturs Šulcs
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rankas pagasta Rēveļos
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Arvīds un Mirdza Šubes
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[Vaskulārie augi|vaskulāro augu]] [[sistemātika]], [[taksonomija]], [[terminoloģija]],
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Meža fakultāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|LPSR ZA Bioloģijas institūta]] [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorija]]
| akad_amats = asociētais [[profesors]]
| alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
| pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]], [[Ella Muižarāja]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Kuģis
|vārds = M/V NIKOLAY KONAREV
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = ro-pax
 |īpašnieks = SIA Batavia
|pieraksta osta = [[Sentkitsa un Nevisa]]
|mezgli = 15 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|kn]]
|Kilowati = 10,294 kv
|tonnāža = 14 297 GRT
|statuss =
|pirmais brauciens = [[1973]]. gads
|garums = 137,34 m
|platums = 24,69 m
|iegrime =
|pasažieri = 111
|gultas vietas =
|kajītes =
|līnijmetri = 1 094 m
}}
'''Fellow''' bija viens no trijiem [[prāmis|prāmjiem]], kas 2008. gadā kursēja līnijā [[Ventspils]] - [[Nynashamn]]. 2010. gadā kursē kompānijas Navirail OU maršrutā Helsinki - Tallina, bet 2011. gadā prāmis pameta Baltijas jūru.

sentences:
'''Tehnoloģiju inovācija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]] ''novus'' - jauns) apzīmē jauninājumu, jaunievedumu.<ref>D. Vilnis „Inovācijas pasaulē, Eiropā, Latvijā”, Rīga: LZA EI, Latvijas Zinātņu akadēmijas Ekonomikas institūts, 2003</ref>
Tehnoloģiju [[inovācija]]s ir process, darbība, inovācijas kā galarezultāts (jauna prece, jauns pakalpojums, jaunievedumi, izmaiņas tehnoloģijās, sabiedrības dzīvē u.c.). Tehnoloģiju inovācijas pamatā ir uzlabot kādu jau esošu produktu, pārveidojot to atbilstoši mūsdienu sabiedrības prasībām.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Natālija Portmane
 | vārds_orig              = ''Natalie Portman''
 | attēls                  = Natalie Portman (48470988352) (cropped).jpg
 | komentārs               = Natālija Portmane 2019. gadā
 | citi vārdi              =
 | attēla izmērs           =
 | dz. vārds               = Natālija Heršlāga
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1981|6|9}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | nodarbošanās            = [[Aktieris|zktrise]]
 | darbības gadi           = 1992—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = Bendžamins Milpjē (2012-pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
 }}
'''Natālija Portmane''' ({{val|he|נטלי פורטמן}}; dzimusi '''Natālija Heršlāga''' {{dat|1981|6|9}} [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], [[Izraēla|Izraēlā]]) ir Izraēlā dzimusi [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] aktrise. Aktrises karjeru uzsāka 1994. gada filmā "[[Leons (filma)|Leons]]". Vislabāk pazīstama ar lomu "[[Zvaigžņu kari|Zvaigžņu karu]]" filmu sērijā.<ref>"[http://www.bravotv.com/Inside_the_Actors_Studio/guest/Natalie_Portman Natalie Portman] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070612120454/http://www.bravotv.com/Inside_the_Actors_Studio/guest/Natalie_Portman |date={{dat|2007|06|12||bez}} }}" ''Inside the Actors Studio''. Bravo. 2004-11-21. No. 1101, season 11. {{en ikona}}</ref> Paralēli "Zvaigžņu karu" filmēšanai Natālija Portmane ieguva [[Bakalaurs (grāds)|bakalaura]] grādu [[Psiholoģija|psiholoģijā]] [[Hārvarda Universitāte|Hārvarda Universitātē]].<ref>Poole, Oliver (2002-04-23). "[http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/northamerica/usa/1392058/Star-Wars-actress-tells-of-her-own-battle-with-fame.html Star Wars actress tells of her own battle with fame]". The Daily Telegraph. Retrieved 2009-03-28. {{en ikona}}</ref> 2005. gadā viņa saņēma [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]] kā labākā otrā plāna aktrise filmā "[[Tuvāk]]" (2004).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadeujīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/B.25-80
|ķīm_formula=(Ca,Mn2+)(Mg,Fe2+,Mn3+)3(PO4)2(OH,F)2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Dzelteni oranža, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, rupjgraudains materiāls
|skaldnība=Laba, vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=3,5-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.568 nβ = 1.597 nγ = 1.600
|pleohroisms=
|blīvums=3,21
}}
__NOTOC__

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu Filipīnās|Santarosa|Santarosa}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Santarosa
 | official_name            = ''Santa Rosa''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/2/2/1
| image1                   = SRCSTATUE.jpg
| image2                   = 9546Santa Rosa, Laguna Landmarks Attractions Roads 48.jpg
| image3                   = SantaRosa,Lagunajf9604 11.JPG
| image4                   = Santa rosa delima parish.jpg
| image5                   = 9149Santa Rosa, Laguna Landmarks Attractions Roads 15.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Santa Rosa, Laguna.png
 | image_seal               = Seal of Santa Rosa, Laguna.svg
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Laguna]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1792
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 2004
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 18
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 54.84
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 414812
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 19 | lats =  | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 07 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4026
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 70
 | website                  = {{URL|http://www.santarosacity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Tartu Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               = Tartu Ülikooli Kliinikum.JPG
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka L. Pūsepa ielā
| map_type            =
| map_caption         =  58° 22′ ″ N, 26° 42′ 0,1″ E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 58 | latm  = 22 | lats  = 11.91 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 0.1 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1998 (1632)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.kliinikum.ee/eng/}}
| other_links         =
}}
'''Tartu Universitātes slimnīca''' ({{val-et|Tartu Ülikooli Kliinikum}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Tartu]], [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Aerodium''
| logo = Aerodium_logo.svg
| logo_size =  170px
| industry = [[izklaide]], [[aizsardzības industrija]], [[kino industrija]]
| foundation = {{Start date|1979}}
| founder = Žans Senžermēns
| location_city = [[Rīga]]
| location_country = Latvija
| key_people = [[Ingus Augstkalns]]
Uldis Baumanis
[[Ivars Beitāns]]
Irita Kukoja
| products = Vertikālie vēja tuneļi
| services = {{Unbulleted list|[[ražošana]], izstrāde}}
| num_employees = 73
| homepage = {{URL|www.aerodium.technology}}
}}

sentences:
tabulā esošie lielie burti)]]
'''Regulārā izteiksme''' ({{val|en|regular expression}}, '''''regex, regexp''''') ir [[simbols|simbolu]] virkne, kas definē meklējamo izteiksmi.

sentences: '''10. februāris''' ir gada 41. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 324 (325 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bridžtauna
 | official_name            = ''Bridgetown''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Bridgetown barbados chamberlain bridge.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Barbados
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Barbadosa}} [[Barbadosa]]
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1628. gadā
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           = 38.8
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2006
 | population_footnotes     =
 | population_total         =
 | population_urban         = 96578
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = ECT
 | utc_offset               = -4
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 05 | lats = 41 | latNS = N
 | longd = 59 | longm = 37 | longs = 03 | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Totally Killer''
| operators =
| attēls = Totally killer poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, šausmu filma
| režisors = [[Nahnatčka Khāna]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kīrnana Šipka]]
* [[Olīvija Holta]]
* [[Džūlija Bouena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Totally Killer''
| studija = * ''Amazon MGM Studios''
* ''BH Television''
* ''Divide/Conquer''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Amazon Prime Video]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|28}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Totally Killer''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas [[šausmu filma]], kuras režisore ir [[Nahnatčka Khāna]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīrnana Šipka]], [[Olīvija Holta]] un [[Džūlija Bouena]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mustela strigidorsa.gif
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela strigidorsa
| suga_lv = Svītrainā zebiekste
| binomial = Mustela strigidorsa <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1853)</small>
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Svītrainā zebiekste''' (''Mustela strigidorsa'') ir neliels [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Plēsēji|plēsējs]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 20
|lv = Divdesmit
}}
'''20''' ('''divdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[19 (skaitlis)|19]] un [[21 (skaitlis)|21]].

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomisku objektu|Zvaigzne (nozīmju atdalīšana)|Zvaigzne}}
s attēls nosacītās krāsās ultravioletajā 304 [[angstrēms|angstrēmu]] izstarojumā]]
]]

sentences: '''Viltus ziņas''' ir maldinoša [[informācija]] vai [[dezinformācija]], kas parasti tiek izplatīta [[Sociālais medijs|sociālajos medijos]] un tradicionālajos [[Plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]] ar mērķi maldināt, lai gūtu finansiālu vai politisku labumu. Viltus ziņu autori bieži izmanto uzmanību piesaistošus, sensacionālus virsrakstus vai pilnīgi safabricētus stāstus, lai palielinātu lasītāju skaitu un citējamību.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Mērija Šellija
|         vārds_orig = ''Mary Shelley''
|             attēls = Mary Wollstonecraft Shelley Rothwell.tif
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Mērijas Šellijas portrets
|            dz_gads = 1797
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|             m_gads = 1851
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 1
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = romānu un stāstu rakstniece, dramaturģe, esejiste, biogrāfe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Frankenšteins]]" (1818)<br />"[[Pēdējais cilvēks (romāns)|Pēdējais cilvēks]]" (1826)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Florence
 | official_name            = ''Firenze''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sunset over florence 1.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Florence.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = FlorenceCoA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Italy#Toskāna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_name1        = [[Toskāna]]
 | subdivision_name2        = [[Florences province|Florence]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 102.41
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010. gada 31. oktobrī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 370702
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 43 | latm = 47 | lats =  | latNS = N
 | longd = 11 | longm = 15 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 50100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 50
 | website                  = {{URL|http://www.comune.firenze.it}}
 | blank_name               = Patrons
 | blank_info               = [[Jānis Kristītājs]]
 | footnotes                =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Florences vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1982. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/174 174]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 532 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Florence" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2044"
}
</mapframe>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magbasīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.32-10
|ķīm_formula=KBa(Al,Sc)(Mg,Fe++)6Si6O20F2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārti violets
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedrains, masīvs
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.597 nβ = 1.609 nγ = 1.615
|pleohroisms=
|blīvums=3,41
}}
__NOTOC__

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Skatītāju zona Krustpils saliņā.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Natunas jūra
|attēls=
|attēls_paraksts = Natunas jūras ainava
| vietaskarte  = Indonēzija
| alt_karte = Indonesia relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
|latd=1 |latm= |lats= |latNS=N |longd=107 |longm= |longs= |longEW=E
|okeāns = Klusais okeāns
|platība=
|garums= 750
|platums= 530
|Max_dziļums=
|valstis={{IDN}}<br />{{MYS}}
|pilsētas=
}}
'''Natunas jūra''' ({{val|id|Laut Natuna}}) ir [[malas jūra]] [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]],<ref>[http://geoseismic-seasia.blogspot.com/2008/11/luconia-basin.html Natuna Sea and Sarawak Basin]</ref> [[IHO|Starptautiskās Hidrogrāfijas organizācijas]] dokumentos tiek pieskaitīta [[Dienvidķīnas jūra]]i. Izvietojusies starp [[Malakas pussala|Malakas pussalu]] un [[Sumatra]]s salu rietumos, [[Kalimantāna|Kalimantānu]] austrumos un [[Anambasas salas|Anambasas]] un [[natunas salas|Natunas]] salām ziemeļos. Rietumos [[Malakas šaurums]] to savieno ar [[Andamanu jūra|Andamanu jūru]], bet [[Karimatas šaurums]] dienvidos — ar [[javas jūra|Javas jūru]]. Natunas jūras ziemeļdaļā ievērojami [[nafta]]s un [[gāze]]s krājumi. Jūrā daudz salu un koraļļu rifu.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe-daigremontiana 4.jpg|att_nosaukums=Degremona kalanhoja|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe daigremontiana|suga_lv=Degremona kalanhoja}}
'''Degremona kalanhoja''' (''Kalanchoe daigremontiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs. Sausos un siltos apgabalos, piemēram, [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]], Dagremona kalanhoja ir uzskatāma par [[Invazīva suga|invazīvu sugu]],<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Herrera|first=Ileana|last2=Ferrer-Paris|first2=José R.|last3=Hernández-Rosas|first3=José I.|last4=Nassar|first4=Jafet M.|date=2016|title=Impact of two invasive succulents on native-seedling recruitment in Neotropical arid environments|url=https://www.researchgate.net/publication/301927334_Impact_of_two_invasive_succulents_on_native-seedling_recruitment_in_Neotropical_arid_environments|journal=Journal of Arid Environments|volume=132|pages=15-25}}</ref> kā arī šis augs ir ļoti indīgs, jo tā sula satur cilvēkiem toksisku [[Steroīdi|steroīdu]] [[Daigremontianīns|Daigremontianīnu]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=McKenzie|first=R.A.|last2=Armstrong|first2=T.R.|date=1986|title=Poisoning of cattle by Bryophyllum plants|url=http://www.cabdirect.org/abstracts/19872293509.html|journal=Queensland Agricultural Journal|volume=112(3)|pages=105-108}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wagner|first=Hildebert|last2=Fischer|first2=Manfred|last3=Lotter|first3=Hermann|date=1985|title=New Bufadienolides from Kalanchoe daigremontiana Hamet et Perr. (Crassulaceae)|url=http://www.znaturforsch.com/ab/v40b/40b1226.pdf|journal=Zeitschrift für Naturforschung B|volume=40(9)|pages=1226-1228}}</ref>

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Hanss Geigers
| vārds_orig =''Hans Geiger''
| attēls =Hans geiger.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =30
| dz_vieta =Neištate pie Hārta, [[Vācijas impērija]]
([[Neištate Vīna ceļā]], [[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}})
| m_gads =1945
| m_mēnesis=9
| m_diena=24
| m_vieta =[[Potsdama]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Mančestras Universitāte]]
| alma_mater =[[Erlangenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Geigera skaitītājs]], {{nobr|[[Geigera—Marsdena eksperiments]]}}, {{nobr|[[Geigera—Netola likums]]}}, [[atoma kodols]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Sidebar
| name         = Vikipēdija latviešu valodā pašlaik
| navbar       = {{#if:{{{templatename|}}}||none}}
| title        = [[Vikipēdija latviešu valodā]] pašlaik
| style        = background-color: #f5faff; font-size: 90%; width: auto; line-height: 1.6em; {{#if:{{{1|}}}|{{{1}}}}};
| titlestyle   = background-color: #cee0f2; font-size: 125%
| headingstyle = background-color: #cee0f2
| bodyclass    = {{{bodyclass|}}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Kaļiņingradas dzintara muzejs
| native_name         = ''Калининградский областной музей янтаря''
| image               = Башня Дер-Дона 04.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 54 | latm  = 43 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 20 | longm = 31 | longs = 24 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         =
| dissolved           = 1979
| location            = {{flaga|Krievija}}[[Kaļiņingrada]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = [https://www.ambermuseum.ru/en/ ambermuseum.ru]
}}
'''Kaļiņingradas dzintara muzejs''' ({{val|ru|Калининградский областной музей янтаря}}) ir [[muzejs]] [[Kaļiņingrada|Kaļiņingradā]], kura ekspozīcija veltīta mākslasdarbiem no [[dzintars|dzintara]]. Tas atrodas pilsētas centrā, [[Augšējais dīķis (Kaļiņingrada)|Augšējā ezera]] krastā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Здание музея |url=http://www.ambermuseum.ru/museum/building |website=ambermuseum.ru |accessdate={{dat|2019|10|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100817090517/http://www.ambermuseum.ru/museum/building }}</ref> Muzeju sāka būvēt 1972. gadā. Tā atklāšana notika 1979. gada 29. decembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Создание музея |url=http://www.ambermuseum.ru/museum/history |website=ambermuseum.ru |accessdate={{dat|2019|10|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100817091350/http://www.ambermuseum.ru/museum/history }}</ref>

sentences:
{{Pārvietot|Īnida Blaitone}}
{{Infokaste+}}
'''Enida Mērija Blaitona''' ({{val|en|Enid Mary Blyton}}, {{dat|1897|08|11|N}} — {{dat|1968|11|28|N}}) bija populāra<ref>[[BBC]] — [http://www.bbc.co.uk/archive/blyton/ ''Enid Blyton | Remembering the creator of Noddy and the Famous Five''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131121141749/http://www.bbc.co.uk/archive/blyton/ |date={{dat|2013|11|21||bez}} }} {{en ikona}}</ref> angļu literāte, kas pazīstama kā bērnu un jauniešu literatūras rakstniece. Viņas darbi tulkoti vairāk nekā 90 valodās.

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Vatikāns]]
[[Kategorija:Vatikāns]]

sentences: atoma modelis, kur redzams protons (sarkans), elektrons (zils) un elektronu mākonis (tumšā krāsā).]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb =
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

sentences: '''Haplogrupa J''' ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], ko sauc arī par J-M304. Tas, iespējams, radās [[Dienvidrietumāzija]] vai [[Kaukāzs|Kaukāza]] reģionā. Tās tiešais priekštecis bija [[haplogrupa IJ]].

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Faringāli [[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s sakni pret [[Rīkles gals|rīkles galu]]. [[Sekundārā artikulācija|Sekundāro artikulāciju]], kad primārās artikulācijas laikā tiek sasprindzināts rīkles gals, sauc par [[faringalizācija|faringalizāciju]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Architects by style|Arhitekti pēc virziena}}

sentences: '''Faktoru analīze''' ir statistiska metode, kas ļauj atrast faktorus, kas atrodas vairāku mainīgo lielumu saistības pamatā, bet dod arī iespēju noskaidrot šīs saistības tuvumu starp faktoru un novērotajām pazīmēm, proti, atbildēt uz jautājumu, cik liels ir faktora īpatsvars katrā pazīmē.

sentences:
<!-- ''Šis ir [[korejiešu vārdi|korejiešu vārds]]; uzvārds ir '''Ī''''' (manuprāt nav nepieciešams, jauc galvu)-->
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Sojona Ī
|          vārds_orig = 이소연 (''I Soyeon'', ''I So-yŏn'')
|              attēls = Yi So-yeon at ISS 08Apr17 (NASA-ISS016-E-036365)-2.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1978
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = [[Kvandžu]], [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{KOR}}
|             tautība = [[korejieši|korejiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
| kos_veids =
| nodarbošanās = pētniece
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 10 d 21 h 14 min
| kos_iesaukums = [[2006. gads|2006]]. (Dienvidkorejas programma)
| kos_misija = [[SKS 14. Krievijas viesekspedīcija|SKS 14. viesekspedīcija]]
| kos_kuģi = [[Sojuz TMA-12]]↑, [[Sojuz TMA-11]]↓
}}
'''Ī Sojona''' (이소연, ''Yi So-yeon'', [[revidētā korejiešu valodas romanizācija|revidētajā romanizācijā]]: ''I Soyeon'', [[Makkjūna-Reishauera romanizācija|Makkjūna-Reishauera]]: ''I So-yŏn''); dzimusi {{dat|1978|6|2}}) ir pirmā [[Dienvidkoreja]]s [[kosmonauts|kosmonaute]].

sentences:
'''Nepārtrauktas vides mehānika''' ir [[klasiskā mehānika|klasiskās mehānikas]] nozare, kurā tiek pētīta [[šķidrums|šķidru]], cietu un [[gāze|gāzveida]] vielu kustība, pieņemot, ka tās ir nepārtrauktas, nevis sastāv no [[atoms|atomiem]].
{{Commonscat|Continuum mechanics}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielā zādzība
| attēls                   =  TheBigBounce2004.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Big Bounce''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džordžs Armitadžs]]
| producents               =
* [[Stīvs Bings]]
* Džordžs Armitadžs
| scenārija autors         = [[Sebastians Gutjerezs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Sāra Fostere]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
| mūzika                   = [[Džordžs S. Klintons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Shangri-La Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|30|}}
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-bounce-2004-2|title=The Big Bounce|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190629102227/https://bbfc.co.uk/releases/big-bounce-2004-2|archivedate={{dat|2019|06|29||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigbounce.htm|title=The Big Bounce|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielā zādzība"''' ({{val|en|The Big Bounce}}) ir 2004. gada ASV kriminālkomēdijas filma, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džordžs Armitadžs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Čārlijs Šīns]], [[Morgans Frīmens]], [[Sāra Fostere]] un [[Gērijs Sinīzs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|30||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Silva Kaputikjana
|         vārds_orig = Սիլվա Կապուտիկյան
|             attēls = Silva Kaputikyan.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1919
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna|1s=Armēnijas Pirmā republika}}
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{ARM}}
{{URS}}
|            tautība = [[armēņi|armēniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Ovaness Širazs]]
|              bērni = [[Ara Širazs]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, politiskā aktīviste
| rakstīšanas valoda = [[austrumarmēņu valoda|austrumarmēņu]]<ref name="Bardakjian"/><ref name="writers.am">{{Tīmekļa atsauce|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|url=http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|website=writers.am|language=hy|date=2012|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205727/http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
[[krievu valoda|krievu]]<ref name="hetq">{{Ziņu atsauce|title=Events Marking 90th Anniversary of Silva Kaputikyan Held in Yerevan|url=http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|work=Hetq Online|date=20 January 2009|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205857/http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
|            periods =
|              žanri = [[liriskā dzeja]]<ref name="Bardakjian"/>
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[PSRS Valsts prēmija]]
[[Mesropa Maštoca ordenis|Mesropa Maštoca medaļa]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Silva Kaputikjana''' ({{val|hy|{{Audio|Hy-Սիլվա Կապուտիկյան (Silva Kaputikyan).ogg|Սիլվա Կապուտիկյան|help=no}}}}); 1919. gada 20. janvāris—2006. gada 25. augusts) bija [[Armēņi|armēņu]] dzejniece un politiskā aktīviste. Viena no pazīstamākajām divdesmitā gadsimta armēņu rakstniecēm,<ref name="pbh obituary">{{Žurnāla atsaucel|author=Editorial Board|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|journal=Patma-Banasirakan Handes|volume=№ 2|date=2006|issue=2|pages=328–329|url=http://hpj.asj-oa.am/1684/|language=hy|access-date={{dat|2019|04|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190425072051/http://hpj.asj-oa.am/1684/|archive-date={{dat|2019|04|25||bez}}}}</ref> atzīta par "vadošo Armēnijas dzejnieci"<ref name="Bardakjian">{{Grāmatas atsauce|contribution=Silva Kaputikyan|title=A Reference Guide to Modern Armenian Literature, 1500-1920: With an Introductory History|date=2000|publisher=Wayne State University Press|location=Detroit|isbn=9780814327470|pp=[https://books.google.com/books?id=bR7hMqV3Ij0C&pg=PA228 228–9]|editor=Bardakjian, Kevork B.}}</ref> un "divdesmitā gadsimta armēņu dzejas dižo dāmu".{{sfn|Panossian|2006|p=337}} Lai gan Kaputikjana bija [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] locekle, viņa bija ievērojama [[Armēņu nacionālisms|armēņu nacionālo]] centienu aizstāve.<ref name="Pattie">{{Grāmatas atsauce|last=Pattie|first=Susan|title=Cyprus and the Politics of Memory: History, Community and Conflict|date=2012|publisher=I.B.Tauris|page=[https://books.google.com/books?id=CWYBAwAAQBAJ&pg=PA163 163]}}</ref> {{sfn|Malkasian|1996|p=49}}

sentences: {{Apdzīvotas vietas infokaste|name=Hērenvēna|native_name=''Heerenveen''|settlement_type=pilsēta|other_name=|nickname=|motto=|image_skyline=Heerenveen, kerk in straatzicht foto1 2011-05-21 18.18.JPG|image_caption=|pushpin_map=Nīderlande|pushpin_label_position=|latd=52|latm=58|lats=0|latNS=N|longd=5|longm=55|longs=0|longEW=E|subdivision_type=[[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]|subdivision_name='''{{karogs|Nīderlande}}'''|subdivision_type1=[[Nīderlandes provinces|Province]]|subdivision_name1=[[Frīzlande]]|subdivision_type2=|subdivision_name2=|area_total_km2=187,76|population_total=50 230|population_as_of={{dat|2017|||SK|bez}}|timezone=|utc_offset=+1|timezone_DST=|utc_offset_DST=+2|postal_code_type=Pasta indeksi|postal_code=8410–8459|area_code=0513, 0516|website=[https://www.heerenveen.nl/]|footnotes=|image_flag=Heerenveen flag.svg|image_seal=|image_shield=Heerenveen wapen.svg}}'''Hērenvēna''' ({{Val|nl|Heerenveen}}) ir pilsēta [[Frīzlande|Frīzlandē]], [[Nīderlande|Nīderlandē]]. {{Dat|2017}} šeit dzīvoja 50 230 iedzīvotāji. Pilsēta tika dibināta {{Dat|1551}}. Hērenvēnā ir bāzēts [[Nīderlandes futbola Goda divīzija|Nīderlandes futbola Goda divīzijas]] klubs [[SC Heerenveen]]. Pilsētā notiek sarptautiski [[Ātrslidošana|ātrslidošanas]] čempionāti.

sentences: '''Kings''' (no {{val|en|King}} "[[karalis]]") var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Aldžernons Čārlzs Svinbērns
|     vārds_orig    = ''Algernon Charles Swinburne''
|         attēls    = Algernon Charles Swinburne by John McLanachan.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1837
|     dz_mēnesis    = 4
|       dz_diena    = 5
|       dz_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1909
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 10
|        m_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, dramaturgs, rakstnieks un kritiķis
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = dzejoļu krājums "''Poems and Ballads''" (1866)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: {{cita nozīme|Latvijas armijas ģenerāli|ezeru Valkas novadā|Kurēlis}}

sentences: '''Superdators''' ir [[dators]] ar lielāko aprēķinu ātrumu, ko ir iespējams sasniegt kādā [[datortehnika]]s attīstības laika posmā.

sentences:
{{Slikts tulkojums}}{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = KSI
| vārds_orig =
| attēls = JJ Olatunji (KSI) 6.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = KSI 2020. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1993
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 19
| dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Votforda}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| pilsonība = [[Apvienotā Karaliste]]s
| tautība = {{hlist|nigērietis}}
| nodarbošanās = {{hlist|[[YouTube]]|[[Reps|reperis]]|[[dziedātājs]]|[[bokss|bokseris]]|[[aktieris]]|[[uzņēmējs]]}}
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2009—pašlaik
| dzimums = V
| vecāki = Džide Olatundži, Jinka Olatundži
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| brāļi = Dedži Olatundži
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Rabo
| oriģinālnosaukums    = ''Base Charles Rabot''
| attēls               = Ny-Aalesund IMG 6479 DASAN korea IPEV france.JPG
| paraksts             = Rabo stacijas ēkas ieeja
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{FRA}}
| latd=78| latm=55| lats=24| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=55| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1999
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Pola Emīla Viktora Polārais institūts|IPEV]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Rabo''' ({{val|fr|Base Charles Rabot}}) ir [[Francija]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.institut-polaire.fr/ipev/infrastructures/les-bases/arctique/ |title=L’AWIPEV : Base Arctique Franco-Allemande Spitzberg. |access-date={{dat|2019|09|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902214217/https://www.institut-polaire.fr/ipev/infrastructures/les-bases/arctique/ |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Izveidota 1999. gadā, to pārvalda [[Pola Emīla Viktora Polārais institūts]] (IPEV). Nosaukta par godu franču ģeogrāfam, glaciologam un ceļotājam [[Šarls Rabo|Šarlam Rabo]]. 2003. gadā Rabo stacija tika iekļauta [[AWIPEV]] pētniecības bāzes struktūrā.

sentences:
{{Programmatūras infokaste |
  name = Bluefish |
  logo =  |
  screenshot =  |
  caption = Bluefish 2.0.0 rediģējot [[HTML]] |
  developer = Bluefish Dev Team |
  latest_release_version = 2.2.1 |
  latest_release_date = [[23. decembris]], [[2011. gads|2011]] |
  operating_system = [[Linux]], [[Mac OS X]], [[OpenVMS]], [[Unix]], [[Windows]] ([[Cygwin]]) |
  genre = [[Teksta redaktors]] |
  license = [[GNU General Public License|GPL]] |
  website = [http://bluefish.openoffice.nl/ bluefish.openoffice.nl] |
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lycopodium clavatum.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Lycopodiaceae
| dzimta_lv = Staipekņu dzimta
| ģints = Lycopodium
| ģints_lv = Staipekņi
| ģints_r = Staipekņu ģints
| suga = L. clavatum
| suga_lv = Vālīšu staipeknis
| binomial = Lycopodium clavatum (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Vālīšu staipeknis''' (''Lycopodium clavatum'') ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs, kas pieder [[staipekņu ģints|staipekņu ģintij]] (''Lycopodium'').

sentences:
}}
{{legend|#ffc600|[[Austrumeiropa]]}}
{{legend|#0065c8|[[Baltijas valstis]]}}
{{legend|#f2553e|[[Krievijas Federācija]]}}
{{legend|#f18cbf|[[Aizkaukāzs]]}}]]
'''Pēcpadomju valstis''' jeb '''pēcpadomju telpa''' ir apzīmējums 15 valstīm ([[Armēnija]]i, [[Azerbaidžāna]]i, [[Baltkrievija]]i, [[Igaunija]]i, [[Gruzija]]i, [[Kazahstāna]]i, [[Kirgizstāna]]i, [[Latvija]]i, [[Lietuva]]i, [[Moldova]]i, [[Krievija]]i, [[Tadžikistāna]]i, [[Turkmenistāna]]i, [[Ukraina]]i un [[Uzbekistāna]]i), kas atradās [[Padomju Savienība]]s sastāvā kā [[Padomju Sociālistiskās Republikas]], bet pēc [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] kļuva neatkarīgas.

sentences: '''Datorredze''' ir starpdisciplināra [[zinātne]]s joma, kurā tiek aplūkots, kā var izveidot [[dators|datoru]], lai iegūtu augsta līmeņa izpratni no digitāliem attēliem vai video. No inženierijas viedokļa datorredze tiecas automatizēt to, kā redz cilvēka acs. Saprotamākiem vārdiem sakot, datorredze ir tehnoloģija, kas ļauj interpretēt un saprast attēlā redzamo.<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Ballard |first1=Dana H. |last2=Brown |first2=Christopher M. |title=Computer Vision |year=1982 |url=https://archive.org/details/computervision0000ball |publisher=Prentice Hall |isbn=978-0-13-165316-0 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=1}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Sonka |first1=Milan |last2=Hlavac |first2=Roger |last3=Boyle |title=Image Processing, Analysis, and Machine Vision |url=https://archive.org/details/imageprocessinga0000sonk |date=2008 |publisher=Thomson |isbn=978-0-495-08252-1 |accessdate={{dat|2019|6|2||bez}} |ref=2}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Kristiāns Širrens
|          vārds_orig = ''Carl Christian Gerhard Schirren''
|              attēls = Carl Schirren.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Profesors Širrens ap 1860. gadu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1826
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1910
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Ķīle]], [[Vācijas impērija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta = Rīga, Tērbata, Ķīle
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[vēsture]], [[ģeogrāfija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = "Vidzemnieku atbilde Jurijam Samarina kungam" (1869)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kolizejs
| native_name         = ''Colosseo''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Roma#Itālija
| status              =
| image               = Colosseum in Rome, Italy - April 2007.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Kolizejs 2007. gada aprīlī
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Roma]], {{ITA}}
| latd  = 41.890169 | latNS  = N
| longd = 12.492269 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 70.-80. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Kolizejs" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q10285"
}
</mapframe>

sentences: '''Atturība''' jeb '''abstinence'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=abstinence&list=abstinence Akadēmiskā terminu datubāze - abstinence]</ref> (no {{val|la|abstinere}} — 'atturēties)' ir cilvēka brīvprātīga atteikšanās no konkrētām aktivitātēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|title = Abstinence Education|access-date = {{dat|2012|07|12||bez}}|archiveurl = https://web.archive.org/web/20120726192535/http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|archivedate = {{dat|2012|07|26||bez}}}}</ref> Visbiežāk ar šo terminu saprot atteikšanos no [[sekss|seksa]], [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]], [[ēdiens|ēdiena]], [[narkotikas|narkotikām]] vai [[smēķēšana]]s. Pievēršanās atturībai var būt motivēta ar medicīniskiem, reliģiskiem, personiskiem, sociāliem, morāliem, tiesiskiem un citiem iemesliem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |title=Skolēni un narkotikas. Rokasgrāmata skolotājiem |access-date={{dat|2012|07|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070106132531/http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |archivedate={{dat|2007|01|06||bez}} }}</ref> Pēc ilguma atturība var būt gan īslaicīga, gan ilglaicīga.

sentences:
konfigurācija it kā izvēršas uz otru pusi]]
'''Valdena apgriezenība''' ir optiski aktīvas [[molekula]]s [[hiralitāte|hirālā]] centra inversija noteiktas [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskas reakcijas]] laikā. Piemēram, pēc SN2 mehānisma noritošas [[nukleofilā aizvietošana|nukleofilās aizvietošanas]] laikā notiek ''sp3'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizētā]] [[ogleklis|oglekļa]] atoma konfigurācijas apvēršana. Iegūtajam savienojumam [[optiskā griešana|optiskās griešanas]] leņķis ir pretējs iepriekšējam.

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences: '''Prāgas pavasaris''' bija [[liberalizācija]]s periods [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajā republikā]], kas sākās {{dat|1968|01|05}}, kad [[Aleksandrs Dubčeks]] tika ievēlēts par [[komunisms|Komunistiskās]] partijas vadītāju, un beidzās {{dat|1968|08|20}}, kad [[Padomju Savienība|PSRS]] vadītā [[varšavas pakts|Varšavas pakta]] bruņotie spēki iebruka valstī.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}
'''Makroekonomiskās politikas instrumenti''' ļauj sabiedrībai, izmantojot ietekmi uz [[makroekonomika|makroekonomisko]] mehānismu, uzturēt stabilu cenu līmeni, stabilu pieaugumu valsts ražošanas apjomā, augstu nodarbinātības līmeni un ārējo ekonomisko aktivitāšu bilanci.

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
| vārds = Jānis Žīgurs
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 29
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|td=Latvija}}
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 22
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
| valsts = {{Flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{Flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR|Padomju Krievija]]
{{Flaga|USSR}} [[Padomju Savienība]]
| pakāpe = [[brigādes komandieris]]
| struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā armija]]
[[Galvenā izlūkošanas pārvalde (PSRS)|Izlūkošanas pārvalde]]
| dienesta_laiks = 1915—1937
| kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
| apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]]
| vārds_orig = ''Ян Матисович Жигур''
| attēls = Attēls:Jānis Žīgurs.jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts|Vācija]]
[[Kategorija:Vācija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Sobol_bur.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes zibellina
| suga_lv = Sabulis
| izplatība =

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Eira ezers
|attēls=Lake Eyre.JPG
|paraksts=Dienvidu Eira ezers
|karte=NEO lake eyre big.jpg
|kartes_paraksts=Salikts Eira ezera satelīta attēls, izmantots infrasarkano viļņu diapazons, infrasarkanajiem viļņiem tuvs un zilais gaismas viļņu diapazons
|map = Austrālija
| plat_d=28 | plat_m=22 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=137 | gar_m=22 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}<br />   [[Dienvidaustrālija]]
|platība=9690
|garums=~200
|Vid_dziļums=1,5
|Max_dziļums=9,5
|tilpums=30,1
|augstums_vjl=-12
|izteka=beznoteces
|baseins=1 140 000
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Eira ezers''' ({{val|en|Lake Eyre}}) ir beznoteces [[sālsezers]] [[Austrālija|Austrālijā]], [[Dienvidaustrālija]]s pavalstī, {{nobr|12 m}} zem jūras līmeņa.<ref>{{PZT|193}}</ref> Tajos retajos gadījumos, kad tas piepildās un sasniedz augstu [[ūdens]] līmeni, ir lielākais [[ezers]] Austrālijā. Atklāts 1840. gadā un nosaukts par godu pirmatklājējam, angļu ceļotājam, vēlākajam [[Jamaika]]s gubernatoram Edvardam Džonam Eiram ''(Edward John Eyre)''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Himalaji
 |attēls                 = Himalayas.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Himalaji no [[SKS|Starptautiskās kosmiskās stacijas]] borta
  |lat_dir = N |lat_deg = 28 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir = E |lon_deg = 87 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Āzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{IND}}
{{CHN}}
{{NEP}}
{{BHU}}
{{PAK}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              = [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentu]]
 |atdala_no              = [[Tibeta]]s
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 2500
 |platums                = 300
 |kalns                  = [[Everests]]
 |augstums               = 8848
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
 | pushpin_map         = Indija#Ķīna#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
}}
'''Himalaji''' ({{val-sa|हिमालयः}}, ''Himālayaḥ'' — ‘sniegu valstība’) ir augstākā [[kalnu sistēma]] uz [[Zeme]]s. Tās augstākā virsotne [[Everests]] (8848 m virs jūras līmeņa) ir arī augstākā virsotne pasaulē. Himalaji atrodas starp [[Tibetas kalniene|Tibetas kalnieni]] ziemeļos un [[Indas-Gangas līdzenums|Indas-Gangas līdzenumu]] dienvidos [[Indija]]s, [[Ķīna]]s, [[Nepāla]]s, [[Pakistāna]]s un [[Butāna]]s teritorijā. Himalaju lokveidīgās sistēmas garums ir vairāk nekā 2500 km, platums sasniedz 300 km.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ložu ekspresis
|    oriģinālnos = ''Bullet Train''
|         attēls = Bullet Train (poster).jpeg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Lītčs]]
|     producents =
* Kellija Makormika
* Deivids Lītčs
* [[Antuāns Fukua]]
|      scenārijs = Zeks Olkevičs
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Džoija Kinga]]
* [[Ārons Teilors-Džonsons]]
* [[Braians Tairī Henrijs]]
* [[Endrū Kodzi]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Maikls Šenons]]
* ''[[Bad Bunny]]''
* [[Zazija Bītsa]]
* [[Logans Lermans]]
* [[Kārena Fukuhara]]
* [[Masi Oka]]
* [[Sandra Buloka]]
|         mūzika = [[Dominiks Lūiss]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Dominic Lewis to Score David Leitch's 'Bullet Train' |url=https://filmmusicreporter.com/2021/07/26/dominic-lewis-to-score-david-leitchs-bullet-train/|website=Film Music Reporter|access-date=July 26, 2021}}</ref>
|      operators = [[Džonatans Sela]]
|        montāža = Elizabeta Ronaldsdotira
|        studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Fuqua Films''
* ''[[87North Productions]]''
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|7|18|''[[Grand Rex]]''|2022|8|5|ASV un Latvija}}
|         ilgums =
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|85,9 miljoni}}
|    ienākumi = {{ASV dolārs|239,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Bullet Train (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12593682/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
|         nākamā =
|           imdb = 12593682
}}
'''"Ložu ekspresis"''' ({{val|en|Bullet Train}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta komēdijas trillera filma, kuras režisors ir [[Deivids Lītčs]], scenārija autors ir Zeks Olkevičs. Filma veidota pēc Kotaro Isakas japāņu romāna ''Maria Beetle'' motīviem. Galvenās lomas atveidojuši [[Breds Pits]], [[Džoija Kinga]], [[Ārons Teilors-Džonsons]], [[Braians Tairī Henrijs]], [[Endrū Kodzi]], [[Hirojuki Sanada]], [[Maikls Šenons]], ''[[Bad Bunny]]'', [[Zazija Bītsa]], [[Logans Lermans]], [[Kārena Fukuhara]], [[Masi Oka]] un [[Sandra Buloka]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Tehnoloģiskais''' '''determinisms''' ir [[Redukcionsms|redukcionistiska]] interpretācija par [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] lomu [[sabiedrība]]s attīstībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sciencedirect.com/topics/computer-science/technological-determinism|title=ScienceDirect|last=Kline|first=Ronald R.|access-date=28.11.2019.|date=2015}}</ref> Saskaņā ar tehnoloģiskā determinisma skaidrojumiem tehnoloģijas ir galvenie vēstures un sociālo pārmaiņu virzītāji. Tehnoloģiju attīstība un inovācija kļūst par galveno sociālo, ekonomisko un politisko pārmaiņu dzinējspēku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://medium.com/@vorapilailuckthi/technological-determinism-social-media-9232614920ef|title=Medium|last=Thitivesa|first=V.|access-date=29.11.2019.|date=2017}}</ref> Tā mēģina izskaidrot to, kam un kāda varētu būt kontrolējošā vara cilvēku lietās. Tehnoloģiskais determinisms izpaužas dažādos līmeņos, kas sākas ar jaunāko tehnoloģiju dažādu izmaiņu ieviešanu, un dažkārt šīs izmaiņas var izraisīt arī jau esošo zināšanu zudumu. Piemēram, jaunāko lauksaimniecības rīku un metožu ieviešana ir piedzīvojusi pakāpenisku zināšanu zudumu par tradicionālajiem lauksaimniecības veidiem. Tāpēc tehnoloģijas ietekmē arī zināšanu līmeni sabiedrībā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.communicationtheory.org/technological-determinism/|title=Communication Theory|last=|first=|access-date=28.11.2019|date=}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Bulgaria}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Daugavpils Pasažieru parks
| tips                = stacija
| attēls              = Daugavpils (stacija)1.jpg
| attēla_apraksts     = Daugavpils stacijas ēkas fragments ([[2010. gads|2010]])
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra|Daugavpils—Indra]]
 [[Dzelzceļa līnija Eglaine—Daugavpils|Eglaine—Daugavpils]]
 [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|Krustpils—Daugavpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val|ru|Динабург, Двинск}}
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas,
 iecirkņa, mezgla
| arhitekts2           = B. Sudoplātovs
| platformas          = 3
| platformu_tips      = 1 malas, 2 salas
| sliežu_ceļi         = daudz
| adrese              = Stacijas iela 47, Daugavpils,
LV-5401
| latd  = 55 | latm  = 52 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 31 | longs = 39 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Daugavpils D parks|D parks]] (1 km)
 [[Daugavpils Šķirošanas parks|Šķirošanas parks]] (3 km)
 [[Grīva (stacija)|Grīva]] (7 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[387. kilometrs]] (3 km)
 [[3. kilometrs (izmaiņas punkts)|3. km]] (4 km)
 [[5. kilometrs (ceļa postenis)|5. km]] (6 km)
 [[Mežciems (stacija)|Mežciems]] (6 km)
 [[525. kilometrs (pieturas punkts)|525. km]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 218
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Daugavpils''' ir [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils]] gala stacija, kas atrodas [[Latgale|Latgalē]], otrajā lielākajā [[Latvija]]s pilsētā [[Daugavpils|Daugavpilī]]. Kopumā Daugavpils dzelzceļa mezgls ir otrais lielākais Latvijā pēc Rīgas dzelzceļa mezgla. Daugavpils stacija atrodas Daugavpils centrā, pie Stacijas ielas. Daugavpils stacija ir liela mezgla stacija, no kuras sākas līnijas uz [[Rīga|Rīgu]], [[Eglaine (Eglaines pagasts)|Eglaini]] un [[Indra|Indru]]. Savienojošie ceļi savieno to ar [[Daugavpils-Šķirotava|Daugavpils Šķirošanas staciju]], no kurienes tālāk iet līnija uz [[Rēzekne|Rēzekni]], kā arī ar lokomotīvju depo ([[Daugavpils D parks|D parku]]). Bez Šķirošanas stacijas un D parka Daugavpils stacijā ietilpst '''Daugavpils Pasažieru parks''', pie kura atrodas arī Daugavpils stacijas ēka. Daugavpilī ir intensīva kravas satiksme, bet pasažieru satiksme pastāv galvenokārt uz Rīgu (5 dīzeļvilcieni katru dienu) un no 2020. gada 13. decembra uz Krāslavu (1 dīzeļvilcienu pāris katru dienu), bet no 2021. gada 12. decembra arī uz Indru. Bez tam pirms [[COVID-19 pandēmija Latvijā|COVID-19 pandēmijas]] caur Daugavpili kursēja starptautiskais vilciens uz [[Minska|Minsku]], bet kopš 2018. gada nedēļas nogalē (sestdienās un svētdienās 2 dīzeļvilcieni) arī uz [[Viļņa|Viļņu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļa(V) oksīda molekulas modelis

Slāpekļa(V) oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dislāpekļa pentoksīds, slāpekļskābes anhidrīds, nitronija nitrāts
|           CAS numurs = 10102-03-1
|      ķīmiskā formula = N2O5
|              molmasa = 108,01
|              blīvums = 1642
|  kušanas temperatūra = 41 °C
| viršanas temperatūra = 47 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Slāpekļa(V) oksīds''' (N2O5) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīds]], kurā slāpeklis ir augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Slāpekļa(V) oksīds ir bezkrāsaina, ļoti gaistoša kristāliska viela. Istabas temperatūrā ļoti nestabils, var bez iemesla eksplodēt. Temperatūrā, zemākā par 10 °C, kļūst stabils. Ar N2O5 jāapietas uzmanīgi, jo tā ir toksiska viela, kas sadaloties dod ļoti indīgo NO2 gāzi.

sentences:
[[File:Ecoles empire carolingien.gif|thumb|300px|Karolingu laikmeta [[klosteris|klosteru]] skolu izvietojums. Zaļā krāsā vietas, kur kalpojuši [[īri|īru]] [[mūks|mūki.]]]]
'''Karolingu renesance''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[kultūra]]s uzplaukums, saistīts ar [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] valdīšanas laiku. Terminu ieviesis 19. gadsimta [[franči|franču]] vēsturnieks Ampērs (''Jean-Jacques Ampère'').
== Māksla==

sentences: '''Poliandrija''' ({{val|grc|πολυανδρία}} ''(polyandria)'', no ''πολύ- (poly-)'' — 'daudz' un ''ἀνήρ (anēr)'' — 'vīrs') jeb '''daudzvīrība''' ir [[poligāmija]]s forma, kurā sieviete ir vienlaikus precēta ar diviem vai vairāk vīriem. [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] poliandrija bija sastopama pie [[aleuti]]em un [[eskimosi]]em, bet mūsdienās ir sastopama dažās [[Indija]]s daļās, [[Himalaji|Himalajos]] ([[Tibeta|Tibetā]], [[Kašmira|Kašmirā]], [[Sikima|Sikimā]] un [[Butāna|Butānā]]), atsevišķos reģionos [[Mongolija|Mongolijā]], [[Ķīna|Ķīņā]] un dažos Subsahāras rajonos [[Āfrika|Āfrikā]].

sentences: '''51 Pegasi''' (arī '''51 Peg'''; {{val|lv|Pegazs 51}}) jeb '''Helvēcijs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Helvetios'')<ref>[http://www.iau.org/news/pressreleases/detail/iau1514/ "Final Results of NameExoWorlds Public Vote Released"]. ''International Astronomical Union''. December 15, 2015. Retrieved January 8, 2016.</ref> ir zvaigzne, kas atrodas [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Tā atrodas aptuveni 50 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref>[http://www.solstation.com/stars2/51pegasi.htm "51 Pegasi"]. ''Solstation.com''. 2006. Retrieved January 30, 2015.</ref><ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 57.</ref> un, kaut gan salīdzinoši blāvi, nakts debesīs tā ir pamanāma ar neapbruņotu aci. 51 Pegasi kļuva plašāk pazīstama tad, kad 1995. gadā tā kļuva par pirmo [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigzni]], ap kuru tika atrasta [[citplanēta]], kurai vēlāk tika dots nosaukums [[51 Pegasi b]].<ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 34.</ref><ref>Perryman, M. ''The Exoplanet Handbook''. Cambridge: Cambridge University Press, 2011. P. 20.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Teātra aktieri|Lomu saraksti]]
[[Kategorija:Uzskaitījumi]]

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| above      = {{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{PAGENAME}}}}{{#if:{{{name_native|}}}{{{native_name|}}}|
{{{name_native|{{{native_name}}}}}}}}
| abovestyle = border-top: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}; border-bottom: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par '''[[operētājsistēma|operētājsistēmām]]'''.
{{Commonscat|Operating systems|Operētājsistēmas}}

sentences: '''8. oktobris''' ir gada 281. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (282. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 84 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Goodreads''
| logo_attēls          =
| veids                = Sociālais portāls, katalogs
| īpašnieks            = ''[[Amazon]]''
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija         = Nepieciešama, lai veidotu savu katalogu, komentētu
| popularitāte         = {{increase}} 265. vieta alexa.com <ref>{{tīmekļa atsauce|title= Goodreads Ranking|url= http://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com|publisher= Alexa|accessdate= 22 October 2012|archive-date= {{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190107054703/https://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com}}</ref>
| mājas_lapa           = {{URL |http://www.goodreads.com/}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Datorzinātne]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Datorzinātne]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Oktants
| abbreviation = Oct
| name_latin = Octans
| RA = 22
| dec = -90
| areatotal = 291
| arearank = 50. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''ν Oct''
| starmagnitude = 3,73
| neareststarname = ''HD 212168''
| stardistance = 75,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Dienvidu Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences: Vielas '''laušanas koeficients''' ('''refrakcijas indekss''') ir skaitlisks koeficients, kas rāda, cik reižu samazinās [[gaismas ātrums]] (''v'') vielā attiecībā pret šī paša viļņa ātrumu [[vakuums|vakuumā]] — [[gaisma]]s ātrumu ''c''. Parasti laušanas koeficientu apzīmē ar simbolu ''n'' un to aprēķina pēc formulas:

sentences:
{{Commons cat|Craters on the Moon|Mēness krāteri}}
{{Commonscat|Craters on the Moon}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juris Nikolajs Hilzens
|     vārds_orig = ''Jerzy Mikołaj Hylzen''
|         attēls = Jerzy Mikołaj Hylzen.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1692
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Dagda]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Dagdas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1775
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = bīskaps, autors, izdevējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Juris Konstantīns Hilzens]], Anna Šimmelpfeniga
|          brāļi = [[Jānis Augusts Hilzens]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: {{cita nozīme|svārstību izplatīšanos laikā un telpā vispārīgi|viļņiem uz ūdens virsmas|ūdens viļņi}}

sentences: '''Velēnu podzolētā augsne''' - viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Podzolēšanās procesā izveidojies īpatnējs augsnes profils ar izskalošanās (podzola) un ieskalošanās (iluviālo) horizontu. Velēnu vidēji un stipri podzolētās augsnēs zem neliela trūdvielu akumulācijas horizonta izveidots gaiši pelēks, barības vielām nabadzīgs podzola horizonts, kam seko brūni sarkanīgs iluviālais horizonts. Smilts augšņu profili ir biezāki nekā augsnēm uz pārējiem cilmiežiem, ar labāk izteiktiem horizontiem. Nereti iluviālajā horizontā sastopams ortšteins un iluviālais humuss. Mālainu augšņu profili ir īsāki un vājāk diferencēti nekā smilts augšņu profili. Tā kā liela daļa [[Latvija]]s augšņu cilmiežu ir karbonātiski, tad arī podzolēto augšņu profilos dažādos dziļumos (dziļāk par 60 cm) atkarībā no izskalošanās pakāpes atrodas karbonāti. Latvijā velēnu podzolētās augsnes aizņem 45,8% no valsts teritorijas. Sevišķi daudz podzolēto augšņu Latvijā ir [[Gulbenes novads|Gulbenes]], [[Rēzeknes novads|Rēzeknes]], [[Saldus novads|Saldus]] un [[Cēsu novads|Cēsu novadā]] (vairāk par 80% no attiecīgo novadu teritorijas).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           vārds = Deivids Fosters Volless
|      vārds_orig = ''David Foster Wallace''
|          attēls = David Foster Wallace.jpg
|         att_izm = 250px
|   att_nosaukums = Deivids Fosters Volless 2006. gadā.
|      pseidonīms =
|      dz_dat_alt = {{dat|1962|2|21}}
|        dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Itaka}}
|       m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2008|9|12|1962|2|21}}
|         m_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosas apgabals|Klermonta}}
|           žanri =
|    nodarbošanās = romānu rakstnieks, noveļu rakstnieks
|         periods = 1987–2008
|   darbojies_arī =
|           mlapa =
|         dzimums = V
}}

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Literatūra]]
[[Kategorija:Literatūra]]

sentences:
{{cita nozīme|botānikas apakšdisciplīnu|medicīnas nozari|Algoloģija (medicīnas nozare)}}
'''Algoloģija''' ir [[botānika]]s apakšdisciplīna, zinātne par [[aļģes|aļģēm]].

sentences:
{{Komponista infokaste
|          vārds_orig = ''Arnold Schönberg'' <br /> ''Arnold Schoenberg''
|              attēls = Arnold Schoenberg la 1948.jpg
|       att_nosaukums = Arnolds Šēnbergs (ap 1948), foto: ''Florence Homolka''
|             dz_gads = 1874
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]
|              m_gads = 1951
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta = [[Vīne]], [[Berlīne]], [[Parīze]], [[Bostona]], [[Losandželosa]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs =
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Arnolds Francis Valters Šēnbergs''' ({{val|de|Arnold Franz Walter Schönberg}}, {{val|en|Arnold Schoenberg}}, dzimis {{dat|1874|09|13}} [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], miris {{dat|1951|07|13}} [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes austriešu / amerikāņu [[komponists]], [[diriģents]], [[mūzika]]s [[zinātnieks]] un [[gleznotājs]] daiļkrāsotājs, muzikāla [[ekspresionisms|ekspresionisma]] virziena pārstāvis, atonālās mūzikas un 12 skaņu (pustoņu) kompozīcijas tehnikas izveidotājs (pazīstama arī kā "dodekafonija" jeb "[[Seriālā mūzika|seriālā tehnika]]"). Šēnbergs bija viens no īpaši ietekmīgiem [[20. gadsimts|20. gadsimta]] Rietumu mūzikas darbiniekiem.

sentences:
[[Kategorija:Sudāna]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Sudāna]]

sentences:
[[Kategorija:Abhāzija]]
[[Kategorija:Gruzijas nacionālie simboli]]

sentences:
{{Cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|futbola klubu|FK Pārdaugava}}
'''Pārdaugava''' ir [[Rīga]]s daļa [[Daugava]]s kreisajā krastā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Hatšepsuta
| vārds_orģ           =
| attēls              = Hatshepsut.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons|faraone]]
| term_sākums         = 1479. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 1458. gads p.m.ē.
| priekštecis         = [[Tutmoss II]]
| pēctecis            = [[Tutmoss III]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = apmēram 1508. gadā p.m.ē.
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 1458. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           = [[Valdnieku ieleja]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = Tutmoss I
| māte                = Ahmese
| dzīvesb             = Tutmoss II
| bērni               = Neferura
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Hatšepsuta''' (dzimusi apmēram 1508. gadā p.m.ē.; mirusi 1458. gadā p.m.ē.) bija [[senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons|faraone]], kas valdīja 18. dinastijas laikā no apmēram 1479. gada p.m.ē. līdz 1458. gadam p.m.ē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums = ''Chlamydia trachomatis'' (Busacca 1935) Rake 1957 emend. Everett et al. 1999
| attēls = ChlamydiaTrachomatisEinschlusskörperchen.jpg
| att_nosaukums = ''Chlamydia trachomatis'' ķermeņu ieslēgumi (brūni) McCoy šūnu kultūrā
| valsts = Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Chlamydiae
| tips_lv =
| klase = Chlamydiae
| klase_lv =
| dzimta =Chlamydiaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Chlamydia
| ģints_lv =
| suga =Chlamydia trachomatis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Chlamydia trachomatis''''' ir [[Gramnegatīvās baktērijas|gramnegatīvā]] obligātā iekššūnu baktērija.<ref name="Wikstrom2013"/> Šī baktērija ir dažādu slimību izraisītājs, tajā skaitā [[Seksuāli transmisīvā slimība|seksuāli transmisīvo slimību]] un [[Acu slimības|acu]] infekciju izraisītājs.<ref name="Lanjouw.etal2015"/>

sentences:
13. gadsimta kultūrslānī atrastie māla apmetuma fragmenti ar [[stabule|stabulētāja]] tēlu, [[Latvijas Nacionālais vēstures muzejs]].]]
'''Mūziķis''' ir [[persona]], kuras darbība saistīta ar [[Mūzika|mūziku]]. Mūziķus var klasificēt pēc to darbības:
* [[Instrumentālists|instrumentālisti]] spēlē [[Mūzikas instruments|mūzikas instrumentus]];
* [[Dziedātājs|dziedātāji]] izmanto savu [[Balss|balsi]];
* [[Komponists|komponisti]], [[Aranžētājs|aranžētāji]], [[Dziesmu rakstītājs|dziesmu rakstītāji]] mūziku pieraksta [[Nots|nošu]] veidā vai ieraksta kādā no [[audio]] formātiem;
* [[Diriģents|diriģentu]] uzdevums ir vadīt [[Koris|korus]], [[Ansamblis|ansambļus]] un [[Orķestris|orķestrus]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ījoki
| citvaloda      = fi
| oriģinālnosaukums = Iijoki
| attēls            = Raasakkakoski_Iijoki_Finland.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Krāces Ījoki upē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ījervi]] ezers
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Botnijas līcis]]
| sāk_plat_d=65 | sāk_plat_m=49 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=29 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=65 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=46 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FIN}}
| garums            = 370
| iztekas_augstums  = 250
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 174
| gada_notece       =
| baseins           = 14 191
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Tenesms''' ({{val-el|τεινεσμός}}, ''tēnesmos'' — 'nesekmīgas pūles iztukšot zarnas'<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 788. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref>) jeb '''dzīšanās sajūta''' ir stāvoklis, ko [[pacients]] raksturo kā vajadzību pēc [[izkārnīšanās]]. Tenesma gadījumā [[izkārnījumi|izkārnījumu]] izdalās maz un slimnieks nejūt ilgstošu atvieglojumu. Šāda veida sūdzības norāda uz [[tievā zarna|tievo zarnu]] iekaisumu, kam bieži nāk līdzi arī [[caureja]].<ref name="pme">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=tenesms |accessdate=2015. gada 1. martā |year=1984 |publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija |location=Rīga |isbn=}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viļņas gaons
|     vārds_orig = ר' אליהו בן שלמה זלמן
|         attēls = Gaon-V.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Viļņa]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]
({{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1797
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = ebrejs
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
'''Elija Ben Solomons Zalmans''' jeb '''Viļņas gaons''' ("Viļņas ģēnijs" jeb (apvienojot iniciāļus) '''Gra''', {{val|he|ר' אליהו בן שלמה זלמן}}; dzimis {{dat|1720|4|23}}, miris {{dat|1797|10|9}}) bija slavenākais [[18. gadsimts|18. gadsimta]] [[Lietuva]]s [[rabīns]], daudzu [[jūdaisms|jūdaisma]] reliģisko tekstu autors un garīgais skolotājs. [[Ivrits|Ivritā]] tiek saukts par ''ha'Gaon ha'Chasid mi'Vilna''. Izcils [[Talmūds|Talmūda]] zinātājs un viens no galvenajiem ne-[[hasīdisms|hasīdiskā]] jūdisma vadītājiem.

sentences:
'''Ogļūdeņraži''' ir [[organiskā viela|organiski savienojumi]], kas satur tikai [[ogleklis|oglekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Ogļūdeņraži parasti ir nepolāras, ūdenī nešķīstošas vielas. To [[viela|agregātstāvoklis]] [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir atkarīgs no [[molmasa|molekulmasas]]. Ogļūdeņraži ar 4-5 oglekļa atomiem molekulā ir [[gāze]]s, 4-5 līdz ~20 oglekļa atomiem molekulā ir [[šķidrums|šķidrumi]], un, ja ir vairāk oglekļa atomu, tad tie ir cietas vielas.
Ogļūdeņražus iedala [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātinātajos]] (kur visi oglekļa atomi ir ''sp3'' [[Orbitāļu hibridizācija|hibridizācijā]]) un [[nepiesātinātie ogļūdeņraži|nepiesātinātajos]] (kur daļa vai visi oglekļa atomi ir ''sp2'' vai ''sp'' hibridizācijā).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnais KKKlanmens
| attēls                   = BlacKkKlansman.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''BlacKkKlansman''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Džeisons Blūms]]
* [[Reimonds Mansfīlds]]
* [[Šons Makkitriks]]
* [[Džordans Pīls]]
* [[Šons Rediks]]
* Spaiks Lī
| scenārija autors         =
* [[Čārlijs Vačtels]]
* [[Deivids Rabinovics]]
* [[Kevins Vilmots]]
* Spaiks Lī
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Deivids Vašingtons]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Lora Heriera]]
* [[Tofers Greiss]]
| mūzika                   = [[Terenss Blanšards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Monkeypaw Productions]]''
* ''[[QC Entertainment]]''
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|14|Kannu filmu festivāls|2018|8|10|ASV}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018|title=BlacKkKlansman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429231121/http://www.bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackkklansman.htm|title=BlacKkKlansman (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnais KKKlanmens"''' ({{val|en|BlacKkKlansman}}) ir 2018. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Rona Stalvorta 2014. gada memuāriem ''Black Klansman''. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Deivids Vašingtons]], [[Ādams Draivers]], [[Lora Heriera]] un [[Tofers Greiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|14||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]], kur tā saņēma ''[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]'' balvu.

sentences:
'''Šavisa''' var būt:
* [[Žoara Šavisa]] (''Joara Chaves'') — Brazīlijas šaha meistare (dzimusi 1962.);
* [[Žusara Šavisa]] (''Jussara Chaves'') — Brazīlijas šaha meistare (dzimusi 1959.).

sentences: '''Tigrajas karš''' ({{val-ti|வேகை தேக்கை}}) ir [[karš]] [[Etiopija|Etiopijā]], kas sākās 2020. gada 3. novembrī [[Tigraja]]s reģionā, vēlāk karadarbība notika arī [[Amhara|Amharas]] un [[Afāra|Afāras]] reģionos. [[Tigrajas Tautas atbrīvošanās fronte|Tigrajas Tautas atbrīvošanās frontes]] karaspēks cīnījās pret [[Etiopijas Nacionālie aizsardzības spēki|Etiopijas Nacionālajiem aizsardzības spēkiem]] un [[Eritreja]]s aizsardzības spēkiem. Tigrajas Tautas atbrīvošanās fronte 2021. gada novembrī vienojās ar deviņām citām pretošanās grupām dažādos Etiopijas reģionos, izveidojot pret centrālo valdību vērstu Etiopijas federālistu un konfederālistu spēku apvienoto fronti.

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļamerika]]
[[Kategorija:Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Konformists
| operators =
| attēls = The Conformist poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Bernardo Bertoluči]]
| producents =
| scenārijs = Bernardo Bertoluči
| aktieri = * [[Žans Luijs Trentiņāns]]
* [[Stefānija Sandrelli]]
* [[Gastons Moskins]]
* [[Dominike Sanda]]
* [[Pjērs Klementī]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Il conformista''
| studija = * ''Mars Film Produzione''
* ''Marianne Productions''
* ''Maran Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|7|1|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]|1970|10|7|Itālija}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
* {{FRG}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|750 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Konformists"''' ({{Val|it|Il conformista}}) ir 1970. gada [[Itālija]]s, [[Francija]]s un [[Vācija]]s kopražojuma politiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bernardo Bertoluči]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Luijs Trentiņāns]], [[Stefānija Sandrelli]], [[Gastons Moskins]], [[Dominike Sanda]] un [[Pjērs Klementī]]. Filma balstīta uz [[Alberto Moravija]]s 1951. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences: '''Strukturālisms''' bija virziens [[sociālās zinātnes|sociālajās]] un [[humanitārās zinātnes|humanitārajās]] zinātnēs, kas izveidojās 20.gs. pirmajā pusē [[Eiropa|Eiropā]] un dominēja 50. un 60. gados, īpaši spilgti attīstoties [[Francija|Francijā]]. Strukturālisms galvenokārt izpaudās [[lingvistika|lingvistikā]], [[antropoloģija|antropoloģijā]] un [[literatūrzinātne|literatūrzinātnē]]. Strukturālisma pamatā ir pieņēmums, ka novērojamie objekti ([[fenomens|fenomeni]]) pastāv nevis izolēti, bet gan saistībā ar citiem objektiem - [[struktūra|struktūrām]], kas kā nozīmes ģenerētājas kultūrā un sabiedrībā tad arī uzskatāmas par pētniecības pamatobjektiem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bostona
 | official_name            = ''Boston''
 | image_skyline            = Bostonstraight.jpg
 | settlement_type          = [[Lielpilsēta]]
 | nickname                 = ''Beantown'',<ref name=nick>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boston.com/travel/boston/boston_nicknames/|publisher=The Boston Globe|title=What's in a nickname?|author=Norman Dalager|accessdate=2008-06-12}}</ref> ''The Hub (of the Universe)'',1<ref name=nick/> ''The Cradle of Liberty'', ''Title Town'',<ref name=titletown>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.philly.com/dailynews/sports/20080619__Title_Town__rolling_out_big_rally_to_honor_Celtics.html|publisher=Philly.com|title='Title Town' rolling out big rally to honor Celtics|accessdate=2008-06-21}}{{Novecojusi saite}}</ref> ''The Cradle of Modern America'',<ref name=nick/> ''City on a Hill'', ''Athens of America'',<ref name=nick/> ''The Walking City''<ref name=nick/>
 | image_flag               = Us-ma-bo.png
 | image_seal               = Seal of Boston, Massachusetts.svg
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = left
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | subdivision_type1        = [[ASV štati|Štats]]
 | subdivision_name1        = [[Masačūsetsa]]
 | subdivision_type2        = [[Masačūsetsas apgabali|Apgabals]]
 | subdivision_name2        = [[Safolkas apgabals|Safolka]]
 | established_title        = Apmešanās uz dzīvi
 | established_date         = [[1630]]. gadā
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = [[1822]]. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
 | leader_name              = [[Mišela Vū]] (''Michelle Wu'')
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 232.14
 | area_land_km2            = 125.43
 | area_water_km2           = 106.73
 | area_urban_km2           = 4595
 | area_metro_km2           = 11683
 | population_as_of         = 2010. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 617594
 | population_urban         = 4032484
 | population_metro         = 4522858
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                = 617 / 857
 | latd = 42 |latm = 21 |lats = 28 |latNS = N
 | longd = 71 |longm = 03 |longs = 42 |longEW = W
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 43
 | website                  = [http://www.cityofboston.gov/ www.cityofboston.gov]
 | blank_name               = [[FIPS kods]]
 | blank_info               = 25-07000
 | blank1_name              = [[GNIS]] piešķirtais ID
 | blank1_info              = 0617565
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Ģeoloģiskais stāvs''' ir vispārējās [[ģeoloģiskā stratigrāfiskā skala|ģeoloģiskās stratigrāfiskās skalas]] vienība, kas iekļaujas [[Ģeoloģiskais nodalījums|ģeoloģiskajā nodalījumā]]. Ģeoloģiskais stāvs sadalās sīkāk [[Stratigrāfiskā zona|stratigrāfiskajās zonās]]. Tas iekļauj sevī [[Ieži|iežu]] [[Slāņkopa|slāņkopu]], kas ir izveidojusies viena [[Ģeoloģiskais laikmets|ģeoloģiskā laikmeta]] laikā un atbilst konkrētam [[Zemes vēsture|Zemes ģeoloģiskās attīstības]] posmam. Ģeoloģiskais stāvs raksturojas ar tipiskām tikai tam raksturīgām [[Fosilijas|fosilo organismu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], [[Apakšģints|apakšģintīm]] un [[Suga|sugu]] grupām. Izšķirošais kritērijs stāva apjoma un robežu noteikšanai ir [[Biostratigrāfiskā analīze|biostratigrāfiskās analīzes]] dati.

sentences: {{citas nozīmes|Bellini operu|Norma (nozīmju atdalīšana)|Norma}}

sentences:
, [[Londona|Londonā]]]]
'''Barža''' ir plakandibena metāla ūdens transportlīdzeklis, ar kura palīdzību tiek pārvadātas dažādas [[krava]]s upēs, kanālos, lielos ezeros, jūras un ostu akvatorijās. Ir divi baržu tipi — pašgājēji, kuriem ir savs motors, dzenskrūve un kapteiņa kajīte, kā arī stumjamās baržas, kuru pārvietošanai nepieciešami [[velkonis|velkoņi]]. Baržas veids ir atkarīgs no darbības teritorijas un pārvadājamo kravu specifikas — tās var būt upju baržas vai jūras baržas, baržas ar bortiem vai platforma tipa. Ar baržām pārsvarā pārvadā smagas kravas lielos apjomos — smiltis, ogles, kokmateriālus, metāllūžņus, graudus, lielgabarīta kravas, konteinerus un daudz ko citu. Šī transportlīdzekļa priekšrocība ir spēja pārvadāt smagas kravas lielos apjomos ar mazāku degvielas patēriņu, viegli stumjot baržu pa ūdens virsmu nepieciešamajā virzienā. Svarīgi ir saprast likumsakarību — jo vairāk baržā tiek iekrauta krava, jo tā veido lielāku iegrimi ūdenī. To pārvietošanai izmanto divas pieejas — baržu var stumt no pakaļgala vai arī vilkt no priekšgala. Pārvietošanas veids ir atkarīgs no laikapstākļiem un ūdens ceļa. Baržas latviešu valodā agrāk tika sauktas arī par upes liellaivām.

sentences: '''Ekloga''' ir bukoliskās [[dzeja]]s žanrs: neliela apjoma dzejolis par [[gans|ganu]] dzīves tematiku. Ekloga radusies antīkajā literatūrā (grieķu dzejnieks [[Teokrits]], romiešu dzejnieks [[Vergīlijs]]). [[Renesanse]]s laikā ekloga atspoguļoja galvenokārt lauku dzīvi, nereti dialoga formā. Ekloga beigusi pastāvēt 19. gs. sākumā.

sentences:
{{infokaste ezers
|ezers=Osiahas ezers
|attēls=OSSIACHER-SEE2.JL.JPG
|paraksts=Skats uz Osiahas ezeru
|map = Austrija
| plat_d=46 | plat_m=40 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=13 | gar_m=58 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=10,5
|garums=10,4
|platums=1,5
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=52
|tilpums=0,206
|augstums_vjl=501
|izteka=Fillahas ezera strauts
|baseins=
|valstis={{AUT}}
|salas=
|pilsētas=[[Osiaha]]
}}
'''Osiahas ezers''' ('''Osiaha ezers''', {{val|de|Ossiacher See}}) ir [[ezers]] [[Austrija|Austrijā]] netālu no [[Fillaha]]s pilsētas. Viens no vistālāk dienvidos esošajiem Austrijas ezeriem, trešais lielākais [[Karintija|Karintijā]]. Ainavisks, populārs tūrisma objekts.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ķelnes katedrāle
| image                 = Kölner Dom 2013-06-06-01.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Ķelnes katedrāle 2013. gadā
| label                 =
| map_type              =
| map_size              =
| position              =
| latd  = 50 | latm  = 56 | lats  = 28.68 | latNS  = N
| longd = 6 | longm = 57 | longs = 28.8 | longEW = E
| location              = {{vieta|Vācija|Ķelne}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1248
| year_completed        = 1880
| length                =
| width                 =
| spire_height          = 157,4 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Ķelnes katedrāle''' jeb '''Ķelnes doms''' ({{val|de|Kölner Dom}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Ķelne|Ķelnē]], [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Prometejs
 | oriģinālnos = ''Prometheus''
 |      attēls = Prometheusposterfixed.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = {{vikidati|properties|linked|P136}}
 |    režisors = {{vikidati|property|linked|P57}}
 |  producents = {{vikidati|properties|linked|P162}}
 |   scenārijs = {{vikidati|property|linked|P58}}
 |     aktieri = {{vikidati|properties|linked|P161|format=%p[%r][%s][%r]<br />}}
 |      mūzika = {{vikidati|property|linked|P86}}
 |   operators = {{vikidati|property|linked|P344}}
 |     montāža =
 |     studija = {{vikidati|property|linked|P272}}
 | izplatītājs = {{vikidati|property|linked|P750}}
 |    izdošana = {{vikidati|property|linked|P577}}
 |      ilgums = {{vikidati|property|linked|P2047}}
 |      valsts = {{vikidati|properties|linked|P495}}
 |      valoda = {{vikidati|property|linked|P364}}
 |     budžets = {{ASV dolārs|120–130 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|403,4 miljoni}}
 | iepriekšējā = [[{{vikidati|property|linked|P155}}]]
 |      nākamā = [[{{vikidati|property|linked|P156}}]]
 |        imdb =
}}
'''"Prometejs"''' ({{val|en|Prometheus}}) ir [[Ridlijs Skots|Ridlija Skota]] 2012. gadā režisētā [[kinofilma]]. Galvenās lomas filmā spēlē [[Noumi Rapasa]], [[Maikls Fasbenders]], [[Gajs Pīrss]], [[Idriss Elba]], [[Logans Māršals-Grīns]] un [[Šarlīze Terona]]. 2012. gadā filma tika nominēta [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i kategorijā "[[Labākie vizuālie efekti (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākie vizuālie efekti]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Bidens tripartita
|           autors = L.
|           attēls = Bidens tripartita1 eF.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Bidens tripartita|Trejdaivu sunītis}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Bidens
|         ģints_lv = Sunīši
|             suga = B. tripartita
|          suga_lv = Trejdaivu sunītis
|         sinonīmi = {{ubl|''Bidens acuta'' Wieg.|''Bidens comosa'' Gray.}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Mīlgrāvis]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mīlgrāvis]]

sentences: '''Sanācija''' ({{Val-la|sanatio}} - atveseļošana, ārstēšana) ir [[maksātnespēja]]s procesa risinājums, plānveidīgi pasākumi nolūkā novērst parādnieka iespējamo [[bankrots|bankrotu]], atjaunot maksātspēju un apmierināt [[kreditors|kreditoru]] prasības. Izšķiroties par konkrēta uzņēmuma sanāciju, vispirms ir jāizvērtē, vai šo uzņēmumu vispār ir vērts glābt no bankrota.<ref>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 225. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Platons
|          vārds_orig = Πλάτων
|              attēls = Plato Silanion Musei Capitolini MC1377.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 428. - 427. p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
(tagad {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 348. - 347. p.m.ē. (80 g.v.)
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
(tagad {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki = tēvs - Aristons, māte - Periktione
|               brāļi = Adeimants, Glaukons; pusbrālis - Antifons
|               māsas = Potone
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni = Lota
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[retorika]], [[māksla]], [[literatūra]], [[epistemoloģija]], [[taisnīgums]], [[tikums]], [[izglītība]], [[ģimene]], [[militārisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Sokrats]]
|           skolnieks = [[Aristotelis]]
|          ietekme_no = [[Sokrats]], [[Homērs]], [[Hēsiods]], [[Aristofāns]], [[Ēzops]], [[Protagors]], [[Parmenīds]], [[Pitagors]], [[Hērakleits]], [[Orfisms]]
|          ietekmējis = visa [[Rietumu filozofija]]
|               darbi = "[[Valsts (Platons)|Valsts]]"
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Norss
| attēls                   = Northposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''North''
| žanrs                    = komēdija, drāma, piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Robs Rainers]]
| producents               =
* [[Alans Zveibels]]
* Robs Rainers
| scenārija autors         =
* [[Endrjū Šeinmens]]
* Alans Zveibels
| galvenajās lomās         =
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Džeisons Aleksandrs]]
* [[Džons Lovics]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Dens Akroids]]
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Feita Forda]]
| mūzika                   = [[Marks Šeimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Rank Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|7|22}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/north-1994|title=North|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018|archive-date={{dat|2014|01|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140103014421/http://www.bbfc.co.uk/releases/north-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=north.htm|title=North (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Norss"''' ({{val|en|North}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Elaidža Vuds]], [[Džeisons Aleksandrs]], [[Džons Lovics]], [[Alans Ārkins]], [[Dens Akroids]], [[Ketija Beitsa]] un [[Feita Forda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|2||bez}}.

sentences:
'''Zavadzka''' var būt:
* [[Beata Zavadzka]] (''Beata Zawadzka'') — Polijas šaha lielmeistare (dzimusi 1986.);
* [[Jolanta Zavadzka]] (''Jolanta Zawadzka'') — Polijas šaha lielmeistare (dzimusi 1987.).

sentences:
'''Trigonometriska funkcija''' ir jebkura no [[funkcija|funkcijām]] sin ''x'', cos ''x'', tg ''x'', ctg ''x'', sec ''x'' un cosec ''x'', kur arguments ''x'' ir [[leņķis]]. Raksturīga šo funkciju īpašība ir to periodiskums.<br />
Ne katra periodiska funkcija, kuras arguments ir leņķis, ir trigonometriska funkcija. Piemēram, funkcija <math>e^{\sin x} + \cos x</math> nav trigonometriska funkcija.

sentences: '''Deformācija''' (no {{val-la|deformatio}} — izkropļošana) ir [[fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]]s vai [[izmērs|izmēru]] maiņa [[ārējie spēki|ārēju spēku]] iedarbībā. Izšķir šāda veida deformācijas: [[tilpuma deformācija]], [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe un spiede]], [[Lieces deformācija|liece]], [[Vērpes deformācija|vērpe]] un [[bīde]]. Piemēram, stāvot uz dēļa laipas, tā no [[svars|svara]] ieliecas. Arī liecot [[lineāls|lineālu]], stiepjot [[gumija]]s auklu un spiežot [[plastilīns|plastilīna]] gabaliņu, notiek šo [[priekšmets|priekšmetu]] deformēšanās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
 un apkalpe Aračinovā, albāņu kaujinieki Ziemeļmaķedonijā, Maķedonijas ātrās reaģēšanas specvienība netālu no [[Kumanova]]s, piemineklis Maķedonijas aizstāvjiem un Maķedonijas policijas robežpatruļa netālu no Radušas]]
'''Bruņotais konflikts Maķedonijā''' ({{val|mk|Воен конфликт во Македонија, 2001}}, {{val|sq|Lufta e vitit 2001 në Maqedoni}}) bija intensīvas sadursmes starp [[maķedonieši]]em un [[albāņi]]em no 2001. gada janvāra līdz novembrim. Formāli beidzās ar [[Ohridas nolīgums|Ohridas nolīguma]] parakstīšanu 2001. gada 13. augustā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Vidējā svērtā kapitāla cena''' ({{val|en|weighted average cost of capital}}) ir cena, kuru uzņēmums maksā par kopējā kapitāla, kas piesaistīts no dažādiem avotiem, izmantošanu.<ref>M. Rurāne. Finanšu menedžments. — R., 2005. — 155.lpp.</ref> Tādēļ uzņēmuma '''kapitāla cenas''' noteikšanā tiek ņemts vērā arī šis faktors un tiek aprēķināta vidējā svērtā kapitāla cena.

sentences: '''Anglosakšu hronika''' ir [[annāles|annāļu]] kopums [[senangļu valoda|senangļu valodā]], kurā ir pierakstīta [[anglosakši|anglosakšu]] vēsture. Šīs annāles tika radītas [[9. gadsimts|9. gadsimta]] beigās, iespējams [[Veseksa|Veseksā]], [[Alfrēds Lielais|Alfrēda Lielā]] valdīšanas laikā. Daudzas manuskriptu [[kopija]]s tika izveidotas un izplatītas tālāk pa visu [[Anglija|Angliju]] ar [[klosteris|klosteru]] mūku palīdzību, kuri to pārrakstīja un neatkarīgi viens no otra arī atjaunoja. Ir noskaidrots, ka hronika tika atjaunota pat [[1154]]. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Tramvajs]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Transports]]
[[Kategorija:Satiksme]]

sentences: '''Divskanis''' jeb '''diftongs''' ir divu [[patskanis|patskaņu]] savienojums vienā zilbē. Divskaņi var būt monofonēmas (viena [[fonēma]]) un bifonēmas (divas fonēmas). Mūsdienu latviešu literārajā valodā ir 10 divskaņi: divi divskaņi ({{IPA|[iɛ]}} un {{IPA|[uɔ]}}) ir monofonēmas, pārējie divskaņi ({{IPA|[ai], [au], [ɛi], [ɛu], [iu], [oi], [ɔu], [ui]}}) ir bifonēmas.<ref name="lza"/><ref name="Nicole"/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Laima Tabaka
|        attēls  = Laima_Tabaka_1.jpg|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]](1953-1993)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = ''Dr. emeritus.'' [[Botānikas laboratorija]]s vadītāja (1973-1993), izveidoja Botānikas laboratoriju par vadošo zinātnes centru  botānikā un dabas aizsardzībā Latvijā, atzītu [[Baltijas valstis|Baltijas]], [[PSRS]] un, iespējām atbilstoši, arī [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]].
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis Šells
|          vārds_orig = ''Jakob Herman Schell''
|              attēls = Hermann Schell.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hermanis Šells Vircburgas periodā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1850
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Freiburga]] (tagad {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1906
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Vircburga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Vircburgas Universitāte
|             zinātne = [[teoloģija]], [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hermanis Šells''' ({{val|de|Jakob Herman Schell}}, 1850—1906) bija vācu filozofs un teologs. Iestājās par reformētu [[katolicisms|katolicismu]], viņa galvenos rakstus 1898. gadā ievietoja katoļu baznīcas aizliegto rakstu indekā.<ref>{{LKV|XXI.|41 588}}</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Henriks Šēbergs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Henrik Sjöberg''
 |              attēls = Henrik Sjöberg.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1875|1|20}}
 |             dz_viet = [[File:Jack of Sweden and Norway (1844–1905).svg|22px]] [[Stokholma]], [[Zviedrijas un Norvēģijas ūnija]] (tagad {{karogs|Zviedrija}}
 |             mir_dat = {{dat|1905|8|1}}
 |            mir_viet = {{vieta|Dānija|Helsingēra}}
 |             tautība = [[Zviedrs]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Zviedrija|1844}} [[Zviedrija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]] un [[Vingrošana]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Terminators: Genisys
 | oriģinālnos = ''Terminator Genisys''
 |      attēls =  Terminator Genisys.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Alans Teilors]]
 |  producents =
* [[Deivids Elisons]]
* Dana Goldberga
 |   scenārijs =
* [[Laeta Kalogridis|Laerta Kelogridisa]]
* [[Patrick Lussier|Patriks Lusjērs]]
 |     aktieri =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Emilija Klārka]]
* [[Jai Courtney|Džajs Kortnijs]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Dayo Okeniyi|Daio Okenaji]]
* [[Mets Smits]]
* [[Courtney B. Vance|Kortnijs B. Venss]]
* [[Lee Byung-hun|Lī Bēngs Huns]]
 |      mūzika = [[Lorne Balfe|Lorns Belfs]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Skydance Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|06|22|Berlīne|2015|07|01|ASV|2015|07|10|Latvija}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=TERMINATOR GENISYS |url=https://bbfc.co.uk/releases/terminator-genisys-film |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022221759/https://bbfc.co.uk/releases/terminator-genisys-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|155 miljoni}}<ref name="mojo">{{tīmekļa atsauce |title=Terminator: Genisys |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=terminator2015.htm |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|7|30||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|440,6 miljoni}}<ref name="mojo"/>
 | iepriekšējā = "[[Terminators: Glābšana]]" (2009)
 |      nākamā = "[[Terminators: Tumšais liktenis]]" (2019)
 |        imdb =
}}
'''"Terminators: Genisys"''' ({{val|en|Terminator Genisys}}) ir 2015. gada filma, kuras režisors ir [[Alans Teilors]]. Galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Džeisons Klārks]], [[Emilija Klārka]], [[Jai Courtney|Džajs Kortnijs]], [[Dž. K. Simonss]], [[Dayo Okeniyi|Daio Okenaji]], [[Mets Smits]], [[Courtney B. Vance|Kortnijs B. Venss]] un [[Lee Byung-hun|Lī Bēngs Huns]]. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2015. gada 22. jūnijā.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Nāves jūra
|attēls=Dead Sea by David Shankbone.jpg
|paraksts=Nāves jūra no Izraēlas puses
|map = Izraēla#Jordānija
| plat_d=31 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=35 | gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{ISR}}
{{JOR}}
|platība=810
|garums=67
|Vid_dziļums=120
|Max_dziļums=330
|tilpums=147
|augstums_vjl=-418
|izteka=beznoteces
|baseins=40 650
|valstis=[[Izraēla]]
[[Jordānija]]
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Thunderbolt and Lightfoot''
| operators =
| attēls = Thunderbolt and Lightfoot movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Maikls Čimino]]
| producents =
| scenārijs = Maikls Čimino
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[Džefrijs Lūiss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thunderbolt and Lightfoot''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|5|22}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Thunderbolt and Lightfoot''''' ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Čimino]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Džefs Bridžess]], [[Džordžs Kenedijs]] un [[Džefrijs Lūiss]]. Šī ir Čimino pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences: '''Manierisms''' bija [[māksla]]s virziens, kas izveidojās [[Eiropa|Eiropā]] vēlīnās [[renesanse]]s periodā no 1515. gada līdz 17. gadsimta sākumam, kad to sāka aizstāt [[baroks]].

sentences: '''Kanoe'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ({{val|en|canoe}}, {{val|es|canoa}}; karību [[indiāņi|indiāņu]] izcelsmes vārds) — augšēji atvērta laiva, kurā airētājs sēž uz ceļa ar seju braukšanas virzienā un virza to uz priekšu ar vienlāpstiņu airi.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #F5F5F5
| bg_color   = #BF0000
| nos        = ''FC Tartu Santos''
| logo       =
| pilns      = ''Football Club Tartu Santos''
| iesauka    =
| pilsēta    = {{Vieta|Igaunija|Tartu}}
| dib        = 2006
| dib_mēn    =
| dib_dat    =
| dib_com    =
| stad       = Tartu Annelinna kunstmurustaadion
| ietilp     = 600
| prez       = {{flaga|Igaunija}} Meelis Eelmäe
| tren       = {{flaga|Igaunija}} Janar Sagim
| līga       = II liiga
| sez        = 2018.
| poz        = 7. vieta (Esiliiga) {{decrease}}
| pattern_b1=_redstripes |leftarm1=FF0000 |body1=FFFFFF |rightarm1=FF0000 |shorts1=FF0000 |socks1=FF0000
| leftarm2=000000 |body2=000000 |rightarm2=000000 |shorts2=FFFFFF |socks2=FFFFFF
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Diferenciālvienādojums''' var būt '''homogēns''' kādā no diviem gadījumiem: 1) diferenciālā formā dota pirmās pakāpes [[Diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojuma]] saskaitāmo koeficienti  ir homogēnas mainīgo funkcijas; 2) jebkuras kārtas lineāra diferenciālvienādojuma gadījumā nav konstanta saskaitāmā.

sentences:
__TOC__
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| native_name           =
| image                 =
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation =
| historic_religious_affiliation =
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
</pre>

sentences: '''Iedzimtība''' ir [[organisms|organisma]] un [[šūna|šūnu]] pazīmju un īpašību pēctecība paaudžu maiņā, pazīmju un īpašību ģenētiskā determinācija.

sentences: '''Slepkavība''' ir prettiesiska, tīša cilvēka nogalināšana. To parasti nošķir no citiem [[nonāvēšana]]s veidiem kā [[noziegums|noziegumu]], kas izdarīts ar iepriekšēju nodomu. Tā kā slepkavība nodara neatgriezenisku kaitējumu un rada lielas ciešanas upura tuviniekiem, vairumā kopienu gan mūsdienās, gan senatnē tas uzskatīts par vienu no smagākajiem noziegumiem, kas atbilstoši [[sods|sodāms]]. Tāpēc slepkavas vairumā valstu soda ar ilgstošu [[cietums]]odu, ieskaitot [[mūža ieslodzījums|mūža ieslodzījumu]] vai pat [[nāvessods|nāvessodu]] (kas gan mūsdienās ir mazāk izplatīts). Turklāt slepkavībai parasti nav noilguma.

sentences: '''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

sentences:
{{Personas infokaste
| attēls = File:Yaroslavkiy E.jpg
| att_izmērs = 150px
| vārds_orig = ''Емельян Михайлович Ярославский''
| citas daļas = {{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = [[Karojošo bezdievju savienība]]s Centrālās padomes priekšsēdētājs
|       amats =
| term_sākums = 1925
| term_beigas = 1943
| apbalvojumi =
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = [[Antireliģiozā komisija|VK(b)P CK Antireliģiozās komisijas]] priekšsēdētājs
|       amats =
| term_sākums = 1923
| term_beigas = 1929
| apbalvojumi =
|    piezīmes =
}}
| dz_gads = 1878
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 3
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Aizbaikala apgabals|Čita|td=Krievija}}
| m_gads = 1943
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 4
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Valodas]]
[[Kategorija:Reliģiskā uzvedība un pieredze]]

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Igaunijas Nacionālā opera
| attēls           = Tallinn,_Estonia_(27026491752).jpg
| attēla apraksts  = Igaunijas Nacionālā opera
| attēla izmērs    =
| vieta            = {{vieta|Igaunija|Tallina|Estonia pst 4}}
| karte            = Tallina#Igaunija
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| latd  = 59.434722 | latNS  = N
| longd = 24.750833 | longEW = E
| arhitekts        = [[Armass Lindgrēns]], [[Vivi Lenna]]
| dibināšanas gads = 1865
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        = [[Vello Pēns]]
| lielā zāle       =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{url|http://www.opera.ee/}}
}}

sentences:
'''Garumzīme''', arī '''makrons''' (no {{val-gr|μακρόv}}, garš), ir diakritiskā zīme, kas tiek likta virs vai zem [[patskaņi]]em. Garumzīme virs patskaņa nozīmē, ka šis patskanis izrunājot ir jāvelk. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] garumzīmi izmanto, lai apzīmētu vidustoni. Lai apzīmētu pagarinātu skaņu, tiek izmantots modificēts kols ({{IPA|ː}}).
{{valoda-aizmetnis}}

sentences:
{{jāuzlabo|jāpievieno pilnās atsauces}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Aleksandrijas Klements
|          vārds_orig = Titus Flavius Clemens
|              attēls = Clement alexandrin.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 150
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Atēnas]] ([[Romas Impērija]])
|           m_dat_alt = ap 215
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Jeruzaleme]] ([[Romas Impērija]])
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[logos]], [[apātija (filozofijā)]], [[gnosis]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Origēns]], [[Jeruzalemes Aleksandrs]]
|          ietekme_no = [[neoplatonisms]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = grieķu
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Placdarms''' ({{val|fr|place d'armes}} — 'laukums, kur tiek savākts karaspēks') ir [[Militārā zinātne|karošana]]s termins.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Rostovas zoodārzs
|logo          =
|logo_width    =
|logo_caption  =
|image         = Rostov-on-Don-Zoo-Rhino.jpg
|image_width   = 200px
|image_caption = Degunradzis Rostovas zoodārzā
|date_opened   = [[1927]].gadā
|date_closed   =
|location      = {{flagicon|RUS}} [[Rostova pie Donas]], [[Krievija]]
|area          = 98.2 ha
|coordinates   = {{Coord|47|15|09|N|39|40|15|E|scale:20000|display=inline,title}}
|num_animals   = 5000
|num_species   = 400
|members       =
|exhibits      =
|website       = {{url|http://zoopark-rostov.ru}}
}}

sentences:
<includeonly>{{#switch: {{{1}}}
| #default                      = <nowiki>#</nowiki>C6C9FF
| Angel                         = <nowiki>#</nowiki>7E9ED2
| Buffy the Vampire Slayer      = <nowiki>#</nowiki>7E9ED2
| Entourage                     = <nowiki>#</nowiki>FBBC87
| Firefly                       = <nowiki>#</nowiki>fc9
| Home and Away                 = <nowiki>#</nowiki>F9BA5B
| Mad Men                       = <nowiki>#</nowiki>F52B13
| The 4400                      = <nowiki>#</nowiki>B9D0E8
| The O.C.                      = <nowiki>#</nowiki>FFAA44
| The Simpsons
| "[[Simpsoni|Simpsonu]]"       = <nowiki>#</nowiki>FADA00
| The Sopranos                  = <nowiki>#</nowiki>CDCCCC
| Veronica Mars                 = <nowiki>#</nowiki>C0D883
| Sex and the City              = <nowiki>#</nowiki>EAADEA
| The X-Files                   = <nowiki>#</nowiki>B1B9C2
}}</includeonly><noinclude>
{{documentation}}
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Līvena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 22
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Mārtiņš Poišs]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laima Līvena''' (dzimusi {{dat|1934|6|9}}, mirusi {{dat|2006|10|22}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]] un [[tulkotāja]].

sentences: '''1941. gada jūnija notikumi Litenē''' bija [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas Bruņoto spēku]]  virsnieku, karavīru un instruktoru nogalināšana vai apcietināšana un tai sekojošā izsūtīšana uz PSRS [[Gulags|Gulaga nometnēm]] 1941. gada jūnijā, ko veica [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] un [[NKVD]] karaspēka vienības. Nošaušanas un apcietināšanas notika bijušās Latvijas armijas [[Litene]]s un [[Ostraviešu nometne|Ostraviešu vasaras nometnēs]] un to apkārtnē. Tika nogalināti apmēram 50 karavīri, bet izsūtīti apmēram 560.<ref>[http://books.google.lv/books?id=IPv1gjLhtZ4C&pg=PA133&dq=Litene+shot&ei=LctOSbSFI5O2ygSSncWTDA&redir_esc=y#v=onepage&q=Litene%20shot&f=false] Litenē nošauto skaits {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Psihiatriskā slimnīca''' ir [[ārstniecība]]s iestāde, kas specializējas pacientu ar [[Psihiski traucējumi|psihiskiem traucējumiem]] un slimībām diagnostikā, ārstēšanā un rehabilitācijā. Šādās iestādēs strādā [[Psihiatrija|psihiatri]], [[Psiholoģija|psihologi]], [[medmāsa]]s un citi speciālisti, kas pacientiem sniedz medicīnisko aprūpi.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Dollija Pārtone
| Attēls = Dolly Parton in Nashville 2.jpg
| Img_capt =
| Att_izm =
| Fons = solists
| Dzimis= {{dzimšanas datums un vecums|1946|1|19}}
{{vieta|ASV|Tenesī|Seviervilla}}
| Gadi = 1954—pašlaik
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, komponiste, filantrope, rakstniece/dzejniece
| Instrumenti = [[Vokāls]], [[ģitāra]], [[bandžo]], [[cītara]], [[klavieres]], [[bungas]]
| Žanrs = [[kantrimūzika]], [[blūgrāss]], [[tautas mūzika]], [[popmūzika]]
| Izdevējkompānija = [[Goldband]], [[Mercury Records|Mercury]], [[Somerset]], [[Monument]], [[RCA Records|RCA]], [[Warner Bros. Records|Warner Bros.]], [[Columbia Records|Columbia]], [[Rising Tide]], [[Decca Records|Decca]], [[Asylum Records|Asylum]], [[Sugar Hill Records (folk)|Sugar Hill Records]],[[Dolly Records]]
|Mlapa = [http://www.dollyon-line.com dollyon-line.com]
[http://www.dollypartonmusic.net dollypartonmusic.net]
|Dzimums = S
}}

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Mali]]
[[Kategorija:Mali mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abrahams Gotlobs Verners
|     vārds_orig = ''Abraham Gottlob Werner''
|         attēls = Abraham Gottlob Werner.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Vērava, [[Prūsijas Karaliste]]
(Osečņica, [[Boleslavecas apriņķis]], [[Lejassilēzijas vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = WernerAG-signature.png
|   darba_vietas = [[Freibergas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naruto the Movie: Ninja Clash in the Land of Snow
| oriģinālnos = 劇場版 NARUTO 大活劇! 雪姫忍法帖だってばよ!!
| režisors = Tensai Okamura
| producents = Manyo Oshikiri
 Tomoko Gushima
| scenārijs = Katsuyuki Sumisawa
| aktieri = Junko Takeuchi
 Yūko Kaida
 Tsutomu Isobe
| mūzika = Toshio Masuda
| ilgums = 82 min
| operators = Atsuho Matsumoto
| montāža = Seiji Morita
| studija = Studio Pierrot
| izplatītājs = Toho
| izdošana = {{date|2004|8|21|5=bez}} (japāņu versija)
 {{date|2007|6|6|5=bez}} (angļu versija)
| valsts = {{flag|Japāna}}
| valoda = japāņu
| nākamā = [[Naruto the Movie: Legend of the Stone of Gelel]]
| budžets = ¥1,37 miljardi ($11,1 miljoni)
| žanrs = Action, piedzīvojumi, fantāzija, animācija
| attēls = Naruto the Movie Ninja Clash in the Land of Snow.jpg
}}
'''''Naruto the Movie: Ninja Clash in the Land of Snow''''' ({{val|ja|NARUTOナルト 大活劇! 雪姫忍法帖だってばよ}}) ir 2004. gadā izlaista [[animācijas filma]], kas veidota pēc [[Masasi Kisimoto]] [[manga]]s un [[anime]] ''[[Naruto]]'' motīviem. Japānā tā tika izdota {{Date|2004|8|21|5=bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/news/2004-01-07/naruto|title=Naruto News|website=Anime News Network|access-date=2022-08-24|language=en}}</ref> Filmas popularitāte ir radījusi vairākus turpinājumus, sākot ar ''[[Naruto the Movie: Legend of the Stone of Gelel]].'' Filmas darbības norisinās pēc anime 100. sērijas. {{Date|2007|9|8|5=bez}} notika filmas pirmā pārraidīšana [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ''[[Cartoon Network]]'' telekanālā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://animesuperhero.com/forums/threads/naruto-ninja-clash-in-the-land-of-snow-movie-talkback-spoilers.4410941/|title=Naruto "Ninja Clash In The Land Of Snow" Movie Talkback (Spoilers)|website=Anime Superhero Forum|access-date=2022-08-24|language=en-US|archive-date=2022-08-16|archive-url=https://web.archive.org/web/20220816225012/https://animesuperhero.com/forums/threads/naruto-ninja-clash-in-the-land-of-snow-movie-talkback-spoilers.4410941/}}</ref>

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Deklaratīvas zināšanas''' ({{Val-la|declarativus}} - paskaidrojošs) - [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir [[zināšanas]] par [[fakti]]em, tā ir atbilde uz jautājumu: ''Kas tas ir?''

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =EnglishSpotRabbitChocolate1(cropped).jpg
| att_nosaukums =[[Angļu raibais trusis]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Lagomorpha
| kārta_lv =Zaķveidīgie
| dzimta =Leporidae
| dzimta_lv =Zaķu dzimta
| ģints =Oryctolagus
| ģints_lv =Eiropas truši
| suga =Oryctolagus cuniculus
| suga_lv =Trusis
| binomial =Oryctolagus cuniculus
| izcelsmes_vieta = [[Spānija]], [[Portugāle]]
| kategorijas =nē
}}
Visi '''mājas truši''' ir cēlušies, pieradinot savvaļas [[trusis|Eiropas trusi]] (''Oryctolagus cuniculus''), kura dzimtene ir [[Eiropa]]s dienvidrietumi — [[Spānija]] un [[Portugāle]].

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = cēlgāze
 |       kārtas skaitlis = 18
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |               simbols = Ar
 |              atommasa = 39,948
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p6
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Sasaldēta argona kušana un argona spīdēšana elektriskajā laukā
 |   oksidēšanas pakāpes = 0
 |   elektronegativitāte = 4,3
 |               blīvums = 1,7837<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 83,8 K (-189,35 °C)
 |  viršanas temperatūra = 87,3 K (-185,85 °C)
 |     kritiskais punkts = 150,87 K, 4,898 MPa
 |         skaņas ātrums = (gāze, 27 °C) 323
}}

sentences:
[[File:Ricercare a 6 from The Musical Offering.jpg|thumb|[[Johans Sebastiāns Bahs|Baha]] notis]]
'''Skaņdarbs''' jeb '''muzikāla kompozīcija''' ir jebkurš oriģināls [[mūzika]]s gabals vai muzikālas struktūras darbs.
Skaņdarbus izpilda [[mūziķis|mūziķi]], nolasot [[nots|notis]] no [[nošu burtnīca]]s, atceroties tās no galvas vai abējādi. Skaņdarbs ir jebkuras dziesmas skaņas vai ritms ko var sacerēt, uzrakstīt, iemācīties jebkurš. Skaņdarbus parasti muzicē cilvēki ar lielām zināšanām par mūziku, bet to var izdarīt jebkurš.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Stork (Palic, Serbia).jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Ciconiiformes
|      kārta_lv = Stārķveidīgie
|        dzimta = Ciconiidae
|     dzimta_lv = Stārķu dzimta
|         ģints = Ciconia
|      ģints_lv = Stārķi
|          suga = Ciconia ciconia
|       suga_lv = Baltais stārķis
|      binomial = Ciconia ciconia ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
{{legend|green|Sastopams ligzdošanas sezonā}}{{legend|#0070BB|Sastopams ziemošanas sezonā}}
}}
'''Baltais stārķis''' jeb vienkārši '''stārķis''', arī '''svētelis''' (''Ciconia ciconia'') ir liela auguma [[stārķu dzimta]]s (''Ciconiidae'') [[putns]]. Izdala divas pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/storks/ World Bird List: Storks, ibis, herons, 2020]</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 50
|lv = piecdesmit
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Augškalnes Svētās Ģimenes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Augškalnes katoļu baznīca.JPG
| image_size            = 290px
| caption               = Augškalnes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Augškalnes baznīca
| position = left
| latd  =56 | latm  =5 | lats  =4  | latNS  = N
| longd =26  | longm =53  | longs =48  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Ambeļu pagasts]], [[Augškalne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1947]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Andrejs Aglonietis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1946]]
| year_completed        = [[1947]]
| length                = 18,50 m
| width                 = 8,50 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks|koka]], apšūta ar[[Ķieģelis|ķieģeļiem]]
}}
'''Augškalnes Svētās Ģimenes Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Ambeļu pagasts|Ambeļu pagasta]] apdzīvotā vietā [[Augškalne|Augškalnē]].

sentences: '''Donas Republika''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Донская республика'') jeb '''Visvarenā Donas armija''' (''Всевеликое войско Донское'') bija valsts bijušās [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] dienvidos, ko [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņkara]] laikā pasludināja [[Baltā kustība|baltās kustības]] pārstāvji, kad 1918. gada 10. maijā [[Kazaki|kazaku]] vienības ieņēma [[Novočerkaska|Novočerkasku]]. Likvidēta 1920. gada sākumā, jo Donu ieņēma [[boļševiki]].

sentences: '''Nadruva''' ({{val|la|Nadrowia}}) jeb '''Nadrava''' ({{val|de|Nadrauen}}) bija viena no [[Senprūši|senprūšu]] zemēm, kas atradās [[Prēgele]]s (Pregoļjas) upes augštecē, robežojās ar [[Semba]]s un [[Notanga]]s (rietumos), [[Bārta (zeme)|Bārtas]] (dienvidos), [[Skalva]]s (ziemeļos) un [[Sudava (zeme)|Sudavas]] (austrumos) zemēm.

sentences: '''Rizoīdi''' ir īpaši tievi pavedienveidīgi izaugumi, ar kuru palīdzību [[augi]], kam nav [[saknes|sakņu]], nostiprinās [[substrāts|substrātā]], uzņem no tā [[ūdens|ūdeni]] un [[barības vielas]]. [[Ķērpji]]em rizoīdi ir [[laponis|lapoņa]] apakšpusē, kur dažreiz veido biezu filcveidīgu savijumu. [[Sūnas|Sūnām]] tos visvairāk sastop stumbra lejasdaļā, bet, ja stumbri guļoši, — stumbra apakšējā pusē (īpaši lapainajām [[aknu sūnas|aknu sūnām]]). Daudzos gadījumos rizoīdi saista atsevišķus sūnu stumbrus vienā velēnā, tā veicinot [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] putekļu un nokrišņu uzkrāšanos un izmantošanu. [[Sfagni]]em rizoīdi sastopami tikai attīstības sākumā, bet ļoti ātri atmirst reizē ar apakšējo stumbra daļu, un pēc tam ūdeni un barības vielas tie uzņem ar lapām un stumbra [[epiderma]]s šūnām.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kolkas Jūras Zvaigznes Dievmātes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Kolkas Jūras Zvaigznes Dievmātes Romas katoļu baznīca 01.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Kolkas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 57 | latm  = 44  | lats  = 23 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 35  | longs = 01 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Talsu novads]],
[[Kolkas pagasts]], [[Kolka]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1935]], otrreiz [[1997]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
Juris Krisūns OSPPE
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=3479 www.katedrale.lv]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1933]]
| year_completed        = [[1935]], pārcelta [[1997]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks|koka]] guļbūve
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs fon Līdinghauzens Volfs
|     vārds_orig = ''Friedrich von Lüdinghausen Wolff''
|         attēls = Daniel_Chodowiecki_P._Wolff_von_Lüdinghausen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Frīdrihs fon Līdinghauzens Volfs (pa labi) [[Daniles Hodoveckis|Daniela Hodovecka]] ilustrācijā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1643
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Dinaburga]], [[Inflantijas vaivadija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]
([[Daugavpils]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1708
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Breslava]], [[Hābsburgu monarhija]]
([[Vroclava]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, diplomāts, sabiedrisks darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mikeli
 | native_name              = ''Mikkeli, Sankt Michel''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Mikkelin keskusta Naisvuorelta.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | flag_size                =
 | image_shield             = Mikkeli.vaakuna.svg
 | shield_size              = 80px
 |pushpin_map               = Somija
 | latd  = 61| latm  = 41| lats  = 00| latNS  = N
 | longd = 27| longm = 16| longs = 00| longEW = E
  | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Somija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Dienvidsavo]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Kimmo Mikanders
 | established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
  | established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
 | area_footnotes           =
 | area_total_km2           = 2124.6
 | area_total_sq_mi         =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 48970
 | population_as_of         = 2012
 | population_rank          =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | elevation_m              =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +2
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | website                  = [http://www.mikkeli.fi  mikkeli.fi]
 | footnotes                =
}}
'''Mikeli''' ({{val|fi|Mikkeli}}) vai '''Sanktmihela''' ({{val|sv|Sankt Michel}}) ir pilsēta un pašvaldība [[Somija]]s dienvidu centrālajā daļā, [[Dienvidsavo]] administratīvais centrs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Žans Liks Melanšons
 |       vārds_orģ = Jean-Luc Mélenchon
 |          attēls = Meeting Mélenchon Toulouse - 2017-04-16 - Jean-Luc Mélenchon - 41 (cropped 2).jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts = Melanšons 2017. gada 16. aprīlī vēlēšanu kampaņas pasākumā.

 |           amats = [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamenta]] deputāts no [[Francija]]s
 |     term_sākums = {{dat|2009|7|14||bez}}
 |     term_beigas =
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =

 |          amats2 = Profesionālās izglītības ministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|2000|3|27||bez}}
 |    term_beigas2 = {{dat|2002|5|6||bez}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 = [[Lionels Žospēns]]
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =

 |          amats3 = [[Senāts (Francija)|Senators]] no [[Esona]]s
 |    term_sākums3 = {{dat|2004|10|1||bez}}
 |    term_beigas3 = {{dat|2010|1|7||bez}}
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =

 |          amats4 =
 |    term_sākums4 = {{dat|1986|10|2||bez}}
 |    term_beigas4 = {{dat|1995|9|24||bez}}
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 =

 |       dzim_dati = Jean-Luc Antoine Pierre Mélenchon,
{{dzimšanas datums un vecums|1951|8|19}}
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of International Tangier.svg}} [[Tanžera]], [[Tanžeras Starptautiskā zona]]
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |    dzīves_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = [[Nepakļāvīgā Francija]] (2016—tagad)

[[Kreisā partija (Francija)|Kreisā partija]] (2008—tagad)

'''Kādreiz:'''

[[Sociālistiskā partija (Francija)|Sociālistiskā partija]] (1976—2008)

Internacionālistu komunistu organizācija (1972—1976)
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater = ''Université de Franche-Comté''
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes = {{center|[http://melenchon.fr/ Oficiālā mājaslapa]}}
}}
'''Žans Liks Melanšons''' ({{val|fr|Jean-Luc Mélenchon}}, {{izrunā|ʒɑ̃.lyk me.lɑ̃.ʃɔ̃}}, dzimis {{dat|1951|8|19||bez}}) ir [[Francija]]s kreisais [[politiķis]], bijis profesionālās izglītības ministrs un senators, pašlaik ir [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamenta]] deputāts. Melanšons piedalījās [[2017. gada Francijas prezidenta vēlēšanas|2017. gada Francijas prezidenta vēlēšanās]] un pirmajā kārtā ieguva ceturto vietu ar 19,6% balsu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = AmanitaVaginata2.jpg
| att_nosaukums=Apakšsekcijas tipiskā suga — [[pelēkā makstsēne]].
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Amanitaceae
| dzimta_lv =Mušmiru dzimta
| ģints =Amanita
| ģints_lv =Mušmires
| apakšģints =Vaginatae
| apakšģints_lv =Makstsēnes
| kategorijas =nē
}}

sentences:
— — ierīce asinsspiediena izmērīšanai]]
'''Asinsspiediens''' ir hidrodinamiskais [[spiediens]], kuru uz [[asinsvadi|asinsvadu]] sieniņām rada [[asinis|asiņu]] cirkulācija organismā. Asinsspiediens ir viena no medicīniskajām [[dzīvības pazīmes|dzīvības pazīmēm]]. Asinsspiediena mērījums parasti tiek attiecināts uz [[artērijas|arteriālo]] spiedienu, bet atsevišķos gadījums, kad tas ir nepieciešams, mēra arī [[vēnas|venozo]] un [[kapilāri|kapilāro]] spiedienu. Tā kā asinsspiediens svārstās [[sirdsdarbība]]s rezultātā, tad izšķir sistolisko spiedienu ([[sirds|sirdij]] saraujoties) un diastolisko spiedienu (sirdij atslābinoties). Mērot asinsspiedienu, tiek nolasīti abi šie spiedieni. Katram cilvēkam normāls asinsspiediens var būt atšķirīgs. To ietekmē vairāki faktori, piemēram, [[cilvēka vecums|vecums]], [[dzimums]], ķermeņa stāvoklis (stāvus, sēdus vai guļus) un tā tālāk. Tiek pieņemts, ka normāls asinsspiediens ir tad, kad arteriālais sistoliskais spiediens ir 120 [[mm Hg]], bet diastoliskais spiediens — 80 mm Hg. Arteriālā [[hipotensija]] ir pazemināts asinsspiediens, [[hipertensija]] - paaugstināts asinsspiediens.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{atveidošana+}}
 glezna ''Vētraina jūra naktī'' (1849. gads) ]]
'''Ūdens''' ([[Mitoloģija|mitoloģijā]]) un [[Reliģija|reliģijā]] ir arhaisks un universāls dzīvības izcelšanās un auglības simbols. Ambivalents spēks, kurš gan rada un uztur visu dzīvo, gan spēj to arī iznīcināt. Ir arī tīrības, šķīstības, pārmaiņu, kā arī [[Haoss|haosa]] un nāves simbols. Ūdens bieži saistīts ar [[Pagānisms|pagāniskiem]] un reliģiskiem rituāliem, ar augstāku spēku klātbūtni un svētību. Tas garīgi atjauno, attīra un pasargā no ļaunā.

sentences: '''Spageti''' ({{val|it|spaghetti}}) ir gari, tievi [[makaroni]], no kā gatavo tradicionālo [[itāļi|itāļu]] [[pasta|pastu]]. Tie tiek gatavoti no [[milti]]em vai [[manna]]s un [[ūdens]]. Tradicionāli spageti bija apmēram 50 cm gari, tomēr 20. gadsimta otrajā pusē popularitāti sāka gūt īsāki spageti un mūsdienās visplašāk pieejamie spageti ir apmēram 25—30 cm gari.

sentences:
'''Kirī''' var būt:
* [[Pjērs Kirī]] (''Pierre Curie''), franču fiziķis (1859—1906);
* [[Marija Sklodovska-Kirī]] (''Maria Skłodowska-Curie''), poļu izcelsmes franču zinātniece (1867—1934);
* [[Irēna Žolio-Kirī]] (''Irène Joliot-Curie''), franču ķīmiķe (1897—1956);
* [[Frederiks Žolio-Kirī]] (''Jean Joliot-Curie''), franču fiziķis (1900—1958);
* [[kirī]] - ārpussistēmas [[radioaktivitāte]]s mērvienība.

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ņūhempšīra
New Hampshire
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Konkorda (Ņūhempšīra)|Konkorda]]
| pilsēta = [[Mančestra (Ņūhempšīra)|Mančestra]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[21. jūnijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = NH N.H. US-NH
| mājaslapa = [http://www.nh.gov www.nh.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 1 314 895
| iedzīvotājiV = 41
| iedzblīvums = 53,20
| iedzblīvumsV = 20
| ieņēmumi = 57 352
| ieņēmumiV = 1
| rase = baltie - 96,97%
melnie - 1,29%
| reliģija = [[protestanti]] - 43%
[[katoļi]] - 35%
nereliģiozi - 19%
| platība = 24 239
| platībaV = 46
| garums = 305
| platums = 110
| ūdens = 3,4
| augstums = Vašingtona kalns, 1 917
| Vaugstums = 305
| Zaugstums = 0
}}'''Ņūhempšīra''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas [[Jaunanglija]]s reģionā. Štats ir nosaukts pēc [[Anglija]]s [[Anglijas administratīvais iedalījums|ceremoniālās grāfistes]] [[Hempšīra]]s nosaukuma. Tā robežojas ar [[Masačūsetsa|Masačūsetsu]] dienvidos, [[Vērmonta|Vērmontu]] rietumos, [[Meina|Meinu]] un [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] austrumos un ar [[Kanāda]]s provinci [[Kvebeka|Kvebeku]] ziemeļos. Ņūhempšīras [[galvaspilsēta]] ir [[Konkorda (Ņūhempšīra)|Konkorda]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=218-221 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Floroglucīns''' (1,3,5-trihidroksibenzols, simetriskais trioksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Floroglucīns ir dzelteni plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Ūdenī šķīst diezgan slikti, labi šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Enola Holmsa
 | oriģinālnos = ''Enola Holmes''
 |      attēls =  Enola Holmes poster.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Harijs Bredbīrs]]
 |  producents =
* [[Mērija Perenta]]
* Aleksa Garsija
* [[Millija Bobija Brauna]]
* Peidža Brauna
 |   scenārijs = [[Džeks Torns]]
 |     aktieri =
* Millija Bobija Brauna
* [[Sems Kleflins]]
* [[Henrijs Kevils]]
* [[Helēna Bonema Kārtere]]
 |      mūzika = [[Denjels Pembertons]]
 |   operators = [[Džailss Natginss]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = Ādams Bosmens
 |     studija =
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|9|23}}
 |      ilgums = 123 minūtes
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Enola Holmsa"''' ({{val|en|Enola Holmes}}) ir 2020. gada ASV [[mistēriju filma]], kas veidota pēc [[Nensija Springere|Nensijas Springeres]] [[Enolas Holmsas mistērijas|tāda paša nosaukuma grāmatu sērijas]]. Filmas galvenā varone ir pusaudze, slavenā [[Šerloks Holmss|Šerloka Holmsa]] māsa. Filmas režisors or [[Harijs Bredbīrs]], scenārija autors ir [[Džeks Torns]]. [[Millija Bobija Brauna]] atveido galveno varoni, un ir arī viena no filmas producentēm. Pārējās lomas atveido [[Henrijs Kevils]], [[Sems Kleflins]], [[Adīls Akhtars]], [[Fiona Šova]], [[Frensisa de la Tūra]], Luiss Pārtridžs, [[Sjūzija Vokoma]] un [[Helēna Bonema Kārtere]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumu upe
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|156,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1214547457/|title=Mystic River (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|15}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Toms Sterns]]
| oriģinālnos = ''Mystic River''
| mūzika = Klints Īstvuds
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Lora Linnija]]
| scenārijs = [[Braiens Heldžlends]]
| producents = * Klints Īstvuds
* [[Roberts Lorenss (producents)|Roberts Lorenss]]
* [[Džūdija Hoita]]
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| žanrs = mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Mystic River poster.jpg
| imdb =
}}'''"Noslēpumu upe"''' ({{Val|en|Mystic River}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma. Tās režisors ir [[Klints Īstvuds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Tims Robinss]], [[Kevins Beikons]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Mārša Geja Hārdena]] un [[Lora Linnija]]. Filma ir balstīta uz 2001. gada [[Deniss Lehens|Denisa Lehena]] tāda paša nosaukuma romāna. Tā ir pirmā Īstvuda filma, kurā viņš ir arī mūzikas autors.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Pauls fon Lilienfelds-Toals
| vārds_orig = ''Paul von Lilienfeld-Toal''
| attēls = Pauls fon Lilienfelds (1829-1903).jpg
| att_izmērs = 170px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1829
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Belostoka]], [[Polijas cariste]] (tagad {{POL}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1903
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 11
| m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]]<br>(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = politiķis, sociologs
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Karolīne Šarlote Natālija Elmīra fon Mellīna
| bērni = Anatolijs (1865-1931) Kārlis, Pāvils
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Dobeles novada pašvaldības ēka Dobelē, Brīvības ielā 15.

sentences: '''Ekstrēmisms''' (no {{val|la|extremus}} — 'galējs, pārmērīgs') ir galēju uzskatu un rīcības metožu piedāvāšana vai lietošana, galvenokārt izpaužas [[Politika|politikā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Robačs
|     vārds_orig = ''Karl Robatsch''
|         attēls = Karl Robatsch 1961.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Kārlis Robačs 1961. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Klāgenfurte}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Klāgenfurte}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{AUT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Smalkās aprindas
 | oriģinālnos = ''Café Society''
 |      attēls = Smalkasaprindas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Vudijs Allens]]
 |  producents =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Edvards Volsons]]
 |   scenārijs = Vudijs Allens
 |     aktieri =
* [[Džanija Berlīna]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Pārkers Pousijs]]
* [[Kens Skots]]
* [[Korijs Stolls]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gravier Productions]]''
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Amazon Studios|Amazon MGM Studios]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|5|11|Kannu filmu festivāls|2009|7|15|ASV|2016|8|26|Latvija|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/caf%C3%A9-society-2016|title=Café Society|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018|archive-date={{dat|2016|10|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161029213727/http://www.bbfc.co.uk/releases/caf%C3%A9-society-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cafesociety.htm|title=Café Society (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Smalkās aprindas"''' ({{val|en|Café Society}}) ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džanija Berlīna]], [[Stīvs Karels]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Bleika Laivlija]], [[Pārkers Pousijs]], [[Kens Skots]] un [[Korijs Stolls]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|5|11||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]].

sentences: '''Pogdžo di Sanremo''' ({{Val-it|Poggio di San Remo}}) ir kalns [[Itālija|Itālijas]] [[Ligūrija|Ligūrijas]] reģionā, netālu no [[Sanremo]].

sentences:
[[File:Themeeting.jpg|thumb|"Sapulce" (''Sammankomsten, Ester Almqvist'')]]
'''Pulcēšanās brīvība''' ir tiesības piedalīties miermīlīgajās sapulces un tās organizēt. Pulcēšanās brīvība ir [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību]] apakšnozare, kas pieder pie politisko un pilsonisko tiesību kategorijas.

sentences: '''11. decembris''' ir gada 345. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (346. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 20 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Punctospirifer kentuckyensis blunt oblique hinge.jpg
| att_nosaukums =Spiriferinidae {{TaksoSaite|Punctospirifer kentuckyensis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Spiriferida
| kārta_lv =Spiriferīdi
| dzimta =Spiriferinidae
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mangāna dioksīds
|                 attēls =

Mangāna dioksīds

Mangāna dioksīda elementāršūna
|         citi nosaukumi = Mangāna(IV) oksīds
|             CAS numurs = 1313-13-9
|        ķīmiskā formula = MnO2
|                molmasa = 86,937
|                blīvums = 5080
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 535 °C<ref name="CRC" /> (sadalās)
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = Nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Mangāna(IV) oksīds''' jeb '''mangāna dioksīds''' ir [[neorganiskā ķīmija|neorganisks]] [[ķīmiskais savienojums]], zināmākais un visplašāk izmantotais [[mangāns|mangāna]] [[oksīds]]. Tas ir tumšbrūna cieta viela,<ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> ūdenī nešķīst. Dabā sastopams minerāla piroluzīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Pyrolusite.shtml |title=Pyrolusite Mineral Data |accessdate=2019-09-28 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
s zeķes]]
'''''Zeķes''''' ir [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru velk [[kāja|kājās]]. Tā uzdevums ir sildīt kājas un uzsūkt [[sviedri|sviedrus]], kas izdalās no [[pēda|pēdām]], kā arī novērst kāju berzēšanos ar [[apavi]]em. Mūsdienās zeķes bieži vien ir neatņemama [[stils|stila]] un [[mode]]s sastāvdaļa. Zeķes var būt gan [[adīšana|adītas]], gan [[aušana|austas]], gan tamborētas, gan [[pīšana|pītas]]. Arī materiāls, no kura izgatavo zeķes, var būt dažāds. Tas var būt [[neilons]], [[vilna]], [[kokvilna]], [[akrils]], [[poliesters]]. Zeķes gatavo arī no [[lini|linu]] un [[zīds|zīda]] audumiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|cilvēktiesību aktīvisti|Parks (nozīmju atdalīšana)|Parks}}
{{Personas infokaste
| vārds = Roza Pārksa
| vārds_orig = Rosa Parks
| attēls = Rosaparks.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums = Roza Pārksa 1955. gadā, fonā redzams Mārtins Luters Kings.
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1913
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 4
| dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Tuskegī]], [[Alabama]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2005
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 24
| m_vieta = {{flaga|ASV}} [[Detroita]], [[Mičigana]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| dzimums = S
| paraksts = Rosa_Parks_Signature.svg
| nodarbošanās = sabiedriskā aktīviste, afroamerikāņu tiesību aizstāve
| dzīvesbiedrs = Reimonds Pārkss
| vecāki = Džeimss Makkollijs un Leona Edwards
| pilsonība = {{ASV}}
}}

sentences: '''Ģeometriskā transformācija''' ir jebkura ģeometriskas [[kopa]]s [[bijekcija]] uz sevi vai uz citu šādu kopu.

sentences:
'''Katods''' ({{val|el|χάθοδος (kathodos)}} — 'lejupceļš, atgriešanās') ir dažādu elektrisku ierīču negatīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar negatīvu potenciālu attiecībā pret [[anods|anodu]] — otru polu.
 katods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) katods ir negatīvais elektrods, uz tā notiek metālu [[reducēšanās]].

sentences:
statuete, atrasta Ugaritā, mūsdienu [[Sīrija|Sīrijā]], [[Luvra]]s muzejs, [[Parīze|Parīzē]]]]
, [[Hieronīms Boss]], [[Prado]] muzejs, [[Madride|Madridē]]]]
, veco čūsku, ko sauc par velnu un sātanu" ''Guido Reni'', 1636. gadā]]

sentences:
{{noformējums+}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mērija Hofmane
|     vārds_orig = ''Mary Hoffman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1945
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = Oksfordšīra, [[Anglija]]
|      pilsonība = britu
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Greece}}

sentences:
{{Navbox
| name = Golfs olimpiskajās spēlēs
| title = [[File:Olympic rings without rims.svg|30px]] Golfs olimpiskajās spēlēs
| titlestyle = background:#BFD7FF
| basestyle = background:#DDEBFF
| abovestyle = background: #D5E6FF
| belowstyle = background: #D5E6FF
| bodyclass = hlist
| state = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{apvienot|Sintoisms}}
'''Sektu sintoisms''' ir viens no [[sintoisms|sintoisma]] pamatveidiem. Tam pieder 13 grupas, kas izveidojās XIX gs.

sentences:
stieples šķīšana karaļūdenī]]
'''Karaļūdens''' ir koncentrētas [[slāpekļskābe]]s un [[sālsskābe]]s maisījums tilpuma attiecībās 1:3.<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 377. lpp.</ref> Par karaļūdeni šo maisījumu nosauca [[alķīmija|alķīmiķi]], jo tajā šķīst pat [[zelts]] — "metālu karalis". Svaigi pagatavots karaļūdens ir bezkrāsains, bet dažu sekunžu laikā kļūst dzeltenbrūns izdalījušos [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīdu]] un [[nitrozilhlorīds|nitrozilhlorīda]] dēļ. Karaļūdenim piemīt asa [[hlors|hlora]] un slāpekļa oksīdu smaka. Ar laiku gāzes izdalās no karaļūdens un tas zaudē savu aktivitāti.

sentences: '''Aušana''' ir [[tekstilrūpniecība|tekstilražošanas]] process, kurā sapin divas pavedienu sistēmas, veidojot [[audums|audumu]]. Gareniskos pavedienus sauc par šķēriem, bet sānu pavedieni ir audi. Veids, kā šie pavedieni tiek sapīti, veido auduma struktūru un izskatu, ietekmējot arī tā īpašības. Audumu parasti auž [[stelles|stellēs]], lai gan ir arī citi veidi, kā to var darīt.

sentences: {{Commons category|Streets in Vilnius|Ielas Viļņā}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Priekules baptistu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Priekules baptistu baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Priekules baptistu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Priekules baptistu baznīca
| position = left
| latd  = 56.446578
| longd = 21.595173
| location              = {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads|Priekule}}
| religious_affiliation = [[baptisti]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1948. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Petī''' var būt:

sentences:
un Latēnas kultūru izplatība Eiropā]]
'''Latēnas kultūra''' ({{val|fr|La culture de La Tène}}) ir [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] arheoloģiskā kultūra [[Centrāleiropa]]s dienvidos un [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]]. Aptuveni no 450. gada p.m.ē. līdz romiešu iekarojumiem 1. gadsimtā p.m.ē. (dzelzs laikmeta beigās) tā attīstījās un uzplauka kā [[Hallštates kultūra]]s turpinājums bez jebkādam definētām robežām starp šīm abām kultūrām. Latēnas kultūras teritoriālā izplatība aptuveni atbilst mūsdienu [[Francija]]s, [[Beļģija]]s, [[Šveice]]s, [[Austrija]]s, [[Vācija]]s dienvidu, [[Čehija]]s, [[Itālija]]s ziemeļu, [[Slovēnija]]s un [[Ungārija]]s teritorijām, kā arī atsevišķās vietās mūsdienu [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Slovākija|Slovākijā]], [[Rumānija|Rumānijā]] ([[Transilvānija|Transilvānijā]]) un [[Ukraina|Ukrainā]] ([[Aizkarpatija|Aizkarpatijā]]). [[Ķeltibēri]], kuri dzīvoja [[Pireneju pussala]]s rietumos, daudzējādā ziņā bija arī Latēnas kultūras pārstāvji. Uz ziemeļiem no Latēnas kultūras izplatības areāla bija izplatīta [[Jastorfas kultūra]].

sentences: {{Commonscat|Languages of Burkina Faso}}

sentences: '''Uztvere''' ({{val|la|perceptio}}) ir procesu kopums, ar kuru palīdzību cilvēks atpazīst, organizē, kā arī piešķir jēgu reakcijām uz vides stimuliem.<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sajutas sajūtas (neslimo.lv)]</ref><ref>Schacter, 2011</ref> Signāli, kas stimulē [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]], rodas, ķīmiski vai fiziski iedarbojoties uz [[Sensorā sistēma|sensoro sistēmu]].<ref>Goldstein, 2009</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Lamiales|suga_lv=Dilēna veronika|suga=Veronica dillenii|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|binomial=Veronica dillenii <small>(Crantz)</small>|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Jaro - seldecke skaly - prirodni pamatka - 01.jpg|kategorijas=nē}}'''Dilēna veronika''' (''Veronica dillenii'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s vidienē un austrumu daļā, kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]]. Dilēnu veronika ir sastopama arī [[Latvija|Latvijā]], lai gan ļoti reti, jo Latvija ir uz ziemeļiem no sugas vienlaidu izplatības areāla.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-dillenii-crantz/|title=Dilēna veronika - Veronica dillenii Crantz - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-21}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Spotted Redshank (Tringa erythropus) at Bharatpur I IMG 5552.jpg
|    att_nosaukums = [[Tumšā tilbīte]] (''Tringa erythropus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Tringa
|         ģints_lv = Tilbītes
|         binomial = Tringa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Radiohead]]
[[Kategorija:Rokmūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Tautas opera
| nosaukums_orig   = ''Volksoper Wien''
| attēls           = Wien - Volksoper.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 13 | plat_s = 29 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 20 | gar_s  =  59 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1903
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.volksoper.at/}}
}}

sentences:
'''Feders''' var būt:

* [[Jūlijs Feders]], gleznotājs
* [[Pēteris Feders]], arhitekts

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Islāma liberālisms''' jeb '''eiroislāms''' ir [[Liberālisms|liberālais]] [[islāms]], kas ir saistīts ar [[Eiropa]]s kultūru.

sentences:
ar tās akvatorijas daļu.]]
'''Akvatorija''' (no {{val|la|aqua}} — '[[ūdens]]', ''territorium'' — '[[teritorija]]') ir ūdens virsmas apgabals, kas ir norobežots ar dabīgām, mākslīgām vai nosacītām robežām. Izšķir dabīgās akvatorijas (piemēram, [[okeāns|okeānu]], [[jūra]]s, [[Līcis|līčus]] un [[Ezers|ezerus]]) un mākslīgas akvatorijas (piemēram, [[osta]]s, [[ūdenskrātuve]]s un [[kanāls|kanālus]]).

sentences: '''Bagijs''' ({{val|en|buggy}}) ir [[vieglais automobilis]], kas paredzēts braukšanai pa smiltīm un bezceļiem. Sākotnēji bagijs bija sporta ekipāža, faetons zirgu sportā.

sentences:
[[Kategorija:Čempionāti]]
[[Kategorija:Sports Eiropā| ]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Borhards''' var būt:
* [[Roberts Borhards]] (''Robert Borchardt''; 1830–1910) ― vācbaltiešu fotogrāfs.
* [[Čārlzs Borhards]] (''Charles Borchardt'', 1834—1892) ― vācbaltiešu fotogrāfs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Broccoli and cross section edit.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' italica
|        pasuga_lv = Brokoļi
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' italica
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ragi''' ir roku [[žests]], ko izveido, iztaisnojot rādītājpirkstu un mazo pirkstiņu, pa to laiku turot vidējos pirkstus ar īkšķi. Žestam ir vulgāra nozīme [[Vidusjūra]]s reģiona valstīs un dažādas citas nozīmes citās kultūrās. Žests ir izplatīts arī smagās [[mūzika]]s izpildītāju un klausītāju vidū.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Pēkšēna
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1845
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = "Kalnamači", [[Mazsalacas pagasts|Valtenberģu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1903
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 8
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta = [[Valtenberģu pagasts]], [[Kalnamači]]
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[rakstniece]], [[dramaturģe]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Marija Pēkšēna''' (dzimusi {{dat|1845|10|10}}, mirusi {{dat|1903|12|8}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[dramaturģe]].

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Katoļi
| name           = Falkenas klosteris
| native_name    = ''Monasterium Falkena/Kärkna klooster''
| image          = Kärkna kloostri vare.jpg
| alt            =
| caption        = Klostera drupas un zemes vaļņi mūsdienās
| full           =
| other_names    =
| order          =
| established    = pirms 1233. gada, 1240. gadā atjaunots
| disestablished = 1558. gada augusts
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = [[Kerkna]], [[Tartu pagasts]], [[Tartu apriņķis]], {{EST}}
| map_type       = Igaunija
| lat_d           = 58
| lat_m           = 27
| lat_s           = 49
| lat_NS          = N
| long_d          = 26
| long_m          = 36
| long_s          = 08
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}

sentences:
'''Nacisms''' - [[NSDAP]] ideoloģija un īstenotā politika.
{{Commonscat|Nazi Germany}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Tenzins Gjaco
|     vārds_orig = བསྟན་འཛིན་རྒྱ་མཚོ།
|         attēls = Dalai Lama 1430 Luca Galuzzi 2007crop.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[tibetieši|tibetietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Bēta sabrukšana''' ir [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izsviesta [[bēta daļiņa]] — [[elektrons]] vai [[pozitrons]]. Šajā procesā kodola masa gandrīz nemainās, bet kodola lādiņš izmainās par vienu vienību, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 1 vietu tuvāk tās beigām (elektrona izsviešanas gadījumā) vai sākumam (pozitrona izsviešanas gadījumā). Elektrona izsviešanu vienmēr pavada [[neitrīno]] (precīzāk — elektronu antineitrīno) izstarošana, bet pozitrona izsviešanu — elektronu neitrīno izstarošana. Tā kā pozitrons ir [[antidaļiņa]] elektronam, tas ļoti ātri [[anihilācija|anihilējas]], radot divus (retāk 3) [[gamma kvants|gamma kvantus]].

sentences:
'''Blakusleņķis''' ir divi [[Leņķis|leņķi]], ja to viena mala ir kopīga, bet divas pārējās malas ir savstarpēji pretēji [[Stars|stari]]. Blakusleņķu summa ir 180°.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 61. lpp.</ref>
{| class="wikitable"
!Termins
!Blakusleņķi
|-
|'''Definīcija'''
|Blakusleņķis ir divi leņķi, ja to viena mala ir kopīga '''(''OB'')''', bet divas pārējās malas '''''OA''''' un '''''OC''''' ir savstarpēji pretēji stari.
|-
|'''Zīmējums'''
|
|-
|'''Paskaidrojums'''
|∢'''''AOB''''' un ∢'''''BOC''''' ir blakusleņķi.
|-
|'''Īpašības'''
|∢'''''AOB''''' + ∢'''''BOC''''' = 180°.
|}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pseidointelektuāls''' ({{val|la|pseudo}} — šķietams, viltus, neīsts un ''intellectus'' [[intelekts]] — spriestspēja, [[domāšana]]) ir personu noniecinošs jēdziens, kas lietots, lai raksturotu kādu, kas uzskata sevi par intelektuālu un pielieto iegūtās un arī neiegūtās šķietamās zināšanas sociālās attiecībās, ar mērķi uzdoties par kompetentu, gudru, pieredzējušu cilvēku un iegūt sev attiecīgu statusu un apkārtējo cieņu.

sentences: {{Commons category|Chemical reactions|Ķīmiskās reakcijas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trakie suņi
| operators = [[Andžejs Sekula]]
| attēls =  Reservoir Dogs.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| aktieri = * [[Hārvijs Keitels]]
* [[Tims Rots]]
* [[Kriss Pens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Lorenss Tīrnijs]]
* [[Maikls Madsens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reservoir Dogs''
| studija = * ''[[Live America Inc.]]''
* ''[[Dog Eat Dog Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|1|21|Sansensas kinofestivāls|1992|10|9|ASV}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = * {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 1,2 — {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2322433537/weekend/|title=Reservoir Dogs |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Trakie suņi"''' ({{Val|en|Reservoir Dogs}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un producents ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hārvijs Keitels]], [[Tims Rots]], [[Kriss Pens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Lorenss Tīrnijs]], [[Maikls Madsens]], Kventins Tarantīno un [[Edvards Bankers]], kuri atveido [[Dimants|dimantu]] zagļus, un kuru plānotā dārglietu veikala aplaupīšana noiet greizi. Filmā tiek attēloti notikumi pirms un pēc aplaupīšanas, bet ne pati aplaupīšana. Tajā ir daudz motīvu, kas vēlāk kļuvuši par Tarantīno iezīmēm — vardarbīga noziedzība, atsauces uz popkultūru, rupjības un nelineāra sižeta līnija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tīnūžu pagasts
| karte             = Tīnūžu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Tīnūži
| mērs              = Aiva Ormane
| platība           = 129,9
| iedzīvotāji       = 4712<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4712 / 129.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lapsiņa
| abbreviation = Vul
| name_latin = Vulpecula
| RA = 20
| dec = +25
| areatotal = 268
| arearank = 55. vieta
| numbermainstars = 5, 20
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Vul''
| starmagnitude = 4,44
| neareststarname = ''PY Vul''
| stardistance = 60,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 55
}}

sentences:
{{cita nozīme|šķiedru|vilnu, kas klāj dažus zīdītājdzīvniekus,|apmatojums}}
{{Infobox
| abovestyle     = background-color:#f0e68c
| headerstyle    = background-color:#f0e68c
| above          = Vilna

sentences: '''Elektriskā pretestība''' ir visām [[viela|vielām]], tajā skaitā vadītājiem, piemītoša īpašība bremzēt brīvo [[elektrons|elektronu]] kustību tajos. Par pretestību sauc vadītāja pretdarbību [[Strāva|strāvas]] plūsmai un tā pamata mērvienība ir [[oms]] (Ω).

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Nacionālā galerija
| native_name         = ''The National Gallery''
| image               = National Gallery in September 2011.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            = Londonas centrs#Londona
| map_size            =
| latd  = 51 | latm  = 30 | lats  = 30.96 | latNS  = N
| longd =  0 | longm =  7 | longs = 41.88 | longEW = W
| established         = {{dat|1824}}
| location            = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Trafalgaras laukums}}
| type                = [[Mākslas muzejs]]
| collection          = apmēram 2000
| visitors            = 6 031 574 (2013)<ref name="alva">[http://www.alva.org.uk/details.cfm?p=423 Latest Visitor Figures], ALVA, 2014. Retrieved on 10 July 2014.</ref>
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{url|http://www.nationalgallery.org.uk/}}
}}
'''Nacionālā galerija''' ({{val|en|The National Gallery}}) ir mākslas [[muzejs]] [[Trafalgaras laukums|Trafalgaras laukumā]], [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Ceturtais apmeklētākais mākslas muzejs pasaulē pēc [[Luvra]]s, [[Britu muzejs|Britu muzeja]] un [[Metropoles mākslas muzejs|Metropoles mākslas muzeja]].<ref name="worldrank">[http://www.museus.gov.br/wp-content/uploads/2014/04/TheArtNewspaper2013_ranking.pdf Top 100 Art Museum Attendance], ''[[The Art Newspaper]]'', 2014. Retrieved on 10 July 2014.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorāta struktūrformula

Kālija hlorāta kristālrežģis

Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO3
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20 °C)

57 g/100 mLl (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO3) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

sentences:
]]
'''Nacionālais polāro pētījumu institūts''' ({{val|ja|国立極地研究所}}; bieži izmantota [[abreviatūra]] '''NIPR''' no iestādes [[angļu valoda]]s nosaukuma ''National Institute of Polar Research'') ir [[Japāna]]s galvenā [[Arktika|arktiskos]] un [[Antarktika|antarktiskos]] pētījumus koordinējošā institūcija.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Nordica''
| logo                 =
| logo izmērs          =300px
| attēls               = Nordica, ES-ACD, Canadair CRJ-900ER (26076502426).jpg
| attēla izmērs        =300px
| attēla paraksts      = Nomātais ''[[Bombardier CRJ900]]''
| IATA                 =EE
| ICAO                 =EST
| izsaukums            = REVAL
|map_type = Igaunija
| dibināta               = 2015. gads
| darbību uzsāka         = 2015. gads
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Tallinas lidosta]]
| citas bāzes            = [[Varšavas Šopēna lidosta]]
| lojalitātes programma  = ''Miles & More''
| aviokompāniju alianse  = ''[[Star Alliance]]''
| flote                  =19
| galamērķi              =19
| sauklis              = ''Eesti moodi eriline ''
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        = [[Tallina]], [[Igaunija]]
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = http://nagroup.ee
}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Nordica galvenā ēka
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            =
| latd  = 59.4181796 | latNS  = N
| longd = 24.8078798 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Veczosna]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Veczosna]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Huans Ramons Himeness
|         vārds_orig =
|             attēls = JRJimenez.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1881
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = Mogēra, Huelvas Province, [[Andalūzija]], [[Spānija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1958
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 29
|            m_vieta = [[Sanhuana]], [[Puertoriko]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Spāņu
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Zenobija Kamprubī
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[Dzeja]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
okupācijai veltīts padomju propagandas plakāts]]
'''Propaganda''' (no {{val|la|propagare}} — 'izplatīt') ir patiesas vai maldīgas [[informācija]]s izplatīšana lielam cilvēku skaitam vēlamā efekta panākšanai. Pat ja informācija ir patiesa, propaganda bieži rada maldīgu [[priekšstats|priekšstatu]] par kādu lietu kopumā. Propagandu bieži izplata ar dažādu [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] palīdzību. Propagandu galvenokārt izmanto saistībā ar [[politika|politiku]] un [[patriotisms|patriotismu]]. Propaganda ir pētniecības objekts [[žurnālistika|žurnālistikā]], [[politoloģija|politoloģijā]], [[socioloģija|socioloģijā]], [[psiholoģija|psiholoģijā]], kā arī [[vēsture|vēsturē]]. Nevajadzētu jaukt propagandu ar [[pārliecināšana|pārliecināšanu]] vai [[reklāma|reklāmu]]. Termini, kas nereti tiek lietoti kā sinonīmi vārdam ‘propaganda’, ir [[meli]], [[faktu sagrozīšana]], [[maldināšana]], [[manipulācija]], [[prāta kontrole]], [[psiholoģiskais karš]], [[smadzeņu skalošana]] un [[viltus ziņas]].<ref>{{grāmatas atsauce |title= Propaganda & Persuasion |author= Garth S. Jowett, Victoria O'Donnell |publisher= SAGE Publications |year= 2018 |page= 2 |isbn= 9781506371351 |quote= Words frequently used as synonyms for propaganda are lies, distortion, deceit, manupulation, mind control, psychological warfare, brainwashing, palaver, and fake news.}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Prokuratūra''' ir iestāde, kas uzrauga [[likumi|likumu]] izpildi un ierosina sodīt likumpārkāpējus, kā arī [[valsts]] vārdā uztur apsūdzību pret tiem [[tiesa|tiesā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pagastu Salas novadā|Salas pagasts|Salas pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salas pagasts
| karte             = Salas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Salas novads
| centrs2           = [[Sala (Salas pagasts)|Sala]]
| platība           = 196,4
| iedzīvotāji       = 3 271<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3271 / 196.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.salasnovads.lv
}}

sentences: '''Darbības potenciāls''' [[neirofizioloģija|neirofizioloģijā]] ir impulsveida [[spriegums|potenciāla]] vilnis, kurš pārvietojas starp dažādu veidu [[šūnas membrāna|šūnu membrānām]]. [[Kairinājums|Kairinājuma]] sākumā šūnas membrānas potenciāla izmaiņa ir salīdzinoši lēna, bet sasniedzot noteiktu membrānas potenciāla vērtību, sākas straujas, negraduālas impulsveida membrānas potenciāla svārstības, kas nedziestoši izplatās pa [[šūna|šūnu]] un tās [[derivāti]]em.<ref name="LU">[http://priede.bf.lu.lv/grozs/DzivniekuFiziologijas/Uzturzinatniekiem/2_1_neiarla_vad.doc LU Bioloģijas fakultātes mājas lapa - studiju materiāli Bioloģijas fakultātes studentiem: Fizioloģisko funkciju neirālā regulācija]{{Novecojusi saite}} ("Word" dokuments)</ref> Šūnas membrānas potenciāls ir [[spriegums]] starp abām membrānas pusēm. Cilvēkam [[neirons|neirona]] membrānas potenciāla vērtība miera stāvoklī ir -70 [[volts|mV]].<ref name="LU" /> Tiklīdz sākas svārstības, tā vērtība pieaug līdz +40 mV.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Enrico Fermi
| attēls =Enrico Fermi 1943-49.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| m_gads =1954
| m_mēnesis=11
| m_diena=28
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Itālija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība = [[itālietis]]
| darba_vietas = [[Pizas Augstākā normālskola]], [[Getingenes Universitāte]], [[Leidenes Universitāte]], [[Romas Universitāte La Sapienza]], [[Kolumbijas Universitāte]], [[Čikāgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Pizas Augstākā normālskola]] (''Scuola Normale Superiore di Pisa'')
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Ouens Čemberlens]], [[Džeroms Frīdmans]], [[Li Džendao]], [[Džeimss Reinvoters]], [[Emilio Segrē]], [[Džeks Steinbergers]]
| sasniegumi = jaunu [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] elementu iegūšana ar [[neitrons|neitronu]] bombardēšanas palīdzību, vadāma [[kodolreakcija]], [[Fermi-Diraka statistika]], [[bēta sabrukšana]]s teorija
| apbalvojumi = 1938. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts = Enrico Fermi signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Bromus japonicus NPS-1.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|suga=Bromus japonicus|suga_lv=Japānas lāčauza|binomial=Bromus japonicus|autors=Thunb.}}'''Japānas lāčauza''' ({{val|la|Bromus japonicus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura savvaļā sastopama [[Dienvideiropa|Eiropas dienvidos]], dienvidaustrumos un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] diezgan rets adventīvs (ievazāts) augs, ziemeļos no dabiskā izplatības apvidus.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/bromus-japonicus-thunb/|title=Japānas lāčauza - Bromus japonicus Thunb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-11-01}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|kino producentu|Producents|Producents}}
'''Kinoproducents''' ({{val|en|producer}}, no {{val|en|produce}} — ‘radīt, ražot’) ir [[kinostudija]]s uzticamības [[persona]] [[Kino|kinematogrāfā]], kurš realizē idejiski māksliniecisko un organizatoriski finansiālo kontroli [[Kinofilma|filma]]s uzņemšanas laikā. Producents arī aktīvi piedalās [[Aktieris|aktieru]] un tehniskā personāla atlasē. Producenti var būt arī [[Kinorežisors|režisori]], aktieri, [[Scenārists|scenārija autori]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Brandenburgas Vilhelms
|     vārds_orig = ''Wilhelm von Brandenburg''
|         attēls = Wilhelm von Brandenburg-Ansbach.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1498
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Ansbaha
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1563
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Rīgas brīvpilsēta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
. Apliecošais uzraksts :GVILHELMVS*D*G*ARCI EPISCPOPVS RIGEN (Vilhelms Rīgas arhibīskaps)]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Gēdels
|     vārds_orig = ''Kurt Gödel''
|         attēls = 1925 kurt gödel.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Prinstona]], [[Ņūdžersija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Gödel signature.svg
|   darba_vietas = [[Padziļināto studiju institūts]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[matemātiskā loģika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Hāns]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Gēdela nepilnības teorēmas]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rhagoletis_cerasi01.jpg
| att_nosaukums =[[Eiropas ķiršu raibspārnmuša]] (''Rhagoletis cerasi'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Acalyptratae
| virsdzimta = Tephritoidea
| virsdzimta_lv = Raibspārnmušu virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Edward Newman|Newman]], 1834)</small><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Acalyptratae/Tephritoidea/?lang=it |title=Tephritoidea Newman, 1834 |access-date={{dat|2015|09|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305141951/http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Acalyptratae/Tephritoidea/?lang=it |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
}}

sentences: '''13. decembris''' ir gada 347. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (348. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 18 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hovards Kārters
|     vārds_orig = ''Howard Carter''
|         attēls = Howard carter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = Brits
|   nodarbošanās = Arheologs, eģiptologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Howard Carter signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hovards Kārters''' ({{val|en|Howard Carter}}; dzimis {{dat|1874|5|9}}, miris {{dat|1939|3|2}}) bija britu [[arheologs]] un [[eģiptologs]].

sentences: '''Sindo-rjū''' ({{val|ja|真道流}}, ''Shindō-ryū'' — ‘patiesā ceļa skola’) ir viena no [[Okinava]]s cīņas mākslas [[tote]] stila [[Sjorin-rju]] skolām. Sindo-rju ir slēgtākā un stingrākā no vecokinvas [[karatē]] skolām. Augstākais skolas sasniegums ir "uri komi go" cīņa pēc vecokinaviešu noteikumiem. Darbība notiek pilnā kontaktā, aizsarglīdzekļi netiek izmantoti. Svara kategorijas nepastāv. Atļauta ir jebkura tehnika, aizliegti ir tikai sitieni pa acīm.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Scotiabank Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Scotiabank Arena - 2018 (cropped).jpg
| map_type = Ontārio
| latNS = N
| latd = 43
| latm = 38
| lats = 36
| longEW = W
| longd = 79
| longm = 22
| longs = 45
| location = {{vieta|Kanāda|Ontārio|Toronto}}
| broke_ground = {{dat|1997|03|12|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1999|||d|bez}}
| opened = {{dat|1999|02|19|N|bez}}
| cost = 265 milijoni [[Kanādas dolārs|Kanādas dolāri]]
| dimensions =
| cap_concert = 19 800
| cap_basketball = 19 800
| cap_hockey = 18 800
| tenants = [[Toronto "Maple Leafs"]] ([[NHL]]) (1999-)<br/>[[Toronto "Raptors"]] ([[NBA]]) (1999-)
}}
'''''Scotiabank Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Toronto]], [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]. Arēna ir atklāta {{Dat|1999|2|19|5=bez}}. Arēnā mājas spēles aizvada [[NHL]] komanda [[Toronto "Maple Leafs"]] un [[NBA]] komanda [[Toronto "Raptors"]].

sentences: '''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Paul Ricœur
|          vārds_orig =
|              attēls = Paul Ricoeur Balzan.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pols Rikērs 1999. gadā
|             dz_gads = 1913
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Valansa]], [[Francija]]
|              m_gads = 2005
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 20
|             m_vieta = Šatenī-Malabrī (''Châtenay-Malabry''), pie [[Parīze]]s, [[Francija]]
|           pilsonība = [[Francija]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[fenomenoloģija]], [[hermeneitika]], [[psihoanalīze]], [[teoloģija]]
|           intereses = [[fenomenoloģija]], [[morāles filozofija]], [[politikas filozofija]], [[valodas filozofija]], [[personības identitāte]], [[historiogrāfija]], [[literatūrkritika]], [[antīkā filozofija]]
|              idejas = [[hermeneitika]], [[darbības teorija]]
|          alma_mater = [[Strasbūras Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Rennas 1. universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Karls Barts]], [[Gabriels Marsels]], [[Martins Heidegers|Heidegers]], [[Karls Jasperss|Jasperss]], [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Hanna Ārente|Ārente]], [[Emanuels Levins|Levins]]
|          ietekmējis = [[Žaks Deridā|Deridā]]
|               darbi = ''Temps et récit'' (trīs daļās, 1983, 84, 85)
|              valoda = [[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|apkaimi Rīgā|Dzirciems|Dzirciems}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dzirciems
|attels             =
|paraksts           = Dzirciema iela
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,444 km²
|iedzivotaju_skaits = 11 273 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Zunds]]
|parki              = [[Dzegužkalns]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|4|4z|13|21|30|37|38|39|41|46|54|63}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=trolejbuss|9|25}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tramvajs|1|2|5}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007; LV-1083
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/dzirciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Abdominoplastika''' jeb '''vēdera plastika''' ir ķirurģiska operācija — liekās ādas un taukaudu noņemšana un vienlaicīga vēdera priekšējās sienas muskuļu pievilkšana, reizēm tiek veikta arī nabas korekcija. Operācija bieži nepieciešama arī būtiski novājējušiem, piemēram, pēc [[bariatrija]]s operācijām, tomēr to izdara tikai tad, kad svars ir stabilizējies.<ref>[https://jurmalasslimnica.lv/departments/vedera-plastika-abdominoplastika Jūrmalas slimnīca. Vēdera plastika (abdominoplastika)]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieku šķirnes no Āfrikas]]
[[Kategorija:Mali]]
[[Kategorija:Suņu šķirnes pēc izcelsmes valsts|Mali]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''National Space Science Data Center''''' jeb '''NSSDC''' (no {{val|en| }} "Nacionālais kosmiskās zinātnes datu centrs") ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Saules sistēma]]s izpētes nodaļas departaments. Tas tika izveidots, lai arhivētu NASA kosmosa misiju datus. NSSDC atrodas NASA [[Godarda kosmisko lidojumu centrs|Godarda kosmisko lidojumu centrā]] [[Grīnbelta (Mērilenda)|Grīnbeltā, Mērilendā]]. NSSDC sniedz brīvu pieeju NASA datiem zinātniekiem un citiem interesentiem. Tiek piedāvāti gan neapstrādāti zinātniski dati, gan attēli.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox dot-com company
| name = ''Alexa Internet, Inc.''
| logo =
| screenshot =
| caption = <!-- ''Alexa.com'' tīmekļa vietnes ekrānuzņēmums 2014. gadā -->
| url = {{url|http://www.alexa.com}}
| company_type =
| foundation = 1996<ref name=about>{{tīmekļa atsauce|title=About Alexa Internet|url=http://www.alexa.com/company|accessdate=October 9, 2009| archiveurl= https://web.archive.org/web/20091007102542/http://www.alexa.com/company| archivedate= October 7, 2009|deadurl= no}}</ref>
| founders =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
| industry =
| parent = ''[[Amazon]]''
| key_people = Deivs Šerfsijs (viceprezidents)<ref name="Management">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/about/management|title=Management|publisher=Alexa Internet|accessdate=December 24, 2014|archive-date={{dat|2018|12|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181224222653/https://www.alexa.com/about/management}}</ref>
| products =
| alexa = 2102 (2015. gada augusts)<ref name="alexa">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com |title= Alexa.com Site Info |publisher= Alexa Internet |accessdate= August 3, 2015 |archive-date= {{dat|2018|12|24||bez}} |archive-url= https://web.archive.org/web/20181224222651/https://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com }}</ref><!--Updated monthly by OKBot-->
| website_type =
| language = Angļu
| advertising =
| registration = Iespējama
| current_status = Slēgts
| president = Endrū Ramms<ref name="Management"/>
}}
'''''Alexa Internet, Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, ''[[Amazon]]'' meitasuzņēmums. Uzņēmums pazīstams ar savu tīmekļa vietni, kurā tika piedāvāta statistika par dažādu [[tīmekļa vietne|tīmekļa vietņu]] apmeklējumu. Šis pakalpojums kopš 2022. gada 1. maija vairs nav pieejams.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.alexa.com/|title=End of Service Notice|website=www.alexa.com|access-date=2022-05-06|archive-date=2009-03-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20090302215553/https://www.alexa.com/}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|latviskā terminoloģija}}
{{atveidošana+}}
'''Datubāze''' ir [[informācija]]s kopums ar noteiktu struktūru. Par datubāzi var saukt jebkuru strukturētas informācijas kopumu.

sentences:
'''Regresijas analīzes''' galvenais uzdevums ir pētīt sakarības starp rezultatīvo pazīmi ''y'' un faktoriālo pazīmi ''x'' un novērtēt šīs sakarības [[funkcija|funkciju]].
Regresijas analīze nosaka, pēc kādas likumsakarības mainās rezultatīvā pazīme, ja mainās faktoriālās pazīmes vērtība.
Pilnīgi lineārajām funkcionālām sakarībām ir raksturīgs, ka katrai <math>x_i</math> vērtībai atbilst viena noteikta <math>y_i</math> vērtība, tātad attiecības ir pilnībā prognozējamas.

sentences:
{{jāuzlabo|jādzēš vai jāizveido nozīmju atdalīšna}}
[[File:Chicago ghetto.jpg|thumb|[[Čikāga]]s geto ''South Side'' rajonā, 1974. gada maijs]]
'''Geto'''
* Viduslaikos — Rietumeiropas pilsētās izolēts ebreju kvartāls ar savu iekšējo jurisdikciju.
* Jaunākajos laikos — [[Trešais reihs|Nacistiskās Vācijas]] un tās okupētajās teritorijās ebreju nometināšanas vietas pilsētās. Gandrīz visi ebreju geto ieslodzītie tika iznīcināti [[Holokausts|holokausta]] laikā.
Mūsdienās terminu "geto" dažkārt lieto, lai apzīmētu pilsētas rajonus, kuros apmetušās etniskās minoritātes, piemēram, [[Ņujorka|Ņujorkas]] [[Afroamerikāņi|afroamerikāņu]] geto — [[Hārlema (ASV)|Hārlema]].

sentences:
[[Kategorija:Formula 1 Grand Prix]]
[[Kategorija:Autosports ASV|Grand Prix, ASV Rietumu]]
[[Kategorija:Kalifornija]]

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Magnētiskā ķēde''' ir secīgu [[Magnētiķis|magnētiķu]] kopa, caur kuru iet [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]].

sentences: '''Apgriezieni minūtē''' (apzīmējumi '''apgr/min''', '''apgr./min''', '''1/min''', '''min<sup>−1</sup>''') ir rotācijas ātruma jeb rotācijas frekvences mērvienība. Šīs mērvienības vērtība apraksta, cik reižu vienas [[minūte]]s laikā rotējošais objekts apgriežas par 360°. Tā kā viens apgrieziens atbilst 360° jeb 2π [[radiāns|radiāniem]], mērvienība ir saistīta ar [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] [[leņķiskais ātrums|leņķiskā ātruma]] mērvienību radiāniem sekundē (rad/s), taču tehnikā plašāk lieto apgriezienus minūtē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Čūskas acis
| operators =
| attēls = SnakeEyesPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Braiens De Palma]]
| producents = Braiens De Palma
| scenārijs = [[Deivids Keps]]
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Stens Šo]]
* [[Kevins Danns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Snake Eyes''
| studija = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Paramount Pictures''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|8|7}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|73 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|103,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1023431173/|title=Snake Eyes |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Čūskas acis"''' ({{Val|en|Snake Eyes}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un producents ir [[Braiens De Palma]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Džons Hērds]], [[Karla Gugino]], [[Stens Šo]] un [[Kevins Danns]].

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas P ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|P{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_5            =   sakrītošie posmi
| item1_5            = {{{sakrīt|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences: {{Commonscat|Universities and colleges in France}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-2
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Latvian Air Force, 151, PZL Mi-2 (33769739683).jpg
| att_izm              = 300px
| paraksts             = Latvijas GS Mi-2 (2017)
| apakšveidne          =
| tips                 = [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}}
| ražotājs             = {{vieta|Polija}}
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = netiek ražots, tiek izmantots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]]
| ražošanā             = 1965 — 1998
| skaits               = 5497
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Istras pagasts
| karte             = Istras pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Istras pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Istras pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Vecslabada
| platība           = 164,02
| iedzīvotāji       = 788<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 788 / 164.02 round 1}}
| izveidots         = 1862
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Laura Dreiže
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1990
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[rakstniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[romantika]], [[šausmu]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Nepabeigtais skūpsts]]", "[[Laimes monitorings]]", "[[Naktstauriņš (grāmata)|Naktstauriņš]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|    kategorijas = nē
|         dzimums = S
}}
'''Laura Dreiže''' (dzimusi {{dat|1990|6|12}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu [[rakstniece]] un [[tulkotāja]], [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] un [[fantāzijas literatūra|fantāzijas]] grāmatu autore. Trīs reizes bijusi apgāda [[Zvaigzne ABC]] konkursa "[[Latviešu oriģinālliteratūra bērniem un jauniešiem]]" laureāte, kā ietvaros publicējusi trīs no savām izdotajām grāmatām.

sentences: '''Bibliofilija''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''biblio'' — 'grāmata' + ''philia'' — 'mīlestība') ir [[grāmata|grāmatu]], [[periodiskie izdevumi|periodisko izdevumu]] un citu izdevumu kolekcionēšana personiskās interesēs. Cilvēku, kuram piemīt bibliofilija, sauc par bibliofilu.

sentences:
[[File:Human gallstones 2015 G1.jpg|thumb|300px|Žultsakmeņi]]
'''Žultsakmens''' ir akmens, kas veidojas [[Žultspūslis|žultspūslī]] no [[žults]] sastāvdaļām. Žultsakmeņu veidošanos žultspūslī sauc par [[holelitiāze|holelitiāzi]] jeb žultsakmeņu slimību. Žultsakmeņi var pārvietoties zemāk pa žultsvadiem un iznākt [[Divpadsmitpirkstu zarna|divpadsmitpirkstu zarnā]]. Pārvietošanās laikā tie var bojāt žultsvadu sieniņas un izraisīt [[sāpes]] un [[Iekaisums|iekaisumu]]. Atsevišķos gadījumos žultsakmeņi var nosprostot žultsvadus, tādējādi izraisot žults plūsmas traucējumus, žultsvadu iekaisumus, [[holangīts|holangītu]], [[pankreatīts|pankreatītu]]. Pēdējie divi ir bīstami dzīvībai un ir nepieciešama steidzama medicīniskā palīdzība. Žultsakmeņi paaugstina risku iegūt akūtu [[holecistīts|holecistītu]] jeb žultspūšļa iekaisumu [[Infekcija|infekciju]] rezultātā. To bieži izraisa [[zarnas|zarnu]] mikroflora — ''[[Zarnu nūjiņa|E. coli]]'', [[klebsiella]]s un [[enterobaktērijas]].

sentences: '''Bulgārijas turki''' ([[Turku valoda|turku]]: ''Bulgaristan Türkleri'') ir otra lielākā etniskā, lingvistiskā un reliģiskā iedzīvotāju grupa mūsdienu [[Bulgārija|Bulgārijas Republikā]] pēc [[Bulgāri|bulgāriem]]. Saskaņā ar tautas skaitīšanas datiem 2011. gadā turki veidoja 8,5 % no valsts iedzīvotājiem jeb 588 000 cilvēku. Pēc reliģiskās piederības pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]], bet ir arī [[Šiītu islāms|šiīti]] (aptuveni 50 000 cilvēku) un neliels skaits [[Kristieši|kristiešu]] ([[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Protestantisms|protestanti]] un [[Katoļticība|katoļi]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pīters Higss
|     vārds_orig = ''Peter Higgs''
|         attēls = Higgs, Peter (1929)3.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Pīters Higss 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ņūkāsla pie Tainas}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Edinburgas Universitāte]]
[[Londonas Impērijas koledža]]
[[Londonas Karaliskā koledža]]
[[Londonas Universitātes koledža]]
|     alma_mater = Londonas Karaliskā koledža
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = izjauktā simetrija [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijā
[[Higsa bozons]]
[[Higsa lauks]]
[[Higsa mehānisms]]
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pīters Veirs Higss''' ({{val|en|Peter Ware Higgs}}; dzimis {{dat|1929|5|29}}) ir britu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Fransuā Anglērs|Fransuā Anglēru]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]] [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Ūdens molekula
| ķīmiskā formula = H2O
| molmasa = 18,01528
| blīvums = 1000
| kušanas temperatūra = 273,15 K (0 °C)
| viršanas temperatūra = 373,15 K (100 °C)
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bartolomeu Diašs
|     vārds_orig = ''Bartolomeu Dias''
|         attēls = Bartolomeu Dias, South Africa House (cut).JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bartolomeu Diaša statuja
|     dz_dat_alt = aptuveni 1451. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Algarve]], [[Portugāles karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1500
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Labās Cerības rags]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Portugālis
|   nodarbošanās = Jūrasbraucējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Bartolomeu Diašs''' ({{val|pt|Bartolomeu Dias}}; dzimis aptuveni [[1451]]. gadā, miris {{dat|1500|5|29}}) bija [[portugāļi|portugāļu]] [[jūrasbraucējs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Podiceps griseigena 2-4c.jpg
 | att_nosaukums = [[Pelēkvaigu dūkuris]] (''Podiceps grisegena'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Mirandornithes
 |  virskārta_lv = Dūkuru un flamingu virskārta
 |         kārta = Podicipediformes
 |      kārta_lv = Dūkurveidīgie
 |       kārta_r = Dūkuru dzimta
 |        dzimta = Podicipedidae
 |     dzimta_lv = Dūkuru dzimta
 |      binomial = Podicipedidae <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1831)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
}}
'''Dūkuru dzimta''' (''Podicipedidae'') ir vienīgā '''dūkurveidīgo putnu kārtas''' (''Podicipediformes'') [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas apvieno 22 sugas, no kurām 3 izmirušas pēdējo 30 gadu laikā. Dūkuru dzimtas sugas tiek iedalītas 6 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Lielākā daļa [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s populāciju ir [[gājputni]]. Visas šīs dzimtas sugas ir [[saldūdens|saldūdenī]] dzīvojoši un nirstoši [[putni]], lai gan daļa migrācijas un ziemošanas laikā mājo arī [[jūra|jūrā]]. Viens no visbiežāk sastopamajiem dūkuriem [[pasaule|pasaulē]] ir [[cekuldūkuris]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/106003639/0 |title=IUCN: Podiceps cristatus |access-date={{dat|2013|05|22||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121113194605/http://www.iucnredlist.org/details/106003639/0 }}</ref>

sentences: '''Šosciems''' ir [[Rīgas pilsētas daļa]] [[Atgāzene]]s un [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] apkaimēs [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], kurai cauri iet [[Autoceļš A8 (Latvija)|Jelgavas šosejas]] sākuma daļa (tagad [[Vienības gatve (Rīga)|Vienības gatve]]).

sentences: '''Saspiežamība''' ir [[fizikāla īpašība]], kas raksturo [[viela]]s spēju mainīt savu [[tilpums|tilpumu]] ārēja, no visām pusēm vienāda [[Spiediens|spiediena]] iedarbībā. Saspiežamību izmanto [[Termodinamika|termodinamikā]], [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], [[Aerodinamika|aerodinamikā]] un [[Zemes zinātne|Zemes zinātnēs]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Hyperdub''''' ir [[Londona]]s producenta un dīdžeja ''[[Kode9]]'' dibināta [[Lielbritānija]]s ierakstu kompānija, kas specializējas [[dabsteps|dabstepa]] ierakstu izdošanā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Augusts Sangs
|         vārds_orig = ''August Sang''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Pērnava|td=Igaunija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1969
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Kersti Merilāsa]]
|              bērni = 1
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
| rakstīšanas valoda = [[igauņu valoda|igauņu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Augusts Sangs''' ({{val|et|August Sang}}, dzimis {{dat|1914|7|27}}, miris {{dat|1969|10|14}}) bija [[igauņi|igauņu]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Elementi"
| image            = [[File:Title page of Sir Henry Billingsley's first English version of Euclid's Elements, 1570 (560x900).jpg|frameless|alt=Cover]]
| caption    = 1570. gada izdevums angļu valodā
| author           = [[Eiklīds]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Sengrieķu valoda]]
| series           =
| subject          = [[Eiklīda ģeometrija]], elementārā [[skaitļu teorija]]
| genre            = Matemātika
| publisher        =
| publisher2       =
| pub_date         = apmēram 300. gads p.m.ē.
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            = 13 grāmatas
| awards           =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Elementi"''' ({{val-grc|Στοιχεῖα}}, ''Stoicheia'') ir [[matemātika]]s un [[ģeometrija]]s [[traktāts]], kas sastāv no 13 grāmatām, kuras sarakstīja [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis [[Eiklīds]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] apmēram 300. gadā p.m.ē.

sentences:
[[Kategorija:Vairošanās]]
[[Kategorija:Dzīvnieku produkti]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Mājputni]]

sentences:
]]
'''Sakausējums''' ir augstā [[temperatūra|temperatūrā]] iegūts makroskopiski viendabīgs divu vai vairāku izkausētu [[ķīmiskais elements|ķīmisku elementu]] [[maisījums]]. Parasti ar terminu ‘sakausējums’ saprot metāliskas dabas sakausējumus, tādēļ vismaz vienai sakausējuma sastāvdaļai jābūt [[metāli|metālam]]. Sakausējumos mēdz lietot tādus [[nemetāli|nemetālus]] kā [[ogleklis|oglekli]], [[silīcijs|silīciju]], [[bors|boru]]. Sakausējumu komponenti var būt ne tikai metāli vai citi elementi, bet arī [[ķīmiskais savienojums|ķīmiski savienojumi]], visbiežāk metālu [[karbīdi]], piemēram, [[volframa karbīds]]. [[Čuguns|Čuguna]] un daudzu [[tērauds|tēraudu]] sastāvā ir dzelzs karbīds jeb [[cementīts]]. Sakausējumus nevajadzētu jaukt ar [[intermetāliski savienojumi|intermetāliskiem savienojumiem]], kuriem ir noteikta [[stehiometrija]] un kristāliskā struktūra.

sentences:
[[Kategorija:Rēzekne]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Rēzeknē]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Rēzekne]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Eiduks
| vārds_orig =
| attēls = Aleksandrs Eiduks.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1886
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{Flaga|RUS}} [[Odzienas pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 08
| m_diena = 28
| m_vieta = {{Flaga|USSR}} [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: '''Čehoslovākijas sadalīšanās''' ({{val|cs|Rozdělení Československa}}, {{val|sk|Rozdelenie Česko-Slovenska}}), kas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī, bija  [[Čehoslovākija]]s [[Federācija (valsts)|federatīvās]] valsts sadalīšana [[Čehija|Čehijā]] un [[Slovākija|Slovākijā]], kas kopš 1969. gada bija ''Čehijas Sociālistiskā Republika'' un ''Slovākijas Sociālistiskā Republika'' kopīgas federatīvas republikas ietvaros.

sentences: '''23. jūnijs''' ir 174. gada diena ([[garais gads|garajā gadā]] 175. diena). Līdz gada beigām ir 191 diena.

sentences: '''Sniegbaltīte''' ({{val|ru|Снегурочка}}) ir krievu folkloras tēls. Bijušajā PSRS izveidojās tradīcija, ka Sniegbaltīte ir viens no Jaungada bērnu sarīkojumu tēliem - [[Salatēvs|Salatēva]] mazmeitiņa, kura viņu pavada un viņam palīdz vadīt sarīkojumus. Sniegbaltītes vecums var būt diezgan plašās robežās, no mazas meitenes līdz jaunietei.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Rētijas Alpi
|attēls                 = PizBernina3.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Bernīna
| map =
| map_type            = Šveice#Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.8 | latNS  = N
| longd = 10 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{CHE}}, {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Bernīna]]
|augstums               = 4 049
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
{{iw+}}
{{ievads+}}
'''Signāltehnikai''' ir liela nozīme cilvēka un tehnikas komunikācijā. Aizveroties vārtiem, nolaižoties barjerai vai mašīnas apstāšanās gadījumos ir nepieciešami viegli un pašsaprotami signāli. Signālu radīšanai tiek lietotas skaņas un gaismas ierīces. Nepieciešams pareizi izvēlēties signāla veidu, lai nerastos pārpratumi. Pareiza signālu saprašana var būt nozīmīga, it sevišķi bīstamā vidē vai avārijas apstākļos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://signaltehnika.lv/|title=Signāltehnika|website=signaltehnika.lv|access-date=2019-06-13}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Cyclingnews.com''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| veids                = Ziņu vietne
| valsts               =
| izveidotāji          = Bils Mičels
| īpašnieks            = ''[[Immediate Media Company]]''
| darbību_uzsāka       = {{dat|1995}}
| valodas              = [[angļu valoda|angļu]]
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{url|http://cyclingnews.com}}
}}

sentences: '''Lode''' ir neliela metāla vai citu materiālu [[šāviņš|šāviņa]] daļiņa, kas tiek izšauta ar [[šaujamierocis|šaujamieroci]]. Lodes izmantoto gan [[medības|medībām]] paredzētos ieročos, gan [[militārisms|militārajos]] ieročos. Lodes var būt dažādas formas un lieluma, atkarībā no paredzētā mērķa un ieroča veida. Parasti tās ievieto [[patrona|patronās]] vai ieroča lādē, un tās izšauj, kad tiek nospiests ieroča izšaušanas mehānisms. Lodes var būt gatavotas no dažādiem materiāliem, piemēram, [[dzelzs]], [[varš|vara]], [[svins|svina]] vai [[plastmasas]].

sentences: '''Māršals''' ({{val|en|Marshall}}, {{izrunā|ˈmɑː.ʃəl}} (Apvienotajā Karalistē), {{IPA|[ˈmɑːr.ʃəl]}} (Amerikas Savienotajās Valstīs)) ir angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Diksona sala
|attēls              = The voyage of the Vega round Asia and Europe BHL11185787.jpg
|attēla paraksts     = [[Ādolfs Ēriks Nordenšelds|Nordenšelda]] 1878. gadā Vegas ekspedīcijas laikā sastādītā salas karte
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = ''Остров Диксон''
|izvietojums         = [[Karas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=73|latm=31|lats= |latNS=N
|longd=80|longm=20|longs= |longEW=E
|platība             = 25
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 48
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība       = [[Krasnojarskas novads]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Diksona]]
|piezīme =
}}
'''Diksona sala''' ({{val|ru|остров Диксон}}) ir [[Krievija]]i piederoša sala [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] [[Taimira]]s piekrastē. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu—Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex hortensis|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex hortensis|suga_lv=Dārza balodene|attēls=Atriplex hortensis sl15.jpg}}
'''Dārza balodene''' ({{val|la|Atriplex hortensis}}) ir [[amarantu dzimta]]s suga, kura ir izcēlusies [[Āzija|Āzijā]], taču kultivējot plaši ieviesusies [[Eiropa|Eiropā]] un citās vietās ārpus pamatareāla. [[Latvija|Latvijā]] dārza balodene ir kultivēts, dekoratīvs augs, retumis sastopams kā dārzbēglis.

sentences: '''Helmholca spole''' ir ierīce viendabīga [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] radīšanai. Tā ir nosaukta vācu fiziķa [[Hermanis fon Helmholcs|Hermaņa fon Helmholca]] vārdā. Tā ir veidota no diviem [[solenoīds|solenoīdiem]], kas novietoti uz vienas ass. Šādas sistēmas centra tuvumā ir viendabīga magnētiskā lauka zona. Helmholca spoles izmanto ne tikai magnētisko lauku radīšanai, bet arī lai slāpētu ārējos magnētiskos laukus, kā [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Galvassāpes
| image           = Migraine.jpg
| alt             =
| caption         = Sievieti moka galvassāpes
| specialitāte    = [[neiroloģija]]
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = muskuļu sasprindzinājums, emocionāli faktori, fiziski faktori un apkārtējā vide
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = R51, G43 ([[migrēna]]), G44 (citi galvassāpju sindromi)
| ICD9            = 339, 784.0
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = galvassapes
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cucumaria miniata.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Cucumaria miniata|Jūras gurķis}} filtrē planktonu.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| iedalījums =
* tips {{TaksoSaite|Echinodermata|Adatādaiņi}}
* tips {{TaksoSaite|Chordata|Hordaiņi}}
* tips {{TaksoSaite|Hemichordata|Pushordaiņi}}
* tips †{{TaksoSaite|Vetulicolia|Vetulikolijas}}
| kategorijas =nē
| binomial=Deuterostomia <small>([[Grobben]], 1908)</small>
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences:
{{Noformējums}}
{{papildu atsauces+}}
'''Tālmācība''' ir studiju forma, kas ir īpaši piemērota strādājošiem cilvēkiem. Latvijā tālmācība aktualizējusies 20. gadsimta 90. gados. Tradicionāli par tālmācību tiek saukta izglītības ieguves forma, kuras pamatā ir pastāvīgas studijas bez tieša un nepārtraukta kontakta ar mācību spēku. Saskaņā ar LR Izglītības likumu, tālmācība tiek definēta kā neklātienes izglītības paveids.
Izvēloties tālmācību, pieaugušajam ir jābūt psiholoģiski gatavam rūpīgai studiju kursu apguvei, ir nepieciešams apzināties savas iepriekšējās zināšanas, spējas, intereses, vēlmes un vajadzības. Studējošajam ir jābūt gatavam pastāvīgam mācīšanās procesam. Tālmācībā iesaistīto pieaugušo var saukt par autonomu studējošo, kuru raksturo aktīva līdzdalība studiju procesā, uzskati, ka mācības ir sadarbība ar apkārtējo pasauli. Autonoms studējošais izprot savu mācīšanās stilu, viņam raksturīga aktīva pieeja mācību uzdevumiem, viņš spēj uzņemties risku savu mācību mērķu sasniegšanā, prot pamatot spriedumus un atzinumus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Wild One''
| operators =
| attēls = Wildoneposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Lāslo Benedeks]]
| producents = [[Stenlijs Kreimers]]
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marlons Brando]]
* [[Mērija Mērfija]]
* [[Roberts Kīts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Wild One''
| studija = ''Stanley Kramer Pictures Corp.''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|12|30}}
| ilgums = 79 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Wild One''''' ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Lāslo Benedeks]] un producents [[Stenlijs Kreimers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marlons Brando]], [[Mērija Mērfija]] un [[Roberts Kīts]]. Filma balstīta uz Frenka Rūnija īso stāstu ''Cyclists' Raid'', kas publicēts 1951. gada janvārī žurnālā ''[[Harper's Magazine]]''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
'''Kvadrātvienādojums''' ir otrās [[kāpināšana|pakāpes]] [[vienādojums]], kura vispārīgais veids ir
:<math> a x^2 + b x + c = 0, \,</math>
kur <math>x</math> ir nezināmais un <math>a</math> ≠ 0. Izteiksmi <math>a x^2 + b x + c</math> sauc par '''kvadrāttrinomu'''. No [[algebras pamatteorēma]]s seko, ka kvadrātvienādojumam ir tieši divas [[vienādojuma sakne|saknes]] (šīs saknes var būt vienādas).

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |      nosaukums = Parastais fazāns
 |       binomial = Phasianus colchicus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |         attēls = Common Pheasant RWD2.jpg
 |  att_nosaukums = Fazāna tēviņš
 |        attēls2 =Phasianus colchicus -Rutland Water -female-8.jpg
 |   att2_nosaukums =Fazāna mātīte
 |         valsts = Animalia
 |      valsts_lv = Dzīvnieki
 |           tips = Chordata
 |        tips_lv = Hordaiņi
 |          klase = Aves
 |       klase_lv = Putni
 |          kārta = Galliformes
 |       kārta_lv = Vistveidīgie
 |         dzimta = Phasianidae
 |      dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |    apakšdzimta = Phasianinae
 | apakšdzimta_lv = Fazānu apakšdzimta
 |          ģints = Phasianus
 |       ģints_lv = Fazāni
 |           suga = Phasianus colchicus
 |        suga_lv = Parastais fazāns
 |         suga_r = Fazāns
 |      izplatība =
{{legend|#1B4D3E|Dabiskais izplatības areāls}}
{{legend|#ce6256|Introdukcijas areāls}}
 |    kategorijas = nē
}}
'''Parastais fazāns''' jeb vienkārši '''fazāns''', arī '''medību fazāns'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://rigazoo.lv/public/29445.html |title=Rīgas Zoo: Medību fazāns |access-date={{dat|2013|05|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110405060824/http://rigazoo.lv/public/29445.html |archivedate={{dat|2011|04|05||bez}} }}</ref> (''Phasianus colchicus'') ir liela auguma [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') [[vistveidīgie|vistveidīgais]] putns. [[Fazāni|Fazānu ģintī]] (''Phasianus''), pie kuras pieder parastais fazāns, ir tikai vēl viena suga — [[raibais fazāns]] (''Phasianus versicolor''), kas pēc izcelsmes ir [[endēmisks|endēma]] [[Japāna]]s suga. Tomēr daži sistemātiķi uzskata, ka tā ir parastā fazāna pasuga.<ref name=jap>[http://wildinjapan.wordpress.com/tag/green-pheasants/ Wild in Japan]</ref> Fazānam ir apmēram 30 pasugas, kas tiek iedalītas vairākās grupās. Tas daudzviet tiek audzēts kā mājputns un medību putns, iespējams, tas ir vispopulārākais medību putns visā pasaulē.<ref>Robertson, Peter (1997): Pheasants. Voyageur Press, Inc. {{ISBN|0-89658-361-9}}</ref> Krustojot dažādās pasugas, ir iegūtas 182 fazānu šķirnes.<ref name=putn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.putnkopiba.lv/lv/putnkopiba/fazani |title=Fazānu turēšana gaļas putnkopībai |access-date={{dat|2013|05|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130629083447/http://www.putnkopiba.lv/lv/putnkopiba/fazani |archivedate={{dat|2013|06|29||bez}} }}</ref>

sentences: '''2. jūnijs''' ir gada 153. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (154. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 212 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hinhidrona struktūrformula
(pareizāk to rakstīt nevis ar saitēm starp skābekļa un ūdeņraža atomiem, bet ar vienu bultiņu starp abiem sešlocekļu cikliem)

Hinhidrona paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 106-34-3
|      ķīmiskā formula = C6H4O2 · C6H6O2
|              molmasa = 218,21
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 168 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 4 g/l pie 20 °C (disociē)
|                 citi =
}}
'''Hinhidrons''' ir [[hidrohinons|hidrohinona]] un [[1,4-benzohinons|hinona]] īpatnējs savienojums — [[lādiņa pārneses komplekss]]. Hinhidrons ir violetmelna kristāliska viela (mirdzoši kristāli).<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 305. lpp.</ref>

sentences: '''''Fallout''''' ir postapokaliptisku RPG datorspēļu sērija, ko izveidoja ''[[Interplay Entertainment]]''. Sērijas darbība risinās 21., 22. un 23. gadsimtā. Spēļu atompanka [[Retrofutūrisms|retrofutūristiskais]] stils ņem iedvesmu no 50-to gadu ASV pēckara kultūras ar tās inovatīvajām tehnoloģijām un konstantu satraukumu par tuvojošos atomkaru. Par ''Fallout'' priekšteci ir uzskatāms ''[[Wasteland]]'' — 1988. gada datorspēle, ko izstrādāja ''Interplay Productions''.

sentences: '''Seksuālā objektizācija''' ir [[Persona|personas]] uztveršana par instrumentu seksuālo vēlmju apmierināšanai, un ir uzskatāma par [[Dehumanizācija|dehumanizācijas]] veidu.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Female sexual slavery|url=https://www.worldcat.org/oclc/11030216|publisher=New York University Press|date=1984|location=New York|isbn=0-8147-1070-0|oclc=11030216|first=Kathleen|last=Barry}}</ref><ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=Loose women, lecherous men : a feminist philosophy of sex|url=https://www.worldcat.org/oclc/44961370|publisher=Oxford University Press|date=1997|location=New York, N.Y.|isbn=0-585-21585-5|oclc=44961370|first=Linda|last=LeMoncheck}}</ref><ref name=":2">{{Publikācijas atsauce|last=Szymanski|first=Dawn M.|last2=Moffitt|first2=Lauren B.|last3=Carr|first3=Erika R.|date=2011-01|title=Sexual Objectification of Women: Advances to Theory and Research 1ψ7|url=http://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0011000010378402|journal=The Counseling Psychologist|language=en|volume=39|issue=1|pages=6–38|doi=10.1177/0011000010378402|issn=0011-0000}}</ref> Objektizācija plašākā izpratnē nozīmē - attiekties pret otru personu kā patēriņa [[Prece|preci]], lietu vai objektu, neņemot vērā personību vai cilvēka cieņu. Objektizācija visbiežāk tiek aplūkota [[Sabiedrība|sabiedrības]] līmenī, taču tā var tikt izmantota arī, lai raksturotu atsevišķu indivīdu uzvedību.

sentences: '''Hidrīdi''' ({{Val-el|hydōr}} - [[ūdens]]) ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]] ar tādiem [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ievērojami mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Hidrīdos ūdeņraža oksidēšanas pakāpe ir -1. Dažreiz par hidrīdiem nepareizi dēvē visus ūdeņraža bināros savienojumus. Ūdeņraža [[izotops|izotopu]] ([[protijs|protija]], [[deitērijs|deitērija]] un [[tritijs|tritija]]) veidotos hidrīdus dēvē attiecīgi par '''protīdiem''', '''deiterīdiem''' un '''tritīdiem''' (sk. [[litija deiterīds]]).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hermanis Helevegs''' (?-1489.; {{val|de|Helewegh}}), saukts arī '''Vestfāls''', bija [[Rīga]]s rātes sekretārs, pirmās Rīgas pilsētas hronikas autors.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Alcedo_atthis_1_tb.jpg
 | att_nosaukums = [[Zivju dzenītis]] (''Alcedo atthis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Coraciiformes
 |      kārta_lv = Zaļvārnveidīgie
 |    apakškārta = Alcedines
 | apakškārta_lv = Zivjudzenīšveidīgie
 |        dzimta = Alcedinidae
 |     dzimta_lv = Zivju dzenīšu dzimta
 |      binomial = Alcedinidae <small>([[Rafinesque]], 1815)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
*[[Meža dzenīšu apakšdzimta]] (''Halcyoninae'')
*[[Ūdensdzenīšu apakšdzimta]] (''Cerylinae'')
*[[Zivju dzenīšu apakšdzimta]] (''Alcedininae'')
}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 |         title = Zils zirgs I
 | other_title_1 =
 |         image = Franz_Marc_Blaues_Pferd_1911.jpg
 |       caption =
 |        artist = [[Francs Marks]]
 |     catalogue =
 |          year = 1911
 |          type = [[eļļa]] uz [[audekls|audekla]]
 |      material =
 |       subject =
 |    dimensions = 112 x 84,5 cm
 |          city = Minhene, {{DEU}}
 |        museum = [[Lēnbaha nams]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pirms nolikt karoti
| operators =
| attēls = Bucket list poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Robs Rainers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Šons Heiss]]
* [[Robs Morovs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Bucket List''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|12|15}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|175,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2873722369/|title=The Bucket List |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pirms nolikt karoti"''' ({{Val|en|The Bucket List}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Robs Rainers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Morgans Frīmens]], [[Šons Heiss]] un [[Robs Morovs]].

sentences: '''Statika''' ir [[klasiskā mehānika|klasiskās mehānikas]] nozare, kas pēta [[fizikāls ķermenis|cietu ķermeņu]] un to sistēmu [[mehāniskais līdzsvars|līdzvara]] nosacījumus gadījumos, kad uz šiem tiem darbojas [[spēks]]. Statikā apskata ķermeņus miera stāvoklī, uz to esošo [[spēka moments|spēka momentu]] summa ir vienāda ar nulli. Statikai pretējā mehānikas nozare ir [[dinamika (mehānika)|dinamika]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
'''Savickis''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ludviks Zāmenhofs
|          vārds_orig = {{ubl|לײזער לוי זאַמענהאָף|''Ludwik Zamenhof''}}
|              attēls = Zamenhof portreto.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta =  [[Bjalistoka|Belostoka]], [[Grodņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{POL}})
|              m_gads = 1917
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 14
|             m_vieta =  [[Vācijas impērija]]s okupētā [[Varšava]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        nodarbošanās = ārsts, [[esperanto]] radītājs
|        dzīvesbiedrs = [[Klāra Zāmenhofa]]
|               bērni = Ādams Zāmenhofs
[[Sofija Zāmenhofa]]
Lidija Zāmenhofa
|            paraksts = Zamenhof subskribo.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Korķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H14O4
|molmasa=174,20
|blīvums=1272
|kušanas temperatūra=141 - 144 °C
|viršanas temperatūra=230 °C pie 15 mmHg
}}
'''Korķskābe''' (suberīnskābe, oktāndiskābe, 1,6-heksāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)6–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Korķskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''suberātiem''' ({{Val-la|suber}} - korķis). Korķskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences: '''Brocēnu pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 25 [[iela]]s [[Brocēni|Brocēnos]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Brocēni, Saldus nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Roger Penrose''
| attēls = Roger Penrose at Festival della Scienza Oct 29 2011.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Rodžers Penrouzs 2011. gadā
| dz_gads = 1931
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 8
| dz_vieta = [[Kolčestera]], [[Eseksa]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| vecāki = [[Laionels Penrouzs]]
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]],
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]], [[kosmoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[matrica]]s [[Mūra-Penrouza pseidoinversija]], [[Penrouza mozaīka]], [[tvistoru teorija]] ''(twistor theory)'', [[kosmiskās cenzūras hipotēze]], [[spinu tīkls]] (''spin network''), [[laiktelpa]]s ģeometrija
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2020)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Sers Rodžers Penrouzs''' ({{val|en|Sir Roger Penrose}}, dzimis {{dat|1931|8|8}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[matemātiķis]] un [[fiziķis]]. Viņš ir emeritēts profesors [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. Pazīstams ar pētījumiem [[relativitātes teorija|vispārīgajā relativitātes teorijā]], un līdz ar [[Stīvens Hokings|Stīvenu Hokingu]] ir viens no mūsdienu pazīstamākajiem [[kosmoloģija|kosmologiem]]. Penrouzs ir darbojies arī atpūtas matemātikā un [[Zinātnes filozofija|zinātnes filozofijā]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Alfrēds Penivorts
| color         =
| series        =
| image         = Alfred Pennyworth (Alex Ross).jpg
| caption       = Alfrēds Penivorts 2009. gada marta komiksā
| first         = ''Batman'' (1943. gada aprīlis—maijs)
| last          =
| creator       =
* [[Džerijs Robinsons]]
* [[Bills Fingers]]
* [[Bobs Keins]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[Cilvēks]]
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    = [[Brūss Veins|Brūsa Veina]] sulainis
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
}}
'''Alfrēds Tadeuss Kreins Penivorts''' ({{val|en|Alfred Thaddeus Crane Pennyworth}}) ir tēls ''[[DC Comics]]'' publicētajos darbos, kino un televīzijas seriālos. Tēlu izveidoja Džerijs Robinsons, Bills Fingers un Bobs Keins. Penivorts pirmoreiz parādījās [[Betmens (komikss)|Betmena]] komiksa 16. numurā, kas iznāca 1943. gadā.

sentences:
un [[tritijs|tritija]] kodolsintēzes modelis.]]
'''Kodolsintēze''' ir process, kura laikā pretēji [[atoma kodols|kodolu]] [[kodolu dalīšanās|dalīšanās]] procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai [[temperatūra]]i un [[spiediens|spiedienam]], lai pārvarētu kodolu atgrūšanās [[spēks|spēku]] un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, [[enerģija]]s [[ražošana]]i. Kodolsintēzi izmanto [[ūdeņraža bumba|ūdeņraža bumbās]], bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek [[zvaigzne|zvaigznēs]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pamirs
|attēls                 = Pamir Mountains, Tajikistan, 06-04-2008.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tuvie un Vidējie Austrumi
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min = |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
{{KGZ}}
{{CHN}}
{{AFG}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 275
|platums                = 250
|platība                = 120 000
|kalns                  = [[Kongurs]]
|augstums               = 7719
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Pamirs''' ({{val|tg|Помир}}, ''Pomir''; {{val|fa|پامیر}}, ''Pāmīr''; {{val-zh|帕米爾}}, ''Pàmǐ'ěr''; {{val-ug|پامىر}}, ''Pamir''; {{val|ky|Памир}}, ''Pamir'') ir [[kalnzeme]] [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Lielākā daļa izvietojusies [[Tadžikistāna]]s autonomijā [[Kalnu Badahšāna|Kalnu Badahšānā]], bet atsevišķas grēdas vai to priekškalnes iestiepjas [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]] ziemeļos, [[Ķīna|Ķīnā]] austrumos un [[Afganistāna|Afganistānā]] dienvidos.<ref>{{PZT|551}}</ref> Kopējā platība tiek lēsta ap {{nobr|120 000}} km², no kuriem ap 1200 km² klāj mūžīgais sniegs un ledus. Vidējais augstums ir 3600—4400 metru v. j. l., klimats sauss un vēss un šeit dzīvojošās [[pamirieši|pamiriešu]] tautas apdzīvo galvenokārt upju ielejas un starpgrēdu zāļainos līdzenumus, ko dēvē par «pamiriem».

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Benijs Benasi
|      Vārds_orig = ''Benny Benassi''
|          Attēls = Benassi@ElSalvador cropped.JPG
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Benijs Benasi koncerta laikā [[Salvadora|Salvadorā]] 2004. gadā
|        Dz_vārds = Marko Benasi
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1967|7|13}}<ref name="Benny Benassi - About">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.bennybenassi.com/about.html|title= Benny Benassi - About|accessdate= 2008-06-12|publisher= Benny Benassi|archiveurl= https://web.archive.org/web/20081013213147/http://bennybenassi.com/about.html|archivedate= 2008-10-13}}</ref>
|        Vieta_dz = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[House (mūzikas žanrs)|House]], [[Electro house]], [[Techno]]
|    Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1980—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = Energy Prod. - D:Vision, Airplay, [[Ministry of Sound]], [[Ultra Records|Ultra]]
|   Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men, [[Skrillex]], [[Gary Go]]
|           Mlapa = {{URL|http://www.bennybenassi.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Marko Benasi''' ({{val|it|Marco Benassi}}; dzimis {{dat|1967|7|13}}),<ref name="Benny Benassi - About" /> plašāk pazīstams kā '''Benijs Benasi''' (''Benny Benassi''), ir [[Itālija|itāļu]] [[dīdžejs]] un [[electro house]] mūzikas producents, ieguvis [[Grammy balva|Grammy balvu]]. Viņš ir labāk pazīstams ar savu 2002. gada vasaras hitu "[[Satisfaction]]". Benijs Benasi ieņem 13. vietu starp pasaules labākajiem DJ TheDJList mājaslapā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.thedjlist.com/djs/|title=theDJlist.com|access-date={{dat|2009|04|11||bez}}|archive-date={{dat|2015|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151208192901/http://thedjlist.com/djs/}}</ref> un 39. vispopulārākā DJ vietu oficiālajā 2008. gada globālajā ''[[DJ Magazine]]'' balsojumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://djmag.com/index.php?op=top_100&story=home|title=DJmag.com: Top 100 DJs - Results & History<!-- Bot generated title -->}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mcheta
 | official_name            = მცხეთა
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Mtskheta panorama with the Svetitskhoveli cathedral (January 2013).jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | pushpin_map              = Gruzija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 41 | latm  = 51 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 44 | longm = 43 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Gruzija}}
 | subdivision_type1        = [[Mhare]]
 | subdivision_name1        = [[Mcheta-Mtianeti]]
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 7940<ref name="აღწერა 2014">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.geostat.ge/index.php?action=page&p_id=2152&lang=geo |title=მოსახლეობის საყოველთაო აღწერა 2014 |date=ნოემბერი 2014 |publisher=საქართველოს სტატისტიკის ეროვნული სამსახური |accessdate=6 სექტემბერი 2016}}</ref>
 | population_as_of         = 2014
 | population_density_km2   =
 | website                  = {{URL|http://www.mtskheta-mtianeti.gov.ge/}}
 | footnotes                =
 | embedded                 = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Mchetas vēsturiskie pieminekļi
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii, iv
|        designation1_date = 1994 <small>(18. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/708 708]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{flag|Gruzija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name = Apdraudējumā
|  designation1_free3value = 2009—pašlaik
}}
}}
'''Mcheta''' ({{val|ka|მცხეთა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Mcheta-Mtianeti|Mchetas-Mtianeti]] [[mhare]]s administratīvais centrs. Pilsēta atrodas ap 20 km uz ziemeļiem no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]], pie [[Aragvi]] ietekas [[Kūra (upe)|Kūrā]].

sentences: '''Vasaras saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vislielākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Vasaras [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visgarākā [[diena]] un visīsākā [[nakts]]. Vasaras saulgriežus sauc arī par '''vasaras saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val-la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļīrija]]
[[Kategorija:Apvienotajā Karalistē dzimušie]]
{{catmore|Ziemeļīrija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences: '''Insulīna šoka terapija''' ir vēsturiska prakse [[garīga slimība|garīgu slimību]] ārstēšanai.

sentences:
[[Kategorija:Vecāķi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Vecāķi]]

sentences: '''Iglu''' ({{val-iu|ᐃᒡᓗ}}, ''iglu'', {{izrunā|iɣ.'lu}}), arī '''igla''', ir no [[sniegs|sniega]] celts [[mājoklis]], kas ir raksturīgs [[Kanāda]]s ziemeļos dzīvojošajiem [[inuīti]]em. To parasti veido no sniegā izcirstiem bluķiem, un pēc ārējā izskata atgādina [[kupols|kupolu]]. Šādā mājoklī parasti dzīvo [[medības|medību]] laikā, kad ir nepieciešams patverties no liela aukstuma. Lai būtu siltāk, parasti tā sienas no iekšpuses izklāj ar [[āda (materiāls)|ādām]]. Iglu iekšpusē gaisa temperatūra ir no −7 °C līdz +16 °C.

sentences:
{{cita nozīme|upi ASV un Meksikā|upi Teksasā|Kolorādo (Teksasa)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolorādo
  | valsts            = ASV
  | citnosaukums      = ASV
  | citvaloda         = en
  | citvaloriģin      = Colorado River
  | valsts1           = Meksika
  | citnosaukums1     = Meksika
  | citvaloda1        = es
  | citvaloriģin1     = Río Colorado
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = DeadHorseStatePark.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Colorado_River_basin_map.png
  | kartes_paraksts   = Kolorādo upes baseina karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = ''La Poudre Pass''
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kalifornijas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 2334
  | iztekas_augstums  = 3104
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 637 137
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 40| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 20| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 105| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 34| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 54| iet_plat_s= 0| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 114| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 03| iet_gar_EW=W
}}
'''Kolorādo''' ({{val|en|Colorado River}}, {{val|es|Río Colorado}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url= http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|author=Kammerer, J.C.|title=Largest Rivers in the United States|publisher=U.S. Geological Survey |accessdate= 2010-07-02}}</ref> un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]] un beidzas [[Kalifornijas līcis|Kalifornijas līcī]]. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir [[Grīnrivera]], Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem [[kanjons|kanjoniem]] pasaulē — [[Lielais kanjons|Lielo kanjonu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Blender''
| screenshot             =
| caption                = Blender 2.72b
| developer              = ''Blender Foundation''
| latest release version = {{#property:P348}}
| latest release date    = <!-- {{release date|yy|xx|zz}} -->
| programming language   = [[C (programmēšanas valoda)|C]], [[C++]] and ''[[Python]]''
| operating_system       = ''[[Microsoft Windows]]'', ''[[Mac OS X]]'', ''[[GNU/Linux]]'', ''[[FreeBSD]]''
| size                   = 51,37 [[megabaits|MB]]
| genre                  = [[3D]] [[datorgrafika]]s [[programmatūra]]
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]] v2 vai vēlāka<ref>{{tīmekļa atsauce
|url=http://www.blender.org/about/license/
|title=License - blender.org
|accessdate=May 17, 2014}}</ref>
| website                = {{URL|http://blender.org}}
}}
'''''Blender''''' ir profesionāla bezmaksas un atvērtā koda [[3D]] [[datorgrafika]]s [[programmatūra]], ko izmanto animācijas, vizuālo efektu, mākslas darbu, 3D modeļu, interaktīvu 3D lietotņu un datorspēļu veidošanai. ''Blender'' pamatfunkcijas nodrošina [[3D modelēšana|3D modelēšanu]], tekstūru veidošanu, [[rastra grafika]]s rediģēšanu, šķidrumu un dūmu simulācijas, daļiņu simulācijas, mīkstķermeņu simulācijas, skulpturēšanu, animāciju veidošanu, [[renderēšana|renderēšanu]], video rediģēšanu un citas funkcijas. ''Blender'' sevī ietver arī iebūvētu [[dzinis|dzini]] spēļu izstrādāšanai.

sentences: '''Gubu lietusmākoņi''' ''Cumulonimbus'' (Cb) ir balti [[mākoņi]] ar tumšu, dažreiz zilganu pamatu, kuri izskatās kā lieli kalni, kas pacēlušies augstu gaisā. Parasti tie ir atsevišķi mākoņi, bet dažreiz ir novērojami arī kā mākoņu masas ar virsotnēm. Visas debesis tie neaizsedz, parasti starp mākoņiem spīd [[saule]]. Pamata augstums ir 400—1000 m, vertikāli to augstums ir 3—4 km, bet tie var būt arī augstāki. Nokrišņi vienmēr ir gāzienveidīgi: vasarā izkrīt kā lielu lietus pilienu straujš [[lietus]], dažreiz ar [[krusa|krusu]], pavasarī un rudenī nokrišņi ir sniega un ledus graudu veidā. Ziemā krīt intensīvs [[sniegs]], bieži vien tas ir slapjš sniegs. Bieži [[zibens|zibeņo]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Nogaji
|attēls          =
|image_caption   = Kubaņas nogaju sieviete tautastērpā
|native_name = ''ногайлар''
|skaits=~300 000
|vieta={{RUS}} 109 042
{{TUR}} 100 000
|valoda=[[nogaju valoda]]
[[krievu valoda]]
[[turku valoda]]
|reliģija=[[sunnītu islāms]]
|grupas= [[tjurku tautas]]
|radi= [[Krimas tatāri]], [[baškīri]], [[kazahi]], [[karakalpaki]], [[tatāri]]
}}
'''Nogaji''' (pašnosaukums: ''ногайлар'') ir [[tjurki|tjurku]] tauta, kas sporādiski apdzīvo plašu areālu [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]] [[Krievija|Krievijā]].<ref>{{PZT|514}}</ref> Agrāk bieži pieskaitīti tiem radniecīgajiem [[tatāri]]em. Kopējais nogaju skaits tiek lēsts ap 300 tūkstošiem, ieskaitot par nogajiem sevi uzskatošos [[Nogaju Orda]]s pēctečus [[Turcija|Turcijā]] un [[Kazahstāna|Kazahstānā]]. Runā [[nogaju valoda|nogaju valodā]], sadzīvē bieži izmanto arī [[krievu valoda|krievu]] un [[turku valoda|turku]] valodu. Ticīgie [[sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]].

sentences:
]]
'''Vējdzirnavas''' ir [[dzirnavas]], kuras veic [[darbs|darbu]], izmantojot [[vējš|vēja]] enerģiju. Vējdzirnavās visbiežāk tiek malti [[graudi]] vai sūknēts [[ūdens]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| 20
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| 30
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| 40
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| 50
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| 60
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| 70
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| 80
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| 90
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 9
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| 10
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| 11
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| 12
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| 13
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| 14
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| 15
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| 16
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| 17
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| 18
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| 19
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| 20
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| 21
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| 22
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 22
| .
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| 23
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| 24
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| 25
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| 26
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| 27
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| 28
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| 29
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| 30
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| 31
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| 32
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| 33
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| 34
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| 35
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 36
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| 37
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| 38
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| 39
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| 40
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| 41
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| 42
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| 43
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| 44
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| 45
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| 46
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| 47
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| 48
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 49
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| 50
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| 51
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| 52
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| 53
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences: '''Starptautiskais astronomijas gads''' jeb ''SAG2009'') ({{val|en|International Year of Astronomy}}, ''IYA2009'') ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s (ANO) gads, kas veltīts [[astronomija]]i. Tas notiek [[2009. gads|2009]]. gadā, atzīmējot 400. gadadienu kopš [[Galileo Galilejs]] pavērsa [[teleskops|teleskopu]] pret debesīm. Pasākuma iniciatori ir [[Starptautiskā Astronomijas savienība]] (SAS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija ([[UNESCO]]). Lēmums par SAG2009 organizēšanu tika pieņemts ANO 62. Ģenerālajā asamblejā [[2007. gads|2007]]. gadā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Jans Berhmans
|      dzimšanas datums = {{dat|1599|3|13|N|bez}}
|          nāves datums = {{dat|1621|8|13|N|bez}}
|        piemiņas diena = {{dat||11|26|N|bez}}
|                  godā = [[Romas katoļu baznīca]]
|                attēls = Giovanni berchmans.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Flāmu Brabante]], {{vieta|Beļģija}}
|           nāves vieta = [[Roma]], [[Svētā Romas impērija|Vācu nācijas svētā Romas impērija]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts = Svētā Ignācija baznīca, [[Roma]] {{ITA}}
|             nosaukums = jezuīts
| beatifikācijas datums = [[1865]].
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis = [[Pijs IX]]
|  kanonizācijas datums = {{dat|1888|1|15|N|bez}}
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis = [[Leons XIII]]
|               simboli =
|            aizbildnis = [[ministrants|ministranti]], studenti
|            svētvietas = Svētā Ignācija baznīca [[Roma]], {{ITA}}
|                strīdi =
}}
'''Jans Berhmans''' ({{val-nl|Jan Berchmans}}), dzimis [[1599]]. gada 13. martā, miris [[1621]]. gada 13. augustā, bija jezuīts un kopš 1888. gada kanonizācijas - [[Romas katoļu baznīca|katoļu]] svētais. Viņš ir arī studentu un [[ministrants|ministrantu]] aizbildnis. Miris pavisam jauns - 22 gadu vecumā, bet jau savas dzīves laikā sasniedza svētumu.
Bija pazīstams ar savu dievbijību un pazemību.
== Biogrāfija ==
===Bērnība===
Jans Berhmans piedzima katoļticīgā piecu bērnu ģimenē, [[Flāmu Brabante|Flāmu Brabantes provincē]], [[Beļģija|Beļģijā]], toreiz. ''Diestā''. Jau bērnībā Janam bija tādas rakstura īpašības kā sirsnībā, laipnība, atvērtība un dzīvesprieks, kas bija par iemeslu tam, ka ar viņu gribēja draudzēties vienaudži. Krietno tikumu dēļ viņam vēlējās līdzināties arī draugi. No citiem bērniem Jans atšķīrās ar savu dievbijību. Kad zēnam vēl nebija septiņi gadi, viņam jau bija izveidojies ieradums rītos agri celties un kā [[ministrants|ministrantam]] piekalpot divās vai trīs [[Svētā Mise|Svētajās Misēs]]. Viņš ar īpašu uzmanību klausījās svētdienas sprediķi un regulāri devās svētceļojumā uz Šerpenhēveles svētnīcu, kas atradās dažu jūdžu attālumā no viņa dzimtās pilsētas lūdzoties [[Rožukronis|Rožukroni]] un iegrimstot apcerē.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{pareizrakstība}}
{{novecojis}}
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums = ''Minecraft''
|bilde =
|apraksts = ''Minecraft'' logotips
|developer = ''[[Mojang Studios]]''
|publisher =  {{Unbulleted list
|[[Mojang Studios]]
|[[Xbox Game Studios]]
|[[Sony Computer Entertainment]]
}}
|distributor = {{Unbulleted list
|[[Mojang Studios]]
|[[Xbox Game Studios]]
}}
|designer = {{Unbulleted list
|[[Markuss Pēšons]]
|[[Jenss Bergersteins]]
}}
|series =
|engine = {{Unbulleted list
|[[Java]](Java Edition)
|[[C++]](Bedrock Edition)
}}
|version = 	{{Unbulleted list
|Java Edition: 1.20.4 (2023. gada 7. decembris)
|Bedrock Edition: 1.20.62 (2024. gada 15. februāris)
}}
|release = {{Unbulleted list
|Pirmā relize - 2009. gada 17. maijā
|Oficiālais relize - 2011. gada 18. novembrī
}}
|genre = ''[[Sandbox]]'', ''[[Izdzīvošanas spēle|Izdzīvošana]]''
|modes = {{Unbulleted list
|[[Vienspēlētājs režīms]]
|[[Daudzspēlētāju režīms]]
}}
|ratings =
|platforms = [[Microsoft Windows]], [[Linux]], [[Mac OS]], [[Android]], [[iOS]], [[Xbox 360]], [[Xbox One]], [[Raspberry Pi]], [[PlayStation 3]], [[PlayStation 4]], [[PlayStation Vita]], [[Fire OS]], [[Nintendo Switch]], [[tvOS]], [[Wii U]], [[Windows Phone]], [[New Nintendo 3DS]]
|media =
|requirements =
|input = [[tastatūra]], [[pele]], skārienievade ([[Android]], [[iOS]], [[Windows Phone]] un [[Windows 10]]) vai [[kontrolleris]] (spēļu pierīces)
|site = {{URL|http://www.minecraft.net}}
|composer= [[C418]]
}}'''''Minecraft''''' ir [[būvniecība]]s [[videospēle]], kuru izveidojis [[Markuss Pēšons]] (''Markus Persson'') un tā dibinātā kompānija ''[[Mojang Studios]]'', kas bāzēta [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Spēle paredz spēlētājiem izveidot un sagraut dažāda veida kubus [[3D|trīsdimensiju]] vidē. Spēlētājs pieņem [[tēls|tēlu]], kas var sagraut vai uzlikt, nolikt kubus, kas veido fantastiskas struktūras un mākslas darbus dažādos daudzspēlētāju serveros vairākos spēļu režīmos "izdzīvošanas", "radošais", "nežēlīgais" un "piedzīvojumu" (''survival, creative, hardcore, adventure'').

sentences: '''Galvenais devona lauks''' ('''GDL''') ir teritorija [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumos, kurā [[Devons|devona]] perioda nogulumi iziet virspusē un ir segti vienīgi ar [[Kvartārs|kvartāra]] nogulumiem. Šī teritorija ietver [[Baltijas valstis|Baltiju]] ([[Igaunija]]s dienvidu daļu, [[Latvija]]s lielāko daļu (izņemot dienvidrietumu stūri) un [[Lietuva]]s centrālo un ziemeļaustrumu daļu), kā arī [[Baltkrievija]]s ziemeļu daļu un [[Krievija|Krievijā]] [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalu]], daļu no [[Novgorodas apgabals|Novgorodas]] un [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabaliem]], bet pie [[Oņegas ezers|Oņegas ezera]] nedaudz iestiepjas [[Vologdas apgabals|Vologdas apgabalā]] un [[Karēlijas Republika|Karēlijas republikā]]. Šī ir plašākā teritorija [[Eiropa|Eiropā]], kur devona nogulumi iziet virspusē. Galvenajā devona laukā virspusē iziet tikai [[Vidusdevons|vidusdevona]] un [[Augšdevons|augšdevona]] slāņi. [[Apakšdevons]] virspusē neiziet, bet zem vidusdevona nogulumiem urbumos ir konstatēts tikai Baltijas teritorijā. Vidusdevons atsedzas GDL ziemeļrietumu un dienvidu daļā. Pārējā teritorijas daļā atsedzas augšdevona [[Frānas stāvs|frānas]] un [[Famenas stāvs|famenas]] nogulumi, pie tam famena atsedzas galvenokārt austrumu malā pie robežas ar [[Karbons|karbona]] nogulumiem, kas austrumos uzklājas devona nogulumiem. Nelielā apjomā virspusē famenas nogulumi ir sastopami GDL rietumos: [[Kurzeme|Dienvidkurzemē]] un nedaudz Lietuvas ziemeļos.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vārkavas pagasts
| karte             = Vārkavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vārkavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vārkavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Vārkava
| platība           = 78,6
| iedzīvotāji       = 621<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 658 / 78.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences: '''Žūšanas plaisas''' ir [[plaisas]], kas rodas [[žūšana|izžūstot]] un sablīvējoties ar [[Ūdens|ūdeni]] piesūcinātām mālainām vai kaļķainām [[Dūņas|dūņām]], kā rezultātā uz dūņu virsmas veidojas neregulāri poligonāli apgabali. Plaisu dziļums parasti nepārsniedz dažus centimetrus. [[Māls|Mālos]] ir zināmas žūšanas plaisas līdz 3 metru dziļumam un līdz 10—15 centimetriem platumā (ļoti reti līdz 1 metram). Žūšanas plaisas var būt taisnas un izliektas. Šķērsgriezumā var būt taisnstūrainas vai V-veida formas plaisas, retāk citas formas. Pēc V-veida plaisām var noteikt plasta augšējo un apakšējo robežu. [[Fosilijas|Fosilā]] stāvoklī žūšanas plaisas parasti ir aizpildītas ar [[drupu materiāls|drupu materiālu]] vai kādu citu [[Ieži|iezi]], kas ir izveidojies uz saplaisājušās virsmas.<ref>Геологический словарь, Том второй: Трещины усыхания (высыхания). Москва, Недра. 1978; 325. lpp</ref>

sentences: '''Sindikālisms''' ir [[ekonomika|ekonomikas]] sistēma, kurā [[uzņēmums|uzņēmumi]] un industrijas ir strādnieku kopīpašums, tos pārvalda darbinieki, viņu apvienības vai [[arodbiedrība]]s. Tas ir [[sociālisms|sociālisma]] novirziens. Sindikālisti aizstāv strādnieku īpašumtiesības uz sava darba produktu. Šādus [[strādnieku pašpārvalde]]s uzņēmumus var pārvaldīt gan paši strādnieki, gan arī viņu ievēlēti pārstāvji.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sīļukalna pagasts
| karte             = Sīļukalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs2            = [[Sīļukalns (Sīļukalna pagasts)|Sīļukalns]]
| platība           = 94,6
| iedzīvotāji       = 469<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 469 / 94.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Sīļukalna pagasts''' ir viena no [[Preiļu novads|Preiļu novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos. Robežojas ar sava novada [[Galēnu pagasts|Galēnu]], [[Stabulnieku pagasts|Stabulnieku]] un [[Saunas pagasts|Saunas]] pagastiem, [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Rudzātu pagasts|Rudzātu pagastu]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Atašienes pagasts|Atašienes pagastu]], [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagastu]] un [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Dekšāru pagasts|Dekšāru]] un [[Viļānu pagasts|Viļānu]] pagastiem.

sentences: '''Kremācija''' (no {{val|la|cremare}} — ‘sadedzināt’) ir mirstīgo atlieku sadedzināšana. Mūsdienās kremācija tiek veikta [[krematorija]]s krāsnī, tomēr dažādās valstīs, tostarp [[Indija|Indijā]] un [[Nepāla|Nepālā]], sena tradīcija ir kremācija [[Ugunskurs|ugunskurā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Ādolfs Hitlers
| vārds_orģ           =''Adolf Hitler''
| attēls              =Adolf Hitler Berghof-1936.jpg
| amats               =Vācijas [[fīrers]]
| term_sākums         ={{dat|1934|8|2|N}}
| term_beigas         ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis         =[[Pauls fon Hindenburgs]]
''(kā prezidents)''
| pēctecis            =[[Karls Dēnics]]
''(kā prezidents)''
| amats2              =[[Vācijas kanclers]]
| term_sākums2        ={{dat|1933|1|30|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis2        =[[Kurts fon Šleihers]]
| pēctecis2           =[[Jozefs Gebelss]]
| dzim_dati           ={{dat|1889|4|20}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Austroungārija|Braunava pie Innas}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1945|4|30|1889|4|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Berlīne}}
| tautība             =līdz [[1925]]. gadam austrietis;<ref> {{de ikona}} [http://www.ns-archiv.de/personen/hitler/oesterreich/staatsbuergerschaft.php Hitlers oficiāli vairs nav austrietis] ([[7. aprīlis]] [[1925]]. gadā) </ref> pēc [[1932]]. gada vācietis
| partija             =[[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija]] (NSDAP)
| dzīvesb             =[[Eva Brauna]]
''(apprecējās [[1945]]. gada [[29. aprīlis|29. aprīlī]]'')
| profesija           =[[aģitators]], [[aktīvisms|aktīvists]], [[rakstnieks]], [[politiķis]]
| paraksts            =Hitler Signature2.svg
| reliģija            =
}}
'''Ādolfs Hitlers''' ({{val|de|Adolf Hitler}}; dzimis {{dat|1889|4|20}}, miris {{dat|1945|4|30|1889|4|20}}) bija [[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija|NSDAP]] līderis, no [[1933]]. līdz [[1945]]. gadam [[Vācijas kanclers]], [[valdības galva]], [[valsts galva]] un [[diktators]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viņa teica
| operators =
| attēls = She-said-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Marija Šrādere]]
| producents = * [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
| scenārijs = [[Rebeka Lenkevica]]
| aktieri = * [[Kerija Maligana]]
* [[Zoja Kazana]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Andrē Brauers]]
* [[Dženifera Īli]]
* [[Samanta Mortone]]
* [[Ešlija Džada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''She Said''
| studija = * ''Annapurna Pictures''
* ''Plan B Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|10|13|Ņujorka|2022|11|26|Latvija}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14807308/?ref_=bo_rl_ti|title=
She Said (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viņa teica"''' ({{Val|en|She Said}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisore ir [[Marija Šrādere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerija Maligana]], [[Zoja Kazana]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Andrē Brauers]], [[Dženifera Īli]], [[Samanta Mortone]] un [[Ešlija Džada]]. Tā balstīta uz Džodijas Kantoras un Meganas Tūi 2019. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mazsalacas pagasts
| karte             = Mazsalacas lauku teritorija LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Mazsalaca
| platība           = 70,1
| iedzīvotāji       = 679<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 679 / 70.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.mazsalaca.lv
}}

sentences: '''Hatona izmeklēšana''' bija lorda [[Braiens Hatons|Braiena Hatona]] (''Brian Hutton'') vadīta [[izmeklēšana]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], kuru ierosināja [[Leiboristu partija]], lai izmeklētu Irākas [[bioloģiskie ieroči|bioloģisko ieroču]] eksperta [[Deivids Kellijs|Deivida Kellija]] (''David Kelly'') pašnāvību. {{dat|2003|07|18}} Kellijs tika atrasts miris pēc [[intervija]]s sniegšanas [[BBC]] žurnālistam [[Endrū Džiligans|Endrū Džiliganam]] (''Andrew Gilligan''). Šī izmeklēšana sākas [[2003. gads|2003]]. gada [[augusts|augustā]] un noslēdzās {{dat|2004|01|28}}. Izmeklēšanas laikā atkāpties no saviem amatiem bija spiesti BBC [[priekšsēdētājs]] un [[ģenerāldirektors]].<ref> "Hatona ziņojums liek atkāpties BBC priekšsēdētājam." Neatkarīgā Rīta Avīze, Nr.24 (2004, 29.janv.), 6.lpp </ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''MetaTrader 4''' jeb MT4 ir elektroniska tirdzniecības platforma, kuru plaši izmanto tiešsaistes tirgotāji. Tās izstrādātājs ir uzņēmums ''MetaQuotes Software''.

Programmatūra sastāv no klienta un servera komponentiem. Servera komponentu pārvalda brokeris, bet klienta programmatūra tiek nodrošināta brokera klientiem, kuri to izmanto, lai skatītu cenas un diagrammas reāllaikā, veiktu pasūtījumus un pārvaldītu savus kontus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Currency Trading Platform|url=https://www.investopedia.com/terms/forex/c/currency-trading-platforms.asp|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=investopedia.com}}</ref>

Klienta programmatūra ir lietotne uz ''[[Microsoft Windows]]'' bāzes. Lai gan oficiāla ''MetaTrader 4'' versija operētājsistēmai ''[[Mac OS]]'' nepastāv, daži brokeri piedāvā pašu izstrādātus MT4 variantus operētājsistēmai Mac OS.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=XEMarkets Launches XEM MT4 for Mac Operating System|url=http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=forexbrokernews.com|archive-date=2017. gada 22. Aprīlis|archive-url=https://web.archive.org/web/20170422033231/http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/}}</ref>

Platforma ''MetaTrader 4'' ir orientēta uz maržinālo tirdzniecību. Daži lieli brokeru uzņēmumi izmanto ''MetaTrader 4'' CFD tirdzniecībai,<ref>{{tīmekļa atsauce|title=AvaTrade Review 2021|url=https://comparebrokers.co/avatrade-review/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=comparebrokers.co}}</ref> tomēr tā nav paredzēta pastāvīgam darbam fondu tirgū:

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Roķīgā mamma
 | oriģinālnos = ''Ricki and the Flash''
 |      attēls = RokigaMamma.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Demme]]
 |  producents =
* [[Meisons Noviks]]
* [[Marks Plets]]
 |   scenārijs = [[Diablo Koudijs]]
 |     aktieri =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Odra Makdonalda]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Bens Plets]]
* [[Riks Springfīlds]]
* [[Mamija Gamere]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Badwill Entertainment]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|8|7||bez}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015|title=Ricki and the Flash|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2020|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200407090724/https://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rickiandtheflash.htm|title=Ricki and the Flash (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Roķīgā mamma"''' ({{val|en|Ricki and the Flash}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demme]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]], [[Odra Makdonalda]], [[Sebastians Stens]], [[Bens Plets]], [[Riks Springfīlds]] un [[Mamija Gamere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|7||bez}}.

sentences:
1947. gada februārī piespiedu kārtā izvestie ungāri [[Mlada Boleslava|Mlada Boleslavā]]]]
'''Beneša dekrēti''' ({{val|cz|Benešovy dekrety}}, {{val|sk|Benešove dekréty}}) ir [[Čehoslovākijas Trešā republika|Čehoslovākijas Republikas]] prezidenta [[Edvards Benešs|Edvarda Beneša]] [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā un pirmajos pēckara gados izdota likumu sērija '''"Republikas prezidenta dekrēti"''' ({{val|cz|Dekrety presidenta republiky}}, {{val|sk|Dekréty prezidenta republiky}}), kas legalizēja [[vācieši|vāciešu]] un [[ungāri|ungāru]] padzīšanu no valsts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Likumpaklausīgs pilsonis
| operators =
| attēls = Law abiding citizen ver5.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džerards Batlers]]
* [[Brūss Makgils]]
* [[Kolms Mīnijs]]
* [[Leslija Biba]]
* [[Maikls Irbijs]]
* [[Redžina Hola]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Law Abiding Citizen''
| studija = * ''The Film Department''
* ''Warp Films''
* ''Evil Twins''
| montāža =
| izplatītājs = ''Overture Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|10|16}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|127,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3948905985/|title=Law Abiding Citizen |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Likumpaklausīgs pilsonis"''' ({{Val|en|Law Abiding Citizen}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Džerards Batlers]], [[Brūss Makgils]], [[Kolms Mīnijs]], [[Leslija Biba]], [[Maikls Irbijs]], [[Redžina Hola]] un [[Vaiola Deivisa]].

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Tērzēšanas retranslēšana tīklā Internet''', '''Internetā retranslētā tērzēšana''' jeb '''IRC''' ({{val-en|Internet Relay Chat}})<ref>{{AkadTerm|term=IRC|lang=LV}}</ref> ir tūlītējās saziņas veids, izmantojot [[Internets|Internetu]]. Tas ir pamatā radīts grupu (''viens ar vairākiem'') saziņai diskusiju forumos, sauktos par ''kanāliem'', taču atļauj arī divpusēju (''viens ar vienu'') saziņu.

sentences:
{{Citas nozīmes|1224. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1224. gada Tērbatas kauja
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika Ugaunijas zemē (kartē - UGANDI).
|date=[[1224]]. gada aprīlis
|place= [[Tērbata]]s pilskalns
|result=Tika ieņemta un nodedzināta Tērbatas pils
|combatant1= [[Ugaunija]]s un [[Sakala]]s karavīri,
[[Novgoroda]]s krievu garnizons
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]],
[[līvi|līvu]] un [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=kņazs [[Vjačko]],
Ugaunijas vecākie
|commander2= Livonijas bīskaps [[Alberts fon Bukshēvdens]],
Igaunijas bīskaps [[Hermanis fon Bukshēvdens]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=nogalināti ap 1000 igauņu un 200 krievu karavīru, arī kņazs Vjačko.
|casualties2=
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Dāvids Hieronīms Grindelis
|          vārds_orig =
|              attēls = Fo3395 3b david hieronymus grindel.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1776
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zaķusala|td=Latvija}}
|              m_gads = 1836
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 08
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = latvietis, vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Jēnas Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[Botānika]], [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Dāvids Hieronīms Grindelis''' ({{val|de|David Hieronymus Grindel}}, {{val|ru|Давид Иероним Гриндель}}; 1776-1836) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Rīga]]s aptiekārs, botāniķis, ķīmiķis un izdevējs. [[Tērbatas Universitāte]]s ķīmijas un farmācijas profesors (1804), rektors (1810-1812).

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pieteikšanās''' ir darbība, ar ko palīdzību lietotājam tiek atļauta piekļuve kādai informācijas sistēmai. Tās gaitā lietotājam parasti ir jāievada savs [[lietotājvārds]] un [[parole]], reizēm tas notiek automātiski, lai atvieglotu darbu. Jaunāko laiku tehnika ļauj pazīt piesakošos lietotāju pēc [[pirksta nospiedums|pirksta nospieduma]], [[balss]] u.tml.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto fon Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''August Wilhelm Otto von Transehe-Roseneck''
|         attēls = Oto fon Tranzē-Rozeneks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Jaungulbene]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Ēriks fon Tranzē-Rozeneks, Sofija fon Īgelštrēma
|          brāļi = Kārlis, Eduards
|          māsas = Elizabete, Matilde
|   dzīvesbiedrs = Marija Lēvisa of Menāra (1823-1912)
|          bērni = Aleksandrīne (1845-1935), Marija (1846-1921), Oto (1847-1914), Pauls (1853-1928)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Sports in Colombia|Sports Kolumbijā}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Aviva}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Aviva'' stadions
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Aviva Stadium(Dublin Arena).JPG
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         = 4
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =53  | latm  =20  | lats  =6.5  | latNS  =N
| longd =6  | longm =13  | longs =42  | longEW =W
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Ireland
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               = 2007—2010
| opened              = {{dat|2010|5|14||bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            = ''New Stadium Ltd''
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                = 410 miljoni [[eiro|EUR]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.irishtimes.com/news/stadium-facts-1.665297?via=mr  |title=Stadium Facts |language=en |date={{dat|2010|5|15||bez}}|website=irishtimes.com |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref>
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 106 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Īrijas futbola izlase]] (2010—pašlaik)
[[Īrijas regbija izlase]] (2010—pašlaik)
''[[Leinster Rugby]]'' (2010—pašlaik)
| cap_concert         = 65 000
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     = Futbols/regbijs
| cap_other           = 51 700
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.avivastadium.ie/}}
| publictransit       =
}}
'''''Aviva'' stadions''' ({{val|ga|Staid Aviva}}, {{val|en|Aviva Stadium}}), pazīstams arī kā '''Dublinas arēna''' (''Dublin Arena''), ir [[futbols|futbola]] un [[regbijs|regbija]] [[stadions]] [[Dublina|Dublinā]], [[Īrija|Īrijā]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Īrijas futbola izlase]] un [[Īrijas regbija izlase]]. Stadionu nozīmīgākajām spēlēm dažkārt izmanto arī regbija klubs ''[[Leinster Rugby]]''. Tā ietilpība ir 51 700 vietu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://stadiumdb.com/stadiums/irl/aviva_stadium |title=Aviva Stadium (Lansdowne Road, Dublin Arena) |language=en |website=stadiumdb.com |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref> Stadionā tiek rīkoti arī [[koncerts|koncerti]] un citi pasākumi. Nosaukuma tiesības ir iegādājusies apdrošināšanas kompānija ''Aviva''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.independent.ie/business/irish/aviva-became-household-name-after-buying-lansdowne-road-naming-rights-26783583.html |title=Aviva became household name after buying Lansdowne Road naming rights |language=en |date={{dat|2011|10|19||bez}} |website=independent.ie |accessdate={{dat|2019|9|8||bez}}}}</ref>

sentences: '''Stikla tīrītājs''' ir ierīce [[Transportlīdzeklis|transporta līdzeklim]], kas nodrošina [[Vējstikls|vējstikla]] vai citu stiklu notīrīšanu no lietus pilēm, sniega, ledus, logu šķidruma un netīrumiem, nodrošinot transporta līdzekļa vadītāja ceļa pārredzmību. Visas [[automašīna]]s, [[kravas automašīna]]s, [[Autobuss|autobusi]], [[traktortehnika]], [[lokomotīve]]s, [[ūdens transports]] un atsevišķas [[lidmašīna]]s ir aprīkotas ar stikla tīrītājiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Traugots Hāns
|     vārds_orig = ''Gotthilft Traugott Hahn''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Reuge]], [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Igaunijas darba komūna]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs, profesors
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arno Šikedancs
|     vārds_orig = ''Arno Schickedanz''
|         attēls = SchickedanzArno.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nelūgtie viesi
| attēls                   = Wedding crashers poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wedding Crashers''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deivids Dobkins]]
| producents               =
* [[Pīters Abramss]]
* [[Roberts L. Levi]]
* [[Endrjū Panejs]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvs Fišers]]
* [[Bobs Fišers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Džeina Sīmūra]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Tapestry Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|7|15||bez}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wedding-crashers-2005|title=Wedding Crashers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weddingcrashers.htm|title=Wedding Crashers (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|285,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nelūgtie viesi"''' ({{val|en|Wedding Crashers}}) ir 2005. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deivids Dobkins]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Vinss Vons]] , [[Kristofers Volkens]], [[Reičela Makadamsa]], [[Aila Fišere]], [[Bredlijs Kūpers]] un [[Džeina Sīmūra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|15||bez}}.

sentences:
{{atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Videospēles infokaste
|    nosaukums = ''Fortnite''
|        bilde = FortniteLogo.svg
|    bilde_izm = 235px
|     apraksts =
|    developer = ''[[Epic Games]]''
|    publisher = ''[[Epic Games]]''
|  distributor =
|     designer =
|       series =
|       engine =
|      version =
|      release =
|        genre = dažādi
|        modes =
|      ratings =
|    platforms = ''[[Microsoft Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Nintendo Switch]]'', ''[[PlayStation 4]]'', ''[[Xbox One]]'', ''[[iOS]]'', ''[[Android]]''
|        media =
| requirements =
|        input =
|         site =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-butēna jeb α-butilēna struktūrformula

''cis''-2-butēna jeb ''cis''-β-butilēna struktūrformula

''trans''-2-butēna jeb ''trans''-β-butilēna struktūrformula

2-metilpropēna jeb izobutilēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8
|molmasa=56,11
|blīvums=2,41 — 2,42 (?)
|kušanas temperatūra=no −105,5 °C (''trans''-2-butēnam)
 līdz  −185,3 °C (1-butēnam)
|viršanas temperatūra=no 3,72 °C (''cis''-2-butēnam)
 līdz  −6,9 °C (metilpropēnam)
}}
'''Butēni''' (butilēni, H2C=CH−CH2−CH3) ir nepiesātinātie [[ogļūdeņradis|ogļūdeņraži]] ar vienu dubultsaiti molekulā — [[alkēni]]. Butēnu molekulās ir četri oglekļa atomi. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Butēni ir bezkrāsainas, viegli sašķidrināmas gāzes, un tos iegūst no [[nafta]]s [[krekings|krekinga]] produktiem.

sentences:
'''Ņūkombs''' var būt
* [[Džons Ņūkombs]] (''John Newcomb''), austrāliešu tenisists (dzimis 1944);
* [[Saimons Ņūkombs]] (''Simon Newcomb''), Kanādas izcelsmes amerikāņu astronoms (1835—1909).

sentences:
Šī ir [[Latvija|latviešu]] mūziķa '''[[Lauris Reiniks|Laura Reinika]] diskogrāfija'''. [[Lauris Reiniks]] kopumā ir izdevis 4 studijas albumus [[latviešu valoda|latviešu valodā]] un 1 [[angļu valoda|angļu valodā]]. [[2003. gads|2003]]. gadā tika izdots albums kopā ar Eirovīzijas projektu "[[F.L.Y.]]" "[[Never Look Back]]".
== Studijas albumi ==
{| class="wikitable"
|-
!width="20" | Gads
!Vāks
!width="200" | Albums
!Sertifikāti
|-
|[[2002]]
|
|'''''[[Planet 4 2]]'''''
* Izdots {{dat|2002|6|5|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2003. gads|2003]]
|
|'''''[[Lidot savādāk]]'''''
* Izdots {{dat|2003|04|23|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|Zelta disks
|-
|[[2003. gads|2003]]
|
|'''''[[Tik balti]]'''''
* Izdots {{dat|2003|11|22|L}}
* Izdevējs: [[Platforma Records]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2005. gads|2005]]
|
|'''''[[Debesskrāpju spīts]]'''''
* Izdots {{dat|2005|5|5|L}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2007. gads|2007]]
|
|'''''[[Nakts veikalā]]'''''
* Izdots {{dat|2007|5|16|L}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|
|-
|[[2010. gads|2010]]
|
|'''''[[Es skrienu]]'''''
* Izdots {{dat|2010|9|28|}}
* Izdevējs: [[Mikrofona Ieraksti|MicRec PM]]
* Formāts: [[Kompaktdisks|CD]]
|Zelta disks
|}

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada maijā,}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pteropus giganteus (Wroclaw zoo).JPG
| att_nosaukums = Indijas dižsikspārnis
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =
| virsklase_lv =
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| infraklase =
| infraklase_lv =
| virskārta=
| virskārta_lv=
| kārta=Chiroptera
| kārta_lv=Sikspārņi
| apakškārta=Pteropodidae
| apakškārta_lv=Dižsikspārņi
| infrakārta=
| infrakārta_lv=
| virsdzimta=
| virsdzimta_lv=
| dzimta=Pteropus
| dzimta_lv=Augļēdājsikspārnis
| apakšdzimta =
| apakšdzimta_lv =
| ģints=
| ģints_lv=
| suga =Pteropus giganteus
| suga_lv =Indijas dižsikspārņi
| pasuga =
| pasuga_lv =
| izplatība =
| binomial=Pteropus giganteus [[Brünnich]], [[1782]]
| sinonīmi=
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = AS Cēsu alus
| logo = Attēls:Cēsu alus LOGO.jpg
| caption =
| type = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1995. gadā (pirmsākumi 1590. gadā)
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Cēsis]]
| location_country = {{LAT}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people = Eva Sietiņsone (valdes priekšsēdētāja)
| industry = [[pārtikas rūpniecība]]
| products = [[alus]], [[sidrs]], kokteiļi, bezalkoholiskie dzērieni
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income = 61,76 miljoni eiro <ref name="'Cēsu alus' 2018. gadā nopelnījis 4,2 miljonus eiro">[https://www.delfi.lv/bizness/biznesa_vide/cesu-alus-2018-gada-nopelnijis-4-2-miljonus-eiro.d?id=51322017/ DELFI Bizness raksts]</ref>
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent = [[Olvi]] ({{FIN}})
| divisions =
| subsid =
| homepage = [http://www.cesualus.lv cesualus.lv]
| footnotes =
| intl =
}}
'''[[akciju sabiedrība|AS]] "Cēsu alus"''' ir [[alus]] un bezalkoholisko dzērienu ražotājs [[Latvija|Latvijā]]. 99,88 % tā kapitāldaļu pieder Somijas ''[[Olvi]]''. Galvenais birojs un ražotne atrodas [[Cēsis|Cēsīs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Graf-Medem.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Krievijas slepenpadomnieka un sūtņa Vašingtonā K.J.F. Mēdema portrets (1796). Autors Antons Grafs (''Graff'', 1736 - 1813)
|          dz_gads = 1763
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Mežotne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1838
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =[[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
|        dzīvesbiedrs =Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|   brāļi =
|          māsas =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
|               bērni =[[Pauls fon Mēdems]], [[Pēteris fon Mēdems]], [[Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Edinburgas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Mary's_Roman_Catholic_Cathedral_Edinburgh_2.JPG
| image_size            =
| caption               = Edinburgas katoļu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Edinburgas katoļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.9561
| longd                 = -3.1877
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Edinburga}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džeimss Gillespī Greiems]] (''James Gillespie Graham'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1814. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Edinburgas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q519072"
}
</mapframe>
'''Dievmātes Debesīs uzņemšanas metropoles katedrāle''' ({{val|en|The Metropolitan Cathedral of Our Lady of the Assumption}}) jeb '''Svētās Marijas metropoles katedrāle''' ({{val|en|St Mary's Metropolitan Cathedral}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s galvaspilsētā [[Edinburga|Edinburgā]]. Dievnams ir 1878. gadā nodibinātās [[Svētā Andreja un Edinburgas arhdiecēze]]s galvenā baznīca un visu Skotijas katoļu galvenā baznīca.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Pipa pipa01.jpg
| att_izmērs      =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Amphibia
| klase_lv        = Abinieki
| apakšklase      = Lissamphibia
| apakšklase_lv   = Kailamfībijas
| kārta           = Anura
| kārta_lv        = Bezastainie abinieki
| dzimta          = Pipidae
| dzimta_lv       =Bezmēles vardes
| ģints           = Pipa
| ģints_lv        = Pipas
| suga            = Pipa pipa
| suga_lv         = Surinamas pipa
| binomial        = Pipa pipa <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Pipa americana''
| kategorijas = nē
}}
'''Surinamas pipa''' (''Pipa pipa'') ir [[bezmēles varžu dzimta]]s<ref>[http://amphibiaweb.org/lists/Pipidae.shtml Amphibiaweb]</ref> (''Pipidae'') [[abinieki|abinieku]] [[suga]],<ref name="Animal Web">[http://animaldiversity.org/accounts/Pipa_pipa/classification/#Pipa_pipa Animal Diversity Web]</ref> kas sastopama [[Dienvidamerika]]s tropu un subtropu zemieņu [[lietus mežs|lietus mežos]] un [[purvs|purvos]]. Sugas pastāvēšanu apdraud [[mežu izciršana]] un piemērotu dzīves platību izzušana.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/58163/0 IUCN: Pipa pipa]</ref>

sentences: '''Asinsgrēks''' jeb '''incests''' (no {{val-la|incestus}} — 'nešķīsts') ir [[dzimumattiecības]] starp tuviem [[asinsradniecība|asinsradiniekiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3 |page=300}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|kalniem ASV|kalniem Spānijā|Sjerranevada}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sjerranevada
|attēls                 = Sierra_Nevada-terabass.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Sjerranevada
|map                 = Kalifornija#ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.73083
|longd                  = -119.57278
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Vitnijs]]
|augstums               = 4421
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Admontīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-10
|ķīm_formula=Mg<nowiki>[</nowiki>B6O10<nowiki>]</nowiki>·7H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Labi izteikti [[euhedrāls|euhedrāli]] kristāli
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.442 nγ = 1.504
|pleohroisms=nav
|blīvums=1,84
}}
'''Admontīts''' (nosaukts pēc atradnes vietas - Admontas masīva) ir rets [[minerāls]], kas pirmoreiz aprakstīts [[1978]]. gadā, [[Austrija|Austrijā]], [[Štīrija|Štīrijā]], [[Admonta|Admontas masīvā]], Šildmauerā, [[ģipšakmens]] iegulās.

sentences:
{{Commonscat|Sparkling wines|Dzirkstošie vīni}}
{{Cat main|Dzirkstošais vīns}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Tempļa institūts
| native_name         = מכון המקדש
| image               = מכון המקדש 2016 - 1.jpg
| imagesize           = 235px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 59 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1987. gadā
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
| type                = [[arheoloģija]] un [[vēsture]]
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.templeinstitute.org/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vēl pa mēriņam
| operators =
| attēls =  Another Round (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| producents = * [[Sisse Graums Jergensens]]
* [[Kaspers Disings]]
| scenārijs = * Tomass Vinterbergs
* [[Tobiass Lindholms]]
| aktieri = * [[Madss Mikelsens]]
* [[Tomass Bo Larsens]]
* [[Magnuss Milangs]]
* [[Larss Rante]]
| mūzika = [[Januss Billeskovs Jansens]]
| oriģinālnos = ''Druk''
| studija = * ''[[Zentropa]]''
* ''[[Film i Väst]]''
* ''[[Topkapi Films]]''
* ''[[Det Danske Filminstitut]]''
* ''[[TV2 Danmark]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Nederlands Filmfonds]]''
* ''[[Svenska Filminstitutet]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Nordisk Film]]''
* ''[[September Film]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|12|Toronto Starptautiskais kinofestivāls|2020|9|24|Dānija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{NED}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Dāņu valoda|dāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}} (33,5 miljoni [[Dānijas krona|kr]])
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10288566/?ref_=bo_tt_ti|title=Another Round |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vēl pa mēriņam"''' ({{Val|dk|Druk}}, {{Val|en|Another Round}}) ir 2020. gada [[Dānija]]s, [[Nīderlande]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[komēdijdrāma]]s filma, kura režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Madss Mikelsens]], [[Tomass Bo Larsens]], [[Magnuss Milangs]] un [[Larss Rante]].

sentences: '''Horizonts''' ({{val-el|ορίζον}}, ''orizon'' — ‘norobežojošs’) jeb '''apvārsnis''' ir vizuāli šķietama līnija, kur it kā [[debesis]] satiek [[Zeme|Zemi]]. Horizonts norobežo novērotājam redzamo Zemes daļu. Atrodoties vienā līmenī ar horizonta līmeni, cilvēks var saskatīt priekšmetus un dabu aptuveni 5 [[kilometrs|km]] attālumā. Tiklīdz pakāpjas augstāk, piemēram, [[pakalns|pakalnā]], [[tornis|tornī]], uz [[ēka]]s jumta un tā tālāk, tad ir iespējams saskatīt priekšmetus daudz tālāk.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Nikolajs Karamzins
|     vārds_orig    = ''Николай Михайлович Карамзин''
|         attēls    = Nikolay Karamzin by Alexey Venezianov (1828, National Pushkin Museum).jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1766
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 12
|       dz_vieta    = Znamenska, [[Kazaņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Orenburgas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1826
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 3
|        m_vieta    = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[krievi|krievs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = vēsturnieks un rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = "Krievijas valsts vēsture" (''История государства Российского'', 1803—1826)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Abakanas grēda
 |attēls                 = Altai mountain carysh-korgon.jpg
 |kontinents             = [[Eirāzija]]
 |valstis                = {{RUS}}
 | latd  = 53 | latm  = 50| lats  =  | latNS  = N
 | longd = 89 | longm = 15| longs =  | longEW = E
 |range_coordinates_note =
 | pushpin_map           = Krievija#Hakasija#Krasnojarskas novads
 | pushpin_relief        = jā
 |region_code=RU
 |ģeo_apgabals           = [[Austrumsibīrija]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               = [[Rietumsajāni]]
 |sastāv                 =
 |garums                 = 300
 |platums                = 150
 |kalns                  = Čoočeks
 |augstums               = 1984
}}
'''Abakanas grēda''' ({{val|ru|Абаканский хребет}}) ir [[kalnu grēda]] [[Rietumsajāni|Rietumsajānu]] kalnu sistēmā,<ref>{{PZT|11}}</ref> [[Krievija|Krievijas Federācijas]] [[Altaja novads|Altaja novadā]], [[Kemerovas apgabals|Kemerovas apgabalā]] un [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]]. [[Altajs|Altaja]] un [[Rietumsajāni|Rietumsajānu]] kalnu sistēmu robežgrēda. [[Toma]]s un [[Abakana (upe)|Abakana]]s upju baseinu robežšķirtne. Grēdas garums ap 300 km, augstums — līdz 1984 m.

sentences: '''Memorands par drošības garantijām saistībā ar Ukrainas pievienošanos Līgumam par kodolieroču neizplatīšanu''' ({{val|en|Memorandum on Security Assurances in connection with Ukraine's accession to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons}}) ir [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] parakstīta vienošanās sniegt Ukrainai drošības garantijas saistībā ar tās apņemšanos neizplatīt [[Kodolieroči|kodolieročus]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Ogres Valsts ģimnāzija
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Ogres Valsts ģimnāzija (25.12.2023).jpg
|image size             = 250px
|alt                    =
|caption                = Ogres Valsts ģimnāzija 2023. gadā
|motto                  =
|location               = Gunāra Astras iela 1, [[Ogre]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 49 | lats  = 19 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 36 | longs = 25 | longEW = E
|schooltype             = valsts ģimnāzija
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 2010. (1992.) gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Inna Zeņkeviča
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 54
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 571 (2022)
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = {{url|http://www.ovg.lv/}}
}}

sentences: '''Dancis''' ir apzīmējums tādiem horeogrāfiskās folkloras žanriem kā [[Latviešu tautas dejas|tautas deja]] un rotaļdeja. Ar to saprot arī divdaļīgās pāru dejas ([[mugurdancis|mugurdanci]], [[pērkoņdacis|pērkoņdanci]], [[pankūkdancis|pankūkdanci]]), gan rotaļdejas (Tūdaliņ, tāgadiņ, Sijā auzas tautu meita). Par dančiem sauc visas tās horeografiskās norises, kuru struktūra neparedz vairāk par divām dejas daļām.

sentences: '''Hidroelektrostacija''' (saīsināti: ''HES'') ir [[elektrostacija]], kur par [[enerģija]]s avotu izmanto [[ūdens]] plūsmas enerģiju. Parasti hidroelektrostacijas ceļ uz [[upe|upēm]], uzbūvējot arī dambi un izveidojot [[ūdenskrātuve|ūdenskrātuvi]].

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|vēsturi|Sēļi (nozīmju atdalīšana)|Sēļi}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Pauls Makss Berči
| image         = Paul Max Bertschy.jpg
| imagesize     = 300px
| caption       = Attēls no 1911. gada publikācijas Kunst-Beilage des Rigaer Tageblatts Nr.3
| birthname     = Paul Max Bertschy
| birthdate     = {{dat|1840|1|1}}
| location      = [[Štrausberga]], [[Prūsijas karaliste]]
(tagad [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1911|3|2|1840|1|1}}
| deathplace    = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = St.Pēterburgas Ķeizariskā mākslas akadēmija
| movement      = romānika, neogotika, gotika
| famous works  = Sv. Annas baznīcas pārbūve,
 Dzelzceļa stacijas ēka,
Hotel De Rome
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ušvaja
 | official_name            = ''Ushuaia''
 | settlement_type          = [[Argentīnas pilsētu uzskaitījums|Pilsēta]]
 | image_skyline            = Ushuaia 2009.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Argentīna
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Argentīna}}
 | subdivision_type1        = [[Argentīnas provinces|Province]]
 | subdivision_name1        =  [[Tjerra del Fuego province|Tjerra del Fuego]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1884. gada 12. oktobris
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 23
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2022
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 82615
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = ART
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             = ART
 | utc_offset_DST           = -2
 | latd = 54 | latm =48 | lats =  | latNS =S
 | longd = 68 | longm = 18 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         = Telefona kods
 | postal_code              = 2901
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 23
 | website                  = {{url|http://www.ushuaia.gob.ar/}}
 | footnotes                =
}}
'''Ušvaja''' ({{val-es|Ushuaia}}) ir [[Argentīna]]s pilsēta valsts dienvidos. Pilsēta atrodas [[Ugunszeme]]s arhipelāga dienvidu daļā, pilsētas ziemeļos atrodas Martiala kalni, bet dienvidos [[Bīgla šaurums]]. Pilsēta atrodas 3260 kilometru attālumā no Argentīnas galvaspilsētas [[Buenosairesa]]s. [[Tjerra del Fuego province]]s administratīvais centrs.

sentences:
{{Infobox organization
| name          = Latvijas Rakstnieku savienība
| former name   =
| bgcolor       =
| fgcolor       =
| image         = Attēls:Latvijas Rakstnieku savienības logo.svg
| image_border  =
| size          = 250
| alt           =
| caption       =
| map           =
| msize         =
| malt          =
| mcaption      =
| abbreviation  = LRS
| motto         =
| predecessor   =
| successor     =
| formation     = 1940
| extinction    =
| type          =
| status        =
| purpose       =
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| location      =
| coords        =
| region_served =
| membership    =
| language      =
| general       =
| leader_title  = Priekšsēdētājs
| leader_name   = [[Arno Jundze]]
| key_people    =
| num_staff     =
| num_volunteers =
| website       = {{url|http://www.rakstnieciba.lv/}}
| remarks       =
}}
'''Latvijas Rakstnieku savienība''' ir profesionāla sabiedriska organizācija.<ref name="lat">{{LAT e|4|891}}</ref> Savienība tika dibināta 1940. gada 26.oktobrī kā Latvijas PSR padomju rakstnieku savienība.<ref name="lat" /><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://jaunagaita.net/jg286/JG286_Eversone.htm|title=JG286: Madara Eversone. Latvijas Padomju Rakstnieku Savienība|website=jaunagaita.net|access-date=2018-11-27}}</ref> Šobrīd tās biedri ir Latvijā un ārzemēs dzīvojoši [[latvieši|latviešu]] [[literatūra]]s darbinieki — dzejnieki, literatūrzinātnieki, prozaiķi u.c. Tāpat savienībā tiek apvienoti Latvijā dzīvojoši cittautu literāti.<ref name="lat" /> Savienības galvenie mērķi ir veicināt latviešu literatūras attīstību, kā arī aizstāvēt biedru intereses un tiesības. Latvijas Rakstnieku savienība organizē [[Dzejas dienas]], kā arī piešķir [[Literatūras gada balva|Literatūras gada balvu]]. Savienībā ir 274 biedri.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.makslinieki.lv/Latvijas-Rakstnieku-savien%C4%ABba/|title=Latvijas Rakstnieku savienība {{!}} www.makslinieki.lv {{!}} (LRSP) Radošo savienību profesionālo mākslinieku reģistrs|website=www.makslinieki.lv|access-date=2018-11-27}}</ref> Tās priekšsēdis ir [[Arno Jundze]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Jāzeps Ļosiks
| attēls = Jazep_Liosik.png
| amats = Baltkrievijas Tautas Republikas Radas 2.  priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs
| term_sākums = {{dat|1918|5|14|N|}}
| term_beigas = {{dat|1919|12|13|N|}}
| pēctecis = [[Pjotrs Krečevskis]]
| pēctecis5 =
| tautība = [[baltkrievs]]
| premjers =
| amats6 =
| term_sākums6 =
| term_beigas6 =
| prezidents6 =
| premjers6 =
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| term_sākums7 =
| term_beigas7 =
| prezidents7 =
| premjers7 =
| priekštecis7 =
| pēctecis7 =
| term_sākums8 =
| term_beigas8 =
| prezidents8 =
| premjers8 =
| priekštecis8 =
| pēctecis8 =
| amats9 =
| term_sākums9 =
| term_beigas9 =
| premjers9 =
| priekštecis9 =
| pēctecis9 =
| amats10 =
| term_sākums10 =
| term_beigas10 =
| premjers10 =
| priekštecis10 =
| pēctecis10 =
| term_sākums11 =
| term_beigas11 =
| priekštecis =
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Minskas guberņa|td=Baltkrievija}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Saratova|td=Krievija}}
| dzim_dati = [[1883]]
| mir_dati = [[1940]]
| vārds_orģ = ''Язэп Юр’евіч Лёсік''
}}'''Jāzeps Ļosiks''' ({{val|be|Язэп Юр’евіч Лёсік}}; 1883—1940) bija [[Baltkrievi|baltkrievu]] sabiedriskais un politiskais darbinieks, [[rakstnieks]], publicists, [[valodnieks]] un pasniedzējs. [[Jakubs Kolass|Jakuba Kolasa]] tēvocis.

sentences: pieminētā ''Albis'' upe, ko [[goti]] dēvēja par ''Goetelba''). Otrā Daugavas (''Duna fl.'') krastā ir uzraksti ''Semigallia'' un ''Curlant'' ([[Zemgale (valsts)|Zemgale]] un [[Kursa (valsts)|Kurzeme]]).]]

sentences: '''Godarda Kosmosa lidojumu centrs''' (''Goddard Space Flight Center'') ir galvenā [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] izpētes [[laboratorija]], kura dibināta {{dat|1959|5|1}} kā pirmais NASA kosmosa lidojumu centrs. Tas atrodas [[Mērilenda]]s štata [[Grīnbelta|Grīnbeltā]], aptuveni 10,5 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no ASV galvaspilsētas [[Vašingtona]]s.

sentences:
[[Image:Squat hydrodynamic phenomena-tag.svg|thumb|300px|Efekts, kuru rada samazināts spiediens zem gaitā esoša kuģa korpusa, izraisa kuģa nosēšanos]]
'''Piesūkšanās''' ir [[Hidrodinamika|hidrodinamiska]] parādība, kura rodas [[Korpuss (kuģa)|kuģim]] ejot ar lielu ātrumu [[Viļņi un sekls ūdens|seklā ūdenī]] un tādējādi radot samazināta spiediena zonu, kuras iedarbības rezultātā kuģis nosēžas tuvāk [[Okeāna dibens|jūras dibenam]] nekā būtu sagaidāms citos apstākļos. Efektu izraisa mazā attāluma starp korpusu un jūras dibenu radītā pretestība ūdenim, kurš parastos apstākļos brīvi plūstu zem korpusa. Atbilstoši [[Leonardo da Vinči|Leonardo]] likumam noteikta ūdens tilpuma plūsmas ātrums ir konstants gan dziļā akvatorijā, gan ierobežotā. Bet ierobežotā akvatorijā samazinās caurplūdes laukums, tādēļ atsevišķo ūdens daļiņu plūsmas ātrums pieaug. Atbilstoši [[Bernulli likums|Bernulli likumam]] palielināts ātrums izraisa pazeminātu spiedienu, kura rezultātā kuģis tiek vilkts uz leju. Piesūkšanās ir vertikālas nosēšanās un galsveres izmaiņas kombinācija, kura var palielināt [[Peldlīdzeklis|kuģa]] iegrimi priekšgalā vai pakaļgalā.<ref name="Canada">[https://www.tsb.gc.ca/eng/rapports-reports/marine/2000/m00l0039/m00l0039.html Marine Investigation Report M00L0039] Transportation Safety Board of Canada 2018. gada 16. aprīlis. Skatīts: 2021. gada 23. aprīlī</ref>

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Deguna kauls |
  Latin        = os nasale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray154.png |
  Caption      = Deguna kauls iekrāsots sarkans (pa kreisi).  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ribaberikin Kiribati
Republic of Kiribati
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kiribati Republika
|            valsts_nosaukums = Kiribati
|               karoga_attēls = Flag_of_Kiribati.svg
|            karoga_nosaukums = Kiribati karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Kiribati.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kiribati ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = ''"Te Mauri, Te Raoi ao Te Tabomoa"''
(Veselība, miers, labklājība)
|                valsts_himna = ''"Teirake Kaini Kiribati"''
|               kartes_attēls = LocationKiribati.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Teinainano]]
| latd=1 | latm=28 | latNS=N | longd=173 | longm=2 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas = [[Kiribatiešu valoda|kiribatiešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kiribati prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Taneti Māmau]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kiribati viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Teuea Toatu]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = [[1979]]. gada 12. jūlijs
|                 platība_km2 = 726
|               platība_rangs = 186
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 119 940<ref>https://kir20phc.prism.spc.int/</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 192
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 151,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 55
|                     IKP_PPP = $206 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2005
|               IKP_PPP_rangs = 213
|          IKP_PPP_per_capita = $2358
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 136
|                         HDI = 0.515
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Kiribati dolārs]]
[[Austrālijas dolārs]]
|                valūtas_kods = AUD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12, +13, +14
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .ki
|              tālsarunu_kods = 686
|                iso_kods_num = 296
|              iso_kods_alfa2 = KI
|              iso_kods_alfa3 = KIR
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mikēnas
 | native_name              = {{gree|Μυκῆναι}}, {{gree|Μυκήνη}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Lions-Gate-Mycenae.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Lauvas vārti Mikēnās
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 43 | lats  = 51 | latNS  = N
 | longd = 22 | longm = 45 | longs = 22 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
}}
'''Mikēnas''' ({{val|grc|Μυκῆναι}}, ''Mykēnai'', vai {{gree|Μυκήνη}}, ''Mykēnē'') ir [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Grieķija|Grieķijā]], [[Peloponēsa]]s pussalā. Atrodas apmēram 90 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]].

sentences: {{Commonscat|Politicians of Belarus|Baltkrievijas politiķi}}

sentences: '''Debess poli''' ir punkti, kuros [[pasaules ass]] šķērso [[debess sfēra|debess sfēru]]. Izšķir debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Novērotājam, kurš stāv uz [[Zeme]]s [[ziemeļpols|ziemeļpola]] vai [[dienvidpols|dienvidpola]], attiecīgais debess pols atradīsies tieši virs galvas. Raugoties debesīs uz šo polu, redzams, ka tas ir nekustīgs, bet debess ķermeņi rotē ap to. Tomēr debess pola nekustība attiecībā pret zvaigznēm ir maldīga, jo tas lēnām pārvietojas [[precesija]]s dēļ.

sentences:
[[Kategorija:Fauna pēc reģiona| ]]
[[Kategorija:Kontinenti]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Manfrēds fon Fēgezaks
| attēls = Manfrēds Fēgezaks.jpg
| amats = [[1. Saeima]]s deputāts
| term_sākums = [[1922]]. gads
| term_beigas = [[1925]]. gads
| dzim_dati = {{dat|1879|8|10}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valmieras apriņķis|Valmiera|td=Latvija}}
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1966|4|9|1879|8|10}}
| mir_vieta = {{vieta|VFR|Bavārija|Veisenšteina|td=Vācija}}
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija = [[Vācbaltu reformu partija]]
| dzīvesb =
| profesija = jurists
| alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Manfrēds Baltazārs Heinrihs Teofils fon Fēgezaks''' ({{val-de|Manfred Balthasar Heinrich Theophil von Vegesack}}; {{dat|1879|08|10|N|bez}} — {{dat|1966|04|09|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s [[jurists]] un politiķis. Bijis [[1. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Vācbaltu reformu partija|Vācbaltu reformu partiju]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gēra
 | official_name            = Gera
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Gera Untermhaus St. Marienkirche (2007).JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Hissflagge Gera.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wappen Gera.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Vācija#Tīringene
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federatīvā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|Vācija}}
 | subdivision_name1        = [[Tīringene]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 995
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = 1237
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 151.93
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 98762
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd =50  | latm =52  | lats =50  | latNS =N
 | longd =12  | longm =05  | longs =0  | longEW =E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 07545–07557
 | elevation_m              = 205
 | website                  = {{url|http://www.gera.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Trigonometrisks vienādojums''' ir [[vienādojums]], kurā ir [[trigonometriskās funkcijas|trigonometriskā funkcija]]. Lai risinātu trigonometrisku vienādojumu, izmanto [[inversās trigonometriskās funkcijas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Testosterona struktūrformula

Testosterona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',10''R'',13''S'',14''S'',17''S'')-17-hidroksi-
10,13-dimetil-1,2,6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-
dodekahidrociklopenta[a]fenantrēn-3-ons
|           CAS numurs = 58-22-0
|      ķīmiskā formula = C19H28O2
|              molmasa = 288,42
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 155 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Testosterons''' ({{val-la|testis}} — 'sēklinieks' + ''sterol'' —'sterīns') ir svarīgākais vīrišķais [[dzimumhormoni|dzimumhormons]].<ref>Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1986, 293. lpp.</ref> Vīriešu organismā to producē [[sēklinieki|sēklinieku]] Leidiga šūnas. Nelielos daudzumos tas veidojas arī sieviešu [[olnīcas|olnīcās]], kā arī abu dzimumu [[virsnieres|virsnieru]] garozā. Pats testosterons ir bioloģiski visai neaktīvs, bet šūnās tas [[reducēšanās|reducējas]] (pievieno [[ūdeņradis|ūdeņradi]]) līdz aktīvajai formai — '''dihidrotestosteronam'''. To nodrošina īpašs [[ferments]], ko sauc par [[5-alfa-reduktāze|5-alfa-reduktāzi]]. Reta ģenētiskā defekta gadījumā 5-alfa-reduktāzes var nebūt vai arī būt ļoti maz — tad vīriešu dzimuma auglis attīstās ar sievišķā tipa [[dzimumorgāni]]em vai ar neattīstītiem vīrišķajiem dzimumorgāniem. Ja medicīniskiem mērķiem nepieciešams nomākt testosterona aktivitāti, lieto 5-alfa-reduktāzi inhibējošus medikamentus.

sentences:
"dzīvības koks"]]
'''Filoģenētika''' ({{val|grc|φῦλον}}, ''phûlon'' — ‘cilts, ģints’, {{gree|γένεσις}}, ''génesis'' — ‘izcelsme’) ir [[ģenētika]]s nozare, kas pētī visas [[ģenētiskais materiāls|ģenētiska materiāla]] un tā elementu pārvērtības, sākot ar ģenētiskā materiāla pārkombinēšanos [[dzimumvairošanās]] procesā un [[mutācija|mutācijām]] un beidzot ar [[ģenētiskais sastāvs|ģenētiskā sastāva]] pārmaiņām populācijās. [[Evolūcijas teorija]] apgalvo, ka dažādu sugu līdzība bieži norāda uz vispārējo izcelsmi vai vispārējo priekšteci. Līdz ar to šajā nozarē nodarbojas ar evolucionāro attiecību atklāšanu un noskaidrošanu starp dažādiem organismiem, gan mūsdienu, gan izmirušām sugām.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Dienvidkorejā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hugo Grocijs
|          vārds_orig = Hugo Grotius
|              attēls = Michiel_Jansz_van_Mierevelt_-_Hugo_Grotius.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hugo Grocijs
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1583
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Delfta]], [[Nīderlandes apvienotās provinces]] (tagad {{NED}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1645
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rostoka]], [[Zviedru Pomerānija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[dabiskās tiesības]], [[kara filozofija]], [[starptautiskās tiesības]], [[politiskā filozofija]], [[teoloģija]]
|          alma_mater = [[Leidenes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Aristotelis]], [[Bībele]], [[Cicerons]], [[Roterdamas Erasms]], [[Fransisko de Vitorija]], [[Žans Bodēns]], [[Fransisko Suaress]]
|          ietekmējis = [[Tomass Hobss]], [[Samuels fon Pūfendorfs]], [[Džons Loks]], [[Džambatista Viko]], [[Žans Žaks Ruso]], [[Imanuels Kants]], [[Pjērs Žozefs Prudons]], [[skotu apgaismība]], [[ASV tēvi - dibinātāji]]
|               darbi = ''De jure belli ac pacis'', 1625
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
{{Citas nozīmes|rāpuli|Čūska (nozīmju atdalīšana)|Čūska}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Marek_Szczepanek).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| sinonīmi =
*''Ophidia''
| binomial = Serpentes <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Nikola Olislagersa
 |      vārds_orig = ''Nicola Olyslagers''
 |          attēls = Nicola McDermott (AUS).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Nikola Olislagersa 2020. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|12|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Nortgosforda}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=186}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=63}}
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Sidnejas Universitāte]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,02 m (2021) {{piezīme|AR|Okeānijas rekords}}, {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{AUS}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšanaa]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalBronze|Goldkosta 2018|Augstlēkšana}}
}}
'''Nikola Lorena Olislagersa''' ({{val|en|Nicola Lauren Olyslagers}}; dzimusi '''Makdermota''' (''McDermott'') {{dat|1996|12|28}}) ir [[Austrālija]]s [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir {{oss|V=2020|L=G}} sudraba medaļas ieguvēja, [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada Pasaules čempionāta]] bronzas medaļniece, Austrālijas un Okeānijas rekordiste, [[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2024. gada]] pasaules čempione telpās.

sentences:
'''Heinike''' var būt:
* [[Herberts Heinike]] (''Herbert Heinicke'') —  Vācijas šahists (1905—1988);
* [[Irina Odojevceva]] (''Ири́на Влади́мировна Одо́евцева'') — īstajā vārdā '''Iraīda Heinike''', bija Rīgā dzimusi vācbaltiešu cilmes krievu dzejniece un rakstniece (1895—1990).

sentences: '''Vārdnīca''' ir [[grāmata]], kurā [[alfabēts|alfabētiskā]] secībā ir sakārtoti kādas valodas [[vārds|vārdi]] un doti to [[tulkojums]] citā [[valoda|valodā]], skaidrojums, [[izruna]] un cita informācija. Eksistē arī tādas vārdnīcas, kurās šie vārdi tajā pašā valodā ir paskaidroti, ko tie nozīmē. Šādas vārdnīcas sauc par ''skaidrojošām vārdnīcām'', savukārt, ja ir norādīti citi vārdi ar līdzīgu nozīmi, to sauc par ''[[sinonīmu vārdnīca|sinonīmu vārdnīcu]]''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Loss of a Teardrop Diamond''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = The Loss of a Teardrop Diamond Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Džodija Markela]]
 |  producents =
* [[Breds Maikls Gilberts]]
* [[Robijs Kess]]
* [[Breds Stoukss]]
* [[Roksanna Rānana]]
 |   scenārijs = [[Tenesijs Viljamss]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Elena Burstina]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Dženifera Saipsa]]
 |      mūzika = [[Marks Ortons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[Constantin Film]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Media Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|9|11|Toronto kinofestivāls|2008|12|30|ASV}}
 |      ilgums = 102 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Loss of a Teardrop Diamond''''' ir 2008. gada ASV drāma, kuras režisore ir [[Džodija Markela]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Braisa Dalasa Hauarda]], [[Elena Burstina]], [[Anna Mārgreta]] un [[Dženifera Saipsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Sinsinati "Reds"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Centrālā divīzija|dibināts=1881|kapteinis=|klubs=Cincinnati Reds|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Great American Ball Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=43 500|krāsas=Sarkana, melna, balta<br />{{color box|#C6011F}} {{color box|#000000}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Bobs Kastellīni|prezidents=|menedžeris=Niks Krāls|galvenais_treneris=Deivids Bells|logo=Cincinnati Reds Logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=5 (1919, 1940, 1975, 1976, 1990)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=10|divīzijas tituli=10|bg_color=#C6011F|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#FFFFFF}}'''Sinsinati "Reds"''' ({{Val|en|Cincinnati Reds}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Sinsinati]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1881. gadā kā '''Sinsinati "Red Stockings"'''. "Reds" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Centrālajā divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis piecās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Great American Ball Park'' stadionā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Laktīda struktūrformula

(''R,R'')-laktīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = dilaktīds
|           CAS numurs = 4511-42-6 [(''S,S'')-laktīds]
25038-75-9 [(''R,R'')-laktīds]
13076-19-2 [''(R,S'')-laktīds jeb ''mezo''-laktīds]
26680-10-4 [visu 3 izomēru maisījums]
|      ķīmiskā formula = С6Н8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 95—97 °C
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas par pienskābi
|                 citi =
}}
'''Laktīds''' (С6Н8O4) ir [[pienskābe]]s cikliskais divkāršais [[esteri]]s (atšķirībā no [[laktoni]]em, laktīda tipa savienojumi satur ciklā nevis vienu, bet divus estera grupējumus). Laktīds ir kristāliska viela bez krāsas un smaržas. Laktīda nosaukums radies no pienskābes nosaukuma ({{Val-la|lac (lactis)}} — '[[piens]]'). Par laktīdiem sauc arī citus savienojumus ar divām estera grupām ciklā.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-fenilalanīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO2
|molmasa=165,19
|blīvums=1290
|kušanas temperatūra=283 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,5
}}
'''Fenilalanīns''' ('''''Phe''''', 2-amino-3-fenilpropionskābe, C9H11NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]], kas pieder pie aromātiskajām aminoskābēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Ruthenica filograna filograna 01.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| valsts_r = Dzīvnieki
| tips = Mollusca
| tips_lv = Gliemji
| klase = Gastropoda
| klase_lv = Gliemeži
| apakšklase = Pulmonata
| apakšklase_lv = Plaušgliemeži
| kārta = Stylommatophora
| kārta_lv = Kātacu plaušgliemeži
| kārta_r = Kātacu plaušgliemežu kārta
| dzimta = Clausiliidae
| dzimta_lv = Vārpstiņgliemeži
| dzimta_r = Vārpstiņgliemežu dzimta
| ģints = Ruthenica
| ģints_lv =
| suga = Ruthenica filograna
| suga_lv = Graciozais vārpstiņgliemezis
| binomial = Ruthenica filograna <small>(Rossmässler, 1836)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Graciozais vārpstiņgliemezis''' (''Ruthenica filograna'') ir sīku sauszemes [[Gliemeži|gliemežu]] suga. Vācu zoologs [[Emīls Rosmeslers]] sugu aprakstīja 1836. gadā. No 1995. gada tā ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 3. kategorijā.<ref name=Sg>''Latvijas Sarkanā grāmata'' 4.sēj. ''Bezmugurkaulnieki''. Rīga: LU Bioloģijas institūts, 1998. 222. lpp. ISBN 9984-559-06-8</ref> Suga ir aizsargājama arī [[Ungārija]]s teritorijā.

sentences: '''Boforta skala''' ir [[vējš|vēja]] stipruma skaitlisko vērtību sistēma, kuru [[Pasaules Meteoroloģijas organizācija]] pieņēmusi, lai tuvināti novērtētu vēja stiprumu jūrā vai uz sauszemes. Vēja ātrums parasti tiek mērīts 10 metru augstumā virs atklātas virsmas un tad izteikts vērtībās, kas ir no 0 līdz 12 ballēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Dusky_Warbler.jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus fuscatus
 |       suga_lv = Tumšais ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus fuscatus
([[Edward Blyth|Blyth]], 1842)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|yellow|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mūzikas skaņas
 | oriģinālnos = ''The Sound of Music''
 |      attēls = Sound of music.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mūzikls
 |    režisors = {{vikidati|properties|linked|P57}}
 |  producents = Roberts Vaizs
 |   scenārijs = [[Ernests Lēmans]]
 |     aktieri =
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Elinora Pārkere]]
* [[Ričards Heidns]]
* [[Pegija Vuda]]
* [[Čarmiana Kara]]
 |      mūzika = [[Ričards Rodžerss]]
 |   operators = [[Teds Makords]]
 |     montāža = [[Viljamss Renoldss]]
 |     studija = ''Argyle Enterprises, Inc.''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1965|3|2|ASV}}
 |      ilgums = 174 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = {{vikidati|properties|linked|P364}}
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,2 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|286,2 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mūzikas skaņas"''' ({{val|en|The Sound of Music}}) ir 1965. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāmas filma, kuras producents un režisors ir [[Roberts Vaizs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Endrūsa]] un [[Kristofers Plamers]], kā arī [[Ričards Heidns]], [[Pegija Vuda]], [[Čarmians Kerrs]] un [[Elinora Pārkere]]. Filma ir 1959. gada mūzikla "[[Mūzikas skaņas (mūzikls)|Mūzikas skaņas]]" ekranizācija. Mūzikas autors ir [[Ričards Rodžers]], bet vārdus dziesmām sarakstījis [[Oskars Hammersteins II]]. Filmas scenārijs tapis, izmantojot 1949. gadā [[Marija fon Trapa|Marijas fon Trapas]] uzrakstītās atmiņas par Trapa ģimenes dziedātājiem. Filmas darbība norisinās [[Austrija|Austrijā]], kur 1938. gadā Marija fon Trapa ir nosūtīta par auklīti atvaļināta flotes virsnieka bērniem.

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Peintbols
| attēls       = NAdo.jpg
| att_izm      =
| paraksts     = Peintbola spēlētājs
| savienība    =
| citi_nos     =
| pirmais      = 1981. gada 27. jūnijs, [[Ņūhempšīra]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.paintball-guns.com/paintball_history.html|title=Paintball History – How it all started !!|accessdate=March 19, 2010|work=www.paintball-guns.com|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100202110320/http://www.paintball-guns.com/paintball_history.html|archivedate={{dat|2010|02|02||bez}}}}</ref>
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     = Nav fiziska kontakta starp spēlētājiem
| komanda      =
| ilgums       =
| jdzimums     =
| kategorijas  = [[ektrēmais sports|ekstrēmais]], [[komandu sports|komandu]], [[ziemas sports]], indoor, outdoor
| ekipējums    = [[peintbola markeris]], [[ķermeņa bruņas]] (pēc izvēles), [[krāsas granātas]], [[peintbola bumbiņas]]
| vieta        =
}}
'''Peintbols''' ({{val-en|Paintball}} — ‘krāsu bumbiņa’) ir komandu sporta spēle, kuras spēlētāji ir ietērpi īpašā aprīkojumā — [[aizsargtērps|aizsargtērpā]], aizsargķiverē un [[gāzes ierocis]], ar kuru pa pretiniekiem tiek šautas ar krāsu pildītas [[želatīns|želatīna]] bumbiņas. Tā pirmo reizi tika spēlēta 1981. gada 27. jūnijā [[Ņūhempšīra|Ņūhempšīrā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Bayerische Motoren Werke AG''
| logo             = BMWLogo.svg.png
| caption          = BMW Logo 1992-2011
| type             = Akciju sabiedrba
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1916
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minhene]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Visā pasaulē
| key_people       =
| industry         = Mašīnbūve
| products         = Automašīnas, motocikli, riteņi, dzinēji, u.c.
| services         =
| revenue          = [[€]]62.82 miljardi(2011)
| operating_income = [[€]]8.006 miljardi(2011)
| net_income       = [[€]]4.881 miljardi(2011)
| aum              =
| assets           = [[€]]123.42 miljardi(2011)
| equity           = [[€]]27.10 miljardi(2011)
| owner            =
| num_employees    = 102 007(2011)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = Mini<br />Rolls Royce
| homepage         = {{URL|www.bmw.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''BMW''''' ('''''Bayerische Motoren Werke AG''''' — "Bavārijas Motordarbnīcas") ir [[Vācija]]s uzņēmums, kas ražo automobiļus, motociklus, velosipēdus un dzinējus, un ir dibināta 1916. gada 7. martā. BMW galvenā mītne atrodas Minhenē, Bavārijā, Vācijā. Kompānijai arī pieder un ražo ''Mini'' un ''Rolls Royce'' markas automašīnas. Uzņēmumam kopumā ir 25 rūpnīcas, 13 valstīs kā [[Vācija]], [[Ķīna]], [[Dienvidāfrika]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Indija]], [[Japāna]], [[Kanāda]], [[Lielbritānija]], [[Austrija]], [[Krievija]], [[Indonēzija]], [[Malaizija]] un [[Ēģipte]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Omoloja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Omoloy.png
| kartes_paraksts   = Omolojas baseins
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=68| sāk_plat_m=07| sāk_plat_s=18| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=130| sāk_gar_m=32| sāk_gar_s=32| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=71| iet_plat_m=13| iet_plat_s=52| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=131| iet_gar_m=59| iet_gar_s=31| iet_gar_EW=E
| garums            = 593
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 586
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 36
| gada_notece       =
| baseins           = 38 900
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Verhojanskas plato]]
| ieteka             = [[Buorhajas līcis]]
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Argajurjaha]]
}}
'''Omoloja''' ([[Krievu valoda|krievu]] un {{val|sah|Омолой}}) ir upe [[Krievijas Federācija]]s ziemeļos, plūst pa [[Sahas Republika]]s teritoriju. Nosaukums cēlies no upes krastā dzīvojušā [[jukagiri|jukagiru]] dzimtas vadoņa Omoloja vārda.<ref>Поспелов Е. М. Географические названия мира. Топонимический словарь</ref>.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Ludzas medicīnas centrs"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Ludza|18. novembra iela 17}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = pašvaldības slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = http://www.ludzahospital.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Gibraltāra klints
| Photo                = Gibraltar_eastside.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Gibraltāra klints austrumu nogāze
| karte                = Gibraltārs#Spānija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=36.124472 |latNS=N
| longd=5.343111 |longEW=W
| Augstums         = 426
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{GIB}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Betikas Kordiljeri]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''My Summer of Love''
| attēls                   = My Summer of Love.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pāvels Pavlikovskis]]
| producents               =
* [[Kriss Kolinss]]
* [[Taņa Segačiana]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Vains]]
* Pāvels Pavlikovskis
| galvenajās lomās         =
* [[Natālija Presa]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Pedijs Konsidains]]
| mūzika                   =
* [[Elisona Goldfrapa]]
* [[Vills Gregorija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[ContentFilm]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|8|21|Edinburgas filmu festivāls|2004|11|5|Apvienotā Karaliste|2005|6|17|ASV|}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-summer-love-2004|title=My Summer of Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 22, 2019|archive-date={{dat|2019|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190422183423/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-summer-love-2004}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youngvictoria.htm|title=My Summer of Love|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Slāņmākoņi''' ''Stratus'' (St) — vienveidīgu, bālu, zemu [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš aizsedz visas debesis un caur to netiek [[Saule]]s stari. Šie mākoņi attīstās horizontālā virzienā. To krāsa var būt gaiši pelēka vai tumši pelēka. Ja virs St mākoņiem nav nekādu citu mākoņu, tiem cauri var spīdēt Saule, dažreiz pat diezgan spoži. Pie slāņmākoņiem pieder arī [[migla]], tāpēc var teikt, ka tie var veidoties pat pie pašas zemes. Parasti St [[nokrišņi|nokrišņus]] nedod, ja vien nav kādu citu mākoņu, no kuriem krīt nokrišņi, bet tie var izraisīt [[smidzinošs lietus|smidzinošu lietu]]. Nokrišņi krīt no [[lietus slāņmākoņi]]em (Nimbostratus, Ns). Augstāk debesīs atrodas [[Altostratus]] un [[Cirrostratus]]. Slāņmākoņu pamata augstums var būt no 100 līdz 700 m, biezums 200—800 m.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vīpes pagasts
| karte             = Vīpes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs2            = [[Vīpe (ciems)|Vīpe]]
| platība           = 77,0
| iedzīvotāji       = 788<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 788 / 77 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vipe.lv
}}
'''Vīpes pagasts''' ir viena no [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] administratīvajām teritorijām, [[Daugava]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Kūku pagasts|Kūku]] un [[Mežāres pagasts|Mežāres]] pagastiem, pa Daugavu ar [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Ābeļu pagasts|Ābeļu pagastu]], kā arī [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Turku pagasts|Turku pagastu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
{| id="tekst-intro" style="clear:both; background:#efffff;"
|-
| width="60%" style="padding:1em; border:1px solid #C6CFD8; background-color:#E6F2FF" valign="top"|
<big>'''Lai paziņotu par kļūdu kādā lapā, [[#Šo saiti nelabot|spied šeit]]''' (laukā "Lapas nosaukums" ievadi tās lapas nosaukumu, kurā esi pamanījis kļūdu).</big>

sentences: '''Nībelunga gredzens''' ({{val|de|Der Ring des Nibelungen}}) ir [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] [[opera|operu]] tetraloģija. Tā iedalās priekšvakarā "[[Reinas zelts]]" un trijās dienās "[[Valkīra (opera)|Valkīra]]", "[[Zīgfrīds]]" un "[[Dievu mijkrēslis]]". [[Partitūra]]s pirmā izdevuma titullapā Vāgners mīklaini piezīmējis, ka šis darbs “radīts uzticībā vācu garam”. Sākotnējais plāns pabeigt ciklu četros gados cieta neveiksmi, jo no ieceres līdz tīrrakstam pagāja divdesmit seši gadi. Tetraloģijas [[librets|libretu]] Vāgners sacerēja, sākot ar pēdējo daļu un pakāpeniski atkāpjoties līdz pirmajai, šī doma viņā nobrieda, kad autors vēlējās dziļāk raksturot vēsturi, kas saistīta ar gredzena „gaitām”.<ref>Bekker P. Wagner and his work: the story of life- p.322</ref>

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki pēc tautības]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences:
{{Citas nozīmes|gleznotāju, izgudrotāju|Leonardo|Leonardo}}
{{Mākslinieka infokaste
 |            name = Leonardo da Vinči
 |       name_orig =
 |           image = Leonardo_self.jpg
 |       imagesize = 220px
 |         caption = Leonardo da Vinči pašportrets
 |       birthname = Leonardo di ser Pjēro da Vinči
 |       birthdate = {{dat|1452|4|15}}
 |        location = [[Vinči]], [[Florences province|Florence]] (mūsdienās [[Itālija]])
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1519|5|2|1452|4|15}}
 |      deathplace = [[Amboise]], [[Endrasa pie Luāras]] (mūsdienās [[Francija]])
 |          places =
 |     nationality = [[Toskāna|toskānietis]], [[Itāļi|itālis]]
 |           field = daudzas un atšķirīgas [[māksla]]s un [[zinātne]]s nozarē
 |        training =
 |        movement = [[Renesanse|Renesanses māksla]]
 |    famous works = "[[Mona Liza]]", "[[Svētais vakarēdiens (glezna)|Svētais vakarēdiens]]", "[[Vitrūvija Cilvēks]]"
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Leonardo da Vinči''' ({{val|it|Leonardo da Vinci}}; dzimis {{dat|1452|4|15}}, miris {{dat|1519|5|2}}) bija [[Toskāna]]s cilmes zinātnieks ar enciklopēdiskām zināšanām dažādās jomās. Leonardo da Vinči kā personība visspilgtāk ilustrē renesanses laika cilvēku.<ref>Gardner, Helen (1970), Art through the Ages, Harcourt, Brace and World</ref> Viņš bija izcils [[Arhitektūra|arhitekts]], [[Anatomija|anatoms]], [[botānika|botāniķis]], [[skulptors]], [[inženieris]], [[izgudrotājs]], [[matemātika|matemātiķis]], [[gleznošana|gleznotājs]], [[mūzika|mūziķis]] un [[rakstnieks]]. Viņu uzskata par vienu no pasaulē izcilākajiem gleznotājiem un dižākajiem [[ģēnijs|ģēnijiem]], par talantīgāko cilvēku, kāds jebkad ir dzīvojis.<ref>Vasari, Boltraffio, Castiglione, "Anonimo" Gaddiano, Berensen, Taine, Fuseli, Rio, Bortolon, etc. See specific quotations under heading "Leonardo, the legend".</ref>

sentences: '''Kiberkarš''' ({{val-en|cyberwarfare}}) ir politiski motivēta [[ielaušanās datorsistēmās]], to sabotāža un [[spiegošana]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,10
|blīvums=1002
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=144-148 °C
}}
'''Acetoīns''' (acetilmetilkarbinols, 3-oksi-2-butanons, 3-hidroksibutanons, CH3COCH(OH)CH3) pieder pie oksi[[ketoni]]em. Acetoīns ir bezkrāsaina vai dzeltenīga šķidra viela ar patīkamu smaržu.

sentences: '''Aritmētiskā progresija''' ir [[skaitlis|skaitļu]] virkne, kurā katrs loceklis (izņemot pirmo) tiek iegūts, iepriekšējam loceklim pieskaitot kādu konstantu vērtību, ko sauc par [[diference|diferenci]]. Piemēram, skaitļu virkne 5, 7, 9, 11, 13, 15... ir aritmētiskā progresija ar diferences vērtību 2.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C14H10O2
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95 °C
|viršanas temperatūra=346-348 °C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C6H5−CO−CO−C6H5) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dagnija Šmite
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = Rīga
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Herberts Šmits, Daina Šmite
|          brāļi = Oļģerts
|          māsas = Ārija
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]],
|     akad_amats =
|     alma_mater = Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte
|    pasniedzēji = Artūrs Mauriņš, [[Voldemārs Langenfelds]], [[Gaida Ābele]], [[Edgars Vimba]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Šmite''' (1948) ir latviešu bioloģe, botāniķe, specializējusies dendroloģijā, savvaļas rožu ģints (''Rosa'' L.) pētniece.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Trajāna kolonna
| native_name = ''Colonna Traiana''
| native_name2 = ''COLVMNA·TRAIANI''
| image = Colonna di Traiano.jpg
| image_size = 170px
| caption =
| locmapin = Roma
| map_width =
| lat_degrees = 41
| lat_minutes = 53
| lat_seconds = 45
| lat_direction = N
| long_degrees = 12
| long_minutes = 29
| long_seconds = 3
| long_direction = E
| type = Triumfa kolonna
| etymology =
| location = {{vieta|Itālija|Roma}}
| area =
| elevation =
| height = 30 m
| built = 113. gads m.ē.
| built_for = [[Trajāns|Trajānam]]
| architect =
| architecture =
| visitation_num =
| visitation_year =
| visitation_ref =
| governing_body =
| owner =
| website =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Trajāna kolonna" width=290 height=300 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q192784"
}
</mapframe>
'''Trajāna kolonna''' ({{val|it|Colonna Traiana}}, {{val|la|COLVMNA·TRAIANI}}) ir Romas triumfa kolonna [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]].

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Novosibirskas apgabals
| karte = Russia - Novosibirsk Oblast (2008-01).svg
| oriģ = Новосибирская область
| karoga_attēls = Flag of Novosibirsk oblast.svg
| karoga_nosaukums = Novosibirskas apgabala karogs
| ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Novosibirsk_Oblast.png
| ģerboņa_nosaukums = Novosibirskas apgabala ģerbonis
| ģerboņa_platums = 70px
| galvaspilsēta = [[Novosibirska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (93,01%)
| platība = 178 200
| iedzīvotāji = 2 662 300
| iedz blīvums = 14,9
| pilsētas = 7
| rajoni = 31
| fedapgabals = [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas]]
| url = http://www3.adm.nso.ru/
|ainavas_skats=Novosibirsk_Glavny_Station_07-2016_img3.jpg}}

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Amatas pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alberts Ponzolds
|     vārds_orig = ''Albert Ponsold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Minstere]], [[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tiesu medicīnas ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = "Galerija Centrs" 2010. gadā. Arhitekts Artūrs Galindoms, miris 1966. gadā.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rietumāfrika]]s valsti|Gvineja (nozīmju atdalīšana)|Gvineja}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Gvinejas Republika
|        vietējais_nosaukums = ''République de Guinée''
|           valsts_nosaukums = Gvinejas Republika
|           karoga_nosaukums = Gvinejas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Guinea.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Gvinejas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Guinea.svg
|              kartes_attēls = Location_Guinea_AU_Africa.svg
|            kartes_paraksts =
|               valsts_himna = ''[[Liberté]]''
|             valsts_valodas = Franču
| etniskās_grupas_year =
|              galvaspilsēta = [[Konakri]]
| latd=9 |latm=31 |latNS=N |longd=13 |longm=42 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mamady Doumbouya]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Bah Oury]]
|              platība_rangs = 78.
|                platība_km2 = 245 857
| area_sq_mi = 94 926
|         iedzīvotāju_skaits = 14,190,612<ref>{{Cite CIA World Factbook|country=Guinea|access-date=29 Febuary 2024|year=2023}}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 75.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
| population_census = 7 156 407
| population_census_year = 1996
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 57,7
| population_density_sq_mi = 106,1
| population_densty_rank = 164.
|                    IKP_PPP = $11,464 miljardi<ref name=imf2>{{cite web |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=656&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=68&pr.y=1 |title=Guinea |publisher=International Monetary Fund |accessdate=18 April 2012}}</ref>
|               IKP_PPP_gads = 2011
|         IKP_PPP_per_capita = $1082<ref name=imf2/>
| GDP_nominal = $5,212 miljardi<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_year = 2011
| GDP_nominal_per_capita = $492<ref name=imf2/>
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|       neatkarības_notikums = no Francijas
|         neatkarības_datums = 1958. gada 2. oktobris
|                  Gini_gads = 1994
| Gini_change =
|                       Gini = 40,3
| Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2010
| HDI_change = increase
|                        HDI = 0,340
|                  HDI_rangs = 156.
| FSI = {{nowrap|101,3 {{palielinājās}} 2,3}}
| FSI_year = 2007
| FSI_rank = 9.
| FSI_category = Alert
|                     valūta = [[Gvinejas franks]]
|               valūtas_kods = GNF
| country_code =
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +0
|             laika_zona_DST = |             utc_offset_DST =
| drives_on = right
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +224
|                     domēns = [[.gn]]
}}
'''Gvinejas Republika''' ({{val|fr|République de Guinée}}) ir vāji attīstīta [[daudznacionāla valsts]] Āfrikas ziemeļrietumos. Ziemeļrietumos tā robežojas ar [[Gvineja-Bisava|Gvineju-Bisavu]], ziemeļos ar [[Senegāla|Senegālu]], ziemeļos un ziemeļaustrumos ar [[Mali]], austrumos ar [[Kotdivuāra|Kotdivuāru]], bet dienvidos ar [[Libērija|Libēriju]] un [[Sjerraleone|Sjerraleoni]]. Rietumos to apskalo [[Atlantijas okeāns]]. Gvinejā atrodas 1/3 no pasaules [[Boksīts|boksītu]] krājumiem, un tā ir otrs lielākais boksītu eksportētājs pasaulē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dīlere
| operators =
| attēls = La Daronne 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Žans Pols Saloms]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Izabella Ipēra]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Daronne''
| studija = * ''Les Films du Lendemain''
* ''La Boétie Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''La Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|16}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9288726/|title=Mama Weed (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dīlere"''' ({{Val|fr|La Daronne}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Francija]]s kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Žans Pols Saloms]]. Filmā galveno lomu atveido [[Izabella Ipēra]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Leimaņu pagasts
| karte             = Leimaņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Leimaņu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Leimaņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Mežgale
| platība           = 101,73
| iedzīvotāji       = 564<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 564 / 101.73 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 73
 | lv  = Septiņdesmit trīs
}}

sentences: '''Petroloģija''' ({{val|grc|πέτρος}}, ''pétros'' — ‘[[akmens]]’; {{gree|-λογία}} — ‘mācība’) ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pētī [[magmatiskie ieži|magmatiskos iežus]] un [[metamorfie ieži|metamorfos iežus]].<ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/petrolo%C4%A3ija:1 | title= Petroloģija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Vispārīgi petroloģija pēta arī [[nogulumieži|nogulumiežus]], tas ir, pēta visus [[ieži|iežus]]. Lielāka uzmanība nogulumiežu veidošanās procesam tiek pievērsta [[sedimentoloģija|sedimentoloģijā]] un [[stratigrāfija|stratigrāfijā]]. Iežu sastāvu, uzbūvi un izcelsmi pēta [[petrogrāfija]]. Jēdziens ‘petrogrāfija’ tiek lietots arī kā sinonīms vārdam ‘petroloģija’.<ref name="tezaurs"/>

sentences:
]]
'''Dižakmens''' ir [[laukakmens]], kura izmēri pārsniedz noteiktus parametrus un uz kuriem parasti attiecas noteikumi par [[dabas piemineklis|dabas pieminekļu]] aizsardzību. Latvijā par valsts nozīmes dabas pieminekļiem uzskatāmi dižakmeņi ar tilpumu virs {{nobr|10 m³}}, par vietējas nozīmes — {{nobr|virs 7 m³}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|07|31||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> Lielākais Latvijas dižakmens ir [[Nīcgales Lielais akmens]], kura tilpums ir ap {{nobr|170 m³}}.

sentences:
{{noformējums}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Microsoft SharePoint 2010
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              = [[Microsoft Corporation]]
| released               =
| latest release version = 2010 SP1
| latest release date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| operating system       = [[Windows Server 2008]] and [[Windows Server 2008 R2]]<ref>{{Tīmekļa atsauce
   |url = http://technet.microsoft.com/en-us/library/cc288751.aspx
   |title = Hardware and software requirements (SharePoint Foundation 2010)
   |work = [[Microsoft TechNet]]
   |publisher = Microsoft Corporation
   |date = March 31, 2011
   |accessdate = 14 August 2011
}}</ref>
| platform               = [[x86-64]] / [[ASP.net]] 3.5
| language               = Arābu, basku, bulgāru, kataloniešu, ķīniešu, horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, galisiešu, vācu, grieķu, ebreju, hindu, ungāru, itāļu, japāņu, kazahu, korejiešu, latviešu, lietuviešu, norvēģu (bukmols), poļu, portugāļu, rumāņu, krievu, serbu (latīņu) slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru, taju, turku un ukraiņu<ref>{{Tīmekļa atsauce
   |title=Language Offerings for SharePoint 2010 Products
   |url=http://sharepoint.microsoft.com/blog/Pages/BlogPost.aspx?PageType=4&ListId={72C1C85B-1D2D-4A4A-90DE-CA74A7808184}&pID=414
   |accessdate=13 August 2011
   |work=Microsoft SharePoint Team Blog
   |publisher=Microsoft Corporation
}}</ref>
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[CMS|Satura pārvaldības sistēmas]]
| license                = Patentēta programmatūra
'''SharePoint Foundation''': [[Freeware]]
'''Other editions:''' [[Trialware]]
| website                = {{URL|sharepoint.microsoft.com}}
}}
'''''Microsoft SharePoint''''' ir programmatūras produktu un komponentu kolekcija, kas ietver šādus produktus un sastāvdaļas:
* SharePoint Foundation;
* SharePoint Server;
* SharePoint Online;
* SharePoint Designer;
* SharePoint Workspace.<ref>http://office.microsoft.com/lv-lv/sharepoint-foundation-help/HA010378184.aspx</ref>
'''SharePoint''' var izmantot, lai veidotu vietnes, kas sniedz lietotājiem iespēju strādāt patstāvīgi. Vietnes, kuras tika veidotas uz SharePoint platformas var tikt izmantotas kā informācijas, zināšanu un dokumentu krātuve, kā arī tiek izmantots, lai palīdzētu veikt mijiedarbību tīmekļa lietojumprogrammās, piemēram, wiki un blogus. Lietotāji var vadīt un mijiedarboties ar sarakstiem un dokumentiem bibliotēkās, izmantojot kontroles informāciju, saucamās par Web daļas(SharePoint WebParts)

sentences:
{{cita nozīme|valsti|kontinentu|Austrālija (kontinents)}}
{{cita nozīme|valsti|pasaules daļu|Austrālija un Okeānija}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Commonwealth of Australia''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Austrālijas Savienība
|            valsts_nosaukums = Australia
|               karoga_attēls = Flag of Australia.svg
|            karoga_nosaukums = Austrālijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Australia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Austrālijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Advance Australia Fair]]''
'''[[Karaliskā himna]]:''' ''[[God Save the King]]''
|               kartes_attēls = Australia (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kanbera]]
|latd=35 |latm=18 |latNS=S |longd=149 |longm=08 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Sidneja]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]] ''([[de facto]])''
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Austrālijas ģenerālgubernators|Ģenerālgubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Deivids Hērlijs]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Austrālijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Entonijs Albanīzs]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Austrālijas konstitūcija|Konstitūcija]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1901|1|1|N}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Vestminsteras statūti]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1931|12|11|N}} (pieņemti {{dat|1939|9|9}})
|       neatkarības_notikums3 = [[Austrālijas akts]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1986|3|3|N}}
|                 platība_km2 = 7,617,930
|               platība_rangs = 6.
|              procenti_ūdens = 1
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|          iedzīvotāju_skaits = 22 650 027
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 50.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 2,83
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 224.
|                     IKP_PPP = $882,362 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2011/01/weodata/weorept.aspx?sy=2008&ey=2011&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=193&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=109&pr.y=5 |title=Australia|work=IMF website|publisher=International Monetary Fund|location=Washington, D.C.|accessdate=12 April 2011}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs = 17.
|          IKP_PPP_per_capita = $39 699<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 9.
|                         HDI = 0,944
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 8.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Austrālijas dolārs]]
|                valūtas_kods = AUD
|                  laika_zona = vairākas
|                  utc_offset = +8 līdz +10,5
|              laika_zona_DST = vairākas
|              utc_offset_DST = +9 līdz +11,5
|                      domēns = [[.au]]
|              tālsarunu_kods = 61
|                iso_kods_num = 036
|              iso_kods_alfa2 = AU
|              iso_kods_alfa3 = AUS
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Olga Pavuka
| vārds_orig = Olga Tolkača
| attēls = Pavuk Olga.jpg
| att_nosaukums = Olga Pavuka
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rīga, Latvijas PSR, PSRS
| dzīves_vieta = Rīga
| nodarbošanās = ekonomiste, pasniedzēja, žurnāliste, redaktore
| vecāki = tēvs: Andrejs Tolkačs, māte: Marija Tolkača (Skuratovska)
| dzīvesbiedrs = Vladimirs Pavuks
| bērni = dēls Pjotrs, meita Olga
| alma_mater = LVU Ekonomikas fakultāte, Vissavienības Arodbiedrību centrālās padomes Arodbiedrību kustības augstākā skola (AKAS)
| dzimums = S
}}
'''Olga Pavuka''' (dzimusi 1948. gada [[15. janvāris|12. janvārī]] [[Rīga|Rīgā]]) — [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Latvija]]s ekonomiste, ekonomikas doktore, asociētā profesore, žurnāliste,  redaktore, publicējusi vairākus desmitus zinātnisko darbu par mūsdienu ekonomiku, interneta žurnāla „Baltic Course” redaktore.<ref>[http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ ПАВУК Ольга Андреевна (PAVUKA Olga) - RuBaltic.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170829045359/http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ |date={{dat|2017|08|29||bez}} }} (рус.).  www.rubaltic.ru. Проверено 17 мая 2017.</ref><ref>[http://www.mixnews.lv/mixtv/programmi/3654 Доктор экономических наук Ольга Павук в программе "Утро на Балткоме", Mixnews.lv]{{Novecojusi saite}} (ru-RU), ''Mixnews.lv''. Проверено 17 мая 2017.</ref>

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
 |                   name = ''JavaScript''
 |                   logo =
 |                caption =
 |                  image =
 |               caption2 = Ekrānuzņēmums ar JavaScript pirmkodu
 |               file_ext = .js, .cjs, .mjs
 |               paradigm = [[Programmēšanas paradigma|Daudzparadigmu]]: [[Funkcionālā programmēšana|funkcionāla]], [[Imperatīvā programmēšana|imperatīva]], [[Procedurālā programmēšana|procedurāla]], [[Objektorientētā programmēšana|objektorientēta]]
 |               released =
 |                 author =
 |              developer =
 | latest_release_version =
 |    latest_release_date =
 |    latest_test_version =
 |       latest_test_date =
 |                 typing =
 |        implementations = [[V8 (JavaScript dzinis)|V8]], [[JavaScriptCore]], [[SpiderMonkey (JavaScript dzinis)|SpiderMonkey]], [[Chakra (JScript dzinis)|Chakra]]
 |               dialects =
 |          influenced by = [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Scheme (programmēšanas valoda)|Scheme]], [[Self (programmēšanas valoda)|Self]], [[AWK]], [[HyperTalk]]
 |             influenced = [[ActionScript]], [[ArkTS]], [[AssemblyScript]], [[CoffeeScript]], [[Dart (programmēšanas valoda)|Dart]], [[Haxe]], [[JS++]], [[Opa (programmēšanas valoda)|Opa]], [[TypeScript]]
 |       operating system =
 |                license =
 |          working_state =
 |                website = {{URL|https://ecma-international.org/publications-and-standards/standards/ecma-262/}}
 |                   repo =
}}

sentences:
s no 1957. līdz 2001. gadam]]
'''Ozona slānis''', arī '''ozonosfēra''', ir [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kas satur relatīvi daudz [[ozons|ozona]] (O3). Ozona slānī ir aptuveni 90% no atmosfērā sastopamā kopējā ozona daudzuma. Ozona [[koncentrācija]] ozona slānī ir aptuveni 10 miljonās daļas (''ppm''), bet atlikušajā atmosfēras daļā — 0,6 ''ppm''. Ozona slānis atrodas [[stratosfēra|stratosfērā]] aptuveni 20—30 km augstumā virs [[Zeme]]s. [[Troposfēra|Troposfērā]] esošo ozonu dēvē par piezemes ozonu. Ozona slānis absorbē 97—99% no [[Saule]]s izstarotā [[ultravioletais starojums|ultravioletā starojuma]] 200 līdz 315 [[nanometrs|nm]] diapazonā. Ja tas netiktu absorbēts, potenciāli tiktu apdraudēta [[dzīvība]]s pastāvēšana uz Zemes.

sentences:
[[Kategorija:Slayer]]
[[Kategorija:Smagā metāla albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences:
[[Kategorija:Saulkrastu novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hidra
| abbreviation = Hya
| name_latin = Hydra
| RA = 8-15
| dec = −20
| areatotal = 1303
| arearank = 1. vieta
| numbermainstars = 17
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Alfards
| starmagnitude = 1,98
| neareststarname = ''HR 4458''
| stardistance = 31,1
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 54
| latmin = 83
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium alpestre.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium alpestre
| suga_lv = Alpu āboliņš
| binomial = Trifolium alpestre (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Alpu āboliņš''' (''Trifolium alpestre'') ir daudzgadīgs [[āboliņi|āboliņu ģints]] lakstaugs. Latvijā aug tuvu [[izplatības areāls|areāla]] ziemeļu robežai, reti sastopams. Ir zināmas atsevišķas atradnes, galvenokārt [[Daugava]]s ielejā. Suga ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 2. kategorijā, Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā, [[Dānija]]s un [[Zviedrija]]s Apdraudēto sugu sarakstā.<ref name=Sg>''Latvijas Sarkanā grāmata'' 3.sēj. ''Vaskulārie augi''. Rīga: LU Bioloģijas institūts, 2003. 382. lpp. ISBN 9984-559-08-4</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mississippi Burning
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315079681/weekend/|title=Mississippi Burning (1988) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|16}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1988|12|2}}
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| studija =
| operators = [[Pīters Bizū]]
| oriģinālnos = ''Mississippi Burning''
| mūzika = [[Trevors Džounss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Breds Durifs]]
* [[Lī Ērmijs]]
| scenārijs = [[Kriss Gerolmo]]
| producents = * [[Frederiks Zollo]]
* [[Roberts Koulsberijs]]
| režisors = [[Alans Pārkers]]
| žanrs = kriminālflima, vēsturiska filma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Mississippi Burning.jpg
| imdb =
}}'''''Mississippi Burning''''' ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska kriminālfilma. Filmas režisors ir [[Alans Pārkers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Vilems Defo]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Breds Durifs]] un [[Lī Ērmijs]]. Filmas notikumi ir balstīti uz [[Afroamerikāņu pilsonisko tiesību kustība|pilsonisko tiesību kustības]] dalībnieku slepkavību [[Misisipi (štats)|Misisipi]] štatā 1964. gadā.

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-izoleicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=
|kušanas temperatūra=284 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=6,02
}}
'''Izoleicīns''' ('''''Ile''''', 2-amino-3-metilpentānskābe, α-amino-β-metilbaldriānskābe, C6H13NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Izoleicīns ir leicīna [[izomērs|struktūrizomērs]]. Izoleicīna molekulā ir 2 hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie izomēri:

sentences:
'''Sīmenss''' ir [[elektrovadītspēja]]s SI mērvienība, kas nosaukta vācu zinātnieka [[Verners fon Sīmenss|Vernera fon Sīmensa]] vārdā.
Strāvas vadītāja vai [[pusvadītājs|pusvadītāja]] elementiem ar elektrisko pretestību R, vadītspēja G tiek definēta kā

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Minesotas "Twins"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Minesota|Mineapolisa}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1901|kapteinis=|klubs=Minnesota Twins|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Target Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=38 544|krāsas=Tumši zila, sarkana, zelta, balta<br />{{color box|#002B5C}} {{color box|#D31145}} {{color box|#CFAB7A}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Pohladu ģimene|prezidents=|menedžeris=Tads Levins|galvenais_treneris=Roko Baldelli|logo=Minnesota Twins Insignia.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=3 (1924, 1987, 1991)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=6|divīzijas tituli=12|bg_color=#D31145|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#002B5C}}'''Minesotas "Twins"''' ({{Val|en|Minnesota Twins}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Mineapolisa|Mineapolisā]], [[Minesota]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1901. gadā kā '''Vašingtonas "Senators"'''. "Twins" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Target Field'' stadionā.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Valmieras Drāmas teātris
| orig_nosaukums   =
| attēls           = Attēls:Valmieras Dāmas teātris.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Teātra ēka
| adrese           = Lāčplēša iela 4, Valmiera, LV-4201
| vieta            =
| karte            =
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 57 | plat_m  = 32 | plat_s = 22 | plat_NS = N
| gar_d  = 25 | gar_m   = 25 | gar_s  = 34 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Modris Ģelzis]]
| dibināšanas gads = {{dat|1923||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        = [[Evita Ašeradena]]
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            = Lielā zāle
| zāle1_vietas     = 443
| zāle2            = Apaļā zāle
| zāle2_vietas     = 100
| zāle3            = Mansards
| zāle3_vietas     =100
| mājas lapa       = {{URL|http://vdt.lv/lv/}}
}}
'''Valmieras Drāmas teātris''' ir vienīgais profesionālais [[teātris]] [[Valmiera|Valmierā]] un [[Vidzeme|Vidzemē]]. 1923. gads tiek uzskatīts par teātra dibināšanas gadu, kad sākās regulāras profesionāla teātra izrādes, teātri atbalstīja Valmieras pilsētas valde.

sentences: '''Augu veģetatīvā pavairošana''' ir [[augi|augu]] pavairošana, izmantojot to [[orgāns|orgānus]] vai orgānu pārveidnes, kuri satur [[veidotājaudi| meristematiskos audus]]. Šādi pavairojot, jaunais augs ir ģenētiski identisks mātes augam.<ref>[http://www.tekura.school.nz/departments/horticulture/ht105_p1.html/Asexual propagation]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jēkabs Frīdrihs Hincs''' (''Jekopp Friedrik Hinz'', {{val-de|Jakob Friedrich Hinz}}, 1743-1787) bija [[Apgaismība]]s laikmeta skolotājs un grāmatizdevējs [[Kurzemes un Zemgales hercogiste|Kurzemes un Zemgales hercogistē]].

sentences:
{{cita nozīme|valsti|salu|Haiti (sala)}}
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = {{lang|fr|''République d'Haïti''}}
{{lang|ht|''Repiblik Ayiti''}}
|   pilnais_valsts_nosaukums = Haiti Republika
|           valsts_nosaukums = Haiti
|           karoga_nosaukums = Haiti Republikas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Haiti.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Haiti Republikas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 95px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Haiti.svg
|              kartes_attēls = Haiti (orthographic projection).svg
|                valsts_moto = ''"L'Union Fait La Force"''{{spaces|2}}{{fr ikona}}
''""Spēks caur vienotību"''
|               valsts_himna = ''[[La Dessalinienne]]''
|             valsts_valodas = [[franču valoda]], [[haitiešu valoda]]
|            etniskās_grupas = 95% melnie, 5% baltie un [[mulati]]<ref name = CIA>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ha.html |title=CIA - The World Factbook -- Haiti |access-date={{dat|2009|11|04||bez}} |archive-date={{dat|2016|01|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160131115215/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ha.html }}</ref>
|              galvaspilsēta = [[Portoprensa]]
|latd=18 |latm=32 |latNS=N |longd=72 |longm=20 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Prezidentāla sistēma|Prezidentāla republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Haiti prezidenti|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Claude Joseph]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Haiti premjerministri|Premjerministrs]]
|              valsts_galva2 = [[Ariel Henry]]
|              platība_rangs = 140.
|                platība_km2 = 27,751
|             procenti_ūdens = 0,7
|         iedzīvotāju_skaits = 11 334 637<ref name=unpop>{{cite paper | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=.PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs
Population Division | date=2009 | accessdate= 2009-03-12}}</ref><ref>https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/haiti/</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 83.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 361,5
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 31.
|                    IKP_PPP = $11,570 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=263&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=47&pr.y=12 |title=Haiti|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2009-10-01}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2008
|         IKP_PPP_per_capita = $1317<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|       neatkarības_iegūšana = [[Haiti vesture|Izveide]]
|       neatkarības_notikums = kā [[Sandomingo]]
|         neatkarības_datums = 1697
|      neatkarības_notikums2 = [[Neatkarība]] no [[Francija]]s
|        neatkarības_datums2 =
1804. gada 1. janvāris
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,532<ref name="UN">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf|title=Human Development Report 2009. Human development index trends: Table G|publisher=The United Nations|accessdate=2009-10-18}}</ref>
|                  HDI_rangs = 149.
|                   HDI_gads = 2007
|             HDI_kategorija = vidējs
|                       Gini = 59,2
|                  Gini_gads = 2001
|            Gini_kategorija = augsts
|                     valūta = [[Gurde]]
|               valūtas_kods = HTG
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = -5
|                     domēns = [[.ht]]
|               iso_kods_num = 332
|             iso_kods_alfa2 = HT
|             iso_kods_alfa3 = HTI
|             tālsarunu_kods = 509
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džons Maikls Talbots
|      Vārds_orig = ''John Michael Talbot''
|          Attēls = John Michael Talbot.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|05|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Džons Maikls Talbots''' ({{val-en|John Michael Talbot}}, dzimis {{dat|1954|05|8}} [[Oklahomasitija|Oklahomasitijā]], [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Romas katoļu baznīca]]s mūks un populārs kristīgais [[mūziķis]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |title=Music - John Michael Talbot |access-date={{dat|2011|12|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111225024624/http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |archivedate={{dat|2011|12|25||bez}} }}</ref> dziedātājs, dziesmu autors. Viņš arī ir ''The Brothers and Sisters of Charity'' ordeņa dibinātājs.<ref>''Simplicity'' (with Dan O'Neill) — (Troubadour For The Lord) {{ISBN|0-89283-635-0}}.</ref>

sentences: '''Pasija''' ir sakrālā [[mūzika]], kuras pamatā ir stāsts par [[Jēzus Kristus]] ciešanām un nāvi. Pasijas stāsta [[apustuļi]] ir [[Matejs]], [[Marks]], [[Evaņģēlists Lūka|Lūka]] un [[Apustulis Jānis|Jānis]]. Pasijai raksturīgs cikliskums, pēc formas un uzbūves tā ir līdzīga [[oratorija]]i. Šādus skaņdarbus rakstījuši tādi komponisti kā, piemēram, [[Johans Sebastiāns Bahs]].{{fact}}

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti raksti, kas saistīti ar [[ledājs|ledāju]] darbību un dabas parādībām, kurās iesaistīts [[ledus]].
{{Commonscat|Glaciology}}

sentences: {{Commonscat|Snowboarders from Bulgaria|Bulgārijas snovbordisti}}

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences: '''10. aprīlis''' ir gada 100. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (101. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 265 dienas.

sentences: '''Veksiloloģija''' (no {{val-la|vexillum}} un {{val-el|λογος}}) ir zinību nozare par [[karogs|karogiem]]. Ar terminu ''vexillum'' apzīmēja [[Romas leģions|Romas leģionā]] lietotos [[veksiloīds|veksiloīdus]], kas savukārt ir vārda ''vela'' (bura) [[deminutīvs]].

sentences: '''Frānas stāvs''' ('''D3fr''') ir viena no divām vispārējās stratigrāfiskās shēmas [[Augšdevons|augšdevona]] vienībām. Nogulumi ir veidojušies frānas laikmetā 385,3 ± 2,6 — 374,5 ± 2,6 miljonu gadu intervālā starp vidusdevona [[Živetas stāvs|živetas]] un augšdevona [[famenas stāvs|famenas]] [[Ģeoloģiskais laikmets|laikmetiem]]. [[Reinas apgabals|Reinas apgabalā]] frānas stāvu sauc par adorfas stāvu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Leucobryum glaucum.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Bryophyta
| nodalījums_lv = Lapu sūnas
| klase         = Bryopsida
| klase_lv      =
| rinda         = Dicranales
| rinda_lv      =
| dzimta        = Leucobryaceae
| dzimta_lv     =
| ģints         = Leucobryum
| ģints_lv      = Baltsamtītes
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pretterorisma vienību Omega|Omega (nozīmju atdalīšana)|Omega}}
'''Omega''' ir [[Latvijas Valsts policija]]s [[terorisms|pretterorisma]] vienība, kuras uzdevumos ietilpst [[ķīlnieks|ķīlnieku]] atbrīvošana, [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] meklēšana, īpaši bīstamu noziedznieku aizturēšana un citi uzdevumi, kas saistās ar paaugstinātu bīstamību.

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name        = Akadiešu valoda
 | nativename  =
 | region      = [[Divupe|Divupē]]
 | extinct     = ap 100. gadu
 | familycolor = Afroaziātu
 | fam1        = [[Afroaziātu valodas|afroaziātu]]
 | fam2        = [[Semītu valodas|semītu]]
 | fam3        = [[Austrumsemītu valodas|austrumsemītu]]
 | script      = [[ķīļraksts]]
 | iso1        =
 | iso2        = akk
 | iso3        = akk
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Zebrahead
|          Attēls = Zebrahead - 2017203174521 2017-07-22 DAS FEST - Sven - 1D X MK II - 0278 - AK8I0444.jpg
|         Att_izm = 260px
|        Apraksts =
|           Vieta = {{vieta|ASV|Laherbra}}
|           Žanrs = [[Pankroks]], [[repkors]], [[poppanks]], [[alternatīvais roks]], [[fankmetāls]], [[alternatīvais metāls]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://www.zebrahead.com/ Oficiālā mājaslapa]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Zebrahead''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[pankroks|pankroka]] grupa, kas ir bāzēta [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Panthera tigris altaica 13 - Buffalo Zoo.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Carnivora
|    kārta_lv = Plēsēji
|      dzimta = Felidae
|   dzimta_lv = Kaķu dzimta
|       ģints = Panthera
|    ģints_lv = Panteras
|        suga = P. tigris
|     suga_lv = Tīģeris
|      pasuga = P. t. altaica
|   pasuga_lv = Amūras tīģeris
|    binomial = Panthera tigris altaica <small>([[Temminck]], 1884)</small>
| kategorijas = nē
|   izplatība =
}}
'''Amūras tīģeris''' (''Panthera tigris altaica''), saukts arī par '''Usūrijas tīģeri''' vai '''Sibīrijas tīģeri,''' ir [[tīģeris|tīģera]] pasuga, kas sastopama [[Krievijas Federācija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]], galvenokārt [[Sihote-Alina]] kalnos. Amūras tīģeru kopējā populācija saskaņā ar 2010. gada datiem ir apmēram 360 pieauguši īpatņi. Pateicoties dažādiem aizsardzības pasākumiem, populācijas lielums pēdējā desmitgadē ir gandrīz stabilizējies, lai gan joprojām kopumā turpina lēnām samazināties. To apdraud arī ģenētiskā vienveidība. [[ģenētika|Ģenētiski]] esošo populāciju varētu salīdzināt ar 27—35 īpatņu populāciju. Pasugas atjaunošanos apgrūtina arī fakts, ka 90% no visiem Amūras tīģeriem dzīvo Sihote-Alina reģionā, bet pārējie tīģeri dzīvo [[Ķīna]]s pierobežā, izolēti no galvenās populācijas.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/15956/0 IUCN: Panthera tigris ssp. altaica]</ref>

sentences: '''Failu sistēmas hierarhijas standarts''' ({{val-en|Filesystem Hierarchy Standard (FHS)}}) definē [[direktoriju struktūru]] un to saturu dažādos [[Linux distributīvs|''Linux'' distributīvos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wiki.debian.org/FilesystemHierarchyStandard|title=FilesystemHierarchyStandard - Debian Wiki|website=wiki.debian.org|access-date=2016-07-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Lasko
| photo  = Lascaux painting.jpg
| photo_width =
| photo_caption = Daži no zīmējumiem
| map =
| relief =
| location = {{vieta|Francija|Dordoņa}}
| lat_d =45 | lat_m =3 |lat_s = 13|lat_NS =N
| long_d = 1| long_m =10 | long_s =12| long_EW =E
| depth =
| width =
| height_variation =
| altitude =
| discovery = 1940
| geology =
| entrance_count =
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access = Ierobežota
| visitors =
| features =
| website =
| embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria =  i, iii
|        designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/85-011 85-011]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{FRA}}
|   designation1_free2name =
|  designation1_free2value =
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Lasko''' ({{val|fr|Grotte de Lascaux}}) ir [[ala]] [[Francija|Francijā]], kas ievērojama ar tajā esošajiem vairāk nekā 600 klinšu zīmējumiem. Atrodas dienvidrietumu Francijā, [[Dordoņa]]s departamentā, netālu no Montinjakas pilsētas.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Auce (nozīmju atdalīšana)|Auce}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Auce
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Auce, Raiņa iela (P96, P104).jpg
| imagesize =
| image_caption = Raiņa iela Aucē
| image_flag =
| image_seal =
| image_shield = Auce COA.svg
| shield_link = Auces ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 27
| lats = 39
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 54
| longs = 04
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dobeles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš {{dat|1924|9|11|ģ|bez}}
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = ''Autz'', ''Alt-Autzen''
| area_total_km2 = 3.66
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 2304
| population_as_of = 2019
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = LV-3708
| area_code =
| website = {{URL|http://www.auce.lv/}}
| footnotes =
}}
'''Auce''', agrāk '''Vecauce''', ir [[Dobeles novads|Dobeles novada]] [[Latvijas pilsētu uzskaitījums|pilsēta Latvijā]]. Auces pilsēta atrodas 35 km uz dienvidrietumiem no [[Dobele]]s. [[Vecauces pils]] ir viens no populārākajiem historicisma stila arhitektūras pieminekļiem Latvijā. Kopš 1920. gadiem bijušās Vecauces muižas saimniecību izmanto kā mācību bāzi topošajiem lauksaimniecības speciālistiem.

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Zaļais Goblins
| color         = #33CC00
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Green goblin2.jpg
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #14
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     =
* [[Vilems Defo]]
* [[Kriss Kūpers]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Normans Osborns
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      = [[Jaunais Goblins|Harijs Osborns]]
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Zaļais Goblins''' jeb '''Normans Osborns''' ({{val|en|Green Goblin/Norman Osborn}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] (''Steve Ditko'') un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 14. numurā, kas iznāca 1964. gada jūlijā. Zaļais Goblins ir [[Zirnekļcilvēks|Pītera Pārkera]] lielākais [[Ļaundaris|ienaidnieks]]. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu sākotnēji attēloja aktieris [[Vilems Defo]], vēlāk — [[Kriss Kūpers]].

sentences: '''Tartu semiotikas skola''', arī '''Tartu—Maskavas semiotikas skola''' ({{val|ru|Tартуско-московская семиотическая школа, Московско-тартуская семиотическая школа}}) ir apzīmējums kultūras [[semiotika]]s pētniecības tradīcijai [[20. gadsimts|20. gadsimta]] otrajā pusē, ko nodibināja [[Tartu Universitāte]]s profesors [[Jurijs Lotmans]]. Tā apvienoja gan [[Tartu]], gan [[Maskava]]s, gan arī [[Rīga]]s, [[Viļņa]]s, [[Erevāna]]s un citu bijušās [[Padomju Savienība]]s akadēmiskās pētniecības centru zinātniekus. Skolas pārstāvji [[lingvistika|lingvistiskajā]] analīzē centās izmantot [[informātika]]s metodes, valodas un kultūras zīmju sistēmas interpretēja kā universālu kodu, kas sastāv no binārajiem pretstatiem. Tartu semiotikas skolas pētniecībā piedalījušies tādi atzīti semiotikas pārstāvji kā [[Strukturālisms|Romans Jākobsons]], Tomass Sebeoks, Alberts Kress un [[Umberto Eko]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Sugu izcelšanās"
| title_orig    = On the Origin of Species
| translator    =
| attēls           = Origin of Species title page.jpg
| att_izm          = 200px
| image_caption    = 1859. gada izdevuma titullapa
| author=[[Čārlzs Darvins]]
| illustrator   =
| cover_artist  =
| country       = {{GBR}}
| language      = Angļu valoda
| series        =
| subject       = [[Dabiskā izlase]]<br />[[Evolucionārā bioloģija]]
| genre         = [[zinātne]], [[bioloģija]]
| publisher=Džons Murejs
| release_date  = {{dat|1859|11|24|N|bez}}<ref name="Freeman 1977">{{citation | last        = Freeman | first       = Richard B. | year        = 1977 | contribution = On the Origin of Species | contribution-url =http://darwin-online.org.uk/EditorialIntroductions/Freeman_OntheOriginofSpecies.html | title       = The Works of Charles Darwin: An Annotated Bibliographical Handlist | edition     = 2nd | place       = Folkestone, England | publisher=Dawson | isbn        = 0-7129-0740-8 }}</ref>
| english_release_date =
| pages         = 502
| isbn          = N/A
| oclc          = 352242
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Krasnojarska
| official_name = ''Красноярск''
| settlement_type = pilsēta
| motto =
| image_skyline = {{Photomontage
  |color=#ffffff
  |photo1a = Красноярск (ночной).jpg
  |photo1b = Ngs2015.jpg
  |photo2a = Krs railstation.jpg
  |photo3a = Metropol Business Centre, Krasnoyarsk.jpg
  |photo3b = Krasnoyarsk_Krai_government_building.jpg
  |photo4a = KATEKNIIUgol building in Krasnoyarsk.JPG
  |photo4b = Krasnoyarsk_symbol_leo.jpg
  |spacing = 2
  |border = 0
  |size = 266
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Krasnoyarsk.svg
| image_shield = Coat of Arms of Krasnoyarsk (Krasnoyarsk krai).svg
| shield_size = 80px
| pushpin_map = Krievija#Krasnojarskas novads
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 1
| lats =
| latNS = N
| longd = 92
| longm = 52
| longs =
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Krievija}}'''
| subdivision_type1 = Federācijas subjekts
| subdivision_name1 = [[Krasnojarskas novads]]
| subdivision_type2 = Federālais apgabals
| subdivision_name2 = [[Sibīrijas federālais apgabals]]
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| area_total_km2 = 379.5
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| elevation_m = 287
| population_footnotes =
| population_total = 1 196 913
| population_as_of = {{dat|2023|||SK|bez}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone =
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| area_code =
| website = {{url|http://www.admkrsk.ru/}}
| footnotes =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Brunavas pagasts
| karte             = Brunavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Brunavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Brunavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs2           = [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]]
| platība           = 111,62
| iedzīvotāji       = 1661<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1661 / 111.62 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Brunavas pagasts''' ir viena no [[Bauskas novads|Bauskas novada]] administratīvajām teritotorijām, [[Mēmele]]s un [[Mūsa]]s starpupē, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Vecsaules pagasts|Vecsaules]], [[Ceraukstes pagasts|Ceraukstes]], [[Gailīšu pagasts|Gailīšu]] un [[Skaistkalnes pagasts|Skaiskalnes]] pagastiem, kā arī Lietuvas [[Panevēžas apriņķis|Panevēžas apriņķa]] [[Pasvales rajons|Pasvales rajona]] [[Saloču seņūnija|Saloču seņūniju]] un [[Biržu rajons|Biržu rajona]] [[pačeraukštes seņūnija|Pačeraukštes seņūniju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Eiripīds
|     vārds_orig    = Εὐριπίδης
|         attēls    = Euripides Pio-Clementino Inv302.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =ap [[480. p.m.ē.|480]]. gadu p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Salamina]]
({{GRE}})
|      m_dat_alt    = [[406. p.m.ē.|406]]. gads p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = [[Senā Maķedonija]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = traģēdija "[[Mēdeja]]" (Μήδεια, 431. gads p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{citas nozīmes|elektronisku ierīci|LCD|LCD}}
'''Šķidro kristālu displejs''' jeb '''LCD''' ({{val|en|liquid crystal display}}) ir plakano displeju tehnoloģija. Šie displeji ir ļoti populāri, tos visbiežāk izmanto [[monitors|monitoros]] un dažādās pārnēsājamās ierīcēs, piemēram, [[portatīvais dators|portatīvajos datoros]], [[mobilais telefons|mobilajos telefonos]], digitālajos pulksteņos un [[plaukstdators|plaukstdatoros]] to mazā enerģijas patēriņa dēļ. Šķidro kristālu ekrāni pamatojas uz [[šķidrie kristāli|šķidro kristālu]] spēju griezt gaismas polarizācijas plakni. Gaismas polarizācijas plaknes griešana ir atkarīga no šķidro kristālu šūnai pieliktā sprieguma.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Aleksandras fjords
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = [[Keina baseins]]
| plat_d= 78| plat_m= 54| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 76| gar_m= 00| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 22
| platums      = 0,8—8,5
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Aleksandrafjorda]]
| citas_daļas  =
}}
'''Aleksandras fjords''' ({{val|en|Alexandra Fiord}}) ir līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojies [[Elsmīra sala]]s austrumos, atzarojas no [[Bjūkenena līcis|Bjūkenena līča]] starp Johana pussalu austrumos un Torvalda pussalu rietumos. Pie fjorda ieejas vairākas nelielas saliņas, lielākā no kurām ir Skrelinga sala. Krasti galvenokārt klinšaini. Fjords lielāko daļu gada pildīts ar ledu.

sentences:
{{līdzīgs|Elisa Salas}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Elisa sala
|attēls              = Ellis island air photo.jpg
|vietējais nosaukums = ''Ellis Island''
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Ņujorka
|position            = left
|izvietojums         = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|caption             = Atrašanās vieta Ņujorkas Aperbejā
|latd=40|latm=41|lats=54|latNS=N|longd=74|longm=2|longs=28|longEW=W
|platība             =
|garums              =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|valsts              = ASV
|citas daļas = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|        designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
|      designation1_number = 66000058
}}
}}
'''Elisa sala''' ir sala [[Ņujorka]]s [[Aperbejs|Aperbejā]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Agrāk (1892—1954) šis bija ASV galvenais [[imigrācija|imigrantu]] uzņemšanas centrs. Atrodas apmēram 1,6 km uz dienvidrietumiem no [[Manhatana]]s salas un 400 m uz austrumiem no [[Ņūdžersija]]s krasta. Elisa sala ir 11 ha liela. Kopš 1990. gada uz salas atrodas imigrācijas muzejs. Kopā ar [[Brīvības sala|Brīvības salu]] veido Brīvības statujas nacionālo pieminekli. Ilgu laiku uzskatīta par [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]] ietilpstošu salu, 1998. gadā ASV Augstākā tiesas lēmumā ir konstatēts, ka lielākā daļa salas atrodas [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]].

sentences: '''Metriskie priedēkļi''' vai [[SI pamatvienības|SI vienību]] priedēkļi ir vienības priedēkļi, kas tiek izmantoti, lai veidotu decimālos daudzkārtņus un decimāldaļas. Katram priedēklim ir savs unikālais simbols. Piemēram, priedēklis ''[[kilo]]-'' var tikt pievienots ''[[grams|gramam]]'', tādējādi norādot, ka grams tiek reizināts ar vienu tūkstoti, viens kilograms atbilst 1000 gramiem (1 kg = 1000 g). Savukārt priedēklis ''[[centi]]-'' var tikt pievienots ''[[metrs|metram]]'', lai norādītu, ka tas jādala ar vienu simtu, viens centimetrs atbilst vienai simtdaļai no metra (1 cm = 0,01 m).

sentences: '''Apātija''' ir sajūtu, [[Emocijas|emociju]], [[Intereses|interešu]] trūkums. Tas ir [[Psiholoģija|psiholoģisks]] stāvoklis, kas izpaužas kā vienaldzība vai emociju, piemēram, [[Nemiers|nemiera]], [[motivācija]]s vai aizraušanās, apspiešana. Apātijas gadījumā cilvēks savu stāvokli nejūt kā nepatīkamu, taču apātija var novest pie mazkustīguma un prieka un interešu pilnīga zuduma.

sentences: '''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

sentences:
Saraksts ar '''valsts aizsargājamiem kultūras pieminekļiem Rīgā''' ir sadalīts vairākās apakšlapās:
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Vecrīgā|Vecrīga]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Centra rajonā|Centra rajons]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Kurzemes rajonā|Kurzemes rajons]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Zemgales priekšpilsētā|Zemgales priekšpilsēta]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Ziemeļu rajonā|Ziemeļu rajons]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Vidzemes priekšpilsētā|Vidzemes priekšpilsēta]];
* [[Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Latgales priekšpilsētā|Latgales priekšpilsēta]].

sentences:
[[Kategorija:Latvijas tautas|Libieszi]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Somugri]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības]]
[[Kategorija:Eiropas tautas]]
{{catmore|Lībieši}}

sentences: '''Dārfūra''' ({{val-ar|دارفور}}; ''Dārfūr'' — ‘[[furi|furu]] zemes’) ir reģions [[Sudāna]]s rietumos. No 17. līdz 19. gadsimtam pastāvēja kā neatkarīgs [[Dārfūras sultanāts]], bet pēc tam bija daļa no [[Britu impērija]]s Āfrikas kolonijām. Dārfūra sastāv no trim federālajām zemēm: Rietumdārfūras, Dienviddārfūras un Ziemeļdārfūras. Šos reģionus kopš 2006. gada pārvalda Transnacionālā Dārfūras reģionāla pārvalde. Sudānas valdības uzsāktais karš pret etniskajām grupām, kas nepieder pie [[arābi]]em, ir novedis pie tā, ka Darfūrā kopš [[2003. gads|2003]]. gada valda humanitārā krīze.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aptieku kovbojs
| operators =
| attēls = Drugstore Cowboy.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mets Dilons]]
* [[Kellija Linča]]
* [[Džeimss Remars]]
* [[Džeimss Legross]]
* [[Hetere Greiema]]
* [[Viljams Barouzs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Drugstore Cowboy''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|6}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2286847489/weekend/|title=
Drugstore Cowboy |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aptieku kovbojs"''' ({{Val|en|Drugstore Cowboy}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Gass Van Sants]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Dilons]], [[Kellija Linča]], [[Džeimss Remars]], [[Džeimss Legross]], [[Hetere Greiema]] un [[Viljams Barouzs]]. Filma balstīta uz [[Džeimss Fougls|Džeimsa Fougla]] autobiogrāfisko romānu.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Pasuga''' ({{val|la|subspecies}}, vispārpieņemtā abreviatūra ''subsp.'' vai ''ssp.'') [[bioloģiskā sistemātika|bioloģiskajā sistemātikā]] ir vai nu par [[suga|sugu]] zemāks [[taksons|taksonomiskais rangs]], vai arī taksonomiskā grupa šādā rangā. Pasugas nevar tikt noteiktas izolēti: vai nu suga tiek noteikta bez pasugām, vai arī tai ir divas vai vairākas pasugas. Nekad pasuga nevar būt viena.

sentences: '''IBM AIX''' ('''Advanced Interactive eXecutive''') ir [[IBM]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] ar [[4.3BSD]] savietojamiem komandu un programmatūras saskarnes paplašinājumiem.

sentences: {{Citas nozīmes|ģermāņu apdzīvotu teritoriju|Ģermānija (nozīmju atdalīšana)|Ģermānija}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Kanādas parlaments''' ({{val|en|Parliament of Canada}}, {{val|fr|Parlement du Canada}}) ir [[Kanāda]]s likumdošanas iestāde, kuras sēdes notiek Parlamenta pakalnā [[Otava|Otavā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavību lielvalsts
| operators =
| attēls = Assassination Nation poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, trilleris
| režisors = [[Sems Levinsons]]
| producents =
| scenārijs = Sems Levinsons
| aktieri = * [[Odesa Janga]]
* [[Suki Voterhausa]]
* [[Hari Nefa]]
* [[Abra (dziedātāja)|Abra]]
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Kolmens Domingo]]
* [[Moda Apatova]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Bella Torna]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Assassination Nation''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Foxtail Entertainment''
* ''Phantom Four Films''
* ''Creative Wealth Media Finance''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Neon''
* ''Gozie AGBO''
* ''30West''
* ''Refinery29''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|9|21|ASV}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6205872/|title=
Assassination Nation (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|05}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavību lielvalsts"''' ({{Val|en|Assassination Nation}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska melnās komēdijas trillera filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ellecanada.com/culture/movies-and-tv/assassination-nation-will-make-you-rethink-your-relationship-with-the-internet|title=Assassination Nation Will Make You Rethink Your Relationship with the Internet|website=Elle Canada|access-date=2023-10-05|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comingsoon.net/movies/news/1025739-assassination-nations-suki-waterhouse-signs-on-for-misbehaviour|title=Assassination Nation's Suki Waterhouse Signs On For Misbehaviour|last=Hermanns|first=Grant|website=ComingSoon.net - Movie Trailers, TV & Streaming News, and More|access-date=2023-10-05|date=2019-01-08|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2020/04/29/woman-crush-wednesday-maude-apatow/|title=Woman Crush Wednesday: Maude Apatow is Taking Over 'Hollywood'|access-date=2023-10-05|date=2020-04-29|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2018/1/24/16921552/sundance-2018-assassination-nation-film-review-sam-levinson|title=Assassination Nation is a vicious, cathartic horror film about misogyny|last=Robertson|first=Adi|website=The Verge|access-date=2023-10-05|date=2018-01-24|language=en-US}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Sems Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Odesa Janga]], [[Suki Voterhausa]], [[Hari Nefa]], [[Abra (dziedātāja)|Abra]], [[Anika Noni Rouza]], [[Kolmens Domingo]], [[Moda Apatova]], [[Bills Skašgords]], [[Džoels Makheils]] un [[Bella Torna]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Coronaviridae
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = {{ubl|[[koronavīrusu apakšdzimta]] (''Orthocoronavirinae'')|[[letovīrusu apakšdzimta]] (''Letovirinae'')}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Dietrich Georg von Medem''
|              attēls =Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1721
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]<br />(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =
|               brāļi = [[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|               māsas =
|               bērni = Georgs Kārlis Dītrihs Medems (1752-1816)
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vānes pagasts
| karte             = Vānes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Vāne
| platība           = 166,4
| iedzīvotāji       = 955<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 955 / 166.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Wahnen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Ваненская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Telma
| operators =
| attēls = Thelma (2017 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Joahims Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = * Joahims Trīrs
* [[Eskils Fogts]]
| aktieri = * [[Eili Harboa]]
* [[Kaja Vilkinsa]]
* [[Henriks Rafaelsens]]
* [[Ellena Dorita Petersena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thelma''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2017|8|20}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{NOR}}
* {{SWE}}
* {{DEN}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Norvēģu valoda|norvēģu]]
| budžets = {{Eiro|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2960216581/|title=Thelma
 |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Telma"''' ({{Val|no|Thelma}}) ir 2017. gada [[Norvēģija]]s, [[Zviedrija]]s, [[Dānija]]s un [[Francija]]s kopražojuma trillera filma, kuras režisors ir [[Joahims Trīrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eili Harboa]], [[Kaja Vilkinsa]], [[Henriks Rafaelsens]] un [[Ellena Dorita Petersena]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diacetila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=990,4
|kušanas temperatūra=-2,4 °C
|viršanas temperatūra=88 °C
}}
'''Diacetils''' (2,3-butāndions, dimetilglioksāls, dimetildiketons, CH3COCOCH3) ir vienkāršākais α-di[[ketons]] jeb vicinālais diketons (tā molekulā abas [[karbonilgrupa]]s atrodas blakus). Diacetils ir zaļgandzeltens šķidrums. Dzeltena vai dzeltenzaļa krāsa ir visu α-diketonu īpašība (arī [[glioksāls]] satur divas blakus novietotas karbonilgrupas un ir krāsains savienojums). Šādas atomu grupas, kā α-diketona grupējums, sauc par [[hromofors|hromoforām]] grupām. Savienojumi, kur karbonilgrupas ir lielākā attālumā viena no otras (β- vai γ-diketoni) pārsvarā ir bezkrāsaini.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mandžūru kandidāts
| operators =
| attēls = The Manchurian Candidate poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Džonatans Demijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denzels Vašingtons]]
* [[Merila Strīpa]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Džons Voits]]
* [[Kimberlija Elisa]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Teds Levains]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Saimons Makbērnijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Manchurian Candidate''
| studija = ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|7|30}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|96,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3412100609/|title=The Manchurian Candidate |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mandžūru kandidāts"''' ({{Val|en|The Manchurian Candidate}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filma balstīta uz [[Ričards Kondons|Ričarda Kondona]] tāda paša nosaukuma 1959. gada romānu un ir otrā šī romāna adaptācija pēc [[Džons Frankenheimers|Džona Frankenheimera]] [[Mandžūru kandidāts (1962. gada filma)|1962. gada filmas]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Merila Strīpa]], [[Līvs Šreibers]], [[Džons Voits]], [[Kimberlijs Elisa]], [[Džefrijs Raits]], [[Teds Levains]], [[Bruno Gancs]] un [[Saimons Makbērnijs]].

sentences:
mazuļa atliekas ar plastikāta atkritumiem [[gremošanas sistēma|gremošanas sistēmā]] [[Midveja atols|Midvejā]]]]
'''Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/pasaule/cits/klusais-okeans-aizaug-ar-plastmasu-13946095|title=Klusais okeāns aizaug ar plastmasu|website=www.diena.lv|access-date=2020-02-09}}</ref> ({{val-en|Great Pacific Garbage Patch}}) ir antropogēnas izcelsmes [[atkritumi|atkritumu]] virpulis [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā starp 135°—155° rietumu garuma un 35°—42° ziemeļu platuma grādiem.

sentences: '''Dao'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|zh|道}}) ir senās Ķīnas viedā [[Laodzi]] sarakstīta manuskripta [[Daodedzin]] un uz tā pamata izveidojušos [[daoisms|daoisma]] pamatjēdziens. Tas ir [[metafizika|metafizisks]] koncepts, kas ir izplatīts arī [[konfūcisms|konfūcismā]], [[čaņbudisms|čaņbudismā]], [[dzenbudisms|dzenbudismā]], vairākās citās [[Austrumāzijas reliģijas|austrumāzijas reliģijās]] un [[ķīniešu filozofija|ķīniešu filozofijā]]. Lai arī vārda literārie tulkojumi ir dažādi (''ceļš'', ''virziens'', ''princips'', ''doktrīna''), tomēr vārds tiek lietots, lai apzīmētu abstraktu konceptu, kas nav tik viegli izsakāms vārdos, bet ko var raksturot kā Pirmatnējo Būtību, [[Visums|visuma]] un [[Dabiskā kārtība (filozofija)|dabiskās kārtības]] eksistenci.

sentences: '''24. janvāris''' ir gada 24. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 341 diena (342 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
[[Kategorija:Dominikāna]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Dominikana]]

sentences: {{Citas nozīmes|bezvadu informācijas parraides tehnoloģiju|radio (nozīmju atdalīšana)|radio}}

sentences: '''Saderināšanās gredzens''' ir [[gredzens]], kurš norāda, ka to nēsājošā persona ir [[saderināšanās|saderinājusies]], lai [[kāzas|precētos]]. Tas simbolizē nēsātāja gatavību doties [[laulība|laulībā]]. Tā ir zīme gan pašiem to nēsātājiem, gan apkārtējai sabiedrībai.<ref name="nozīme">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/|title=Saderināšanās gredzena nozīme|accessdate=2011-02-23|archive-date=2011-10-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20111022084903/http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Durvis aizveras
| attēls                   = Slidingdoors.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sliding Doors''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pīters Hovits]]
| producents               =
* [[Filipa Braitvaite]]
* [[Sidnijs Polaks]]
| scenārija autors         = Pīters Hovits
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Džons Hanna]]
* [[Džons Linčs]]
* [[Žanna Triplhorna]]
| mūzika                   = [[Deivids Hiršfelders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Intermedia]]''
* ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|4|24|ASV|1998|5|1|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998|title=Sliding Doors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2017|06|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170611163135/http://www.bbfc.co.uk/releases/sliding-doors-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=slidingdoors.htm|title=Sliding Doors (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Durvis aizveras"''' ({{val|en|Sliding Doors}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Hovits]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Džons Hanna]], [[Džons Linčs]] un [[Žanna Triplhorna]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|1998|4|24||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = <!-- Infokastes platums (default: 26em) -->
|        nosaukums = <!-- Nosaukums (default: lapas nosakums) -->
|           attēls = Sansevieria trifasciata flower.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Ziedoša svītrainā sansevjēra (''Sansevieria trifasciata'')
|          attēls2 =
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv = Augi
|         valsts_r =<!--Raksta nosaukums (ja nesakrīt ar vienu no iepriekšējiem 2 parametriem) -->
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Monocotyledon
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            kārta = Asparagales
|         kārta_lv = Sparģeļu rinda
|           dzimta = Asparagaceae
|        dzimta_lv = Sparģeļu dzimta
|         dzimta_r =
|      apakšdzimta = Nolinoideae
|   apakšdzimta_lv =
|    apakšdzimta_r =
|            ģints = Sansevieria, Dracaena
|         ģints_lv = Sansevjēras (agrāk), Dracēnas (pašlaik)
|         sinonīmi =
|        izplatība = <!-- Brīvs teksts -->
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = <!-- Sīkāko kategoriju uzskaitījums, brīvs Teksts. Te var pielietot veidni {{TaksoSaite}} -->
|      kategorijas = nē <!-- nepievienot kategoriju automātiski -->
}}
'''Sansevjēras''' (''Sansevieria'') ir agrāk atzīta bezstumbra mūžzaļo daudzgadīgo [[Lakstaugs|lakstaugu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kuras dzimtene ir [[Āfrika]], jo īpaši [[Madagaskara]], un [[Dienvidāzija]], bet tagad, pamatojoties uz molekulāri filoģenētiskiem pētījumiem, ir iekļauta ''Dracaena'' ģintī.<ref>[https://www.researchgate.net/publication/263338444_Phylogenetic_Relationships_among_Dracaenoid_Genera_Asparagaceae_Nolinoideae_Inferred_from_Chloroplast_DNA_Loci Lu, Pei-Luen; Morden, Clifford W. Phylogenetic Relationships among Dracaenoid Genera (Asparagaceae: Nolinoideae) Inferred from Chloroplast DNA Loci] // Systematic Botany : — American Society of Plant Taxonomists, 2014. — Март (т. 39, № 1). — С. 90—104. — doi:10.1600/036364414X678035.</ref> Daudzas ģints sugas ir populāras iekštelpu [[Puķkopība|puķkopībā]]. Parastie tautas nosaukumi aptuveni 70 sugām, kas agrāk tika iekļautas ģintī, dažādās valodās ir vīramātes/velna/džina/čūskas mēle, līdakaste, loka stiegru kaņepe un čūskāda.<ref>Ирина Берёзкина. Библия комнатных растений. — Эксмо, 2015. — С. 170—175. — ISBN 978-5-699-72500-7.</ref> Latvijā parasti no tiem lieto līdakastes nosaukumu tajā vispopulārākās sugas — [[Svītrainā sansevjēra|svītrainās sansevjēras]] apzīmēšanai,<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.santa.lv/raksts/majaundarzs/paaudzu-dargumi-puku-podos-37714/|title=Paaudžu dārgumi puķu podos|website=www.santa.lv|access-date=2022-11-09}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/a/51666435|title=Graciozās līdakastes: padomi audzēšanā, lai augs priecētu ar ziedēšanu|last=Dārzs|first=DELFI Tavs|website=delfi.lv|access-date=2022-11-09|date=2019-11-25|language=lv}}</ref> reizēm arī [[Cilindriskā sansevjēra|cilindriskajai sansevjērai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/majadarzs/telpaugi/graciozas-lidakastes-padomi-audzesana-lai-augs-priecetu-ar-ziedesanu.d?id=51666435&page=4|title=Dzeltenīgi un mīksti lapu gali līdakastei – kas kaiš augam|last=Dārzs|first=DELFI Tavs|website=delfi.lv|access-date=2022-11-09|date=2019-11-25|language=lv}}</ref> Latviski pastāv arī nosaukumi miesnieku puķe un zobenlapa.<ref name=":2">[https://jauns.lv/raksts/maja-un-darzs/239284-sis-pukes-vislabak-jutas-ja-tas-liek-miera-ka-pareizi-audzet-lidakasti Šīs puķes vislabāk jūtas, ja tās liek mierā. Kā pareizi audzēt līdakasti]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Šlosbergs
| Photo                = 16-07-06-Rathaus_Graz_Turmblick-RR2_0275.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.076111|latNS=N
| longd=15.437222|longEW=E
| Augstums         = 474
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Sr
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-35
|ķīm_formula=(Sr,Ca,K2,Na2)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, iedzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Agregāti
|skaldnība=Labi izteikta pa vienu plakni
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.503 nε = 1.507
|pleohroisms=
|blīvums=2,16
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viņa meitene Piektdiene
| operators =
| attēls = His Girl Friday (1940 poster) crop.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hokss
| scenārijs = * [[Čārlzs Lederers]]
* [[Bens Hekts]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Rozalinda Rasela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''His Girl Friday''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|18}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viņa meitene Piektdiene"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/89677|title=Kerijs Grānts|publisher=[[Nacionālā enciklopēdija]]|website=|access-date=17.07.2023|date=10.10.2022|language=}}</ref> ({{Val|en|His Girl Friday}}), arī '''"Viņa meitenes piektdiena"''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://filmas.oho.lv/Vina-meitenes-piektdiena/4582|title=Viņa meitenes piektdiena|website=filmas.oho.lv|access-date=17.07.2023}}</ref> ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]] un [[Rozalinda Rasela]]. Filmu izplatīja ''[[Columbia Pictures]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = Ričards Bakminsters Fulers
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Richard Buckminster Fuller''
|         attēls = BuckminsterFuller cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ričards Bakminsters Fulers 1917. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = Miltona, ASV
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Losandželosa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Karintija]]
[[Kategorija:Austrijā dzimušie]]
{{catmore|Karintija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidrazīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem
un saišu leņķiem

Hidrazīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 302-01-2
|      ķīmiskā formula = N2H4
|              molmasa = 32,05
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 113,5 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Hidrazīns''' ([[slāpeklis|N]]2[[ūdeņradis|H]]4) ir bezkrāsains, higroskopisks šķidrums ar asu smaku, šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[spirti|spirtos]], tvaiki ar gaisu veido eksplozīvu maisījumu; toksisks. Hidrazīns ar ūdeni veido [[hidrāts|hidrātu]] (stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]]), ar [[skābe|skābēm]] veido hidrazīnija [[sāļi|sāļus]] (tāpat kā amonjaks veido [[amonija sāļi|amonija sāļus]]). Hidrazīns ir vāja bāze, 15 reizes vājāka par amonjaku.

sentences:
[[Kategorija:Parki]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Īrijā]]

sentences:
[[File:Cow udders02.jpg|thumb|right|250px|Govs tesmenis]]
'''Tesmenis''' ir [[orgāns]], kas piemīt [[atgremotāji|atgremotāju]], piemēram, [[govs|govju]], [[kaza|kazu]], [[aita|aitu]], [[mātīte|mātītēm]]. Tas izpaužas kā vienota masa, kas karājas zem dzīvnieka un to veido [[Piena dziedzeris|piena dziedzeru]] pāri. Tas ir ekvivalents [[primāti|primātu]] [[krūts|krūtīm]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mūsu stulbais brālis
| attēls                   = Our Idiot Brother Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Our Idiot Brother''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džese Peretzs]]
| producents               =
* [[Entonijs Bregmans]]
* [[Pīters Sarafs]]
* [[Marks Turtltaubs]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Šisgals]]
* [[Evgēnija Peretza]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[T. Dž. Millers]]
* [[Ādams Skots]]
| mūzika                   =
* [[Ēriks D. Džonsons]]
* [[Neitans Larsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Big Beach Films]]''
* ''[[Likely Story]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Walkmark Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|8|26|ASV|}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/our-idiot-brother-2011 |title=Our Idiot Brother |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=November 4, 2018 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ouridiotbrother.htm|title=Our Idiot Brother (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mūsu stulbais brālis"''' ({{val|en|Our Idiot Brother}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džese Peretzs]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Zoja Dešanela]], [[Elizabete Benksa]], [[Emīlija Mortimera]], [[T. Dž. Millers]] un [[Ādams Skots]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Cousinia armena kz02.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Cousinia armena''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Cousinia
| ģints_lv = Kuzīnijas
| binomial = Cousinia
| sinonīmi =
}}'''Kuzīnijas''' ({{val|la|Cousinia}}) ir viena no lielākajām [[kurvjziežu dzimta]]s ģintīm, kurā ir klasificētas aptuveni 650—700 sugas. Lielākā daļa sugu ir sastopamas [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], taču dažas ir introducētas [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:8416-1|title=Cousinia Cass. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-26|language=en}}</ref> Latvijā ir konstatēta [[liegā kuzīnija]] (''Cousinia tenella'', sinonīms ''Arctium tenellum'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/arctium-nemorosum-lej/#cousinia-tenella-fisch-et-camey|title=birztalas diždadzis - Arctium nemorosum Lej. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-26}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zviedrijas cilvēki pēc nodarbošanās|Polārpētnieki]]
[[Kategorija:Polārpētnieki]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Prāta trauslā robeža
| attēls                   =  The Professor and the Madman (film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Professor and The Madman''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[P. B. Šemrans]]
| producents               =
* [[Nikolass Čartjērs]]
* [[Gastons Pavlovičs]]
| scenārija autors         =
* [[Tods Komarnickis]]
* P. B. Šemrans
| galvenajās lomās         =
* [[Mels Gibsons]]
* [[Šons Penns]]
* [[Natālija Dormere]]
* [[Edijs Marsans]]
* [[Dženifere Ēle]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Deivids O'Hāra]]
| mūzika                   = [[Bērs Makkrīrijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fastnet Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
* ''[[Voltage Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Vertical Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|5|10|ASV|}}
| ilgums                   =
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{IRL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Prāta trauslā robeža"''' ({{val|en|The Professor and The Madman}}) ir 2019. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Saimona Vinčestera grāmatu ''The Surgeon of Crowthorne''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[P. B. Šemrans]]. Galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Šons Penns]], [[Natālija Dormere]], [[Edijs Marsans]], [[Dženifere Ēle]], [[Džeremijs Ērvins]] un [[Deivids O'Hāra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|11||bez}} ASV.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Janīna Kursīte-Pakule
| vārds_orģ           =
| attēls              = 13.Saeimas deputātu svinīgais solījums (45731335382).jpg
| att_izm = 275px
| mazs_att            =
| apraksts            = Janīna Kursīte-Pakule 2018. gadā
| amats = [[13. Saeima]]s deputāte
| term_sākums = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2022|11|1|N|bez}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| prezidents =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Egils Levits]]
| premjers = [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāte
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāte
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[10. Saeima]]s deputāte
| term_sākums4 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas4 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| prezidents4 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers4 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 = [[9. Saeima]]s deputāte
| term_sākums5 = {{dat|2006|11|7|N}}
| term_beigas5 = {{dat|2010|11|2|N}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers5 =
* [[Aigars Kalvītis]]
* [[Ivars Godmanis]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis5 =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1952|3|2}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Preiļu rajons|Arendole|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[latviete]]
| partija             =
* [[TB/LNNK]] ({{nz}}—2008)
* [[Pilsoniskā savienība]] (2008—2011)
* [[Vienotība]] (2011—2014)
* [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālā apvienība]] (kopš 2014)
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Andrejs Mičerevskis
| bērni               = [[Māris Mičerevskis]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Māris Mičerevskis|url=http://garamantas.lv/lv/person/38987|website=garamantas.lv|publisher=LU LFMI Latviešu folkloras krātuve|accessdate={{dat|2018|2|26||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| profesija           = [[literatūrzinātne|literatūrzinātniece]], [[Valodniecība|valodniece]]
| alma_mater          =
* [[Tartu universitāte]]
* [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            = [[File:LTU Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas - Knight's Cross BAR.png|70px]] [[Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis]]
}}
'''Janīna Kursīte-Pakule''' (dzimusi {{dat|1952|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://garamantas.lv/lv/person/871851/Janina-Kursite|title=Janīna Kursīte|website=garamantas.lv|access-date=2024-03-02|language=lv}}</ref> [[Arendole|Arendolē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[literatūrzinātne|literatūrzinātniece]], [[Valodniecība|valodniece]], publiciste, rakstniece, politiķe. [[Latvijas Universitāte]]s [[LU Humanitāro zinātņu fakultāte|Humanitāro zinātņu fakultāte]]s profesore, [[Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle]]. Bijusi piecu [[Saeima]]s sasaukumu deputāte, ir [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālās apvienības]] biedre.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences: '''Fācija''' [[Ģeoloģija|ģeoloģijā]] ir [[nogulumi|nogulumu]] uzkrāšanās vide, kuras [[Klimats|klimatisko]], [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģisko]], [[Hidrodinamika|hidrodinamisko]], [[Ģeoķīmija|ģeoķīmisko]] un citu apstākļu, kā arī [[fauna]]s un [[flora]]s sastāva specifika atspoguļojas attiecīgo nogulumu īpatnībās. Par fāciju sauc arī konkrētu [[Ieži|iežu]] [[Slānis (ģeoloģija)|slāni]] vai [[svīta (ģeoloģija)|svītu]] (slāņu kopumu), kuru raksturo līdzīgas [[Litoloģija|litoloģiskās]] īpatnības un kas iekļauj sevī vienotu [[Fosilijas|fosilo]] organisko atlieku sastāvu. [[Metamorfo iežu fācija]]s raksturo dažāda sastāva [[Metamorfiskie ieži|metamorfo iežu]] kopums ar vienādiem rašanās apstākļiem. [[Termins|Terminu]] "fācija" ieviesa šveiciešu [[ģeologs]] [[A. Greslijs]] (angl. Amanz Gressly) [[1838. gads|1838. gadā]]. Viņš rakstīja, ka fācija ir slānis vai slāņu grupa, kas atspoguļo [[Sedimentācija|sedimentācijas]] (slāņu veidošanās) vidi. Fāciju izpēte ļauj iezīmēt [[denudācija]]s un sedimentācijas apgabalus, [[Klimats|klimatu]], [[gultne]]s reljefu un [[Jūra|jūras baseina]] dziļumu, [[Sāļi|sāļu]] un [[Gāze|gāzu]] sastāvu, [[ūdens]] [[Temperatūra|temperatūru]], vecumu u.c.

sentences:
[[File:Digi-keukenweegschaal1284.JPG|thumb|Digitālie virtuves svari]]
{{citas nozīmes|mērinstrumentu|Svari (nozīmju atdalīšana)|svari}}
'''Svari''' ir mērinstruments kāda objekta [[svars|svara]] vai [[masa]]s noteikšanai. Svari var būt dažādu veidu (sviras, atsperes, elektroniskie), tāpat svariem ir dažāda precizitāte, kas atkarīga no svaru veida, un mērīšanas apjoms. Mūsdienās visizplatītākie ir elektroniskie svari. Elektroniskie svari sastāv no svaru devēja un svaru [[Vadības bloks|vadības bloka]].

sentences: '''Pacients''' ir [[persona]], kas tiek ārstēta vai kura ir reģistrēta pie kādas no [[ārstniecības persona|ārstniecības personām]] un, ja nepieciešams, tiek ārstēta.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(III) hlorīda kristālrežģis
__ Fe3+     __ Cl−

Dzelzs trihlorīda paraugs, nedaudz uzsūcis ūdeni
|       citi nosaukumi = dzelzs trihlorīds, hlordzelzs,
ferrihlorīds
|           CAS numurs = 7705-08-0
|      ķīmiskā formula = FeCl3
|              molmasa = 162,2
|              blīvums = 2898
|  kušanas temperatūra = 306 °C
| viršanas temperatūra = 315 °C, sadalās
| šķīdība ūdenī        = 74,4 g/100 mL (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(III) hlorīds''' jeb '''dzelzs trihlorīds''' (FeCl3) ir trīsvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un veido vispirms [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (''Oleum martis'').<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, lpp. 303. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eds Pārsonss
|     vārds_orig = ''Ed Parsons''
|         attēls = Ed_Parsons.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Eds Pārsonss
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1965
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Lielbritānija|Londona}}
|      pilsonība = [[Lielbritānija]]
|        tautība = [[anglis]]
|   nodarbošanās = [[ĢIS]] speciālists, [[tehnoloģiju evaņģēlists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 1989 - pašlaik
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = <nowiki></nowiki>
* [[Kingstonas Universitāte]]
* [[Krenfīldas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
| website        = {{URL|http://www.edparsons.com/}}
}}
'''Eds Pārsonss''' ({{val|en|Ed Parsons}}; dzimis {{dat|1965|9|26}}) ir [[briti|britu]] [[ĢIS|ģeogrāfisko informācijas sistēmu]] (ĢIS) speciālists un [[tehnoloģiju evaņģēlists]], kas plašāk pazīstams ar savu darbu [[Google]] kā šī uzņēmuma ģeotelpiskās jomas pārraudzītājs. Viņš strādā pie ģeotelpisko datu izmantošanas popularizēšanas komercsektorā un pie uz atrašanās vietu balstītu rīku uzlabošanas. E. Pārsonsu uzskata par vienu no galvenajiem [[Google Maps]] ielas skata (''Street View'') idejas autoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.independent.co.uk/life-style/gadgets-and-tech/features/the-man-whos-making-google-maps-smarter-9544478.html |title= The Man who is making Google Maps Smarter |access-date= {{dat|2018|10|12||bez}} |archive-date= {{dat|2019|08|16||bez}} |archive-url= https://web.archive.org/web/20190816034451/https://www.independent.co.uk/life-style/gadgets-and-tech/features/the-man-whos-making-google-maps-smarter-9544478.html }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fastcompany.com/3060811/most-creative-people/google-map-quest|title=A Selfie for the Planet}}</ref>

sentences:
{{Valodas infokaste
 |       name = Komi valoda
 | nativename = ''коми кыв''
 |familycolor = Urāliešu
 |     states = {{RUS}}
 |     region = [[Komi]], [[Permas novads]], [[Kirovas apgabals]]
 |   speakers = 108 958 (2020)
 |       fam1 = [[urāliešu valodas|urāliešu]]
 |       fam2 = [[somugru valodas|somugru]]
 |       fam3 = [[permiešu valodas|permiešu]]
 |     nation = [[Komi]] ([[Krievija]])
 |       iso1 = kv
 |       iso2 = kom
 |lc1=kom|ll1=Komi valoda|ld1= Komi valoda (vispārīgi)
 |lc2=koi|ll2=Komi-permiešu valoda|ld2=Komi-permiešu
 |lc3=kpv|ll3=Komi-zirjāņu valoda|ld3=Komi-zirjāņu
 |        map =
|image=}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Meldrumskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = 2,2-dimetil-1,3-dioksān-4,6-dions,
izopropilidēnmalonāts
|           CAS numurs = 2033-24-1
|      ķīmiskā formula = C6H8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 94—95 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Meldrumskābe''' (С6Н8O4) ir cikliskais divkāršais [[esteri]]s, kas ir [[laktīds|laktīda]] struktūrizomērs. Atšķirībā no laktīda, meldrumskābe ir [[1,3-dioksāns|1,3-dioksāna]], nevis [[1,4-dioksāns|1,4-dioksāna]] atvasinājums. Meldrumskābe ir balta, kristāliska (adatveida kristāli) viela bez smaržas, ūdenī šķīst slikti.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Nigeria|Nigērija}}

sentences:
''Pringles'' hiperboliskā paraboloīda formā]]
'''Paraboloīds''' ir ar [[parabola|parabolu]] saistīts [[otrās kārtas virsma]]s veids. Paraboloīds ir neierobežota necentrāla virsma (tai nav [[simetrijas centrs|simetrijas centra]]).

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}

sentences: '''Maskavas procesi''' ir kopīgs nosaukums trim [[Paraugprāva|paraugprāvām]], kuras norisinājās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]], [[Maskava|Maskavā]], no 1936. līdz 1938. gadam un kurās tiesāti augstākie vadošie [[PSKP|Vissavienības Komunististiskās (boļševiku) partijas]] darbinieki, kas 20. gados atradās [[KK(b)P un VK(b)P kreisā opozīcija|kreisajā]] vai [[VK(b)P labējā opozīcija|labējā]] opozīcijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Verdonks''' var būt:
* [[Kristians Verdonks]] (''Christian Verdonck''; 1947) — diplomāts, bijušais Beļģijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Latvijā;
* [[Moriss Verdonks]] (''Maurice Verdonck''; 1879—1968), beļģu airētājs.

sentences:
{{Elektrodinamika}}
{{cita nozīme|strāvas nepārtrauktību|pilnās strāvas nepārtrauktību|Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums}}
'''Strāvas nepārtrauktības vienādojums''' ir

sentences:
{{Elementa infokaste
|tips=sārmu metāls
|kārtas skaitlis=3
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=
|2. čaula=1
|1. čaula=2
|simbols=Li
|atommasa=6,941
|valences elektroni=[He]2s1
|tabulas attēls=
|attēls=
Parafīna eļļā uzglabāti litija gabaliņi
|oksidēšanas pakāpes=+1
|elektronegativitāte=0,98
|blīvums=535
|kušanas temperatūra=453,69 K (180,54 °C)
|viršanas temperatūra=1615 K (1342 °C)
}}
'''Litijs''' ir vieglākais no [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], kas brīvā veidā [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] nav [[gāze]]. Tā simbols ir '''Li''' un kārtas numurs [[Elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir 3 un tas ir vieglākais pazīstamais [[metāls]]. Tas ir [[sārmu metāls]], jo ir ķīmiski ļoti aktīvs (reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdens|ūdeni]]), tāpēc brīvā veidā dabā nav sastopams. Litijs ir ķīmiski vismazāk aktīvais sārmu metāls. Dabā, savienojumu veidā litijs ir sastopams vairākos minerālos. Tāpat kā visi sārmu metāli, litijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs.

sentences: '''Siliņupes apmetne''' ir viena no vidējā [[neolīts|neolīta]] perioda (3.—2. gadu tūkstotis p.m.ē.) [[ķemmes-bedrīšu keramikas kultūra]]s apmetnēm. Apmetnes vietā atkārtoti veikti arheoloģiskie izrakumi, pēdējie [[Ilga Zagorska|Ilgas Zagorskas]] vadībā (1988—1989).

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ķeguma HES
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = KHES-1small.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             = Ķeguma HES —1 (VES) ēka (skats no Daugavas kreisā krasta)
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Ķegums]], [[Ogres novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.7399 | latNS  = N
| longd = 24.7064 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1939. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Ķeguma HES''' (sākotnēji '''Ķeguma Valsts elektrostacija''', saīsinājumā '''VES''') ir 1939. gadā uzbūvēta [[Daugavas hidroelektrostacija]], trešā lielākā [[hidroelektrostacija]] [[Latvija|Latvijā]] un Baltijas valstīs. [[Ķegums|Ķeguma]] HES faktiski ir hidroelektrostaciju komplekss, kas sastāv no divām dažādos laika posmos būvētām hidroelektrostacijām Daugavas labajā un kreisajā krastā. Elektrostacija atrodas 70 kilometrus no Daugavas grīvas un attiecīgi veido Daugavas HES kaskādes 2. pakāpi.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Budas pils
 |      native_name = ''Budavári Palota''
 |       other_name =
 |            image = River Beatrice (ship, 2007) 005.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption =
 |      pushpin_map = Budapešta
 |      map_caption =
 | latd  = 47 | latm  = 29 | lats  = 46 | latNS  = N
 | longd = 19 | longm =  2 | longs = 23 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     nearest_city =
 |             area = 4,73 km{{sup|2}}
 |            built = 14.—20. gadsimts
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
}}
<mapframe text="Budas pils" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q46313"
}
</mapframe>
'''Budas pils''' ir vēsturiska pils [[Budapešta|Budapeštā]], [[Ungārija|Ungārijā]]. Mūsdienās te atrodas vairākas kultūras institūcijas, tai skaitā Nacionālā galerija un Budapeštas vēstures muzejs. Pili ar [[Ādama Klārka laukums|Ādama Klārka laukumu]] un [[Sēčeņi ķēžu tilts|Sēčeņi ķēžu tiltu]] savieno [[Budas pils funikulers]].

sentences:
{{Citas nozīmes|aktieri|Valters (uzvārds)|Valters}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Ēvalds Valters
 | attēls                  = 19940402 15sant Latvia Postage Stamp.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1894|04|02}}
 | dz. vieta               = "Egleniekos", [[Planicas pagasts]], [[Kuldīgas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1994|9|26|1894|4|2}}
 | miršanas vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1923—1990
 | dzīvesbiedrs            = Mirdza Kaupiņa
Alīda Ieva Grīna
[[Vera Gribača-Valtere]]
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Ēvalds Valters''' (dzimis {{dat|1894|04|02}} [[Alejas (Kurmāles pagasts)|Planīcas]] "Egleniekos" (tagad [[Kurmāles pagasts]]), miris {{dat|1994|09|26}} [[Rīga|Rīgā]]) bija latviešu [[Latviešu strēlnieki|strēlnieks]], [[aktieris]] un literāts, [[Latviešu strēlnieku apvienība]]s goda priekšsēdētājs, [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda loceklis.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Sepiida
|        autors = [[Francis Arthur Bather|Bather]], 1888
|        attēls = Cuttlefish komodo large.jpg
| att_nosaukums = ''[[Sepia apama]]'' — lielākā no visām sēpijām
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      virstips = Lophotrochozoa
|   virstips_lv = Spirālveidīgie
|          tips = Mollusca
|       tips_lv = Gliemji
|         klase = Cephalopoda
|      klase_lv = Galvkāji
|    apakšklase = Coleoidea
| apakšklase_lv = Divžauņi
|     virskārta = Decapodiformes
|  virskārta_lv = Desmitkājveidīgie
|         kārta = Sepiida
|      kārta_lv = Sēpijas
|    iedalījums = {{ubl|†''[[Vasseuriina]]''|sēpiju apakškārta (''Sepiina'')}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Merlin prey fencepost Cochrane cropped.jpg
| att_nosaukums = Tēviņš
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Falconiformes
|      kārta_lv = Piekūnveidīgie
|        dzimta = Falconidae
|     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
|         ģints = Falco
|      ģints_lv = Piekūni
|          suga = Falco columbarius
|       suga_lv = Purva piekūns
|     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#007FFF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
|      binomial = Falco columbarius ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|      sinonīmi =
* ''Aesalon columbarius''
* ''Falco aesalon''
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Perlamutrs''' ir [[Kompozītmateriāli|kompozītmateriāls]], kas dažiem [[Gliemji|gliemjiem]] veido vāku iekšējo slāni un no kā ir veidotas [[Pērle|pērles]]. Perlamutrs sastāv no ogļskābā [[Kalcijs|kalcija]] plāksnēm un tas zaigo dažādās krāsās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/perlamutrs:1|title=perlamutrs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-04}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nāve un meitene
| operators =
| attēls = Death and the Maiden (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Stjuarts Vilsons]]
| mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
| oriģinālnos = ''Death and the Maiden''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1994|12|23}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nāve un meitene"''' ({{Val|en|Death and the Maiden}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Francija|Francijas]] kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Bens Kingslijs]] un [[Stjuarts Vilsons]]. Filma ir balstīta uz Ariela Dorfmana 1990. gada lugu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Friedrich Carl von Savigny''
| attēls =Savigny02.jpg
| att_izmērs =250px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1779
| dz_mēnesis =02
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(mūsdienās {{GER}})
| m_gads =1861
| m_mēnesis=10
| m_diena=25
| m_vieta =[[Berlīne]], [[Prūsija]]
(mūsdienās {{GER}})
| pilsonība =
| tautība =[[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Marburgas universitāte]], [[Berlīnes universitāte]]
| alma_mater =[[Marburgas universitāte]]
| zinātne =[[jurisprudence]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Vēsturiskā tiesību skola|vēsturiskās tiesību skolas]] pamatlicējs.
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Aragacs
| Photo                = Aragats.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Armēnija
| alt_karte = Relief Map of Armenia.png
| paraksta_izvietojums = right
| latd=40|latm=31|lats=23|latNS=N
| longd=44|longm=11|longs=43|longEW=E
| Augstums         = 4090
| Atrašanās vieta  = {{ARM}}
| Kāpums           =
| Relatīvais_augstums = 2143
| Topographic map  =
| Type             = stratovulkāns
| Kalnu grēda      = [[Armēnijas kalniene]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Aragacs''' ({{val|hy|Արագած}}) ir aprimis [[stratovulkāns]] [[Armēnijas kalniene|Armēnijas kalnienē]], [[Armēnija]]s  augstākā virsotne. Izvietojies Armēnijas ziemeļaustrumos kā 40 km garš un 35 km plats izolēts masīvs, Armēnijas kalnienes ceturtā augstākā virsotne.<ref>{{PZT|52}}</ref> Kalnam četras virsotnes (4090 m, 4007 m, 3916 m un 3879 m vjl), starp kurām [[šļūdonis|šļūdoņa]] pildīts [[cirks (ģeomorfoloģija)|cirks]]. Pēdējās vulkāniskās aktivitātes tiek saistītas ar vēlīno [[pleistocēns|pleistocēnu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=214060 |title=Global Volcanism Program. Aragats |access-date={{dat|2014|04|07||bez}} |archive-date={{dat|2013|12|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131225061003/http://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=214060 }}</ref> Nogāzēs stepes, dienvidaustrumos — [[ozols|ozolu]] skrajmeži, augstāk — augstkalnu pļavas un akmeņu kliedņi.

sentences: '''Radīšanas grāmata''', arī '''1. Mozus grāmata''' ({{val|he|בְּרֵאשִׁית}}, ''Berešīt'', {{val|la|Genesis}}, {{val|el|Γένεσις}}), ir pirmā no piecām [[Mozus]] grāmatām, kā arī kristiešu [[Bībele]]s [[Vecā Derība|Vecās Derības]] un ebreju [[Tora]]s pirmā grāmata. Grāmata stāsta par pasaules radīšanu. Tajā ir patriarhu ([[Ābrams]], [[Īzaks]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabs]]) un [[Jāzeps (Radīšanas grāmata)|Jāzepa]] dzīves stāsti.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Rongelapa''' ({{val|mh|Ron̄ļap}}) ir [[koraļļu atols]] no 61 [[sala]]s Klusajā okeānā, [[Māršala salas|Māršala salās]] Ralika arhipelāgā. Tā [[sauszeme]]s teritorija ir 8 kvadrātjūdzes (21 kvadrātkilometrs), bet tajā ir [[lagūna]] ar aptuveni 1000 kvadrātjūdžu teritoriju.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]
[[Kategorija:Eiropas Padome]]
[[Kategorija:Tiesas]]

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Silurus glanis 02.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Siluriformes
|       kārta_lv = Samveidīgās
|         dzimta = Siluridae
|      dzimta_lv = Samu dzimta
|          ģints = Silurus
|       ģints_lv = Sami
|           suga = Silurus glanis
|        suga_lv = Sams
|       binomial = Silurus glanis ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|      izplatība =
Sarkanā krāsā apzīmēta '''sama''' apdzīvotā pamatteritorija
Zilā krāsā apzīmētas '''sama''' apdzīvotās teritorijas jūras ūdeņos
Oranžā krāsā apzīmētas '''sama''' apdzīvotās teritorijas, kurās samu introducējuši cilvēki
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Edins Džeko
| image =
| caption = Džeko 2015. gadā
| fullname =
| birth_date = {{birth date and age|1986|3|17}}
| birth_place = {{vieta|Dienvidslāvija|Sarajeva}}
| height = 191<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://soccernet.espn.go.com/player/_/id/102337/edin-dzeko?cc=5739# | title = Edin Dzeko | publisher = ESPN FC | accessdate = 30 August 2012 | archive-date = {{dat|2013|01|06||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20130106220742/http://soccernet.espn.go.com/player/_/id/102337/edin-dzeko?cc=5739 }}</ref>
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| currentclub = {{flaga|Turcija}} [[Fenerbahçe S.K.|Fenerbahçe]]
| clubnumber = 9
| youthyears1 = 1996–2003
| youthclubs1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} [[FK Željezničar Sarajevo|Željezničar]]
| years1 = 2003–2005
| years2 = 2005–2007
| years3 = 2005
| years4 = 2007–2011
| years5 = 2011–2016
| years6 = 2015–2016
| clubs1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} [[FK Željezničar Sarajevo|Željezničar]]
| clubs2 = {{flaga|Čehija}} [[FK Teplice|Teplice]]
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Čehija}} [[FK Ústí nad Labem|Ústí nad Labem]]
| clubs4 = {{flaga|Vācija}} [[VfL Wolfsburg]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} [[Manchester City F.C.|Manchester City]]
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Itālija}} [[AS Roma|Roma]]
| caps1 = 38
| goals1 = 3
| caps2 = 43
| goals2 = 16
| caps3 = 15
| goals3 = 6
| caps4 = 111
| goals4 = 66
| caps5 = 130
| goals5 = 50
| caps6 = 31
| goals6 = 8
| nationalyears1 = 2003–2004
| nationalyears2 = 2006–2007
| nationalyears3 = 2007–
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U19
| nationalteam2 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| nationalteam3 = {{fb|Bosnia and Herzegovina}}
| nationalcaps1 = 5
| nationalgoals1 = 0
| nationalcaps2 = 5
| nationalgoals2 = 1
| nationalcaps3 = 133
| nationalgoals3 = 65
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| clubs7 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma|Roma]]
| years7 = 2016–2021
| caps7 = 168
| goals7 = 77
| clubs8 = {{flaga|Itālija}} [[Milānas "Internazionale"|Inter Milan]]
| years8 = 2021–2023
| caps8 = 69
| goals8 = 22
| clubs9 = {{flaga|Turcija}} [[Fenerbahçe S.K.|Fenerbahçe]]
| years9 = 2023–
| caps9 = 19
| goals9 = 16
}}
'''Edins Džeko''' ({{val|bs|Edin Džeko}}; dzimis {{dat|1986|3|17}}) ir bosniešu [[futbolists]], spēlē [[uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas izlases]] dalībnieks. Kopš 2023. gada Džeko pārstāv [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgas]] komandu [[Fenerbahçe S.K.|''Fenerbahçe'']].

sentences:
{{Futbola kluba infokaste|
nos=Palmeiras|
logo=|
pilns=''Sociedade Esportiva Palmeiras''|
dib=1914|
stad=''Palestra Italia (Parque Antártica)''<br />[[Sanpaulu]], [[Brazīlija]]|
ietilp=35 000|
prez={{flaga|Brazīlija}} Maurisio Galiotte|
tren={{flaga|Brazīlija}} [[Luiss Felipe Skolari]]|
līga=[[Brazīlijas Série A]]|
sez=2009|
poz=5.|
pattern_la1=_palmeiras1011h|
pattern_b1=_palmeiras1011h|
pattern_ra1=_palmeiras1011h|
pattern_sh1=_adidasonwhite|
pattern_so1=_palmeiras1011h|
leftarm1=FFFFFF|
body1=FFFFFF|
rightarm1=FFFFFF|
shorts1=004000|
socks1=004000|
pattern_la2=_palmeiras1011a|
pattern_b2=_palmeiras1011a|
pattern_ra2=_palmeiras1011a|
pattern_sh2=_palmeiras1011a|
pattern_so2=_palmeiras1011a|
leftarm2=FFFFFF|
body2=FFFFFF|
rightarm2=FFFFFF|
shorts2=004000|
socks2=DFFF00|
}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc valsts]].''

sentences:
{{vikisaites+}}
'''InnoDB''' ir viena no MySQL datu bāzu izvēles zema līmeņa apakšsistēmām. Tā ir iekļauta visās standarta versijās, kuras paredzētas dažādām operētājsistēmām. Galvenā atšķirība no citām zema līmeņa apakšsistēmām, InnoDB ir transakciju un iekšējo atslēgu mehānisms.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Trollus europaeus.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trollius europaeus|Eiropas saulpurene}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Trollius
|         ģints_lv =Saulpurenes
|             suga =T. europaeus
|          suga_lv =Eiropas saulpurene
|         binomial =Trollius europaeus L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences: '''Tunguskas fenomens''' jeb '''Tunguskas meteorīts''' bija milzīga eksplozija, kas notika {{dat VS|{{dat|1908|6|30}}|{{dat||6|17}}}} 07:14 pēc vietējā laika (00:14 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]) neapdzīvotā [[taiga|taigā]] [[Podkamennaja Tunguska]]s upes tuvumā [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]], [[Krievija|Krievijā]]. Vairāk nekā 2000 km² platībā tika izgāzti koki, ko visticamāk radīja [[meteorīts|meteorīta]] sprādziens 5–10 kilometru augstumā virs zemes.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Vanguard
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| GRAU indekss =
| attēls = Vanguard_rocket_on_launch_pad.jpg
| attēla izmērs = 250
| attēla paraksts = Vanguard starta laukumā
| pielietojums = [[nesējraķete]]
| raķešu saime = Viking
| raķešu grupa = Vanguard
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = [[Glenn L. Martin Company|Martin]]
| augstums = 22 m
| diametrs = 1,14 m
| masa = 10 050 kg
| pakāpes = 3
| derīgā krava = 10,4 kg 500x3500 km orbītā
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaveralas]]
| startu skaits = 12
| veiksmīgie = 3
| avārijas = 8
| daļēji = 1
| pirmais = {{dat|1957|10|23|sk}}
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1958|3|17|sk}}
| pedējais = {{dat|1959|9|18|sk}}
}}
'''Vanguard''' ({{val|en| }} "[[avangards]]") bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nesējraķete]], kas bija īpaši būvēta [[Vanguard projekts|Vanguard projektam]], lai palaistu pirmo [[Zemes mākslīgais pavadonis|Zemes mākslīgo pavadoni]] (ZMP). Tā kā [[Padomju Savienība|PSRS]] pasteidzās ar [[Sputņik-1|Sputņik]] palaišanu un arī ASV pirmo pavadoni ievadīja orbītā ar [[Juno I]] raķeti, tad ''Vanguard'' izdevās palaist tikai otro ASV ZMP. No 12 startiem tikai trijos bija veiksmīga pavadoņa palaišana. Raķetes izgatavoja aviobūves uzņēmums [[Glenn L. Martin Company]] (tagad [[Lockheed Martin]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Enija
| attēls                   = Annie2014Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Annie''
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Vills Glaks]]
| producents               =
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Vills Smits]]
* [[Kalībs Pinkets]]
* ''[[Jay-Z]]''
* [[Lorenss Brauns]]
* [[Tairens Smits]]
* Vills Glaks
| scenārija autors         =
* [[Elīna Broša Makkena]]
* Vills Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Kvevenžane Volisa]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Bobijs Keneveils]]
* [[Kemerone Diasa]]
| mūzika                   =
* [[Gregs Kērstins]]
* [[Sīa Ferlere]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|12|7|Ņujorka|2017|12|19|ASV|2015|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014|title=Annie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325190555/http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=annie2014.htm|title=Annie (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|133,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Enija"''' ({{val|en|Annie}}) ir 2014. gada muzikāla komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vills Glaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Kvevenžane Volisa]], [[Rouza Bairna]], [[Bobijs Keneveils]] un [[Kemerone Diasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|7||bez}} Ņujorkā.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas grafiķi]].''

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Vensēnas velodroms
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Btv1b8433332t-p014 (cropped)1A Square.jpg
| caption             = Skats uz velodromu 1900. gadā
| fullname            = Žaka Anketila pilsētas velodroms
| former names        =
| location            = {{vieta|Francija|Parīze|Parīzes 12. rajons|Vensēnas mežs}}
| map                 = Parīze#Francija
| latd  = 48.826331 | latNS  = N
| longd = 2.411528 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               = 1894. gads
| opened              =
| renovated           = 2012 — 2015
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Commonscat|Rye bread|Rudzu maize}}
{{Catmain}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Vulture beak sideview A.jpg
 | att_nosaukums = {{TaksoSaite|Gyps fulvus|Baltgalvas grifs}}
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis Kārlis fon Keizerlings
|          vārds_orig = ''Hermann Karl von Keyserlingk''
|              attēls = Herman Karl von Keyserling.PNG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1696
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Blīdenes muiža, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1764
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Varšava]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|        nodarbošanās =  diplomāts, vēsturnieks
|            paraksts =
|            piezīmes = atbalstīja [[Johans Sebastiāns Bahs|Baha]] ģimeni
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[File:Pixel geometry 01 Pengo.jpg|thumb|270px|Dažādu pikseļu ģeometrijas salīdzinājums]]
'''Pikseļi''' ir punkti, kas var spīdēt, veidojot attēlu uz [[Dators|datora]] monitora vai [[Televizors|televizora]] ekrāna; digitālā [[attēls|attēla]] vismazākais elements. [[Rastra grafika|Rastrgrafikā]] tas ir mazākais elements, kam var piešķirt tādus raksturojumus kā [[krāsa|krāsu]], [[spilgtums|spilgtumu]]. Pikseļa adrese nosaka tā [[Koordinātu sistēma|koordinātas]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 260px
|        attēls = Glaucidium_passerinum_20110413.jpg
| att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|         ģints = Glaucidium
|      ģints_lv = Apodziņi
|  suga = Glaucidium passerinum
|  suga_lv = Apodziņš
|      binomial = Glaucidium passerinum
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
'''Nosaukums'''
'''Kālija oksīds'''

Ķīmiskā formula	K2O

[[Molmasa]]	94,196 g/mol

[[Blīvums]]	2350 kg/m3

Šķīdība ūdenī	reaģē veidojot KOH

[[Kušanas temperatūra]] 	350 °C (sadalās par K2O2 un K)

'''Nosaukums'''
'''Kālija superoksīds'''

Ķīmiskā formula	KO2

[[Molmasa]]	71,10 g/mol

[[Blīvums]]	2140 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	425 °C (sadalās)

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Četras istabas
| operators =
| attēls = Four rooms ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = * [[Elisone Andersa]]
* [[Aleksandrs Rokvels]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārijs = * Elisone Andersa
* Aleksandrs Rokvels
* Roberts Rodrigess
* Kventins Tarantīno
| aktieri = * [[Tims Rots]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Dženifere Bīlsa]]
* [[Pols Kalderons]]
* [[Semija Deivisa]]
* [[Valērija Golino]]
* [[Madonna (mūziķe)|Madonna]]
* [[Deivids Provals]]
* [[Aiona Skaja]]
* Kventins Tarantīno
* [[Lili Teilore]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Temlina Tomita]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Four Rooms''
| studija = ''A Band Apart''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[|Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|25}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2807203329/weekend/|title=Four Rooms |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Četras istabas"''' ({{Val|en|Four Rooms}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[antoloģija]]s melnā [[kinokomēdija]], kuras režisori un scenārija autori ir [[Elisone Andersa]], [[Aleksandrs Rokvels]], [[Roberts Rodrigess]] un [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tims Rots]], [[Antonio Banderass]], [[Dženifere Bīlsa]], [[Pols Kalderons]], [[Semija Deivisa]], [[Valērija Golino]], [[Madonna (mūziķe)|Madonna]], [[Deivids Provals]], [[Aiona Skaja]], Kventins Tarantīno, [[Lili Teilore]], [[Marisa Tomeja]] un [[Temlina Tomita]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 53
|             5. čaula = 7
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = I
|             atommasa = 126,90447
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kristālisks jods un violeti joda tvaiki [[kolba|kolbā]]
|  oksidēšanas pakāpes = '''+7''', +5, +3, +1, '''-1'''
|  elektronegativitāte = 2,66
|              blīvums = 4940
|  kušanas temperatūra = 386,85 K (113,7 °C)
| viršanas temperatūra = 457,4 K (184,3 °C)
}}
'''Jods''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''I''' (līdz 20. gadsimta 50. gadiem - '''J''') un atomnumuru 53. Jods ir smagākais neradioaktīvais [[halogēni|halogēns]]. Jods dabā ir sastopams [[jodīdi|jodīdu]] veidā. Jodu pirmo reizi brīvā veidā ieguva [[1811]]. gadā, jūras zāļu [[pelni]]em pieliekot pārāk daudz [[sērskābe]]s. Izveidojās joda tvaiki, kurus izdevās [[kondensācija|kondensēt]]. Mūsdienās visvairāk jodu ražo [[Čīle|Čīlē]], jo tur atrodas jodu saturoša minerāla atradnes.

sentences: '''Spalvmākoņi''' ''Cirrus'' (Ci) ir plāni, spalvām līdzīgi baltas krāsas [[mākoņi]]. Tie bieži vien izskatās arī kā garas, diegiem līdzīgas līnijas, kuras tuvāk horizontam krustojas (saiet) kopā. Spalvmākoņi atrodas 7—10 km augstumā virs zemes, bet tropu joslā tie var atrasties pat 18 km augstu. Krēslas laikā tieši spalvmākoņus vēl ilgi apspīd [[Saule]]s stari, naktī mākoņi liekas biezāki. Cauri šiem mākoņiem brīvi tiek Saules stari, kā arī [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. No spalvmākoņiem nav nokrišņu, bet ja tādi tomēr ir, tie iztvaiko, vēl nenokļuvuši līdz zemei. Spalvmākoņiem reti ir ēna.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Rīgas Porcelāna muzejs
| native_name         =
| image               =
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            = Rīga
| map_caption         = Atrašanās vieta Rīgā
| map_size            =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 54.095 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 6  | longs = 36.679 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 2001. gada 30. oktobrī
| dissolved           =
| location            = [[Kalēju iela (Rīga)|Kalēju iela]] 9-11,<br />[[Rīga]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Santa Dobele
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{oficiālā tīmekļa vietne|http://porcelanamuzejs.riga.lv/}}
}}
'''Rīgas Porcelāna muzejs''' ir [[keramika]]s muzejs [[Rīga|Rīgā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.riga-hotels.net/guide/museum-porcelain.htm|title=Riga Porcelain Museum|publisher=[http://www.riga-hotels.net/ Riga-Hotels.net]|accessdate=June 28, 2011}}</ref> Tas tika atvērts 2001. gada 30. oktobrī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://porcelanamuzejs.riga.lv/|title=Porcelāna muzejs :: SĀKUMS|website=porcelanamuzejs.riga.lv|access-date=2018-11-30|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181204153246/http://porcelanamuzejs.riga.lv/|archivedate=2018-12-04}}</ref> Muzejs atrodas [[Vecrīga|Vecrīgā]], [[Kalēju iela (Rīga)|Kalēju ielā]] 9-11 [[Konventa sēta|Konventa sētā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkavība Austrumu ekspresī
| attēls                   =Murder on the Orient Express teaser poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Murder on the Orient Express''
| žanrs                    = [[Detektīvs]]
| režisors                 = [[Kenets Brana]]
| producents               =
| scenārija autors         =
* [[Agata Kristi]] (romāns)
* [[Maikls Grīns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kenets Brana]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Deizija Ridlija]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Genre Films]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = * {{filmas datums|2017|11|3}}
* {{filmas datums|2017|11|10}} (Latvijā)
| ilgums                   = 114 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|351 839 303}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murderorientexpress17.htm|title=Murder on the Orient Express (2017)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|8|16||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 3402236
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Bandslam''
| attēls                   =  Bandslamposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma, romantiska filma
| režisors                 = [[Tods Grafs]]
| producents               = [[Elēna Goldsmita-Tomasa]]
| scenārija autors         =
* [[Džošs A. Kagans]]
* Tods Grafs
| galvenajās lomās         =
* [[Elija Mičalka]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Skots Porters]]
* [[Gelans Konels]]
* [[Līza Kudrova]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Goldsmith-Thomas Productions]]''
| izplatītājs              = ''Summit Entertainment''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|8|6|Vestvuda, Losandželosa|2009|8|14|ASV|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/band-slam-2009|title=Band Slam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190609133113/https://bbfc.co.uk/releases/band-slam-2009|archivedate={{dat|2019|06|09||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bandslam.htm|title=Bandslam (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Bandslam''''' ir 2009. gada muzikāla komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Tods Grafs]]. Galvenās lomas atveido [[Elija Mičalka]], [[Vanesa Hadžensa]], [[Skots Porters]], [[Gelans Konels]] un [[Līza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|6||bez}} Vestvudā, Losandželosā.

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Baldones pagasts}}

sentences: '''14. aprīlis''' ir gada 104. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (105. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 261 diena.

sentences:
savienojas ar [[olšūna|olšūnu]], izveidojot [[zigota|zigotu]]]]
'''Apaugļošanās''' ir [[gameta|gametu]] savienošanās, lai radītu jaunu [[organisms|organismu]]. Apaugļošanās procesā vīrišķā dzimumšūna savienojas ar sievišķo dzimumšūnu un veido [[zigota|zigotu]] — apaugļotu olšūnu. [[Dzīvnieki|Dzīvnieku]] pasaulē [[olšūna|olšūnu]] apaugļo [[spermatozoīds|spermatozoīdi]]. Vairumam sugu apaugļošanās notiek [[mātīte]]s ķermenī, bet ir arī sugas, kurām ir [[ārējā apaugļošanās]]. [[Augi|Augu]] pasaulē apaugļošanās notiek ar [[apputeksnēšanā]]s palīdzību. Apaugļošanās ir daļa no [[vairošanās]] procesa.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ūdens ziloņiem
| attēls                   = Water for Elephants Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Water for Elephants''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Frānsiss Lorenss]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Ervīns Stofs]]
* [[Endrjū R. Tenenbaums]]
| scenārija autors         = [[Ričards Lagreivenīss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Hals Holbruks]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Flashpoint Entertainment]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Ingenious Media]]''
* ''[[Big Screen Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|4|22||bez}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-ashes-2008|title=Water for Elephants|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 5, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|38 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=waterforelephants.htm|title=Water for Elephants (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ūdens ziloņiem"''' ({{val|en|Water for Elephants}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Sāras Gruenas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Frānsiss Lorenss]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Kristofs Valcs]] un [[Hals Holbruks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|4|22||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Lichtspielhaus
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]" DVD
| Vāks                  = Lichtspielhaus.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[2003. gads|2003]]. gada
[[1. decembris]]
| Ierakstīts            =
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 210 minūtes
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  =
[[Live aus Berlin]]
([[1999]])
| Šis albums            =
'''Lichtspielhaus'''
([[2003. gads|2003]])
| Nākamais albums       =
[[Völkerball]]
([[2006. gads|2006]])
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda_lv=Graudzāļu rinda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Schoenus compressus — Flora Batava — Volume v9.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|dzimta=Cyperaceae|rinda=Poales|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Blysmus|ģints_lv=Blizmes|suga=Blysmus compressus|suga_lv=Plakanā blizme|autors=(L.) Panz. ex Link|binomial=Blysmus compressus}}'''Plakanā blizme''' ({{val|la|Blysmus compressus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama [[Eiropa|Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]]. Šī suga ir nereti sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, mitrās, it īpaši piejūras, pļavās, ūdenstilpju [[Paliene|palienēs]] un applūstošos reljefa [[Ieplaka|pazeminājumos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/blysmus-compressus-l-panz-ex-link/|title=plakanā blizme - Blysmus compressus (L.) Panz. ex Link - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-11}}</ref>

sentences: '''Semiotika''' ir zinātne par [[zīme|zīmēm]] un [[zīmju sistēma|zīmju sistēmām]], to vispārīgajām īpašībām un funkcionēšanas likumībām. Semiotika pēta arī [[nozīme]]s rašanos un [[informācija]]s nodošanu. Viens no nozīmīgākajiem semiotikas pamatjēdzieniem ir zīme; zīme semiotikā tiek definēta kā jebkas, kas kādam kaut kādā mērā aizstāj kaut ko citu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Renē Fāzels
|     vārds_orig = ''René Fasel''
|         attēls = Дмитрий Медведев и Рене Фазель.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Friburga]], {{SUI}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Šveice
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
Zobārsts, [[IIHF]] prezidents (1994—2021), [[SOK]] loceklis (1995—pašlaik)
}}
'''Renē Fāzels''' ({{Val|de|René Fasel}}; dzimis {{dat|1950|2|6}} [[Friburga|Friburgā]], [[Šveice|Šveicē]]) ir šveiciešu zobārsts un [[hokejs|hokeja]] amatpersona. Savu karjeru hokejā uzsāka 1960. gadā kā [[HC Fribourg-Gottéron]] spēlētājs, 1972. gadā kļuva par hokeja tiesnesi un 1985. gadā kļuva par Šveices Hokeja federācijas prezidentu. 1994. gadā viņu ievēlēja par [[IIHF|Starptautiskās Hokeja federācijas]] prezidentu, šī amata pienākumus viņš pildīja līdz 2021. gadam, kad amatā stājās [[Liks Tardifs]]. 1995. gadā kļuva par [[SOK]] locekli. 2023. gadā ieguva [[Krievija]]s pilsonību. <ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.insidethegames.biz/articles/1133732/iihf-ex-rene-fasel-russian-citizenship |title=Former IIHF President Fasel acquires Russian citizenship |date=15 February 2023 |publisher=insidethegames.biz}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alvils Augstkalns
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Lizuma pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 1
|        m_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[Valodniecība]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Alvils Augstkalns''' (dzimis {{dat|1907|9|2}}, miris {{dat|1940|11|1}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[valodnieks]], bibliogrāfs, valodas vēsturnieks.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Valters
|     vārds_orig = ''Arthur Hugo Walter''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Helictotrichon pubescens 74915941.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Helictotrichon
| ģints_lv = Pļavauzītes
| suga = Helictotrichon pubescens
| suga_lv = Pūkainā pļavauzīte
| binomial = Helictotrichon pubescens
| autors = (Huds.) Pilg.
}}'''Pūkainā pļavauzīte''' ({{val|la|Helictotrichon pubescens}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], kā arī ir ieviesta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama diezgan bieži visā valsts teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/helictotrichon-pubescens-huds-pilg/|title=pūkainā pļavauzīte - Helictotrichon pubescens (Huds.) Pilg. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-11}}</ref>

sentences: '''30. novembris''' ir gada 334. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (335. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 31 diena.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Baltkrievijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Baltkrievijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox organization
| name                = ''Catalogue of Life''
| logo                = Logo for Catalogue of Life.png
| logo_size           =
| image               =
| caption             =
| abbreviation        = CoL
| founder             = ''Species 2000,
 Integrated Taxonomic Information System''<ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2017/info/about CoL. About the Catalogue of Life]</ref>
| founding_location   = [[Apvienotā Karaliste]]
| dissolved           =
| merger              =
| type                = Bioloģisko datu katalogs,
 starptautiska organizācija
| status              = darbojas
| location_city       = [[Leidene]]
| location_country    = [[Nīderlande]]
| language            = [[angļu valoda|angļu]]
| owner               =
| sec_gen             =
| leader_title        = Direktoru padomes vadītājs
| leader_name         = Peters Shalks
| main_organ          =
| parent_organization =
| website             = {{URL|catalogueoflife.org/}}
| remarks             =
| formerly            =
| footnotes           =
| bodystyle           =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Udriszu pagasts}}
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ventas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Venta near Kuldīga - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Venta]] pie [[Kuldīga]]s
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 1 |  lats = 13 |  latNS = N
 | longd = 21 | longm = 57 | longs = 1 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Kuldīgas novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=2513}}
 |     established = 1957
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences: '''26. jūnijs''' ir gada 177. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (178. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 188 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Cercartetus_nanus.jpg
| att_nosaukums =[[Austrumu pundurposums]] (''Cercartetus nanus'')
| att_izmērs=240px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Diprotodontia
| kārta_lv=Diprotodonti
| apakškārta=Phalangeriformes
| apakškārta_lv=Posumi
| virsdzimta = Phalangeroidea
| virsdzimta_lv = Kuskusu virsdzimta
| iedalījums=
| binomial=Phalangeroidea <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1888)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| attēls = Oxalis corniculata - 2023-05-06 - 831b.jpg
| att_nosaukums = [[Ragainā zaķskābene]] (''Oxalis corniculata'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Oxalidales
| rinda_lv = Zaķskābeņu rinda
| binomial = Oxalis
| dzimta_lv = Zaķskābeņu dzimta
| dzimta = Oxalidaceae
| ģints_lv = Zaķskābenes
| ģints = Oxalis
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Zaķskābenes''' (''Oxalis'') ir lielākā [[zaķskābeņu dzimta]]s ģints, kurai ir kosmopolītisks izplatības areāls.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000622-2|title=Oxalis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-18|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificētas aptuveni 550 sugas,<ref name=":0" /> no kurām 4 ir sastopamas arī [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/oxalidaceae/|title=Zaķskābeņu dzimta - Oxalidaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-18}}</ref> Dažas sugas tiek izmantotas dekoratīviem nolūkiem, kā arī uzturā.

sentences:
{{cita nozīme|kalniem|ģeopolistisko reģionu|Kaukāzs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kaukāzs
|attēls                 = Ushba Mountain, Georgia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Ušba]]s kalns, [[Gruzija]]
 | pushpin_map         = Kaukāzs#Krievijas Eiropas daļa#Gruzija#Eiropa#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             = Kaukāzs
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =30 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =45|lon_min =0|lon_sec =
|region                 = Eiropa, Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{RUS}}}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Priekšējais vidējais muguras kauls''' (''Anterior medio-dorsale'') saīsinājumā ('''AMD''')<ref>E.Lukševičs, Mugurkaulnieku paleontoloģija, LU, Rīga, 1999.g., 24. lpp. {{ISBN|9984-516-54-7}}</ref> ir bruņu plātne, kas klāj [[Antiarhi|antiarhu]] [[rumpis|rumpja]] muguras puses priekšējo vidus daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja bruņu kārbu. AMD priekšējā daļa sānos robežojas ar [[ADL]], bet aizmugurējā daļa sānos robežojas ar [[MxL]] vai [[PDL]] un galā ar [[PMD]] plātnēm. Plātne parasti ir izstiepta [[Zivis|zivs]] garenass virzienā un garums pārsniedz platumu. Augstums dažādām antiarhu grupām ir atšķirīgs, atkarībā no zivs ķermeņa formas. Uz AMD centrālas ass var būt dzelkšņveida vai ķīļveida izaugumi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Biosorbcija''' ir fizikālķīmisks process, kas norāda dabiskas izcelsmes materiāla, piemēram, [[kūdra]]s, spēju vidē saistīt [[piesārņojošās vielas]], tādējādi samazinot šo vielu koncentrāciju konkrētajā vidē (visbiežāk — ūdens vidē, piemēram, [[Notekūdeņi|notekūdeņos]]). Termins tiek lietots ar plašāku un šaurāku nozīmi. Plašākā nozīmē — tā ir spēja bioloģiskas izcelsmes materiāliem saistīt ķīmiskās vielas.<ref>{{grāmatas atsauce | author= Salman, M., Athar, M., Farooq, U. | year= 2015 | title= Biosorption of heavy metals from aqueous solutions using indigenous and modified lignocellulosic materials. Reviews in Environmental Science and Biotechnology, 14 | page= 211-228 | url= https://link.springer.com/article/10.1007/s11157-015-9362-x}}</ref> Šaurākā nozīmē — šī termina lietošana ietver tikai [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] (gan dzīvu, gan nedzīvu) izmantošanu piesārņotu ūdeņu attīrīšanā. Dažas no literatūras avotos norādītajām definīcijām:

sentences:
(5Moz 9:6—29) no kāda 1901. gada kristīgās ticības mācības attēla).]]
'''Elku pielūgšana''' [[Kristietība|kristietībā]], [[islāms|islāmā]] un [[Jūdaisms|jūdaismā]] ir nievājošs apzīmējums par novēršanos no [[Ābrama reliģijas]] [[Dievs|Dieva]] par labu citiem reliģiskas pielūgsmes veidiem. Ebreju [[Bībele|Bībelē]] tas aizliegts ar otro no [[Desmit baušļi]]em. Islāms aizliedz izmantot jebkādu dzīvu būtņu attēlus vai citādus to atveidojumus, lai nevarētu gadīties, ka sajūsma par pašu Dievu pārsviežas uz mākslinieku vai viņa radīto [[Tēls|tēlu]]. [[Kristīgā baznīca]] dažādos laikos šo bausli definējusi un tulkojusi atšķirīgi. Atsevišķi reliģiskie novirzieni, it īpaši [[protestants|protestantu]] baznīcas, izvairās no jebkādiem reliģiskiem tēliem, turpretī [[Romas Katoļu Baznīca|Romas Katoļu]] un [[Pareizticība|Pareizticīgo baznīca]] atbalsta [[Glezna|gleznu]] un [[Skulptūra|skulptūru]] izmantojumu par [[Ikona (svētbilde)|ikonām]], kas atgādinātu par Dievu. Vārds „elks” ir ļoti aizskarošs [[hinduisti]]em, kuri kā ļoti svarīgu ticības apliecinājuma elementu izmanto arčanu — kāda tēla pielūgšanu.

sentences:
{{Atsauces+}}
 vienība 2014. gada [[Lāčplēša diena]]s parādē pie [[Brīvības piemineklis|Brīvības pieminekļa]]]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ralfs Voldo Emersons
|     vārds_orig = ''Ralph Waldo Emerson''
|         attēls = Ralph Waldo Emerson ca1857 retouched.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ralfs Voldo Emersons ap 1857. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1803
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bostona]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1882
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = Konkorde
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība = [[amerikāņu nācija|amerikānis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
}}
'''Ralfs Voldo Emersons''' ({{val|en|Ralph Waldo Emerson}}; dzimis {{dat|1803|5|25}}, miris {{dat|1882|4|27}}) bija amerikāņu esejists, dzejnieks, lektors un [[transcendentālisms|transcendentālisma]] filozofijas pamatlicējs.

sentences: '''Pirmvaloda''' jeb '''protovaloda''' ir hipotētiska [[valoda]], kas pastāvējusi pirms divu vai vairāku cilmes ziņā radniecīgu valodu rašanās. Pirmvalodas parasti netiek tieši pētītas vai labākajā gadījumā tiek pētītas daļēji, rekonstruētas ar salīdzinošās vēstures metodes palīdzību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Eubalaena glacialis with calf.jpg
| att_nosaukums =[[Ziemeļu gludvalis]] (''Eubalaena glacialis'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Whippomorpha
| apakškārta_lv=Vaļi un nīlzirgi
| infrakārta = Cetacea
| infrakārta_lv = Vaļveidīgie
| sīkkārta =Mysticeti
| sīkkārta_lv=Plātņvaļi
| dzimta = Balaenidae
| dzimta_lv = Polāro vaļu dzimta
| binomial=Balaenidae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
| kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Oulu Universitāte
|image             = University-of-Oulu-2010.jpg
|image_caption = Oulu Universitātes galvenā ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1958
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Jouko Nīnimeki
|faculty           =
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 65.059167 | latNS  = N
| longd = 25.466111 | longEW = E
|staff             = 2 900 (2018)
|students          = 13 000 (2018)
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Somija|Oulu}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.oulu.fi/yliopisto/
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Slapināšana''' ir [[šķidrums|šķidruma]] spēja saglabāt kontaktu ar cietu virsmu, kā rezultātā rodas bezgalīga mijiedarbība, kad abas virsmas saskaras. Slapināšanas pakāpi nosaka, vadoties pēc [[spēks|spēku]] līdzsvara starp saķeres spēku un saistvielu spēkiem. Slapināšana pēta trīs materiālu fāzes: [[gāze]]s, [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela]]s. Tagad slapināšana ir uzmanības centrā [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un nanozinātnes studijām daudzo [[nanomateriāls|nanomateriālu]] attīstības dēļ pēdējo 20 gadu laikā (piemēram, [[ogleklis|oglekļa]] šķiedra un oglekļa [[nanocaurule|nanocaurulītes]]).

sentences:
{{cita nozīme|angļu zinātnieku|atommasas vienību|daltons}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Daltons
|     vārds_orig = ''John Dalton''
|         attēls = Dalton John desk.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1766
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 27
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Dalton Signature c1827.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[ķīmija]], [[fizika]], [[meteoroloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Džeimss Preskots Džouls]]
|     sasniegumi = [[atomu teorija]], [[Daltona likums]], [[daltonisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Peristerīts''' (no {{val|el|περιστέρα}} ''(peristera)'' — 'balodis', jo akmenim ir līdzīgs mirdzums kā baloža spalvām) ir [[minerāls|minerāla]] [[albīts|albīta]] paveids. Peristerītam raksturīga vāja [[iridescence]] un nereti arī [[adulārescence]], t.i. šī gaišā, gandrīz baltā minerāla [[skaldnība]]s plaknes zaigo košās krāsās, galvenokārt zilā krāsā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Nabassaites asinis''' ir tās [[asinis]], kas pēc [[dzemdības|dzemdībām]] paliek [[placenta|placentā]] un [[nabassaite|nabassaitē]]. Nabassaites asinis satur nabassaites asins [[cilmes šūna]]s, kuras var izmantot dažu [[hematopoētiskās slimības|hematopoētisko]] (asinsrades) un [[ģenētiskās slimības|ģenētisko slimību]] ārstēšanā.

sentences:
[[Image:Cellulose-Ibeta-from-xtal-2002-3D-balls.png|right|thumb|350px|[[Celuloze]]s 3D struktūra]]
'''Polisaharīdi''' ({{val|el|πολύ}}, ''poly'' — daudz, {{gree|σακχαρ}}, ''sakchar'' — ‘cukurs’) ir lielmolekulāri [[ogļhidrāti]]. Veidojas  [[Monosaharīdi|monosaharīdu]] [[polikondensācija]]s reakcijā. Atrodas visās šūnās, veic dažādas dzīvībai svarīgas funkcijas (rezerves vielu, balsta, imunitātes funkcija).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Istras baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 15  | lats  = 48.4  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 59  | longs = 20  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Istras pagasts]], [[Vecslabada]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1940. gads|1940]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Vitālijs Filipenoks
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1933. gads|1933]]
| year_completed        = [[1940. gads|1940]]
| length                = 26m
| width                 = 16m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}
'''Istras Jaunavas Marijas bezvainīgās ieņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub512 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Istras pagasts|Istras pagasta]] [[Vecslabada|Vecslabadā]].

sentences: {{cita nozīme|jaunas dzīvības nākšanu pasaulē cilvēkiem|vispārīgi jauna organisma atdalīšanos no mātes|dzimšana}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus serpensinsulae IleRonde 860513.jpg
| att_nosaukums  = ''Nactus serpensinsulae durrelli'' no [[Raunda]]s
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus serpensinsula
| suga_lv        = Sērpentas gekons
| suga_r         = Sērpentas gekons
| binomial       = Nactus serpensinsula, <small>([[Arthur Loveridge|Loveridge]], 1951)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi =
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Loveridge, 1951)''
* ''Cyrtodactylus serpensinsula'' ''(Underwood, 1954)''
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Wermuth, 1965)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1983)''
* ''Cyrtodactylus (Mascarenogecko) serpeninsula)'' ''(Ulber & Gericke, 1988)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Nactus serpensinsula durrelli'' ''(Arnold & Jones, 1994)''
* ''Nactus serpensinsula durrellorum'' ''(Michels & Bauer, 2004)''
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dāhla
 | native_name              = {{ara|الداخلة}}
 | settlement_type          = oāze
 | other_name               =
 | image_skyline            = Dakhla Oasis view (May 2007) cropped.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Kasras pilsētiņa Dāhlas oāzē
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ēģipte
 | pushpin_image = Egypt relief location map.jpg
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 25 | latm  = 30 | lats  = | latNS  = N
 | longd = 29 | longm = 10 | longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Ēģipte}}
 | subdivision_type1        = Muhāfaza
 | subdivision_name1        = [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīda]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Apdzīvota
 | established_date         = pirms 6000 gadiem
 | area_total_km2           = 2000
 | population_total         = 75000
 | population_as_of         = 2002
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                =
 | website                  =
 | elevation_m              =
}}
'''Dāhla''' ({{val|ar|الداخلة}}, ''ad Dākhilah''; {{ipa2|edˈdæxlæ}}) ir [[oāze]] [[Ēģipte|Ēģiptē]], [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīdas muhāfazā]]. Izvietojusies valsts vidienē [[Lībijas tuksnesis|Lībijas tuksnesī]] starp [[Hārga]]s oāzi austrumos un [[Farāfira]]s oāzi ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|157|Dahla}}</ref> Oāze stiepjas aptuveni 80 km austrumu—rietumu virzienā un ir ap 25 km plata. Lielākās apdzīvotās vietas ir [[Mūta]]s (20 tūkstoši iedzīvotāju) un Kasras pilsētas, kā arī 15 ciemi. Kopējais iedzīvotāju skaits tiek lēsts ap 75 tūkstošiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Normāls trips
| operators =
| attēls = JoyRide plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Adele Lima]]
| producents = * [[Sets Rogens]]
* [[Evans Goldbergs]]
* Džeimss Vīvers
* Džošs Fagens
* Čerija Čīveprāvetdomronga
* Terēsa Hsiao
* Adele Lima
| scenārijs = * Čerija Čīveprāvetdomronga
* Terēsa Hsiao
| aktieri = * [[Ešlija Pārka]]
* [[Šerija Kola]]
* [[Stefanija Šū]]
* [[Sabrina Vū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Joy Ride''
| studija = * ''Point Grey Pictures''
* ''Red Mysterious Hippo''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|17}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15268244/|title=
Joy Ride (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Normāls trips"''' ({{Val|en|Joy Ride}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisore ir [[Adele Lima]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ešlija Pārka]], [[Šerija Kola]], [[Stefanija Šū]] un [[Sabrina Vū]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sarcophaga_Bercaea2.jpg
| att_nosaukums =[[Sarcophaga bercaea|Gaļasmuša]] (''Sarcophaga bercaea'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| binomial = Muscomorpha <small>([[David Sharp|Sharp]], 1894)</small>
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Asiloidea|Laupītājmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Nemestrinoidea|Tīklspārnmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Eremoneura}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Kolumbijas sportisti|Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Riteņbraukšana Kolumbijā|Riteņbraucēji]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

{{Programmatūras infokaste|name=Fizikas dzinis|screenshot=PhysicsEngine.ogv|caption=
Šie ir četri fizikas dziņa piemēri, kas imitē objektu, kas nokrīt uz nogāzes. Piemēri atšķiras ar simulācijas precizitāti:
#1. Nav fizika
#2. Gravitāte, sadursmju atklāšana
#3. Gravitāte un sadursmju atklāšana, nav cieta ķermeņa dinamika
#4. Gravitāte, sadursmju atklāšana and rotācijas aprēķināšana
|screenshot size=|screenshot alt=|genre=}}'''Fizikas dzinis''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Physics engine'') ir datoru [[programmatūra]], kas nodrošina aptuvenu [[Simulācija|simulāciju]] noteiktu fiziskās sistēmas, piemēram, cieta ķermeņa dinamiku (ieskaitot sadursmes atklāšanu), mīksto ķermeņa dinamiku, un [[Šķidrums|šķidruma]] dinamiku, izmantošanas darbību jomās [[Datorgrafika|datorgrafikā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. To galvenie pielietošanas veidi ir videospēlēs (parasti kā starpprogrammatūra), šajā gadījumā simulācijas notiek reāllaikā. Termins dažreiz tiek izmantots vispārīgāk, lai aprakstītu jebkuru programmatūras sistēmu fizisku parādību imitēšanai, piemēram, augstas veiktspējas zinātnisko simulāciju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Frīdrihs Reinholds Holmanis
|     vārds_orig = ''Franz Friedrich Reinhold Hollmann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Reuge (''Rõuge''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Veru apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1946
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Lībeka]], [[Vācijas Britu okupācijas zona]]
([[Šlēzviga-Holšteina]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Starptautiskā kosmosa slavas zāle''' ir [[Ņūmeksikas kosmonautikas vēstures muzejs|Ņūmeksikas kosmonautikas vēstures muzeja]] projekts, kurā iekļautas [[kosmonautika|kosmonautikā]] nozīmīgas personas. Tā ieviesta 1976. gadā. Muzejā izstādītas šo personu biogrāfijas, fotogrāfijas un citi materiāli.

sentences:
[[Kategorija:Arhitektūra]]
[[Kategorija:Celtniecības tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Tehniskās zinātnes]]

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Pāvilostas pelēkā kāpa
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Gray_dune,_Gray_sand.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =56.895119 | latNS = N
 | longd =21.193094 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=42,5}}
 |     established = 2007
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Pāvilostas pelēkā kāpa" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29420977"
}
</mapframe>

sentences:
{{Teātra infokaste
| name       = Trīs māsas
| orig_name  = ''Три сeстры''
| image      =
| alt        =
| caption    =
| writer     = [[Antons Čehovs]]
| chorus     =
| characters =
| mute       =
| setting    =
| premiere   = 1901, <br />{{RUS}}
| place      =
| orig_lang  =  [[Krievu valoda|krievu]]
| series     =
| subject    =
| genre      = luga
| web        =
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Boeing apakšveidne}}
|nosaukums            = Boeing Model 80
|attēls               = Attēls:Model80.jpg
|paraksts             =
|tips                 = Pasažieru lidmašīna
|valsts               =
|ražotājs             = [[Boeing]]
|pirmais lidojums     = {{Dat|1928|7|27}}
|komerciālie lidojumi =
|Status  =
|ražošanā             =
|izgatavoti = 16
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Manolova''' var būt:

sentences: '''18. maijs''' ir gada 138. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (139. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 227 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Ābele
| vārds_orig =
| attēls = Kārlis Ābele.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1896
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Bauņu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Adelaida]], {{AUS}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, biologs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| apbalvojumi =  [[Lāčplēša Kara ordenis]] III šķira (1921)
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Kārlis Ābele''' (1896—1961) bija [[latviešu strēlnieki|latviešu strēlnieku]] virsnieks, [[Lāčplēša Kara ordenis|Lāčplēša Kara ordeņa]] kavalieris, vēlāk biologs un rakstnieks. [[Latvijas Universitāte]]s un [[Baltijas Universitāte]]s profesors. Viens no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājiem. Pirmais latviešu augu anatoms, citologs un augu embriologs.<ref>[http://skolai.daba.lv/liis/biologi_lv/abele.shtml skolai.daba.lv]</ref> Nodarbojies arī ar rakstniecību un dramaturģiju. Vairāku [[Stāsts|stāstu]], [[Dramaturģija|lugu]] un [[dzeja]]s krājumu autors.

sentences:
{{infobox
| child      = {{yesno|{{{embed|}}}}}
| bodyclass  = vcard
|bodystyle   = width:25em;

sentences:
laikā [[Prešova|Prešovā]], [[Slovākija|Slovākijā]].]]
'''Liturģija''' ({{val-el|λειτουργία}}) ir ierasti publiski pasākumi, ko praktizē reliģiska grupa pēc savas ticības, likumiem un tradīcijas.

sentences: '''6. augusts''' ir gada 218. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (219. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 147 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Dienasgrāmatas]]
[[Kategorija:Memuāru rakstnieki]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Kasjans Jevčenko
| Vārds_orig = ''Євченко Касян Дмитрович''
| Attēls =
| Att_izm =
| Apraksts = Kasjans Jevčenko 2006. gadā
| Fons = mūziķis
| Dz_vārds = Kasjans Dmitrovičs Jevčenko
| Dzimis = {{Dat|1925|3|20}}
| Vieta_dz = {{flaga|Ukrainas PSR}} Žovtņevo, Popelņanskas rajons, [[Žitomiras apgabals]], [[Ukrainas PSR]] [[Padomju Savienība|PSRS]]
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2009|10|24|1925|3|20}}
| Vieta_mr = {{flaga|Ukraina}} Kvitņevo, Popelņanskas rajons, [[Žitomiras apgabals]], [[Ukraina]]
| Instrumenti = balss
[[ģitāra]]
[[akordeons]]
[[klavieres]]
[[sitamie instrumenti]]
| Žanrs = [[folkmūzika]]
[[akadēmiskā mūzika]]
| Nodarbošanās = [[mūziķis]]
[[komponists]]
| Gadi = 1950—2009
| Izdevējkompānija = ''Tuaron''
| Darbojies_arī = Anatolijs Avdievskis
Antons Sova
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Kasjans Jevčenko''' ({{val|uk|Євченко Касян Дмитрович}}; dzimis {{Dat|1925|3|20}}, miris {{dat|2009|10|24}}) bija ukraiņu [[mūziķis]], tautas instrumentu meistars, ansambļu "Guk", "Gučok" un "Gučeņa" vadītājs, Grigorija Verevkas Ukrainas Nacionālā tautas kora solists.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Рачківська Р. П., Сучасна музика в сучасному світі «Любов, сурми та козобаси Касяна Євченка». (Житомир: Вид-во ЖДУ ім. І. Франка).}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Орел Л. (1995.). Унікальна збірка музею. Пам’ятки України: історія та культура. 1995.}}</ref>

sentences:
[[silīcijs|silīcija]] plāksnes]]
'''Saules baterija''' ir [[pusvadītājs|pusvadītāju]] fotoelektriskais ģenerators [[Saule]]s starojuma [[enerģija]]s tiešai pārvēršanai elektriskajā enerģijā. Saules gaismas vietā var būt arī citas izcelsmes elektromagnētiskais starojums ar līdzīgu viļņa garumu.

sentences: lapā, izkrāsotā [[elektronu mikroskops|elektronu mikroskopa]] attēlā.]]

sentences:
{{Infobox political party
| country = Ziemeļkoreja
| party_name =
| name_native = 조선로동당
| party_logo = WPK_symbol.svg
| colorcode =
| leader = [[Kims Čonins]]
| foundation = {{dat|1949|6|30|N}}
| ideology =
| position =
| european =
| international =
| youth_wing =
| colours =
| headquarters = {{vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
| seats1_title =
| seats1 =
| footnotes =
| flag = Flag_of_the_Workers'_Party_of_Korea.svg
}}'''Korejas Strādnieku partija''' ([[Korejiešu valoda|korejiešu]]: 조선로동당) ir [[Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas karogs|Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas]] valdošā [[Politiskā partija|partija]] kopš tās proklamēšanas. Pašlaik to vada [[Kims Čonins]] (2012—pašlaik).

sentences:
[[Kategorija:Kultūra]]
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares]]

sentences: '''Konglomerāts''' ({{val|la|conglomero}} — 'savācu ciešā kaudzē') ir [[iezis]], kas sastāv no noapaļotām dažādu iežu atlūzām, un būtībā ir sacementētu [[oļi|oļu]] masa. Konglomerāti ir izplatīti daudzos pasaules reģionos.

sentences: '''Legolande''' ({{val-da|Legoland}}) ir bērnu tematisko izklaides parku tīkls, kas veltīts "[[Lego]]" konstruktoriem. Pasaulē pirmā Legolande tika atklāta 1968. gadā [[Billunda|Billundā]], [[Dānija|Dānijā]], kur atrodas arī "Lego" galvenā mītne un rūpnīca, kurā saražo 90% no visas "Lego" produkcijas. Šobrīd darbojas vēl vairākas Legolandes, to skaitā [[Gincburga]] ([[Vācija]]), [[Vindzora (Bārkšīra)|Vindzora]] ([[Lielbritānija]]), [[Karlsbāde (Kalifornija)|Karlsbāde]] ([[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), [[Džohora]] ([[Malaizija]]), [[Vinterheivena]] ([[Florida]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).

sentences: '''Kratons''' (no {{val-el|βίος}}, ''kratos'' — ‘spēks’) ir senākā un stabilākā [[kontinentālā Zemes garoza|kontinentālās Zemes garozas]] daļa, kas pārdzīvojusi [[kontinents|kontinentu]] un [[superkontinents|superkontinentu]] apvienošanos un dalīšanos vismaz 500 miljonus gadu ilgi, t.i. tā veidojusies [[pirmskembrijs|pirmskembrijā]]. Atsevišķu kratonu vecums pārsniedz 2 miljardus gadu. Kratoni lielākoties atrodas kontinentu centrālajās daļās un tos parasti veido [[kristāliskais pamatklintājs]], kas visbiežāk sastāv galvenokārt no salīdzinoši vieglā [[granīts|granīta]]. Kratoni ir salīdzinoši biezi, tie ietiecas Zemes dzīlēs pat 200 km dziļi. Zemes tektoniskie procesi kratonus lielākoties neietekmē - tajos neveidojas aktīvas lūzumu zonas, vulkānisms, neveidojas kalni.

sentences: '''Humors''' ({{val-en|humour}}; no {{val-la|humor}}) ir spēja dzīvē saskatīt, labsirdīgi izteikt un [[māksla|mākslā]] attēlot dzīves pretrunas to smieklīgajās izpausmēs, komiskas īpašības un parādības.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mākslas zinātnieks [[Nikolajs Černiševskis]] humoru saskatīja kā kritisku un paškritisku spēju saskatīt komiskus trūkumus citos un sevī pašā. Arī mūsdienās šīs traktējums ir viens no populārākajiem. Tas var izpausties gan [[tēlotāja māksla|tēlotāja]], gan arī aktiermākslā, [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]], katrs šīs mākslas veids ienes humora izpratnē jaunu skatījumu un [[nianse]]s.

sentences:
'''Redklifa''' ({{val|en|Redcliff}}) var būt:
* [[Redklifa (pilsēta)|Redklifa]] — pilsēta Austrālijā;
* [[Pola Redklifa]] — britu vieglatlēte.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Kaskāžu kalni
 |attēls                 = Mount Rainier 7706.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz [[Reinīra kalns|Reinīra kalnu]]
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
 |ģeo_apgabals           =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1100
 |platums                = 130
 |kalns                  = [[Reinīra kalns]]
 |augstums               = 4392
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kanāda#Ziemeļamerika
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Kaskāžu kalni''' ({{val|en|Cascade Range}}) ir kalnu grēda [[Ziemeļamerika]]s rietumu daļā.<ref>{{PZT|341|Kaskādu kalni}}</ref> Sastāv no vairākām mazākām grēdām: [[Augstās Kaskādes]], [[Kanādas Kaskādes]] u.c. Kalnu grēda ir daļa no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] uguns gredzena. 12 kalni pēdējo 4000 gadu laikā izvirduši vismaz vienu reizi no kuriem visbiežāk — [[Senthelensa kalns]]. Mēneša laikā kalnos var tikt reģistrētas pat piecas zemestrīces. Pēdējie izvirdumi notikuši [[2006. gads|2006.]], [[1980. gads|1980.]], [[1921. gads|1921.]] un [[1914. gads|1914.]] gadā.

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[2012. gada Āfrikas Nāciju kauss]]: <nowiki>[[Kategorija: Āfrikas Nāciju kauss]]</nowiki>
* [[Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Afganistāna]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Afganistānas valdnieki| Afganistānas valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aglonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aglonas novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukles novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukle]]</nowiki>
* [[Aizputes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Aknīstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aknīstes novads]]</nowiki>
* [[Albānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Albānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aleksandrijas Filons]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kristietība]]</nowiki>
* [[Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Alojas novads]]</nowiki>
* [[Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aloja]]</nowiki>
* [[Amatas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Amatas novads]]</nowiki>
* [[Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Apes novads]]</nowiki>
* [[Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Argentīnas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Astūrijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Auces novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Auces novads]]</nowiki>
* [[Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Austrālija|Ģenerālgubernatori]]</nowiki>
* [[Azerbaidžānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Azerbaidžānas premjerministri| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Babītes novads]]</nowiki>
* [[Baldones novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldones novads]]</nowiki>
* [[Baldones pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldone]]</nowiki>
* [[Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baltinavas novads]]</nowiki>
* [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Baltkrievijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Balvu novads]]</nowiki>
* [[Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Beverīnas novads]]</nowiki>
* [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bizantijas imperatori|*ma]]</nowiki>
* [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bulgārijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Burtnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Burtnieku novads]]</nowiki>
* [[Carnikavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Carnikavas novads]]</nowiki>
* [[Cesvaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cesvaines novads]]</nowiki>
* [[Ciblas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ciblas novads]]</nowiki>
* [[Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cēsu novads]]</nowiki>
* [[Dagdas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Olimpisko zelta medaļu laureāti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Uzskaitījumi|Olimpiskās medaļas]]</nowiki>
* [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Daugavpils mēri]]</nowiki>
* [[Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Dobeles novads]]</nowiki>
* [[Durbes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Dānijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas karaliskā vara]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Dānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Dānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Izglītība Latvijā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Izglītības iestādes]]</nowiki>
* [[Eiropas Parlamenta deputātu no Latvijas uzskaitījums (2014—2019)]]: <nowiki>[[Kategorija: Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas|*]]</nowiki>
* [[Engures novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Engures novads]]</nowiki>
* [[Enoha grāmata]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>
* [[Esperanto jubilejas simbols]]: <nowiki>[[Kategorija: Esperanto]]</nowiki>
* [[Francijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Franku karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gabonas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gabona|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Garni templis]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnijas vēsture]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kultūrvēsturiskie pieminekļi]]</nowiki>
* [[Gibraltāra galveno ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gibraltārs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Grieķijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Grobiņas novads]]</nowiki>
* [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gruzija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gulbenes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Gulbene]]</nowiki>
* [[Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Havaju salas|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Iecavas novads]]</nowiki>
* [[Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Igaunijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ikšķile]]</nowiki>
* [[Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ilūkstes novads]]</nowiki>
* [[Imants Lancmanis]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Inčukalna novads]]</nowiki>
* [[Islandes administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Islande|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Islandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islandes vēsture|Valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Itālijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Itālijas prezidenti|*]]</nowiki>
* [[Jamantau]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas ģeogrāfija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Baškortostāna]]</nowiki>
* [[Japānas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Japānas imperatori|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunjelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpils novads]]</nowiki>
* [[Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jēkabpils novads]]</nowiki>
* [[Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jūrmala]]</nowiki>
* [[Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kandavas novads]]</nowiki>
* [[Kastīlijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kazahstānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kazahstānas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kocēnu novads]]</nowiki>
* [[Kosovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kosova]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: PSRS valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimas hanistes hanu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima|Hani]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimuldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krimuldas novads]]</nowiki>
* [[Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Krustpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krustpils novads]]</nowiki>
* [[Krāslavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krāslavas novads]]</nowiki>
* [[Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kuldīgas novads]]</nowiki>
* [[Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kārsavas novads]]</nowiki>
* [[Latvijas Mākslas akadēmijas rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Mākslas akadēmijas rektori|*]]</nowiki>
* [[Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ministru kabineta locekļi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitāte|Juridiskā fakultāte]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitātes rektori|*]]</nowiki>
* [[Leonas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lielvārdes novads]]</nowiki>
* [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Liepājas mēri]]</nowiki>
* [[Lietuvas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Lietuvas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Limbažu novads]]</nowiki>
* [[Lotaringa]]: <nowiki>[[Kategorija: Karolingu dinastija]]</nowiki>
* [[Lubānas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lubānas novads]]</nowiki>
* [[Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ludzas novads]]</nowiki>
* [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Luksemburgas premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Lārsa Lokes Rasmusena 3. kabinets]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas politika]]</nowiki>
* [[Līgatnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līgatnes novads]]</nowiki>
* [[Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līvānu novads]]</nowiki>
* [[Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Madonas novads]]</nowiki>
* [[Maltas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Malta|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Marjano Rahoja 2. valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika]]</nowiki>
* [[Mazsalacas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mazsalacas novads]]</nowiki>
* [[Maķedonijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Maķedonija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Maķedonijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Maķedonija|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Mežvidu pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Mihaja Tudoses valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānijas politika]]</nowiki>
* [[Mira Arojo]]: <nowiki>[[Kategorija: Britu mūziķi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: 1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Moldovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Monako valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Monako|Valsts ministri]]</nowiki>
* [[Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mālpils novads]]</nowiki>
* [[Mārupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mārupes novads]]</nowiki>
* [[Mērsraga novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mērsraga novads]]</nowiki>
* [[Naukšēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Naukšēnu novads]]</nowiki>
* [[Neretas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Neretas novads]]</nowiki>
* [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas karaliskā vara|*]]</nowiki>
* [[Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Nīcas novads]]</nowiki>
* [[Nīderlandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes politika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Olaines novads]]</nowiki>
* [[Ozolnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ozolnieku novads]]</nowiki>
* [[Pelēču pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Pelēču pagasts]]</nowiki>
* [[Piktu ķēniņu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Skotijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Pioneer plāksne]]: <nowiki>[[Kategorija: Starpplanētu zondes]]</nowiki>
* [[Polijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Polijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Politiskā partija Izaugsme]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas politiskās partijas]]</nowiki>
* [[Portugāles 21. konstitucionālā valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles politika]]</nowiki>
* [[Portugāles grāfu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Priekules novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Priekules novads]]</nowiki>
* [[Publiskā runa]]: <nowiki>[[Kategorija: Tekstveide]]</nowiki>
* [[Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pārgaujas novads]]</nowiki>
* [[Pāvilostas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pāvilostas novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pļaviņu novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada ģimnāzija]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Raunas novads]]</nowiki>
* [[Rojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rojas novads]]</nowiki>
* [[Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ropažu novads]]</nowiki>
* [[Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rugāju novads]]</nowiki>
* [[Rumānijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Rumānija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Rumānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Rundāles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rundāles novads]]</nowiki>
* [[Rundāles pils]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils| Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rundāles pils muzejs]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rīgas mēri]]</nowiki>
* [[Rūjienas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rūjienas novads]]</nowiki>
* [[Salacgrīvas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salacgrīvas novads]]</nowiki>
* [[Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salas novads]]</nowiki>
* [[Salaspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salaspils novads]]</nowiki>
* [[Saldus novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saldus novads]]</nowiki>
* [[Salgira]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima]]</nowiki>
* [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sardīnijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saulkrastu novads]]</nowiki>
* [[Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Saūda Arābijas monarhi| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbija|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Siguldas novads]]</nowiki>
* [[Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrundas novads]]</nowiki>
* [[Skrīveru novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Slovākijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Slovēnijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Slovēnija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Somijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Somijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Staicele]]</nowiki>
* [[Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Stopiņu novads]]</nowiki>
* [[Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Strenču novads]]</nowiki>
* [[Surinamas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Surinama|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Sējas novads]]</nowiki>
* [[Talsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Talsu novads]]</nowiki>
* [[Turcijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Turcijas politiķi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Tērvetes novads]]</nowiki>
* [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ungārijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valdis Rūja]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki]]</nowiki>
* [[Valensijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Valensija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valkas novads]]</nowiki>
* [[Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valmieras mēri]]</nowiki>
* [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vanuatu|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecumnieku novads]]</nowiki>
* [[Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils novads]]</nowiki>
* [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils mēri]]</nowiki>
* [[Vestgotu karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vestgoti|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viesītes novads]]</nowiki>
* [[Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļakas novads]]</nowiki>
* [[Viļakas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļaka]]</nowiki>
* [[Viļānu vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Vācijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Vācija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Zabivaka]]: <nowiki>[[Kategorija: 2018. gada FIFA Pasaules kauss]]</nowiki>
* [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Zviedrijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ādažu novads]]</nowiki>
* [[Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ērgļu novads]]</nowiki>
* [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ēģiptes prezidenti| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Īrijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ķekavas novads]]</nowiki>

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Neolīta revolūcija''' parasti tiek saistīta ar pastāvīgu apmetņu ierīkošanu un [[Zemkopība|zemkopības]] apgūšanu. Klimatisko apstākļu dēļ Neolīta kultūras periods [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] sākas tikai pēc 6. gadu tūkstoša pr.Kr., kad vasarās vidējā temperatūra sasniedz ap +20 °C, bet ziemās — ap +5 °C. [[Eiropa|Eiropas]] ziemeļu daļā ([[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Baltijas jūra|Baltijā]]), par Neolīta revolūciju varam runāt vēl vēlāk — tikai sākot no apmēram 2000. g. p.m.ē.

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}

sentences: '''CAC 40''' ({{val|fr|Cotation Assistée en Continu}}) ir [[Euronext]] [[Parīze]]s biržas galvenais akciju tirgus indekss. Tā ISIN kods ir FR0003500008, mnemoniskais kods — "PX1".<ref>[https://www.boursier.com/indices/composition/cac-40-FR0003500008,FR.html?tri=dcapi CAC 40]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
[[File:Williamsonturn.png|thumb|Viljamsona apgrieziens.]]
[[File:Andersonturn.png|thumb|Andersona apgrieziens.]]
[[File:Scharnowturn.png|thumb|Šarnova apgrieziens.]]
'''Glābšanas manevrs''' ir viens no vairākiem kuģa manevriem, kurus parasti veic, tiklīdz tiek pamanīts [[cilvēks aiz borta]]. Lai manevrētu kuģi pēc iespējas tuvāk pār bortu pārkritušajam cilvēkam, izmanto '''Viljamsona''', '''Andersona''', '''Šarnova''' un citus apgriezienus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lingula-Ozamis-1.JPG
| att_nosaukums =Bezslēdzenes pleckajis ''Lingula'' sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Inarticulata
| klase_lv =Bezslēdzenes pleckāji
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Elektroniskais paraksts''' jeb '''e-paraksts''' ir elektroniski [[dati]], kas viennozīmīgi apliecina elektroniskā dokumenta (parakstāmā dokumenta) autentiskumu, apstiprina parakstītāja identitāti.

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group            = Sakši
| native_name      = {{val|osx|Sahson}}
| image            = [[File:Anglo-Saxon_Homelands_and_Settlements.svg|200px]]
| image_caption    = Angļu (oranža) un Sakšu (zila) izplatība ap 500. gadu
| population       =
| genealogy        =
| regions          = [[Senā Saksija]], [[Jitlande]], [[Frīzija]], [[Heparhija]] ([[Anglosakšu Anglija|Anglija]])
| languages        = [[Sensakšu valoda]], [[Senangļu valoda]]
| religions        = Pirmsākumos [[Ģermāņu pagānisms]] un [[Anglosakšu pagānisms]], vēlāk [[Kristietība]]
| related_groups   = [[Anglosakši]], [[Angļi]], [[Frīzi]], [[Jiti]]
| footnotes        =
| Birthplace       = [[Saxony]]
}}
'''Sakši''' ({{val-la|Saxones}}, {{val-ang|Seaxe}}, {{val-nds|Sassen}}, {{val-de|Sachsen}}, {{val-nl|Saksen}}) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu grupa, kura vēsturiski dzīvoja [[Ziemeļjūra]]s piekrastes rajonos, [[Lejassaksija]]s federālajā zemē. Liela daļa no sakšiem [[Viduslaiki|viduslaiku]] sākumā pārcēlās dzīvot uz [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas salu]] un bija viena no grupām, kas veidoja [[anglosakši|anglosakšus]], kuri pēc tam izveidoja pirmo apvienoto [[Anglijas karaliste|Anglijas karalisti]]. Daļa no sakšu ciltīm palika uz dzīvi mūsdienu [[Vācija]]s teritorijā, kur tos pakļāva [[franki]], viņu apdzīvotā teritorija 843. gadā tika iekļauta [[Austrumfranku valsts|Austrumfranku karalistē]].<ref>{{LPE|8|544}}</ref>

sentences: '''Augājs''' jeb '''veģetācija''' ({{val|la|vegetatio}}, no ''vegetare'' — 'augt') vispārīgā izpratnē apzīmē [[augi|augu]] valsti, kas klāj [[zeme]]s virskārtu kādā reģionā. Augājs ir plašāks jēdziens par [[flora|floru]], kas apzīmē noteiktu augu kopumu.

sentences:
{{Citas nozīmes|radiotelefonu tīklu|Arp (nozīmju atdalīšana)|ARP}}
{{Mobilie standarti}}
'''''Autoradiopuhelin''''' jeb '''''ARP''''' ({{val-fi|}} "auto radio telefons") bija [[Somija]]s pirmais komerciāli apkalpotais [[radiotelefons|radiotelefonu]] tīkls. Tas tiek klasificēts kā ''OG'' (nulltās paaudzes) mobilo telefonu tīkls.
ARP tīkla izbūve sākta 1969. gadā un darbību sāka 1971. gadā. 1978. gadā tas aptvēra 100 % valsts teritorijas 140 [[bāzes stacija|bāzes stacijām]]. ARP tīkls slēgts 2000. gada beigās, kad darbību Somijā pārtrauca arī [[NMT|NMT-900]] tīkls.

sentences:
{{atsauces+}}
'''ARCNET''' ir pievienotais resursu [[datoru tīkls]], kas ir komunikāciju protokols [[Lokālais tīkls|lokālajiem tīkliem]]. ARCNET bija pirmā plaši pieejamā tīkla sistēma [[mikrodators|mikrodatoriem]]. Tas kļuva populārs 1980. gados biroja automatizācijas uzdevumu veikšanai. Vēlāk ARCNET tika piemērots iegultām sistēmām, kur noteiktas protokola funkcijas ir īpaši noderīgas.

sentences: '''21. septembris''' ir 264. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (265. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir 101 diena.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 2004-04-10 Larus michahellis ad.jpg
|     att_nosaukums = [[Vidusjūras kaija]] (''Larus michahellis'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        apakškārta =Lari
|      apakškārta_lv=Kaijveidīgie
|         binomial = Lari <small>([[Sharpe]], 1891)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Kaijveidīgie''', '''kaijveidīgo apakškārta''' (''Lari'') ir viena no [[Tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgo kārtas]] (''Charadriiformes'') apakškārtām. Tā apvieno 7 tārtiņveidīgo putnu [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]],<ref name=boo/> no kurām pazīstamākās ir [[kaijas]], [[klijkaijas]], [[zīriņi]] un [[alki]].

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1984|8|6}}
| clubs6 = {{flaga|Vācija}} [[TSG 1899 Hoffenheim|1899 Hoffenheim]]
| nationalcaps1 = 5
| name =
| playername = Vedads Ibiševičs
| position = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
| years1 = 2003–2004
| years2 = 2004
| years3 = 2004–2006
| years4 = 2005–2006
| caps6 = 123
| goals6 = 48
| nationalyears2 = 2007–2018
| years6 = 2007–2012
| caps7 = 86
| caps8 = 26
| caps9 = 112
| clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[VfB Stuttgart]]
| clubs8 = {{īre}} {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| clubs9 = {{flaga|Vācija}} [[Berlīnes "Hertha"]]
| goals7 = 33
| goals8 = 10
| goals9 = 35
| years7 = 2012–2016
| years8 = 2015–2016
| nationalyears1 = 2004–2006
| nationalteam2 = {{fb|BIH}}
| birth_place =
| goals1 = 9
| caps1 = 10
| caps2 = 3
| caps3 = 4
| caps4 = 33
| clubs1 = {{flaga|ASV}} [[St. Louis Strikers]]
| clubs2 = {{flaga|ASV}} [[Chicago Fire Premier]]
| clubs3 = {{flaga|Francija}} [[Paris Saint-Germain F.C.|Paris Saint-Germain]]
| clubs4 = {{īre}} {{flaga|Francija}} [[Dijon FCO|Dijon]]
| countryofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Vlasevica}}
| currentclub =
| goals2 = 3
| nationalteam1 = {{flaga|Bosnija un Hercegovina}} Bosnijas un Hercegovinas U21
| goals3 = 0
| goals4 = 10
| clubs5 = {{flaga|Vācija}} [[Alemannia Aachen]]
| years5 = 2006–2007
| caps5 = 24
| goals5 = 6
| height = 188
| image = Hertha BSC vs. West Ham United 20190731 (077).jpg
| caption = Ibiševičs 2019. gadā
| nationalcaps2 = 83
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 28
| years9 = 2016–2020
| caps10 = 4
| clubs10 = {{flaga|Vācija}} [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"]]
| goals10 = 0
| years10 = 2020
| totalcaps = 425
| totalgoals = 154
}}'''Vedads Ibiševičs''' ({{Val|bs|Vedad Ibišević}}, dzimis {{Dat|1984|8|6}}) ir [[Bosnieši|bosniešu]] [[futbolists]], spēlē [[Uzbrucējs (futbols)|uzbrucēja]] pozīcijā, bijušais [[Bosnijas un Hercegovinas futbola izlase|Bosnijas un Hercegovinas futbola izlases]] dalībnieks. Iepriekš Ibiševičs ir spēlējis [[Parīzes "Saint-Germain"|Parīzes "''Saint-Germain''"]], ''[[Alemannia Aachen]],'' [[TSG 1899 Hoffenheim|''TSG 1899 Hoffenheim'']], [[VfB Stuttgart|''VfB Stuttgart'']], [[Berlīnes "Hertha"|Berlīnes "''Hertha''"]] un [[Gelzenkirhenes "Schalke 04"|Gelzenkirhenes "''Schalke 04''"]].

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas pilsētas daļu|Dārzciems (nozīmju atdalīšana)|Dārzciems}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dārzciems
|attels             =
|paraksts           = Tipisks iekšpagalms Dārzciema apkaimes ziemeļaustrumu daļā. 104. un 119. sērijas ēkas. 2009. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Latgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,577 km²
|iedzivotaju_skaits = 18 956 (2018.)
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[20. autobusu maršruts (Rīga)|20.]] [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33.]] [[50. autobusu maršruts (Rīga)|50.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        =
}}

sentences: '''Halcedons''' (nosaukums saistīts ar [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]], taču pretstatā daudziem skaidrojumiem, nav saistāms ar seno pilsētu Halkedonu) ir viens no [[kvarca paveidi]]em — slēpti kristālisks (halcedonu veidojošie kristāliņi ir mazāki par 1 mikrometru), šķiedrains kvarcs. Kā rāda neseni pētījumi, halcedons bieži ir kvarca un cita [[minerāls|minerāla]] — [[moganīts|moganīta]] maisījums. Halcedons uzskatāms par [[mineraloīds|mineraloīdu]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pīrss Lepāžs
 |      vārds_orig = ''Pierce LePage''
 |          attēls = 248 samuelsson 110mH (34350321784) (Pierce Lepage cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1996|1|22}}
 |         dz_viet = {{vieta|Kanāda|Ontārio|Vitbi|3s=Vitbi (Ontārio)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{CAN}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=204}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=88}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8909 ([[Budapešta]], 2023)
 |           PR1_d = Desmitcīņa
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{CAN}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|desmitcīņa}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|desmitcīņa}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalSilver|Goldkosta 2018|desmitcīņa}}
{{MedalCompetition|[[Panamerikas spēles]]}}
{{MedalBronze|Lima 2019|desmitcīņa}}
}}
'''Pīrss Lepāžs''' (''Pierce LePage''; dzimis {{dat|1996|1|22}}) ir kanādiešu [[vieglatlēts]], startē daudzcīņas sacensībās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Baums''' var būt:

sentences: '''Alternatīvā degviela''' ir atjaunojams [[enerģija]]s resurss, kurš tiek izmantots kā [[transporta līdzeklis|transporta līdzekļa]] [[degviela]]. Degvielas būtība ir viegli uzglabājama enerģija, kura ērti transportējama uz izmantošanai nepieciešamo vietu. Pasaulē pastāv daudzi alternatīvo degvielu veidi. Daži no tiem ir [[biodegviela]], [[biodīzelis]], [[biogāze]], [[etanols|uz spirta bāzes balstīta degviela]], kā arī [[ūdeņradis]]. Pie alternatīviem enerģijas veidiem transportlīdzekļu darbināšanai pieskaita arī [[elektrība|elektroenerģiju]].

sentences: '''Tālskatis''' ir [[optika|optisks]] instruments, kas paredzēts, lai ar aci novērotu tālus priekšmetus. Tālskata optiskā sistēma sastāv no divām daļām: [[objektīvs|objektīva]] (tas veido apgrieztu attēlu fokālajā plaknē) un [[okulārs|okulāra]], kas paredzēts attēla palielināšanai (darbojas līdzīgi [[lupa]]i).

sentences:
{{cita nozīme|upi|mūziķi|Pink}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pinka
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Pinka
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Pinka
| attēls            = Pornogat01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Pinka pie Pornoapāti
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rāba]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=30 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=58 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=55 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=23 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 94
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1 369
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Brīnumainā izglābšanās Hudzonā
| attēls = SullyFilma.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sully''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents = * [[Frenks Māršals (producents)|Frenks Māršals]]
* [[Ellīna Stjuarte]]
* Klints Īstvuds
* [[Tims Mūrs]]
| scenārija autors = [[Tods Komarnickis]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Lora Linnija]]
| mūzika = * [[Kristiāns Džeikobs]]
* [[The Tierney Sutton Band]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Flashlight Films]]''
* ''[[The Kennedy/Marshall Company]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Orange Corp]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|9|2|Tellaridas filmu festivāls|2016|9|9|ASV|}}
| ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sully-2016|title=Sully|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 24, 2019|archive-date={{dat|2020|08|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200809142132/https://www.bbfc.co.uk/releases/sully-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sully.htm|title=Sully (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|240,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Brīnumainā izglābšanās Hudzonā"''' ({{val|en|Sully}}) ir 2016. gada ASV biogrāfiska drāmas filma, kas balstīts uz Džefrija Zaslova un Česlija Salenbergera autobiogrāfiju ''Highest Duy''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Ārons Ekharts]] un [[Lora Linnija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|2||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = "Svešinieki vilcienā"
|    oriģinālnos = ''Strangers on a Train''
|         attēls = Strangers on a Train (film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri = * [[Fērlijs Grendžers]]
* [[Ruta Romāna]]
* [[Roberts Volkers]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = [[Warner Bros.]]
|       izdošana =
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts =
|         valoda = Angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|7 000 000}}<ref>[http://www.the-numbers.com/movies/1951/0STTR.php Box Office Information for Strangers on a Train]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Svešinieki vilcienā"''' ({{val|en|Strangers on a Train}}) ir 1951. gada amerikāņu psiholoģiskais trilleris, kura režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmas sižets veidots pēc [[Patrīcija Haismita|Patrīcijas Haismitas]] 1950. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir stāsts par diviem svešiniekiem: amatieri tenisa spēlētāju un psihopātu. Viņi abi satiekas vilcienā, kur, tā kā abi vēlas tikt vaļā no kāda, psihopāts piedāvā samainīties ar noslepkavojamajām personām, jo viņi netiks pieķerti motīva trūkuma dēļ. Pēc pirmās izdarītās slepkavības psihopāts cenšas piespiest tenisa spēlētāju izdarīt savu darījuma daļu.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 22
|lv = Divdesmit divi
}}
'''22''' ('''divdesmit divi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[21 (skaitlis)|21]] un [[23 (skaitlis)|23]].

sentences: '''26. septembris''' ir gada 269. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (270. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 96 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Folklora]]
[[Kategorija:Mitoloģija]]
[[Kategorija:Bērnu literatūra]]
[[Kategorija:Kino]]
[[Kategorija:Pasakas]]
[[Kategorija:Fantastika]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cenu pagasts
| karte             = Cenu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Cenu pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Cenu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Cenu_pagasts_Flag.png
| karoga_nosaukums  = Cenu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Brankas
| platība           = 121,3
| iedzīvotāji       = 4610<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4610 / 121.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Cenu pagasts''' ir viena no [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Valgundes pagasts|Valgundes]], [[Jaunsvirlaukas pagasts|Jaunsvirlaukas]], [[Ozolnieku pagasts|Ozolnieku]] un [[Salgales pagasts|Salgales]] pagastiem, [[Jelgava]]s pilsētu, [[Olaines novads|Olaines novada]] [[Olaines pagasts|Olaines pagastu]] un [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Iecavas pagasts|Iecavas pagastu]]. Pagastā nav savas pārvaldes, ir pakalpojumu centri Brankās un [[Āne|Ānē]].<ref>[http://www.ozolnieki.lv/parvalde/iestades-un-strukturvienibas Ozolnieku novads. Pašvaldības administrācija, struktūrvienības, iestādes]</ref>

sentences: '''Smidzinošs lietus''' jeb '''smidzenis''' ir šķidri [[nokrišņi]] ļoti mazu [[ūdens]] pilieniņu veidā ar diametru, kurš mazāks par 0,5 mm. Tie izkrīt diezgan lēni. Sausa virsma lietus laikā paliek slapja ilgākā laika posmā un tā saslapinās vienmērīgi. Nokrītot uz ūdens virsmas, neveido vilnīšus. Smidzinošs lietus sākas un beidzas pakāpeniski, tas nekad nevar sākties strauji. Smidzināt var diezgan ilgi — no vienas stundas līdz pat vienai diennaktij. Lielākoties smidzinošs lietus izkrīt no [[slāņmākoņi]]em. Šajā laikā debesis pilnībā klāj [[mākoņi]] un [[Saule]] nav redzama. Ūdens pilieniņi ir mazi un krīt lēni. Nokrišņu intensitāte smidzeņa laikā ir maza — no 0,05 līdz 0,25 mm stundā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alforsīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/B.39-120
|ķīm_formula=Ba5(PO4)3Cl
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caruspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.700 nε = 1.700
|pleohroisms=nav
|blīvums=4,73
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Dwarf Yellow-headed gecko edit.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lygodactylus luteopicturatus|Mazais dzeltengalvas gekons}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Gekkota
| infrakārta_lv = Gekonveidīgie
|      binomial = Gekkota <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Gekonveidīgie''' (''Gekkota'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') infrakārtām, kas apvieno visus [[gekoni|gekonus]] un [[zvīņkāju dzimta|zvīņkāju dzimtu]] (''Pygopodidae''). Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 7 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Han, D., K. Zhou, & A. M. Bauer. 2004. Phylogenetic relationships among gekkotan lizards inferred from c-mos nuclear DNA sequences and a new classification of the Gekkota. Biological Journal of the Linnean Society 83: 353– 368.</ref><ref>Gamble, T., A. M. Bauer, E. Greenbaum, & T.R. Jackman. 2008. Out of the blue: A novel, trans-Atlantic clade of geckos (Gekkota, Squamata). Zoologica Scripta 37: 355-366.</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cirkons
|attēls=
|att_paraksts = Hiacints (cirkona paveids) kvarcā. (Pakistāna).
|klase=silikātu grupa (nesosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=ZrSiO4
|singonija=[[tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=brūna, sarkanbrūna, pelēka, zeltaini dzeltena, bezkrāsaina, zaļa.
|svītra=balta
|habituss= plātņaini līdz prizmatiski kristāli, neregulāri graudi, masīvi.
|skaldnība=ļoti nepilnīga
|lūzums=konhoidāls līdz nelīdzens
|cietība=7,5
|spīdums=dimanta
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,925—1,961
|pleohroisms=vājš
|blīvums=4,6—4,7
}}
'''Cirkons''' (no {{val|fa|زرگون}} (''zargun'') — 'zeltains') pamatsilikātu apakšklases [[minerāls]], cirkonija ortosilikāts ZrSiO4. Parasti satur 1—4 % [[Hafnijs|hafniju]], kas [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]] izomorfi aizvieto [[Cirkonijs|cirkoniju]].

sentences:
'''Redzamais spožums''' raksturo apgaismojumu, kurš no [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] (parasti [[zvaigzne]]s) nonāk vietā, kur atrodas novērotājs. To mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]], apzīmē '''m'''.

Jo [[debess ķermenis]] spožāks, jo mazāks tā [[zvaigžņlielums]]. Zvaigžņlielums atkarīgs ne tikai no tā, cik daudz [[gaisma]]s izstaro [[zvaigzne]], bet arī no attāluma līdz tai.
Zvaigžņu dalīšana pēc to zvaigžņlielumiem sākas jau [[Hellēnisms|hellēnisma]] periodā, kad ar neapbruņotu aci redzamās zvaigznes tika iedalītas 6 zvaigžņlielumos. Spožākās zvaigznes noteica kā 1. zvaigžņlieluma (m = 1), bet pašas blāvākās zvaigznes kā 6. zvaigžņlieluma (m = 6). Šo metodi savā grāmatā „Almagest” bija aprakstījis [[Ptolemajs]]. Tiek uzskatīts, ka iedalījuma principu izdomājis sengrieķu [[astronoms]] [[Hiparhs]]. Šajā iedalījumā netika ņemta vērā [[Saule]].

[[1856]]. gadā angļu astronoms Pogsons zvaigžņlielumu noteikšanas sistēmu formalizēja, nosakot, ka tipiska 1. zvaigžņlieluma zvaigzne ir zvaigzne, kura ir 100 reizes spožāka nekā tipiska 6. zvaigžņlieluma zvaigzne. Tādējādi, 1. zvaigžņlieluma zvaigzne ir 2,512 reizes spožāka nekā nākamā zvaigžņlieluma zvaigzne. Pogsona skala sākotnēji tika fiksēta, nosakot, ka [[Polārzvaigzne]]s zvaigžņlielums ir 2. Vēlāk astronomi konstatēja, ka tā ir [[maiņzvaigzne]] (spožums mainās) un tie pirmoreiz pievērsās [[Vega]]i kā atskaites zvaigznei, nosakot, ka Vega ir 0 zvaigžņlieluma zvaigzne.

Mūsdienās vairs neaprobežojas tikai ar 6 zvaigžņlielumiem vai tikai ar [[Redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Ļoti spožiem debess ķermeņiem ir piešķirts negatīvs zvaigžņlielums. Piemēram, [[Sīriuss|Sīriusa]] (spožākā redzamā zvaigzne, izņemot Sauli) redzamais spožums ir −1,47m.
 Zvaigžņlielums tiek noteikts ne tikai zvaigznēm, bet arī [[Mēness|Mēnesim]], [[Saule]]i un [[Planēta|planētām]]. Pilnmēness redzamais spožums ir −12,6m, Saulei −26,73m. [[Habla kosmiskais teleskops]] [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] diapozonā ir atradis 30. zvaigžņlieluma zvaigznes, [[Keka dubultteleskops]] ir atradis tikpat vājas zvaigznes [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapozonā]].
{| class="wikitable" style="float: margin-left: 1em;"
|+ Debess ķermeņu redzamais spožums
|-
! Redzamais
spožums
! [[Debess ķermenis]]
|-
| −26,73
| [[Saule]]
|-
| −12,6
| Pilnmēness
|-
| −8,0
| [[Iridium pavadoņu uzliesmojums]] (maksimums)
|-
| −4,7
| Maksimālais [[Venera (planēta)|Veneras]] un [[SKS]] (kad tā atrodas [[Perigejs|perigejā]]
 un ir pilnībā [[Saule]]s apspīdēta) spožums
|-
| −3,9
| Vājākie objekti, kurus var redzēt dienas laikā ar neapbruņotu aci
|-
| −3,7
| Minimālais [[Venera (planēta)|Veneras]] spožums
|-
| −3,0
| Maksimālais [[Marss (planēta)|Marsa]] spožums
|-
| −2,8
| Maksimālais [[Jupiters (planēta)|Jupitera]] spožums
|-
| −1,47
| [[Sīriuss]] (spožākā redzamā zvaigzne, bez [[Saule]]s)
|-
| −0,7
| [[Kanopuss]], otra spožākā zvaigzne
|-
| −0,24
| Maksimālais [[Saturns (planēta)|Saturna]] spožums
|-
| 0
| [[Vega]]
|-
| 3
| Vājākās zvaigznes, kuras var redzēt pilsētas apstākļos
|-
| 6,5
| Vājākās zvaigznes, kuras var redzēt ideālos apstākļos
|-
| 7,7
| Maksimālais [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] spožums
|-
| 9,5
| Vājākie objekti, kurus var novērot ar [[Binoklis|binokli]]
|-
| 20
| Ar Baldones Šmita teleskopu redzamā vājākā zvaigzne
|-
| 30
| Vājākie objekti, kurus var novērot ar
[[Habla kosmiskais teleskops|Habla kosmisko teleskopu]] redzamajā gaismā
|}
Šie ir tikai aptuvenie lielumi [[Redzamā gaisma|redzamajā gaismā]] (reālie lielumi ir atkarīgi no [[frekvence]]s, kuru lieto)
Tā kā saņemtās gaismas daudzums ir atkarīgs no [[Zemes atmosfēra]]s biezuma skata virzienā, tad redzamais spožums tiek normalizēts līdz vērtībai, kāda būtu, ja atmosfēras nebūtu.
Zvaigžņlieluma noteikšanu sarežģī fakts, ka [[gaisma]] nav monohromatiska. Gaismas uztvērēja jūtīgums atšķiras atkarībā no gaismas viļņu garuma un veids, kādā tas atšķiras, ir atkarīgs no gaismas uztvērēja tipa. Lai mērījums būtu objektīvs, ir nepieciešams noteikt, kā ir iegūts zvaigžņlielums. Tam plaši tiek izmantota [[UBV sistēma]] (saīsinājumi no angļu valodas: U — ultraviolets, B — blue (zils), V — visual (redzams)) ar kuru zvaigžņlielums tiek noteikts trīs dažādos viļņu garumos:
* U mēra 350 [[Nanometrs|nm]] (tuvu [[Ultravioletais starojums|ultravioletajai]] gaismai)
* B ~435 [[Nanometrs|nm]] (zilās gaismas diapazons)
* V ~555 [[Nanometrs|nm]] ([[redzamā gaisma|redzamās gaismas]] vidusdiapazons dienasgaismā)
V frekvenču josla tika izvēlēta speciāliem mērķiem, tā palīdz iegūt zvaigžņlielumus, kādus redz pie gaismas pieradusi cilvēka [[acs]]. Ja debess ķermeņa redzamais spožums ir norādīts bez kādām atsaucēm, tad tiek uzskatīts, ka tas uzrādīts V frekvenču joslā.

Tā kā aukstākas zvaigznes, piemēram, [[Sarkanais milzis|sarkanie milži]] un [[sarkanie punduri]], izstaro mazāk enerģijas spektra zilajā un ultravioletajā daļā, to jauda [[UBV sistēma|UBV sistēmā]] bieži tiek nenovērtēta. L un T spektra klases zvaigznēm zvaigžņlielums ir lielāks par 100, jo tās izstaro ļoti maz redzamās gaismas, bet tām ir ļoti spēcīgs infrasarkanais starojums.
== Skatīt arī ==
* [[Absolūtais spožums]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heopss
| vārds_orģ           =
| attēls              = Khufu CEM.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 2589. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 2566. gads p.m.ē.<ref name="names">Clayton, Peter A. ''Chronicle of the Pharaohs''. p42. Thames and Hudson,  London, 2006. {{ISBN|978-0-500-28628-9}}</ref><ref>Malek, Jaromir, "The Old Kingdom" in ''The Oxford History of Ancient Egypt'', ed. Ian Shaw, Oxford University Press 2000, {{ISBN|978-0-19-280458-7}} p.88</ref>
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 2566. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Snofru]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Heopss''' bija [[senā Ēģipte|senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 4. dinastijas laikā no 2589. līdz 2566. gadam p.m.ē.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Ukraina|Ukrainā]]|Buga (nozīmju atdalīšana)|Buga}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dienvidbuga
| citvaloda         = uk
| oriģinālnosaukums = Південний Буг
| attēls            = South Bug Vinnitsa 2006 G1.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Dienvidbuga [[Vinnica|Vinnicā]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Podolija|Podolijā]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Melnā jūra]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{UKR}}
| garums            = 806
| iztekas_augstums  = 350
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 108
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 63 700
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=25 | sāk_gar_s=24 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=9 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=31 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=46 | iet_gar_EW=E
 | vietaskarte       = Ukraina#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}
'''Dienvidbuga''' ({{val-uk|Південний Буг}}) ir upe [[Ukraina|Ukrainā]]. Sākas [[Podolija|Podolijā]] ziemeļrietumos no [[Hmeļnicka]]s, ietek [[Melnā jūra|Melnās jūras]] [[Dņepras-Bugas limāns|Dņepras-Bugas limānā]]. Dienvidbuga ir piektā lielākā Ukrainas upe un lielākā upe, kas tek tikai Ukrainas teritorijā. Tek lielākoties pa [[mežastepe|mežastepju]] un [[stepe|stepju]] apgabaliem. Dienvidbuga ir slavena ar krācēm, jo upes tecējumā virspusē iznāk Ukrainas kristāliskais vairogs.

sentences:
{{vērtīgs saraksts}}
'''Antarktikas polārstacijas''' ir [[zinātne|zinātniski]] pētnieciskām darbībām vai to materiāli tehniskajam un [[loģistika|loģistiskas]] nodrošinājumam paredzēti [[polārstacija|būvju kompleksi]] [[Antarktīda|Antarktīdā]] vai [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeāna]] salās. Stacijas tiek izbūvētas un komplektētas tā, lai spētu nodrošināt to personāla autonomu darbību zināmā laika posmā. 2014. gadā Antarktikā un [[Subantarktika|Subantarktikā]] funkcionēja 27 valstu 49 vissezonas un 52 vasaras sezonas permanentās polārstacijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.comnap.aq/Information/SiteAssets/SitePages/Home/Antarctic_Facilities_List_13Feb2014.xls |title=COMNAP Antarctic Facilities List, February 2014 |access-date={{dat|2014|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305045952/https://www.comnap.aq/Information/SiteAssets/SitePages/Home/Antarctic_Facilities_List_13Feb2014.xls |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Holcus lanatus kz05.jpg|att_nosaukums=[[Villainā meduszāle]] (''Holcus lanatus'')|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Holcus|ģints_lv=Meduszāles|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Holcus}}'''Meduszāles''' ({{val|la|Holcus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kura ir sastopama [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Caroli Linnaei ... Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas...|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13830|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=2|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://legacy.tropicos.org/Name/40026728|title=Tropicos {{!}} Name - !!Holcus L.|website=legacy.tropicos.org|access-date=2022-08-14}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Holcus|title=Genere Holcus - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-08-14}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Horsepower Productions''''' ir [[Londona]]s ''[[garage]]'' un ''[[2-step]]'' mūzikas projekts, kas ar producēšanu nodarbojas jau no 2000. gada un kam ir liela loma [[dabsteps|dabstepa]] attīstības vēsturē.

sentences: '''Ziemas peldēšana''' ir sporta veids - norūdīšanās augstākā pakāpe - ar ko Latvijā nodarbojas vairāki simti iedzīvotāju. Ar ziemas peldēšanu saprot iegremdēšanos ledū izcirstā āliņģī vai peldēšanu aukstā ūdenī, kura [[temperatūra]] ir zemāka par +10 grādiem. Ziemas peldēšanas sezona parasti sākas oktobra sākumā un beidzas marta beigās.

sentences: '''Salpetris''' ir dažu [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]] [[nitrāti|nitrātu]], kā arī [[amonija nitrāts|amonija nitrāta]] triviālais nosaukums. Par salpetriem dēvē arī atbilstošos [[minerāls|minerālus]]. Termins cēlies no [[vācu valoda|vācu]] vārda ''Salpeter'', kurš savukārt cēlies no {{val-la|sal}} — 'sāls' un {{val-el|petros}} — 'klints', 'akmens'.<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 683. lpp.</ref> Ja nav norādīts precīzāk, ar vārdu "salpetris" parasti saprot kālija salpetri [[kālija nitrāts|KNO3]]. Vecā, pirms kara izdotā literatūrā salpetri mēdza dēvēt par "zalpēteri".

sentences: '''WASP-3b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-3]] [[Lira (zvaigznājs)|Liras zvaigznājā]] 223 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0317 AU un gads uz tās ilgst tikai 44,324 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu dzīvībai komfortabli apstākļi. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-3b, tad uz tās būtu 1811 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences:
]]
'''Naturālā saimniecība''' ir tāds [[saimniekošana]]s veids, kas apgādā savu saimniecību ar visiem nepieciešamajiem [[resursi]]em, neražojot tos pārdošanai. Parasti definīcijās, runājot par dažiem vēstures posmiem, to precizē kā "saražo visu pašpatēriņam nepieciešamo, izņemot [[sāls|sāli]] un [[dzelzs|dzelzi]]". Šāda saimniekošanas kārtība pastāvēja lielāko cilvēces [[vēsture]]s daļu un vietām pasaulē pastāv joprojām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
 | name         = ''Internet Assigned Numbers Authority''
 | image        =
 | map          =
 | size         =
 | type         =
 | formation    = {{dat|1988}}
 | headquarters = [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | membership   =
 | leader_title = Vadošās personas
 | leader_name  = Elīza Geriha
 | language     =
 | website      = {{url|http://www.iana.org}}
|}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lasvegasa
 | official_name            = ''Las Vegas''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = 1 Las vegas strip.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Las Vegas, Nevada.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = ASV#Nevada
 | pushpin_label_position   = <!--left/right -->
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|ASV}}
 | subdivision_name1        = {{flag|Nevada}}
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1905. gada 15. maijs
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = Kopš 1911. gada 16. marta
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 352
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           = 0.13
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2010. gads
 | population_footnotes     = <ref name="popest">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.census.gov/popest/cities/tables/SUB-EST2009-04-32.csv | title = Annual Estimates of the Resident Population for Incorporated Places in Nevada: April 1, 2000 to July 1, 2009 | format = [[comma-separated values|CSV]] | publisher = [[United States Census Bureau]], Population Division | date = 2010-09 | accessdate = October 26, 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20110917105412/http://www.census.gov/popest/cities/tables/SUB-EST2009-04-32.csv | archivedate = {{dat|2011|09|17||bez}} }}</ref><ref name="popmetro">{{Tīmekļa atsauce |title=Estimates of Population Change for Metropolitan Statistical Areas and Rankings: July 1, 2008 to July 1, 2009 |publisher=U.S. Census Bureau |url=http://www.census.gov/popest/metro/tables/2009/CBSA-EST2009-05.csv |date=2009-04 |accessdate=October 26, 2010 |archiveurl=http://webarchive.loc.gov/all/20100615175351/http%3A//www%2Ecensus%2Egov/popest/metro/tables/2009/CBSA%2DEST2009%2D05%2Ecsv |archivedate={{dat|2010|06|15||bez}} }}</ref>
 | population_total         = 583756
 | population_urban         = 1314356
 | population_metro         = 1951269
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           = -7
 | latd = 36 | latm =10  | lats =30  | latNS = N
 | longd =115  | longm = 08 | longs =11  | longEW =W
 | postal_code_type         = Tālruņu kods
 | postal_code              = + 702
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 620
 | website                  ={{url|http://www.lasvegas.com/}}
 | footnotes                =
}}
'''Lasvegasa''' ({{val|en|Las Vegas}}) ir pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], lielākā pilsēta [[Nevada|Nevadas štatā]]. Pasaules nozīmes [[izklaide]]s un [[azartspēles|azartspēļu]] centrs. Lasvegasas [[Aglomerācija|aglomerācijā]] ietilpst vairākas satelītpilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs 100 000 — [[Hendersona (Nevada)|Hendersona]] (''Henderson''), [[Paradaisa (Nevada)|Paradaisa]] (''Paradise''), Sanraismeinora (''Sunrise Manor''), Ziemeļlasvegasa (''North Las Vegas''), Springvaleja (''Spring Valley''). Lasvegasu dēvē par "grēka pilsētu" (''Sin City'') spēļu zāļu, [[prostitūcija]]s un [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] brīvās pieejamības dēļ. Tomēr tā vēl aizvien ir visstraujāk augošā aglomerācija ASV.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Trīsstūris
| abbreviation = TrA
| name_latin = Triangulum Australe
| RA = 16
| dec = −65
| areatotal = 110
| arearank = 83. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α TrA''
| starmagnitude = 1,91
| neareststarname = ''ζ TrA''
| stardistance = 39,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences: '''Konfūcisms''' (儒學, {{Audio|Chinese-RuXue(Confucianism).ogg|Rúxué}}) ir [[ētika|ētiska]] un [[filozofija|filozofiska]] uzskatu sistēma, kas cēlusies [[Ķīna|Ķīnā]]. Šo mācību iedibināja [[Konfūcijs]] (tradicionāli 551.-479. g. p. m. ē.), kurš bija slavens gudrais, kā arī nozīmīgs [[Ķīna|ķīniešu]] [[sociālā filozofija|sociālais filozofs]]. Konfūcisms par valsts [[ideoloģija|ideoloģiju]] kļuva [[Haņu dinastija]]s valdīšanas laikā. Konfūcijs neizgudroja jaunus rīcības principus, bet gan apkopoja un attīstīja paražas, kurās liela loma bija [[patriarhāts|patriarhālai]] ģimenei, autoritātei, [[Hierarhija|hierarhijai]].

sentences: , viena dimensija — [[taisne]], divas dimensijas — [[kvadrāts]], trīs dimensijas — [[kubs]] un četras dimensijas — [[hiperkubs]] jeb teserakts.]]

sentences: '''Vatabautisms''' ({{Val-en|whataboutism}} arī ''whataboutery'', "bet kā ar...") ir argumentācijas paņēmiens, kura ietvaros persona izvairās no atbildēšanas uz jautājuma, [[Arguments|argumentu]] sniegšanas vai atsakās piedalīties [[Diskusija|diskusijā]], tā vietā pajautājot pretjautājumu vai izsakot kādu [[Apsūdzība|apsūdzību]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dictionary.cambridge.org/us/dictionary/english/whataboutism|title=Cambridge dictionary|access-date=2023. gada 26. janvāris}}</ref> Vatabautismu mērķis bieži vien ir novērst uzmanību no konkrētā jautājuma vai problēmas, tādējādi no tās izvairoties, apšaubīt saņemtās [[Kritika|kritikas]] pamatojumu, kritiķa [[Uzticamība|uzticamību]], [[Integritāte|integritāti]] un [[Taisnīgums|taisnīgumu]], kā arī (pamatoti vai nepamatoti) diskreditēt vai minimizēt konkrētu kritisku argumentu. Bieži vatabautismi kritiku pavērš pret pašu kritizētāju, viņa uzskatiem vai rīcību, norādot uz [[Dubulti standarti|dubultiem standartiem]] vai [[Liekulība|liekulību]], vai vienādo abu rīcību caur līdzīgām īpašībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.freitag.de/autoren/der-freitag/whataboutism|title=A–Z - Whataboutism - Criticize me, I'll just criticize you back|website=www.freitag.de|access-date=2023-01-26|language=de}}</ref> Pat, ja pretjautājumi vai apsūdzības pēc satura ir pamatoti, vatabautismi tiek pielietoti ar mērķi izvairīties no atbildes, nevis nonākšanai pie patiesības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://skepticafe.lv/portfolio/logikas-kludas-2/|title=Loģikas kļūdas 2|website=SkeptiCafe|access-date=2023-01-26|date=2019-07-15|language=lv-LV|archive-date=2023-01-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20230126195518/https://skepticafe.lv/portfolio/logikas-kludas-2/}}</ref>

sentences: '''Binoklis''' ({{Val|la|bini}} — ‘pa divi’ + ''oculus'' — ‘acs’) ir optisks instruments, ko veido divi [[tālskatis|tālskati]] (katrai acij savs) un kas paredzēts attālinātu priekšmetu novērošanai ar abām acīm vienlaicīgi. Tālskati savienoti kopā tā, lai tos varētu fokusēt vienlaicīgi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiloranža struktūrformula

Metiloranža molekulas modelis

Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,
metiloranžā
|           CAS numurs = 547-58-0
|      ķīmiskā formula = C14H14N3NaO3S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300 °C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]].

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Latvijas krievi'''
| pop = 445 612 jeb 23,66 % no iedzīvotāju kopskaita (2023)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
| native_name = ''Русские в Латвии''
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]], [[Daugavpils]], kā arī citas [[Veidne:Latvijas lielākās pilsētas|Latvijas lielas pilsētas]]
}}'''Latvijas krievi''' ir skaitliski lielākā [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautība]]. Pēc Iedzīvotāju reģistra datiem 2023. gada 1. janvārī Latvijā dzīvoja 445 612 krievi (23,7% no kopējā iedzīvotāju skaita), no viņiem 298 684 (67,0%) bija [[Latvijas pilsoņa pase|Latvijas pilsoņi]], 115 719 (26,0%) [[Latvijas nepilsoņi]], bet 31 209 (7,0%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRE/IRE060/|title=IRE060. Iedzīvotāju skaits un īpatsvars pēc tautības un valstiskās piederības gada sākumā 2011 - 2023|last=Oficiālās statistikas portāls|access-date=26.11.2023}}</ref>
<!--Pēc [[2011. gada Tautas skaitīšana Latvijā|2011. gada tautas skaitīšanas]] datiem Latvijā dzīvoja 556 422 krievi (26,9% no valsts iedzīvotāju kopskaita).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |title=Skaitliski lielāko tautību pārstāvju skaits un atsevišķu tautību īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā |access-date={{dat|2013|10|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120129110714/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |archivedate={{dat|2012|01|29||bez}} }}</ref>
Pēc 2019. gada 1. janvāra Iedzīvotāju reģistra datiem Latvijas krievu skaits bija 538 361, no viņiem 345 908 (64,3%) bija Latvijas pilsoņi, 147 220 (27,3%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]], bet 45 103 (8,4%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190217201111/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf |date={{dat|2019|02|17||bez}} }} (datums=01.01.2019)</ref> Pēc 2010. gada Iedzīvotāju reģistra datiem 366 489 (59,4%) bija Latvijas pilsoņi, bet 221 174 (35,9%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]].<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/statistika/dokuments/2010/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības]</ref>-->

sentences: '''Hiršsprunga slimība''' ir iedzimta slimība, kurai raksturīgi, ka kādā [[zarna]]s segmentā neizveidojas ne Meisnera (''Meissner'') zemgļotādas, ne Auerbaha (''Auerbach'') starpmuskuļu [[Nervs|nervu]] pinums. Līdz ar to bojātajā segmentā iztrūkst [[peristaltika]] un var veidoties sastrēgums. Tas var radīt zarnas dilatāciju jeb izplešanos (līdz pat 20 cm diametrā). Slimības biežums piedzimušajiem bērniem ir 1:5000. Var kombinēties ar [[Dauna sindroms|Dauna sindromu]] un [[Neiroloģija|neiroloģiskiem]] traucējumiem.<ref name="auto">{{Cite journal|url=https://emedicine.medscape.com/article/178493-overview|title=Hirschsprung Disease: Background, Pathophysiology, Epidemiology|date=2020. gada 10. sept.|via=eMedicine}}</ref><ref name="auto"/>

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Pakauša kauls |
  Latin        = Os occipitale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray129.png |
  Caption      = Pakauša kauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi Latvijā|Abava (nozīmju atdalīšana)|Abava}}
{{Upes infokaste
 |nosaukums          = Abava
 |attēls             = Abava pie Sabiles.jpg
 |paraksts           = Abava pie [[Sabile]]s
  | karte             = Latvijas upe Abava karte.png
  | kartes_paraksts   = Abava un tālāk [[Venta]].
  | kartes_izmērs     =
 | garums            = 134
 | baseins           = 2042
 | gada_notece       = 0,66
 | izteka            = [[Lestenes purvs]]
 | ieteka            = [[Venta]]
 | ietekas_augstums  = 2,2
 | iztekas_augstums  = 55
 | tek_caur          = {{LAT}}
 | kritums           = 53
 | pietekas          = [[Viesata]], [[Imula]], [[Amula]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=05 | sāk_gar_s=09 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=05 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=40 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mabalakata
 | official_name            = ''Mabalacat''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Clark Freeport Zone skyline, Manuel A. Roxas Highway sunset (Angeles, Pampanga; 05-27-2023).jpg
| image2                   = Sanctuario de San Angelo, Xevera, Mabalacat City, Pampanga.jpg
| image3                   = Fountain at Xevera, Mabalacat City, Pampanga, Philippines (7).jpg
| image4                   = Clark Speedway (26671560787).jpg
| image5                   = 01412jf Nayong Pilipino Clark Freeport Zonefvf 10.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator pampanga mabalacat.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Centrālā Lusona]]
 | subdivision_name2        = [[Pampanga]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1712
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2012
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 27
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 83.18
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 293244
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 15 | latm = 13 | lats =  | latNS = N
 | longd =120  | longm = 35 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2010
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 166
 | website                  = {{URL|http://mabalacatcity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Ikšķiles pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 169 [[iela]]s [[Ikšķile|Ikšķilē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Ikšķile, Ogres nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
s. Animācijā var redzēt vidējās temperatūru izmaiņu gada laikā pa mēnešiem]]
'''Klimatoloģija''' ir [[zinātne]] par [[klimats|klimatu]]. Speciālisti nodarbojas ar klimatu izpēti, pēta klimatu atšķirības, [[klimata izmaiņas]], izmaiņu cēloņus un šo izmaiņu sekas. Klimatoloģija pamatā balstās uz [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], kur galvenā uzmanība tiek pievērsta [[atmosfēra|atmosfērā]] notiekošajiem procesiem. Klimatoloģijā apskata arī citus klimatu ietekmējošos faktorus, piemēram, [[jūras straume]]s un [[kalnu grēdas]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pelni un dimanti
| operators =
| attēls = Ashes-and-diamonds-polish-poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara drāma
| režisors = [[Andžejs Vajda]]
| producents =
| scenārijs = * [[Ježijs Andžejevskis]]
* Andžejs Vajda
| aktieri = * [[Zbigņevs Cibulskis]]
* [[Eva Kšiževska]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Popiół i diament''
| studija = ''KADR''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1958|10|3}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Pelni un dimanti"''' ({{Val|pl|Popiół i diament}}) ir 1958. gada [[Polija]]s kara [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Andžejs Vajda]]. Filma balstīta uz [[Ježijs Andžejevskis|Ježija Andžejevska]] [[Pelni un dimanti (romāns)|tāda paša nosaukuma]] 1948. gada romānu. Filmā galvenās lomas atveido [[Zbigņevs Cibulskis]] un [[Eva Kšiževska]]. "Pelni un dimanti" ir noslēdzošā filma Vajdas kara filmu triloģijā pēc "[[Paaudze (filma)|Paaudze]]" (''Pokolenie'', 1956) un "[[Kanāls (filma)|Kanāls]]" (1957).

sentences: '''Uvertīra''' ({{val|fr|ouverture}} — 'ievads') ir instrumentāls [[skaņdarbs]] — [[opera]]s, [[balets|baleta]] vai kāda cita dramatiska darba ievads, kā arī [[kantāte]]s vai [[oratorija]]s tipa skaņdarbu sērijas sākuma daļa. Uvertīra — vidēja garuma muzikāla daļa, kas vai nu iepazīstina ar kādu dramatisku darbu, vai iecerēta atskaņošanai koncertā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šalako
| operators =
| attēls = Shalako68.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[Brižita Bardo]]
* [[Stīvens Boids]]
* [[Džeks Hokinss]]
* [[Pīters van Eiks]]
* [[Onora Blekmena]]
* [[Vudijs Strouds]]
* [[Eriks Saikss]]
* [[Aleksandrs Nokss]]
* [[Valērija Frenča]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Shalako''
| studija = * ''Palomar Pictures International''
* ''Kingston Film Productions, Ltd.''
* ''CCC Film''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Cinerama Releasing Corporation''
* ''Anglo-Amalgamated Film Distributors''
* ''Columbia-Bavaria Film''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|9|26}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRG}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šalako"''' ({{Val|en|Shalako}}) ir 1968. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Rietumvācija]]s [[Vesterns|vesterna]] filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[Brižita Bardo]], [[Stīvens Boids]], [[Džeks Hokinss]] un [[Onora Blekmena]]. Filma balstīta uz [[Luiss Lemūrs|Luisa Lemūra]] tāda paša nosaukuma 1962. gada romānu.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-20
|ķīm_formula=Ca4(Ce,Y)2(Ti,Al,Fe3+,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūns, pelēks, sarkanbrūns
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Izteikta vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=3,79
}}
'''Tadžikīts-(Ce)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Vāji radioaktīvs - 471 [[Bq]]/g.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Frīdrihs Kazimirs fon Lēvenvolde''' ({{val|de|Friedrich Casimir von Löwenwolde}}, 1692—1769) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Krievijas Impērija]]s armijas virsnieks un diplomāts ķeizarienes [[Katrīna I|Katrīnas I]], [[Pēteris II Romanovs|Pētera II]] un [[Anna I|Annas I]] valdīšanas laikā (1724-1733), pēc tam [[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijas]] ģenerālis.

sentences:
.]]
'''Nanotehnoloģija''' jeb '''nanozinātne''' (no {{val|el|νᾶνος}} ''(nânos)'' — 'punduris') ir [[tehnoloģija]]s un [[zinātne]]s nozare, kurā tiek pētītas [[struktūra]]s, kuru izmēri ir salīdzināmi ar [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] izmēriem, tas ir, to izmēri ir mērāmi [[nanometrs|nanometros]] (10<sup>-9</sup> [[metrs|m]]; [[miljards|miljardā]] daļa no metra). Nanoobjektu izmēri ir robežās no 1 līdz 100 nm (lielākus priekšmetus par 100 nm neuzskata par nanoobjektiem). Nanoizmēru materiālus var izgatavot, izmantojot divas metodes: salipinot kopā molekulu pēc molekulas (no mazākiem objektiem) vai sasmalcinot lielākus objektus. Tomēr lai arī cik strauji mūsdienās nenotiktu tehnoloģiju [[miniaturizācija]], tā nevar notikt bezgalīgi, jo viena no objektu dabiskajām samazināšanas robežām nosaka vielas pamatsastāvdaļas, tas ir, atomu izmēri, kas ir aptuveni 0,1 nanometrs.

sentences:
s virsmas aizņem [[sauszeme]]. Pārējais ir [[okeāns]], kura vidējais dziļums ir {{nobr|4 km}} un ko ieskauj {{nobr|380 000 km}} [[piekraste]]s.|alt=Two views of the ocean from space]]
'''Jūras bioloģija''' (arī '''bioloģiskā okeanogrāfija''')<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Biookeanografija/Biookeanogr_1lekc_ievads.pdf Bioloģiskā okeanogrāfija]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[okeanogrāfija]]s robežnozare, daļa no [[hidrobioloģija]]s. Tā ir zinātne par [[jūra]]s [[ekosistēma|ekosistēmām]], kas pēta jūru un [[okeāns|okeānu]] organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] bioloģisko norišu un procesu kopumu.

sentences: '''NFT''' jeb '''neaizstājamie blokķēžu žetoni'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/uznemeja-diena/finanses/neaizstajamie-blokkezu-zetoni-paradas-daudzviet-14264163|title=Neaizstājamie blokķēžu žetoni parādās daudzviet|last=Lejiņš|first=Kaspars|website=www.[[diena.lv]]|access-date=2022-02-19|date=2021-06-16}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/nft-jeb-neaizstajamie-blokkezu-zetoni-kada-jega-pirkt-makslu-digitali.a404818/|title=NFT jeb neaizstājamie blokķēžu žetoni. Kāda jēga pirkt mākslu digitāli?|website=www.[[lsm.lv]]|access-date=2022-02-19|date=2021-05-20|language=lv}}</ref> ({{Val-en|non-fungible token}}) ir unikāla un neaizvietojama datu vienība, kas tiek glabāta digitālajā virsgrāmatā ([[Blokķēde|blokķēdē]]).<ref name=":32">{{Ziņu atsauce|url=https://www.latimes.com/business/technology/story/2021-03-11/nft-explainer-crypto-trading-collectible|title=$69 million for digital art? The NFT craze, explained|work=Los Angeles Times|access-date=2021-04-08|date=2021-03-11|last=Dean|first=Sam}}</ref> NFT var tikt sasaistīti ar reproducējamiem darbiem, piemēram, fotoattēliem, video, 3D modeļiem, audio un cita veida digitālajiem failiem (analoģiski autentiskuma sertifikātiem). NFT izmanto blokķēdes tehnoloģiju, lai nodrošinātu publisku īpašumtiesību pierādījumu. NFT īpašnieks nevar ierobežot oriģinālā faila izmantošanu, ko var kopēt un koplietot tāpat kā jebkuru failu. Savstarpējās [[Aizstājamība|aizstājamības]] trūkums atšķir NFT no blokķēdes [[Kriptonauda|kriptonaudas]], piemēram, ''[[Bitcoin]]''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Stefans Molinjē
 | vārds_orig              = ''Stefan Molyneux''
 | attēls                  = Stefan Molyneux 2014-02-10.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Molinjē 2014. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1966|9|24}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Īrija|Atlona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[raidieraksts|raidieraksta]] vadītājs un ''[[YouTube]]'' satura veidotājs
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Stefans Basils Molinjē''' ({{val|en|Stefan Basil Molyneux}}; dzimis 1966. gada 24. septembrī, Atlonā, [[Īrija|Īrijā]]) ir [[kanādieši|kanādiešu]] izcelsmes [[raidieraksts|raidieraksta]] vadītājs un ''[[YouTube]]'' satura veidotājs. Molinjē savos video parasti runā par [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]], politiku, [[daudzkulturālisms|daudzkulturālismu]], [[Libertisms|libertārismu]], antifeminismu,<ref name="Goo">{{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/technology/2017/aug/09/james-damore-google-memo-youtube-interviews|title=Fired Google memo writer gives first big interviews to rightwing YouTubers|work=[[The Guardian]]|access-date=August 26, 2017|date=August 9, 2017|last=Levin|first=Sam}}</ref> un ģimenes attiecībām.

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences:
[[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] kristāls zilā krāsā]]
'''Sāļi''' ir [[jons|jonu]] savienojumi, kas sastāv no [[anjons|anjona]] un [[katjons|katjona]], tie veidojas, reaģējot [[skābe]]i ar [[bāze (ķīmija)|bāzi]], skābajam [[oksīds|oksīdam]] ar bāzisko oksīdu, utt.
Ja viens anjons ir saistīts ar vairākiem dažādiem katjoniem, veidojas [[dubultsāls|dubultsāļi]]. Ja ir vairākvērtīgs anjons un viens vai vairāki katjoni ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] joni (bet ne visi, jo tad tas savienojums būs [[skābe]]), tad tas ir [[skābais sāls]]; ja vairākvērtīgs katjons un viens vai vairāki anjoni ir [[hidroksiljons|hidroksiljoni]] (bet ne visi, jo tad tas savienojums būs [[sārms]]), tad ir [[bāziskais sāls]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tīkls
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3798238721/|title=Network (1976) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|14}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 121 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1976|11|27}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| operators = [[Ouens Roizmans]]
| oriģinālnos = ''Network''
| mūzika = [[Eliots Lorenss]]
| aktieri = * [[Feja Danaveja]]
* [[Viljams Holdens]]
* [[Pīters Finčs]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Beatrise Streita]]
* [[Neds Bītijs]]
| scenārijs = [[Pedijs Čajefskis]]
| producents = * [[Hauards Gotfrīds]]
* [[Freds Karuso]]
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| žanrs = melnā komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Network (1976 poster).png
| imdb =
}}'''"Tīkls"''' ({{Val|en|Network}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Satīra|satīriska]] melnā komēdija un [[drāma]]. Filmas režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Feja Danaveja]], [[Viljams Holdens]], [[Pīters Finčs]], [[Roberts Djuvals]], [[Beatrise Streita]] un [[Neds Bītijs]].

sentences: '''Radioaktīvie atkritumi''' ir viens no [[Bīstamie atkritumi|bīstamo atkritumu]] veidiem. Tie ir atkritumi, kas rodas pēc [[Radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu lietošanas izbeigšanas. Radioaktīvas vielas tiek lietotas rūpniecībā, medicīnā un zinātnē. Nozīmīgs radioaktīvo vielu pielietojums ir [[kodoldegviela]]s izmantošana [[Enerģētika|enerģētikā]] [[Atomelektrostacija|atomelektrostaciju]] [[kodolreaktors|kodolreaktoros]], kur, izstrādājoties kodoldegvielai, paliek izlietotā kodoldegviela (dažkārt saukta par kodolatkritumiem, lai gan visbiežāk to pārstrādā, radot jaunu kodoldegvielu) un radioaktīvie atkritumi, tai skaitā arī visas kodolreaktora nolietotās sastāvdaļas, piemēram, reaktora kontroles stieņi, kodolreaktora reaktora bioloģiskais aizsargapvalks, kodoldegvielas kasetes, reaktora dzesēšanas caurules u.c. sastāvdaļas, kas bijušas pakļautas [[neitrons|neitronu]] starojumam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Marg. vertebralis.jpg
|     att_nosaukums= ''Marginopora vertebralis''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Soritinae
|        apakšdzimta_lv = Soritīnas
|           ģints = Marginopora
|        ģints_lv = Marginoporas
|         binomial = Marginopora <small>Quoy & Gaimard, 1830</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Marginopora anomala}}
* {{TaksoSaite|Marginopora charlottensis}}
* {{TaksoSaite|Marginopora orpheusensis}}
* {{TaksoSaite|Marginopora rossi}}
* {{TaksoSaite|Marginopora santoensis}}
* {{TaksoSaite|Marginopora vertebralis}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Marginoporas''' (''Marginopora'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo ģinti 1830. gadā aprakstīja franču dabaspētnieks [[Žozefs Pols Gemārs]] un franču zoologs [[Žans Renē Kua]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] marginoporas ir zināmas no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Izplatītas [[Klusais okeāns|Klusajā]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Marginoporas veido [[endosimbioze|endosimbiozi]] ar [[dinoflagellates|dinoflagellatēm]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Raķete
| nosaukums = ''Falcon 9 v1.1''
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| attēls = Launch of Falcon 9 carrying CRS-6 Dragon (17170624642).jpg
| attēla paraksts = ''Falcon 9 v1.1'' startē ar kravas kuģi ''[[SpaceX CRS-5]]'', attēlā redzami nesējraķetes nolaišanās stabilizatori
| pielietojums = Kosmiskā [[nesējraķete]]
| raķešu saime = ''Falcon''
| raķešu grupa = ''Falcon 9''
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = ''[[SpaceX]]''
| augstums = 68,4 m
| diametrs = 3,66 m
| masa = 505 846kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 13 150 kg
| statuss = neizmanto
| starta vietas = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaveralas zemesrags]]
 [[Vandenberga Gaisa spēku bāze]]
| startu skaits = 15
| veiksmīgie = 14
| avārijas = 1
| daļēji =
| pirmais = {{dat|2013|9|29|SK}}
| pirmais veiksmīgais = {{dat|2013|9|29|SK}}
| pēdējais = {{dat|2016|1|17|SK}}
| pakāpju apraksts =
{{Raķešpakāpe-augša
| pakāpes numurs = 1
| bloku skaits = 1
| pakāpes veidne = {{Raķešpakāpe
| nosaukums =
| cits nosaukums =
| indekss =
| tips =
| dzinējs = Merlin 1D
| dzinēju skaits =  9
| vilkme = 5 885 kN
| pilnmasa =
| sausmasa =
| diametrs =
| garums =
| degviela = [[Raķešdegviela|RP-1]]/[[Šķidrais skābeklis|LOX]]
}}

}}
{{Raķešpakāpe-augša
| pakāpes numurs = 2
| bloku skaits = 1
| pakāpes veidne = {{Raķešpakāpe
| nosaukums =
| cits nosaukums =
| indekss =
| tips =
| dzinējs = ''Merlin 1D Vacuum''
| dzinēju skaits = 1
| vilkme = 716 kN
| pilnmasa =
| sausmasa =
| diametrs =
| garums =
| degviela = [[Raķešdegviela|RP-1]]/[[Šķidrais skābeklis|LOX]]
}}
}}
}}

sentences:
Kategorijā tiek iekļauta informācija, kas saistīta ar Vikipēdijā ievietoto attēlu apsaimniekošanu.
{{Commonscat|CommonsRoot}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mežotnes pagasts
| karte             = Mežotnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = COA of Mežotne parish.png
| ģerboņa_nosaukums = Mežotnes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Mežotnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Mežotne
| platība           = 75,32
| iedzīvotāji       = 1563<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās pagastu dalījumā]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1563 / 75.32 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.mezotne.lv
}}

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Krona slimība''' ({{val|la|morbus Leśniowski-Crohn}}) ir [[iekaisīgu zarnu slimība|iekaisīgu zarnu slimību]] grupā ietilpstoša slimība, kas var ietekmēt jebkuru [[gremošanas orgānu sistēma]]s daļu no [[mute]]s līdz [[Anālā atvere|anālajai atverei]].<ref name=NIDDK2013/>

sentences:
'''Sociālā filozofija''' ir filozofiska mācība par sociālo uzvedību. Tā pastāvēja jau ilgu laiku, bet visvairāk sāka izpausties 19. gadsimtā ([[modernisma filozofija]]). Sociālā filozofija rodas kā filozofija par [[moderna sabiedrība|moderno sabiedrību]].
Galvenie sociālās filozofijas jautājumi ietver jēdzienus kā [[brīvība]], [[vienlīdzība]], [[taisnīgums]], [[cilvēktiesības]], [[reliģija]], [[indivīds sabiedrībā]] un daudzus citus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Република Србија / Republika Srbija''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Serbijas Republika
|            valsts_nosaukums = Serbia
|               karoga_attēls = Flag of Serbia.svg
|            karoga_nosaukums = Serbijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Serbia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Serbijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Bože pravde]]'' (''Боже правде'')
|               kartes_attēls = Serbia_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Belgrada]]
| latd=44 | latm=48 | latNS=N | longd=20 | longm=28 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[serbu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Serbijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksandars Vučičs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Serbijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ivica Dačičs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Serbija vēsture|Izveidošanās]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība
|          neatkarības_datums = [[1867. gads|1867]]/{{dat|1878||}}
|       neatkarības_notikums2 = Apvienošanas ar Vojvodinu
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1918||}}
|       neatkarības_notikums3 = Neatkarīga republika
|         neatkarības_datums3 = {{dat|2006|6|5}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 77 474
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = {{samazinājās}}6,963,764 {{small|(neskaitot Kosovu)}}<ref name="stat.gov.rs">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.stat.gov.rs/ |title=PBC stats|date=2019|website=stat.gov.rs}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 105.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 891
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 95.
|                     IKP_PPP = {{palielinājās}} $129,313 miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|                IKP_PPP_gads = 2019
|               IKP_PPP_rangs = 78.
|          IKP_PPP_per_capita = {{palielinājās}} $18 566 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2019/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=25&pr.y=14&sy=2017&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=942&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database, April 2019 |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |website=IMF.org |access-date=15 July 2019}}</ref>}}
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 70.
|                 GDP_nominal = {{palielinājās}} $52,424 miljardi<ref name="IMFWEORS"/>
|            GDP_nominal_year = 2019
|            GDP_nominal_rank = 83.
|      GDP_nominal_per_capita = {{palielinājās}} $7526 {{small|(neskaitot Kosovu)}}{{lower|0.2em|<ref name="IMFWEORS"/>}}
| GDP_nominal_per_capita_rank = 79.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.806
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 64.
|                        Gini = {{samazinājās}} 37.8<ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tessi190&plugin=1 |title=Gini coefficient of equivalised disposable income – EU-SILC survey |publisher=[[Eurostat]] |website=ec.europa.eu |access-date=7 March 2019}}</ref>
|                   Gini_gads = 2017
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Serbijas dinārs]]
|                valūtas_kods = RSD
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.rs]]
|              tālsarunu_kods = 381
|                iso_kods_num = 688
|              iso_kods_alfa2 = RS
|              iso_kods_alfa3 = SRB
}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums=Gajānas Universitāte<br />''The University of Guyana''
|attēla_nos=
|att_izm=
|att_apraksts=
|moto=
|dibin=[[1963. gads|1963. gadā]]
|valsts=Gajāna
|vieta=[[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtauna]]
|tips=
|dotācijas=
|rektors=
|pasniedz=
|studenti=
|publik=
|asociācijas=
|trangs=
|arangs=
|mlapa=https://www.uog.edu.gy/newsletters/applications-are-now-open-1/
|attēls=University_of_Guyana_Coat_of_Arms.svg
}}'''Gajānas Universitāte''' ({{val|en|The University of Guyana}}) ir augstākās izglītības iestāde un [[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtaunā]], [[Gajāna|Gajānas Kooperatīvās Republikas]] galvaspilsētā.

sentences:
[[Kategorija:Arheoloģiskie pieminekļi Latvijā]]
[[Kategorija:Pilskalni]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Latvijā|Pilskalni]]
[[Kategorija:Pilis Latvijā]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada jūnijs}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Astanas opera
| attēls           =
| attēla apraksts  = Astanas operas ēka
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           =
| pilsēta          = [[Astana]]
| valsts           = {{KAZ}}
| arhitekts        = Arhitekru birojs ''Arlotti-Beccu-Desideri-Raimondo''
| dibināšanas gads = 2013
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| diriģents        =
| lielā zāle       = 1250
| zāle1            = Kamerzāle
| zāle1_vietas     = 250
| mājas lapa       = {{URL|http://astanaopera.kz/}}
}}
'''Astanas opera''' ({{val|kz|Астана опера}}) ir 2013. gadā uzbūvēts operteātris [[Astana|Astanā]], [[Kazahstāna|Kazahstānā]]. Operteātra ēka sastāv no divām zālēm — Operas zāles ar 1250 sēdvietām un Kamerzāles ar 250 vietām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://culturemap.kz/en/object/teatr-opery-i-baleta-astana-opera|title=Opera and Ballet Theatre “Astana Opera”|publisher=culture map|access-date={{dat|2015|11|02||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303235817/http://culturemap.kz/en/object/teatr-opery-i-baleta-astana-opera|archivedate={{dat|2016|03|03||bez}}}}</ref> Tā tika uzbūvēta pēc [[Kazahstāna]]s prezidenta [[Nursultans Nazarbajevs|Nursultana Nazarbajeva]] rīkojuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.voxpopuli.kz/main/1425-za-kulisami-astana-opery.html|title=In the backstage of Astana Opera|publisher=vox populi|date=21 November 2013|language=Russian}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Baumbach''''' var būt:

sentences: Arheoloģijā par '''dzelzs laikmetu''' sauc cilvēces attīstības stadiju, kad cilvēki iemācījās apstrādāt [[dzelzs|dzelzi]] un izgatavot no tās ieročus un darbarīkus. Šī jaunā materiāla ieviešana bieži vien sakrita ar citām izmaiņām aizvēsturiskajās sabiedrībās, piemēram, jaunu [[lauksaimniecība]]s [[Tehnika|tehniku]], [[Reliģija|reliģisko]] uzskatu un [[māksla]]s stilu rašanos.

sentences:
— androīda paveids]]
'''Androīds''' ({{val|grc|ἀνδρός}}, ''andrós'' un {{gree|εἶδος}}, ''eîdos'' — ‘cilvēkam līdzīgs’) ir [[cilvēks|cilvēkam]] līdzīgs [[robots]] vai [[fizikāls modelis]]. Androīdus dažreiz sauc arī par [[humanoīds|humanoīdiem]].

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
{{Vētras infokaste
| title             = [[1986. gads|1986. gada]] [[7. jūlijs|7. jūlija]] orkāns [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļos]]
| attēls            = <!-- Tikai attēla nosaukums ar paplašiājumu -->
| attēla_apraksts   =
| vieta             = [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļi]]
| datums            = {{dat|1986|7|7}}
| laiks             = <!-- 11:30-19:00 -->
| laika_josla       = <!-- [[EEST]] ([[UTC]] +3) -->
| nokrišņi          = <!-- stiprums, mm ... -->
| vējš              = 51—70 m/s
| ūdens līmenis     =
| plūdi             =
| postījumi         =
| cits              = F2 intensitāte
| zaudējumi         =
| bojā_gājušie      = 0
| ievainotie        = nav zināms
}}
'''1986. gada 7. jūlija orkāns Ērgļos''' bija viens no spēcīgākajiem [[virpuļviesulis|virpuļviesuļiem]] Latvijā. Viesuļa epicentrs bija [[Ērgļu pagasts|Ērgļu pagastā]]. Šajā vētrā necieta neviens cilvēks, lai gan tika nodarīti bojājumi 10 [[lauksaimniecība|lauku saimniecībām]]. Par virpuļviesuļa darbību bijis publicēts pat attālu [[PSRS]] republiku, kā piemēram [[Turkmēnijas PSR|Turkmēnijas]], presē, lai gan tajā laikā pastāvēja laikrakstu [[cenzūra]].<ref name="Eniņš">{{Grāmatas atsauce |author=Guntis Eniņš |authorlink=Guntis Eniņš |title= Nezināmā Latvija |year=2015 |publisher=[[Lauku Avīze]] |location=Rīga |isbn=978-9934-15-079-1 |pages=312.—315.}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada martā,}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Anthidium florentinum 02.JPG
| att_nosaukums = ''Anthidium florentinum''
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hymenoptera
| kārta_lv = Plēvspārņu kārta
| apakškārta = Apocrita
| apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
| virsdzimta = Apoidea
| virsdzimta_lv = Bišu virsdzimta
| dzimta=Megachilidae
| dzimta_lv=Griezējbišu dzimta
| apakšdzimta = Megachilinae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Anthidium
| ģints_lv =
| suga = Anthidium florentinum
| suga_lv =
| kategorijas = nē
| binomial= Anthidium florentinum (Fabricius, 1775)
| sinonīmi =
* ''Apis florentina'' Fabricius, 1775
* ''Anthidium florentinum'' var. ''hispanicum'' Mocsary, 1884
* ''Anthidium florentinum'' var. ''rufescente'' Dusmet, 1908
* ''Anthidium florentinum'' var. ''kissi'' Alfken, 1935
* ''Anthidium subspinosum'' Klug, 1832
| iedalījums =
}}
'''''Anthidium florentinum''''' ir [[griezējbišu dzimta]]s suga. Sastopama [[Dienvideiropā]] un [[Centrāleiropā]], [[Kaukāza|Kaukāzā]], [[Turcija|Turcijā]], [[Irāna|Irānā]], [[Palestīna|Palestīnā]], [[Sīrija|Sīrijā]], [[Centrālāzija|Centrālā Āzijā]], [[Sibīrija|Sibīrijā]] un [[Ķīna|Ķīnā]],<ref name="Nadimi.etal2014"/> ka arī [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].<ref name="Khaghaninia.etal2010"/> Pieaugušie īpatņi apmeklē [[tauriņziežu dzimta|tauriņziežu]] un [[lūpziežu dzimta|lūpziežu]] dzimtu [[zieds|puķes]].<ref name="Nadimi.etal2014"/>

sentences: '''MS-DOS''' ir kompānijas [[Microsoft]] [[DOS]] implementācija, kas bija pirmā plaši lietotā [[operētājsistēma]] [[IBM PC]] saimes [[personālais dators|datoros]]. Tās pirmā versija tika izlaista [[1981]]. gadā, un tai sekoja vairākas jaunas versijas, līdz Microsoft pārtrauca tās izstrādi [[1995]]. gadā. Tas bija pamatprodukts, kas ļāva Microsoft izaugt no [[programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]] kompānijas līdz plaša spektra programmatūras izstrādes kompānijai.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs Fehners
|          vārds_orig = ''Gustav Fechner''
|              attēls = Gustav Fechner.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustavs Fehners
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1801
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Groszerhene, [[Saksija]]
(tagad Žarki Velke, {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Leipciga]], [[Vācijas impērija]]
(tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta = [[Žari]], [[Drēzdene]], [[Leipciga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Leipcigas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihofizika]]
[[Vēbera-Fehnera likums]]
[[mediāna (statistika)|mediāna]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Gustavs Teodors Fehners''' ({{val-de|Gustav Theodor Fechner}}, {{dat|1801|04|19}} — {{dat|1887|11|18}}) bija vācu [[psiholoģija|psihologs]]. [[Psihofizika]]s un viens no [[eksperimentālā psiholoģija|eksperimentālās psiholoģijas]] pamatlicējiem, ietekmējis daudzu 20. gadsimta psihologu un [[filozofija|filozofu]] darbību.

sentences: '''Elektriskais dzinējspēks''' jeb '''elektrodzinējspēks''' ('''EDS''') ir [[Skalārs lielums|skalārs]] [[fizikāls lielums]], kurš raksturo ārēju spēku darbu [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] ķēdēs. Slēgtā [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā šis spēks ir vienāds ar ārējo spēku [[Darbs (fizika)|darbu]], kas nepieciešams pozitīva vienības [[Elektriskais lādiņš|lādiņa]] pārvietošanai visa vadītāja garumā starp [[Strāvas avots|strāvas avota]] poliem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=184.—191|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.}}</ref> Elektrodzinējspēku apzīmē ar ''<big>ℰ</big>'' vai <math>\mathcal{E}</math>, tā [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] [[mērvienība]] ir [[volts]] (V).

sentences:
, blīvākā elementa, kristāli]]
Par '''smagajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi augstu [[blīvums|blīvumu]], [[atommasa|atommasu]] vai [[atomskaitlis|atomskaitli]]. Šis terminam nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, tā nozīme var mainīties atkarībā no autora un konteksta.

sentences: '''Baktēriju konjugācija''' ir divu [[šūna|šūnu]] savienošanās ar speciālu [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] pavedienu- [[F-pills|F-pillu]] (dzimum pills), kas piestiprinājies pie [[baktērija]]s sieniņas, tie daļēji apmainās ar ģenētisko informāciju. Jaunie [[DNS]] fragmenti aizstāj iepriekšējos fragmentus. Šādu "pārtapšanu" var uzskatīt par [[dzimumvairošanās]] "pirmssākumiem".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Parsnips with greens.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Apiales
| rinda_lv = Čemurzieži
| rinda_r = Čemurziežu rinda
| dzimta = Apiaceae
| dzimta_lv = Čemurzieži
| dzimta_r = Čemurziežu dzimta
| ģints = Pastinaca
| ģints_lv = Pastinaki
| binomial = Pastinaca sativa
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| suga_lv = Pļavas pastinaks
| suga = Pastinaca sativa
}}'''Pļavas pastinaks''' jeb '''pastinaks''' ({{val|la|Pastinaca sativa}}) ir [[sakņu dārzenis]], kas ir tuvi radniecīgs ar [[Burkāns|burkāniem]] un [[pētersīļi]]em un pieder [[čemurziežu dzimta]]i.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Andrē Zeme
|attēls              = Andree Land Sörlifjellet Vaktaren IMG 5581.JPG
|attēla paraksts     = Serli kalns Andrē Zemes rietumos pie Vudfjorda
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Hokona VII Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Andrée VII Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=79|latm=22|lats= |latNS=N
|longd=14|longm=42|longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 85
|platums             = 43
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Leindfjellets]]
|augstums            = 1377
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      =
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Andrē Zeme''' ({{val|no|Andrée Land}}) ir neapdzīvots dabas apgabals [[Špicbergena]]s ziemeļu daļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/bfadc990-90fe-5782-9c42-f1c93618da95 NPDC. Andrée Land]</ref> Tās ziemeļu daļu veido 60 km gara un līdz 30 km plata pussala, ko rietumos apskalo [[Vudfjords]], bet austrumos — [[Veidefjords]]. Dienvidos Andrē Zeme robežojas ar [[Diksona Zeme|Diksona Zemi]] un [[Džeimsa I Zeme|Džeimsa I Zemi]], bet dienvidrietumos — ar [[Hokona VII Zeme|Hokona VII Zemi]]. Nosaukta par godu zviedru inženierim un polārpētniekam [[Salomons Augusts Andrē|Salomonam Augustam Andrē]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Bovē
|     vārds_orig = ''Daniel Bovet''
|         attēls = Daniel Bovet nobel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Neišateles kantons}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[farmakoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Ženēvas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[antihistamīns|antihistamīna]] atklājējs
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1957)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Adams Beks
 |    vārds_orig = ''Adam Back''
 |        attēls = Adam Back 2014.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Beks 2014. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1970
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = anglis
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Ekseteras Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Adams Beks''' ({{val-en|Adam Back}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Melnā saule
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Gunars Saliņš]]
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors = Ilmārs Rumpēters
|          valsts = ASV
|          valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = dzeja
|        izdevejs = [[Grāmatu draugs]]
|          izdota = [[1967]]
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec = "[[Miglas krogs un citi dzejoļi]]" (1957)
|           pirms = "[[Satikšanās]]" (1979)
}}

sentences: {{Commonscat|Graphical user interface|Grafiskās lietotāju saskarnes}}

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| aboveclass = fn org
| above      = {{{name|{{PAGENAME}}}}}
| subheader  = {{{native_name|}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{image_size|{{{imagesize|}}}}}}|sizedefault=frameless|alt={{{alt|}}}}}
| caption    = {{{caption|}}}
| image2     = {{#if:{{{karte|}}}{{{map|}}}{{{pushpin_map|}}}{{{map_type|}}}|
{{Kartes infokaste
| map = {{ifempty|{{{karte|}}}|{{{map|}}}|{{{pushpin_map|}}}|{{{map_type|}}}}}
| map_alt = {{ifempty|{{{karte_alt_teksts|}}}|{{{map_alt|}}}}}
| alternative = {{ifempty|{{{alt_karte|}}}|{{{pushpin_image|}}}}}
| map_width = {{ifempty|{{{kartes_izmērs|}}}|{{{map_width|{{{map_size|}}}}}}|250}}
| map_caption = {{ifempty|{{{kartes_paraksts|}}}|{{{map_caption|}}}}}
| relief = {{ifempty|{{{reljefa_karte|}}}|{{{pushpin_relief|}}}|{{{map_relief|}}}|{{{relief|}}}}}
| label = {{ifempty|{{{kartes_marķieris|}}}|{{{map_label|}}}|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| label_position = {{ifempty|{{{paraksta_novietojums|}}}|{{{label_position|}}}|{{{map_label_position|}}}}}
| mark = {{ifempty|{{{marķieris|}}}|{{{mark|}}}|Red pog.svg}}
| mark_width = {{ifempty|{{{marķiera_lielums|}}}|{{{mark_width|}}}|7}}
| lat = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_NS|}}}|{{{lat_dir|}}}|{{{latNS|}}}|{{{lat_NS|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{latitude|}}}|{{{plat_d|}}}|{{{lat_deg|}}}|{{{latd|}}}|{{{lat_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_m|}}}|{{{lat_min|}}}|{{{latm|}}}|{{{lat_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_s|}}}|{{{lat_sec|}}}|{{{lats|}}}|{{{lat_s|}}}}}<!--
       -->}}
| long = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_EW|}}}|{{{lon_dir|}}}|{{{longEW|}}}|{{{long_EW|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{longitude|}}}|{{{gar_d|}}}|{{{lon_deg|}}}|{{{longd|}}}|{{{long_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_m|}}}|{{{lon_min|}}}|{{{longm|}}}|{{{long_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_s|}}}|{{{lon_sec|}}}|{{{longs|}}}|{{{long_s|}}}}}<!--
       -->}}
| x = {{{x|}}}
| y = {{{y|}}}
| x% = {{{x%|}}}
| y% = {{{y%|}}} }}}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Piejūra
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Ziemeļu Garezers.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Ziemeļu Garezers]] dabas parka ziemeļdaļā
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 | latd  = 57| latm  = 7| lats  = 15| latNS  = N
 | longd = 24| longm = 13| longs = 52| longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=4315}}
 |     established = 1962
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas reģionālā administrācija
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences:
glezna "Desmittūkstoš mocekļu sodīšana"]]
'''Moceklis''' ir persona, kas pacieš [[vajāšana|vajāšanu]] un [[spīdzināšana|spīdzināšanu]], kā arī atrodas smagos dzīves apstākļos savas [[ticība]]s vai [[ideja]]s vārdā. [[Kristietība|Kristietībā]] moceklis ir kanonizēts [[svētais]], kas bijis pakļauts mokpilnai dzīvei savas ticības dēļ.<ref name="tezaurs"/> Nereti mocekļi savas ticības dēļ ir [[nogalināšana|nogalināti]]. Arī citās reliģijās ir mocekļi, piemēram, [[islāms|islāmā]] mocekļi tiek saukti par [[šahīds|šahīdiem]].

sentences: {{Commonscat|Sultans of Brunei|Brunejas sultāni}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences:
{{Astoņu portālu saites}}
{{Commonscat|Science|Zinātne}}
{{portāls2|Zinātne}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Teleskopa infokaste
|nosaukums            = RT-32
|background           =
|attēls               =
|attēla apraksts      =
|organizācija         = [[Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs|VSRC]]
|vieta                = [[Ances pagasts]], {{LAT}}
|koordinātas          =
| map = Latvija#Eiropa
| latd=57.5539|latNS=N
| longd=21.8536|longEW=E
|augstums             =
|laikapstākļi         =
|viļņa garums         =
|uzbūvēts             =
|pirmā gaisma         =
|veids                = [[radioteleskops]]
|diametrs             = 32 m
|leņķiskā izšķirtspēja=
|laukums              =
|fokusa garums        = 11,45 m
|montējums            =
|kupols               =
|mājaslapa            = http://virac.venta.lv
}}
'''RT-32''' ir [[Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs|Ventspils Starptautiskā radioastronomijas centra]] [[radioteleskops]], kas atrodas [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Ances pagasts|Ances pagasta]] [[Irbene|Irbenē]]. Tā ir 32 metru diametra visos virzienos grozāma [[paraboliskā antena|paraboliska antena]], kas piemērota centimetru viļņu diapazona novērojumiem. Radioteleskopa augstums ir 47 metri un metāla konstrukciju masa — 650 tonnas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Andreass fon Lēviss of Menārs
|     vārds_orig =
|         attēls = LoewisofMenarWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1777
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Seira]], [[Rēveles guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{vieta|Igaunija|Lēnerannas pagasts}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Ķeipene|Ķeipenes muiža]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{vieta|Latvija|Ogres novads}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = lauksaimniecības un mežkopības speciālists, kā arī rakstnieks un mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Reinholds fon Lēviss of Menārs]], Doroteja Elizabete (dzimusi [[Klapje de Kolongi|Klapje de Kolonga]])
|          brāļi = [[Frīdrihs fon Lēviss of Menārs]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Friderike Elizabete (dzimusi Krīdenere)
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Azercell Telekom MMC''
| logo             = Azercell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Baku]]
| location_country = {{AZE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Azertel Telekomünikasyon ve Yatırım Dış Ticaret A.Ş,''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.azercell.com azercell.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Azercell Telekom MMC''''' ir [[Azerbaidžāna]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums, kas darbojas ar zīmolu '''''Azercell'''''. Tas ir dibināts 1996. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Baku]].

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Tereka (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tereka
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Terek.png
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Terekas upes baseins
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Zilgahohs|Zilgahoha kalns]], [[Lielais Kaukāzs]], [[Gruzija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{GEO}}, {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 623
  | iztekas_augstums  = 2713
  | ietekas_augstums  = -28
  | kritums           =
  | caurtece          = 305
  | caurtece_vieta    = 16 km no ietekas
  | gada_notece       =
  | baseins           = 43200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Tereka''' ({{val|ru|Терек|p=ˈtʲerʲɪk}}; {{val|krc|Терк}}, ''Terk''; {{val|ka|თერგი}}, ''Tergi''; {{val|os|Терк}}, ''Terk''; {{val|kum|Терек-сув}}, ''Terek-suv''; {{val|ce|Теркa}}, ''Terka'') ir lielākā upe [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]]. Terekas izteka ir [[Gruzija|Gruzijā]], upe šķērso [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] kalnus un tālāk tek [[Krievijas Federācija]]s teritorijā. Pie ietekas [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūrā]] upe veido plašu [[upes delta|deltu]].<ref name="Дельта" />

sentences: '''Terminoloģija''' ir mācība par [[termins|terminiem]] un to lietošanu. [[Termins]] ir [[jēdziens]] un tā valodiskais apzīmējums. Specifiskiem jēdzieniem noteiktos laukos ir noteikti apzīmējumi, kas materiāli atspoguļo [[zināšanas|zināšanu]] sistēmas. Terminoloģija kā [[zinātne]]s nozare pēta, kā termini rodas un kāda ir to savstarpējā saistība.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ika
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Ик
  | citvaloda1        = tt
  | oriģinālnosaukums1= Ык
  | citvaloda2        = ba
  | oriģinālnosaukums2= Ыҡ
  | attēls            = Ik river.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Kama basin.png
  | kartes_paraksts   = Kamas baseins, kurā ir iezīmēta arī Ika
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa#Krievija
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Bulgumas–Belebejevskas augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kama (upe)|Kama]] ([[Nižņekamskas rezervuārs]])
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 571
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 45,5
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 18 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 53 | sāk_plat_m= 55 | sāk_plat_s= 27 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 54 | sāk_gar_m= 03 | sāk_gar_s= 07 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 55 | iet_plat_m= 42 | iet_plat_s= 08 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 53 | iet_gar_m= 22 | iet_gar_s= 59 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
[[File:First photo from space.jpg|thumb|Pirmos attēlus no kosmosa uzņēma [[V-2 raķete]]s lidojumā, ko ASV palaida 1946. gada 24. oktobrī]]
'''Satelītuzņēmums''' ir [[Zeme]]s virsmas attēls, kas uzņemts no kosmosa ar [[Satelīts|satelīta]] palīdzību. Ar šo attēlu palīdzību cilvēki var sastādīt [[Karte (kartogrāfija)|karte]]s un pētīt vai izzināt dažādas pasaules vietas.

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Beļģija]]
[[Kategorija:Beļģija]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ted K''
| operators =
| attēls = Ted K poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska krimināldrāma
| režisors = [[Tonijs Stouns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Šarlto Koplijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ted K''
| studija = * ''Heathen Films''
* ''Hideout Pictures''
* ''Verisimilitude Films''
* ''In Your Face Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Super Ltd''
* ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|3|1|[[71. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2022|2|18|ASV}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ted K''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Tonijs Stouns]]. Filmā galvenā loma ir [[Šarlto Koplijs|Šarlto Koplijam]], kurš atveido matemātikas brīnumbērnu un teroristu [[Teodors Kačinskis|Teodoru Kačinski]]. Filma atveido notikumus, kas noveda pie viņa aresta.

sentences: '''Austrumu Pareizticīgā baznīca''' jeb '''Austrumu Ortodoksā baznīca''',<ref name="biblos" /><ref name="skaidrojums" /> oficiāli '''Ortodoksā Katoliskā baznīca''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Eastern-Orthodoxy|title=Eastern Orthodoxy {{!}} Definition, Origin, History, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-30|date=2023-06-29|language=en}}</ref> ir otra lielākā [[kristīgā baznīca]] pasaulē.<ref name=adherentsWeb/> Aptuvenais sekotāju skaits ir no 225 līdz 300 miljoniem.<ref name=aboutWeb/> Kā viena no senākām institūcijām pasaulē, tai ir bijusi nozīmīga loma [[Krievija|Krievijas]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropas]] (tai skaitā [[Balkānu pussala|Balkānu]]) un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] vēsturē. Atšķirībā no [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīcas]], tai nav adminstratīvā centra, jo tā ir vairāku autokefālu jeb patstāvīgu baznīcu sadraudzība, kurām ir attiecīgi savi patriarhi, un neviens no tiem nav uzskatāms par pārāku pār visiem citiem, kā tas ir ar [[Romas pāvests|pāvestu]]. Toties vēsturiski nozīmīga loma ir [[Konstantinopoles patriarhāts|Konstantinopoles patriarham]], kuru uzskata par "pirmo starp vienlīdzīgajiem".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Ahmeds Zakajevs
| vārds_orģ = Заки Хьалид кӏант Ахьмад
| attēls = Akhmed Zakayev (2018).jpg
| mazs_att =
| apraksts = Zakajevs 2018. gadā
| amats = 3. [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s premjerministrs trimdā
| term_sākums = [[2007]]. gada 25. novembris
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = Doku Umarovs
| pēctecis =
| amats2 = [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s Ministru prezidenta vietnieks
| term_sākums2 = [[1997]]. gads
| term_beigas2 = [[2006]]. gada 6. februāris
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s ārlietu ministrs
| term_sākums3 = [[1997]]. gads
| term_beigas3 = [[1999]]. gada 29. jūlijs
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 = [[Aslans Mashadovs]]
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 =
| term_sākums4 =
| term_beigas4 =
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 =
| premjers4 =
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 =
| term_sākums5 =
| term_beigas5 =
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 =
| premjers5 =
| priekštecis5 =
| pēctecis5 =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1959|04|26|N}}
| dzim_vieta = [[Kirovska]], [[Kazahijas PSR]], [[PSRS]]<br />([[Almati apgabals]], {{KAZ}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[Čečeni|Čečens]]
| partija =
| dzīvesb = Roza Zakajeva
| profesija =
| alma_mater = [[Voroņeža]]s Valsts Mākslas akadēmija
| reliģija = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Ahmeds Halidovičs Zakajevs''' ({{val|ce|Заки Хьалид кӏант Ахьмад}}; {{val|ru|Ахмед Халидович}}; dzimis {{dat|1959|4|26}}) ir [[Čečeni|čečenu]] valstsvīrs, neatzītās [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s [[politiķis]] un [[Militārisms|militārists]]. Iepriekš bijis premjerministra vietnieks, bet tagad viņš ir [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s  trimdas valdības premjerministrs. Viņš bija arī Ičkerijas valdības ārlietu ministrs, kuru neilgi pēc ievēlēšanas 1997. gadā iecēla [[Aslans Mashadovs]], bet 2006. gadā — Abduls Halims Sadulajevs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Uzkopšana
| attēls                   =  Sunshine cleaning.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sunshine Cleaning''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Kristīne Džefsa]]
| producents               =
* [[Marks Turtltobs]]
* [[Džebs Brodijs]]
* [[Glenna Viljamsone]]
| scenārija autors         = [[Megana Hollija]]
| galvenajās lomās         =
* [[Emilija Blanta]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Džeisons Spevaks]]
* [[Mērija Linna Rejskuba]]
* [[Stīvs Zāns]]
* [[Alans Ārkins]]
| mūzika                   =
* [[Sjūzana Džeikobsa]]
* [[Maikls Penns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Big Beach]]''
| izplatītājs              = ''[[Overture Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sunshine-cleaning-2008|title=Sunshine Cleaning|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sunshinecleaning.htm|title=Sunshine Cleaning (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Uzkopšana"''' ({{val|en|Sunshine Cleaning}}) ir 2008. gada drāma, kuras režisore ir [[Kristīne Džefsa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Emilija Blanta]], [[Eimija Adamsa]], [[Džeisons Spevaks]], [[Mērija Linna Rejskuba]], [[Stīvs Zāns]] un [[Alans Ārkins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
'''Lakstaugs''' vai '''zālaugs''' ir viena no galvenajām un izplatītākajām [[augi|augu]] formām, kura virszemes daļas ([[stumbrs]], [[lapas]]) [[veģetatīvais periods|veģetatīvā perioda]] beigās atmirst. Atkarībā no dzīves ilguma, lakstaugi var būt:
* viengadīgi (dzīves cikls ilgst vienu veģetācijas periodu);
* divgadīgi (dzīves cikls ilgst divus veģetācijas periodus. Pirmajā parasti attīstās veģetatīvie orgāni, otrajā arī reproduktīvie orgāni);
* [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgi]] (aug ilgāk nekā 2 gadus).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džastins Bībers
|      Vārds_orig = ''Justin Bieber''
|          Attēls = Justin Bieber in 2015.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Džastins Drū Bībers
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1994|3|1}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Kanāda|Ontārio|Londona|3s=Londona (Kanāda)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[ritmblūzs]]<ref name="BILLBOARDBIO">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520|title=Justin Bieber Biography & Awards|work=Billboard|accessdate=June 15, 2010|archive-date={{dat|2012|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121229091443/http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520}}</ref><ref name="NY">{{Ziņu atsauce|url=http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html|title=Justin Bieber, 'My World 2.0'|first=Jim|last=Farber|accessdate=June 14, 2010|work=[[New York Daily News]]|date=March 23, 2010|archive-date=2010-03-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20100326131732/http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html}}</ref><ref name=Allmusicbio/>
|    Nodarbošanās = dziedātājs
|     Instrumenti = [[balss]], [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 2007—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Island Records|Island]]'', RBMG
|   Darbojies_arī = ''[[Usher]]''
|           Mlapa = {{URL|http://www.justinbiebermusic.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Džastins Drū Bībers''' ({{val|en|Justin Drew Bieber}};<ref name="ew06">{{Ziņu atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0|title=My World 2.0 (2010)|last=Greenblatt|first=Leah|date=March 10, 2010|work=Entertainment Weekly (Time)|accessdate=June 11, 2010|archive-date={{dat|2011|06|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110607061610/http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0}}</ref> dzimis {{dat|1994|3|1}}<ref name="mtv_snl">{{Ziņu atsauce|url=http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/|title=Justin Bieber Joins The Ranks Of Youngest 'SNL' Performers|last=Anderson|first=Kyle|date=February 22, 2010|publisher=MTV Newsroom|accessdate=February 24, 2010|archive-date={{dat|2012|07|18||bez}}|archive-url=https://archive.today/20120718/http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/}}</ref><ref name="bday">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.muchmusic.com/music/artists/bio.asp?artist=2217|title=Justin Bieber MuchMusic profile|publisher=[[MuchMusic]]|accessdate=2009-07-31}}</ref> [[Stratforda|Stratfordā]], [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un aktieris.<ref name="BILLBOARDBIO"/><ref name=Allmusicbio>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/p1152032|title=allmusic ((( Justin Bieber > Overview )))|last1=Collar|first1=Matt|last2=Leahey|first2=Andrew |publisher=Allmusic ([[Macrovision|Macrovision Corporation]])|accessdate=October 21, 2009}}</ref> Viņa karjera sākās portālā [[YouTube]], kur viņa video atrada mūziķa pašreizējais menedžeris Skūters Brauns. Brauns aizveda Bīberu uz [[Atlanta|Atlantu]], [[Džordžija|Džordžiju]], lai ierakstītu demo ierakstu, kur viņu noklausījās arī dziedātājs ''[[Usher]]'',<ref name="coverstory">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story#/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story|title=Justin Bieber – The Billboard Cover Story|last=Herrera|first=Monica|date=March 19, 2010|work=Billboard|publisher=e5 Global Media|accessdate=May 7, 2010}}</ref> kas sarunāja viņam noklausīšanos pie ''The Island Def Jam Music Group''. Drīz arī Bībers noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[Island Records]]''.<ref name="mitchell">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story|title=Usher Introduces Teen Singer Justin Bieber|last=Mitchell|first=Gail|date=2009-04-28|work=[[Billboard (magazine)|Billboard]]|accessdate=2009-07-23|archive-date=2009-07-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20090708032027/http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Ūlavs V
| vārds_orģ           =''Olav V''
| attēls              =Olav V of Norway.jpg
| amats               =[[Norvēģijas karalis]]
| term_sākums         ={{Dat|1957|09|21|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1991|02|17|N}}
| priekštecis         =[[Hokons VII]]
| pēctecis            =[[Haralds V Gliksburgs|Haralds V]]
| dzim_dati           ={{Dat|1903|02|21|N}}
| dzim_vieta          =[[Sandringemas pils]], [[Norfolka (Apvienotā Karaliste)|Norfolka]], {{GBR}}
| mir_dati            ={{Dat|1991|02|17|N}}
| mir_vieta           =[[Holmenkollena]], {{NOR}}
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =[[Hokons VII]]
| māte                =[[Karaliene Moda]]
| dzīvesb             =[[Marta Bernadote]]
| bērni               =[[Princese Ragnhilda]], [[Princese Astrīda]], [[Haralds V Gliksburgs|Haralds V]]
| profesija           =
| alma_mater          =[[Norvēģijas kara akadēmija]], [[Oksfordas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Vostokas ezers
| attēls       = Lake Vostok Sat Photo color.jpg| paraksts     = Vostokas ezera radarzondēšanas attēls
| vieta        = {{ATA}}
| vieta2       = [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija]]
| vieta3       =
| plat_d=77 | plat_m=0 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=105 | gar_m=0 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 15 690
| garums       = 250
| platums      = 50
| Vid_dziļums  = 344
| Max_dziļums  = 1000
| tilpums      = 5 400 ± 1 600
| augstums_vjl =
| izteka       =
| baseins      =
| lielbaseins  =
| valstis      =
| salas        = 1
| pilsētas     = [[Vostoka]]
}}
'''Vostokas ezers''' ({{val-ru|Озеро Восток}}) ir lielākais līdz šim atklātais [[subglaciālais ezers]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Atrodas {{nobr|4000 m}} dziļumā zem [[Ledāja vairogs|ledāja vairoga]] zem krievu [[polārstacija]]s [[Vostoka]]s. Ezera platība ir ap {{nobr|15 690 km²}}, kas ir nedaudz mazāka par [[Lādogas ezers|Lādogas ezera]] platību. Ezeru divās dzelmēs sadala zemūdens grēda. Virs grēdas ezera dziļums ir ap {{nobr|200 m}}, ziemeļu dzelmē dziļums ir ap {{nobr|400 m}}, dienvidu - ap {{nobr|800 m}}. Ezers pildīts ar [[saldūdens|saldūdeni]] un tā tilpums ir ap {{nobr|5 500 km³}} (7. lielākais pasaulē).

sentences:
{{aan}}
{{Kopienas portāla arhīvs}}
== Rakstu kvalitātes kategorijas ==

sentences:
{{Skaitlis
|num = 10
|lv = Desmit
}}
'''10''' ('''desmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[9 (skaitlis)|9]] un [[11 (skaitlis)|11]]. Desmit ir bāze [[decimālā skaitīšanas sistēma|decimālajai skaitīšanas sistēmai]], līdz šim visplašāk izmantotajai sistēmai skaitļu apzīmēšanai gan mutiskajā, gan rakstiskajā valodā. Tiek pieņemts, ka iemesls, kāpēc ir izvēlēts tieši skaitlis desmit, ir tāpēc, ka [[cilvēks|cilvēkam]] kopā ir desmit roku pirkstu.

sentences: '''Akūtas fāzes olbaltumi''' ir [[Asins|asins]] [[Olbaltums|olbaltumu]] klase, kuru līmenis vai nu palielinās (pozitīvi akūtas fāzes olbaltumi) vai pazeminās (negatīvi akūtas fāzes olbaltumi) [[organisms|organisma]] atbildes reakcijā uz [[Iekaisums|iekaisumu]]. Šādu atbildes reakciju dēvē par akūtas fāzes reakciju. Akūtas fāzes atbildes reakcija ir nespecifiska un kompleksa organisma reakcija, kuru stimulē dažādi faktori ([[trauma]]s, organiski bojājumi, [[stress]], [[iekaisums]], [[Audzējs|audzēji]]).<ref name="Tothova.etal2014"/>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Izaka katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Saint Isaac's Cathedral in SPB.jpeg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Sanktpēterburga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 59 | latm  = 56 | lats  =  3 | latNS  = N
| longd = 30 | longm = 18 | longs = 24 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
| consecration_year     = 1858
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|http://www.cathedral.ru/}}
| architecture          =
| architect             = [[Ogists de Monferāns]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 101,5 m
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Krievija
|  valsts2 = Krievijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7810033001 7810033001]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Svētā Izaka katedrāle''' ({{val|ru|Исаакиевский собор}}) ir [[Pareizticība|pareizticīgo]] katedrāle [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievija|Krievijā]]. Viena no lielākajām katedrālēm pasaulē. Veltīta [[Pēteris I|Pētera I]] svētajam patronam Dalmācijas svētajam Izakam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Winters''''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums= Patellinīda ''[[Patellina corrugata]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|       apakškārta = Spirillinina
|    apakškārta_lv = Spirillinīnas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|         binomial = Patellinidae <small>Rhumbler, 1906</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hergottellinae}}
* {{TaksoSaite|Patellininae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Patellinīdas''' (''Patellinidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta. Dzimtas izveidošana tiek piedēvēta vācu biologam [[Ludvigs Ramblers|Ludvigam Rambleram]] ar 1906. gadu (''nom. transl. ex subfamily Patellininae''), taču faktiski to izveidoja padomju paleontoloģes [[Tatjana Gorbačika]] un [[Valentīna Mancurova]] 1980. gadā.<ref>Т.Н. Горбачик, В.Н. Манцурова, О систематическом положении, ранге и объёме спириллинид (фораминиферы), ''Материалы VIII микропалеонтологического совещания "Систематика и морфология микроорганизмов" 21-24 октября 1980 года.'', Изд. "ЭЛМ", Баку, 1980. 36-37. lpp.</ref> Patellinīdas dzīvo no [[Krīts (periods)|krīta perioda]] ([[Aptas laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
[[Kategorija:Skatuves māksla]]
[[Kategorija:Cirks]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Komiķi]]

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Ambrosia trifida|Trīsdaivu ambrozija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Ambrosia trifida 1120010.jpg|rinda=Asterales|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Ambrosia|ģints_lv=Ambrozijas|suga=Ambrosia trifida|suga_lv=Trīsdaivu ambrozija|binomial=}}'''Trīsdaivu ambrozija''' (''Ambrosia trifida'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Ambrozijas|Ambroziju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], taču suga ir ievazāta arī [[Eiropa|Eiropā]], tostarp, [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/ambrosia-trifida-l/|title=trīsdaivu ambrozija - Ambrosia trifida L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-07}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Godards''' var būt:

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Bēoranža
| oriģinālnosaukums    = ''Baie Orange''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Čīle#Dienvidamerika
 |relief = jā
| map_label            =
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CHL}}
| latd=55| latm=31| lats=24 | latNS=S
| longd=68| longm=05| longs= 00| longEW=W
| novietojums          = [[Oste (sala)|Oste]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1882
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1883
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Bēoranža''' ({{val|fr|Baie Orange}}) ir bijusī [[Francija]]s [[polārstacija|pētniecības stacija]] [[Subantarktika|Subantarktikā]]. Izveidota 1882. gadā [[1. Starptautiskais polārais gads|1. Starptautiskā polārā gada]] pētniecības programmas ietvaros. Izvietojusies [[Ugunszeme]]s arhipelāga [[Oste (sala)|Ostes]] salas austrumu piekrastē Oranžas līča krastā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ēriks Emanuēls Šmits
|         vārds_orig = ''Éric-Emmanuel Schmitt''
|             attēls = Eric-Emmanuel Schmitt 20100330 Salon du livre de Paris 2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Ēriks Emanuēls Šmits grāmatu salonā Parīzē 2010. gada 30. martā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1960
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = ''[[Sainte-Foy-lès-Lyon]]'', [[Rona (departaments)|Rona]], [[Francija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Beļģija]]
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, dramaturgs, scenārists
| rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
|            periods = no 1991. gada
|              žanri = [[Daiļliteratūra]], [[dramaturģija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Pilāta evaņģēlijs]]",
"[[Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi]]",
"[[Oskars un rozā dāma]]",
"[[Kad es biju mākslas darbs]]"
|        ietekmējies = [[Semjuels Bekets]], [[Žans Anuī]], [[Pauls Klodē]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater = ''[[École Normale Supérieure]]'', 1985;
[[Ph.D.]], 1987.
|        apbalvojumi = [[Francijas Akadēmija]]s Lielā teātra balva (2001)
[[Gonkūra prēmija]] (2010)
|           piezīmes =
|        kategorijas = né
}}

sentences: '''Neredzamā baznīca''' ir [[teoloģija|teoloģiska]] mācība, pārsvarā [[protestantisms|protestantu]] teoloģijā. Parasti tiek iekļauta [[Vispārējas kristīgas baznīcas pazīmes|vispārēju kristīgas baznīcas pazīmju]] skaitā. Tā izveidojusies kā atbilde, galvenokārt, [[Romas katoļu baznīca]]s mācībai par patieso baznīcu kā redzamu hierarhiju. Šī mācība uzsver patiesās kristīgās baznīcas cilvēka acīm neredzamo būtību.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{atveidošana}}
{{Filozofa infokaste|skola=Anarhisms
Kontinentālā filozofija
1930. gadu nonkonformisti|reģions=Rietumu filozofija|laikmets=20. gadsimta filozofija|dz_vieta=[[Bordo]], [[Francija]]|m_vieta=[[Pesaka]], [[Francija]]|ietekmējis=
[[Greg Boyd (theologian)|Greg Boyd]], [[Kornēlijs Kastorjadis]], [[Vernard Eller]], [[Ivan Illich]], [[Teodors Kačinskis]], [[Randal Marlin]], [[Thomas Merton]], [[William Stringfellow]], [[Paul Virilio]], [[Langdon Winner]], [[John Zerzan]], [[Willem H. Vanderburg]]|ietekme_no=[[Žans Kalvins]], [[Sērens Kirkegors]], [[Kārlis Markss]], [[Pierre-Joseph Proudhon]], [[Christoph Blumhardt]], [[Karl Barth]], [[Nikolajs Berdjajevs]], [[Makss Vēbers]], [[Bernard Charbonneau]]|idejas=Tehnoloģiskā sabiedrība|attēls=Jacques Ellul, 1990 (cropped).jpg|att_nosaukums=Elils 1990. gadā|dz_gads=1912|dz_mēnesis=1|dz_diena=6|m_dat_alt={{Death date and age|1994|05|19|1912|01|06}}|dz_dat_alt=}}'''Žaks Elils''' ({{val|fr|Jacques Ellul}}''')''' (1912. gada 6. janvāris — 1994. gada 19. maijs) bija [[Franči|franču]] filozofs, [[Socioloģija|sociologs]], teologs bez formālas apmācības un [[profesors]], kurš bija ievērojams kristīgais anarhists. Elils bija ilggadējs Bordo Universitātes Juridiskās un ekonomikas zinātņu fakultātes vēstures un institūciju socioloģijas profesors. Būdams produktīvs [[rakstnieks]], savas dzīves laikā ir sarakstījis vairāk kā 60 grāmatas un vairāk kā 600 rakstus,<ref>Marva Dawn, Eugene Peterson, ''The Unnecessary Pastor: Rediscovering the Call'', Wm. B. Eerdmans Publishing, 2000, p. 103</ref> no kuriem daudzi apsprieda [[Propaganda|propagandu]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] ietekmi uz [[Sabiedrība|sabiedrību]], kā arī reliģijas un politikas mijiedarbību. Viņa darbu dominējošā tēma kopumā raisījās ap [[Tehnoloģija|mūsdienu tehnoloģiju]] radītajiem draudiem [[Brīvība|cilvēka brīvībai]] un [[reliģija]]i. Starp Elila ietekmīgākajām grāmatām ir ''Tehnoloģiskā Sabiedrība'' un ''Propaganda: Vīriešu attieksmju veidošanās''.

sentences:
]]
'''Fiziķis''' ir [[zinātnieks]], kas apmācīts izprast [[matērija]]s un [[enerģija]]s [[mijiedarbības]], kuram ir [[zināšanas]], [[iemaņas]] un [[prasmes]] pētījumu veikšanai [[fizika|fizikā]]. Fiziķus var iedalīt pēc fizikas nozares, kurās tie ir specializējušies, piemēram, biofiziķi, kvantu fiziķi, astrofiziķi. Lai gan jau kopš [[senie laiki|senajiem laikiem]] daudzi zinātnieki savu darbību ir saistījuši ar fiziku, piemēram, [[Aristotelis]], [[Arhimēds]], tomēr viņus pieņemts saukt par [[filozofs|filozofiem]], nevis par fiziķiem, jo viņu pētījumi ietvēra plašāku jautājumu loku.

sentences: '''Instrukcijas sekundē''' ({{val-en|instructions per second}}) [[dators|datoru]] procesoru ātrdarbības mērvienības. Praksē biežāk lieto terminus '''tūkstots instrukcijas sekundē''' ({{val-en|thousand instructions per second (kIPS)}}), '''miljons instrukcijas sekundē''' ({{val-en|million instructions per second (MIPS)}})<ref>{{AkadTerm|term=MIPS|lang=EN}}</ref> un '''miljards instrukcijas sekundē''' ({{val-en|billion instructions per second (GIPS)}}).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tonicella lineata.jpg
| att_nosaukums =Bruņgliemezis ''[[Tonicella lineata]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Polyplacophora
| klase_lv =Bruņgliemeži
| iedalījums =
* [[Bruņgliemežu apakšklase]] (''Loricata'')
* †[[Seno bruņgliemežu apakšklase]] (''Paleoloricata'')
| binomial=Polyplacophora <small>([[Blainville]], 1816)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Bruņgliemeži''' jeb '''bruņgliemji''' (''Polyplacophora'') ir [[gliemji|gliemju tipa]] (''Mollusca'') [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klase. Tie ir divpusīgi simetriski [[moluski]], kuru [[čaula]] sastāv no astoņām atsevišķām plātnītēm un pārklāj ķermeni no dorsālās (muguras) puses. Ķermeņa apakšpusē atrodas [[kāja]] ar platu pēdu. Ķermeņa priekšgalā ir vāji izliekta [[galva]], kurā atrodas [[mutes atvere]]. [[Nervu sistēma]] sastāv no [[rīkle]]s nervu gredzena un četrām gareniskām nervu stiegrām, kas stiepjas gar ķermeņa sāniem. Tie ir [[šķirtdzimumu dzīvnieki]] un tikai [[jūra]]s formas.
== Morfoloģija ==
'''''Skelets.''''' Astoņas plātnītes, kas veido skeleta bruņas, sastāv no diviem slāņiem: no ārējā - organiskā un iekšējā - kaļķa slāņa. Plātnītes dakstiņveidā uzgulstas viena uz otras. Tā kā plātnītes savstarpēji kustīgi savienotas, bruņgliemeži var saritināties gredzenā. Bez plātnītēm ādā dažkārt ir vēl ļoti daudz kaļķa zvīņu, adatu un dažāda veida graudiņu. Dažiem bruņgliemežiem, piemēram, lielajam, 18 cm garajam Tālo Austrumu kriptohitonam - [[Cryptochiton stelleri]] plātnītēm pāraug apkārtējā [[āda]] un tās no ārpuses nav saskatāmas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jaunā karatē zvaigzne
| attēls                   = the next karate kid.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Next Karate Kid''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kristofers Kains]]
| producents               = [[Džerijs Veintraubs]]
| scenārija autors         = [[Marks V. Lī]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Maikls Aironsaids]]
* [[Norijuki Morita]]
| mūzika                   = [[Bills Konti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|9|9|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/next-karate-kid-1994|title=The Next Karate Kid|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 10, 2019|archive-date={{dat|2019|05|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190511162040/https://www.bbfc.co.uk/releases/next-karate-kid-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=karatekid4.htm|title=The Next Karate Kid|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Karatē bērns 3]]
| nākošā                   = [[Karatē puika]]
| imdb                     =
}}
'''Jaunā karatē zvaigzne''' ({{val|en|The Next Karate Kid}}) ir 1994. gada drāma, kuras režisors ir [[Kristofers Kains]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Maikls Aironsaids]] un [[Norijuki Morita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|9||bez}}. Šī ir ceturtā daļa "[[Karatē bērns (filmu sērija)|Karatē bērns]]" filmu sērijā.

sentences: '''Juhans (Jans) Banērs''' ({{val|sv|Johan Gustafsson Banér}}, 1596–1641) bija [[zviedri|zviedru]] valstsvīrs, feldmaršals (1634). [[Zviedru Pomerānija]]s ģenerālgubernators (1638).

sentences:
[[Kategorija:Antiutopija]]
[[Kategorija:Literāri darbi pēc žanra]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences: '''Partizānu rajons''' ({{val|be|Партызанскі раён}}, {{val|ru|Партизанский район}}) ir viens no [[Minska]]s rajoniem.

sentences:
[[File:Arabic Numerals.svg|thumb|Arābu skaitļi]]
[[File:EuropeanFormOfArabianDigits.png|thumb|Agrīnie eiropiešu rakstītie arābu cipari]]
'''Arābu skaitļi''' ir [[skaitļi|skaitļu]] sistēma, kurā tiek izmantoti desmit [[cipari]]: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. Šī ir mūsdienās populārākā skaitļu simboliskās attēlošanas metode.

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Xfce
| logo                   =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kristofers Robins
| attēls                   =  Christopher Robin poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Christopher Robin''
| žanrs                    = drāma, fantāzija, komēdija
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               =
* [[Kristīna Burra]]
* [[Brighems Teilors]]
| scenārija autors         =
* [[Alekss Ross Perijs]]
* [[Toms Makkārtijs]]
* [[Elisone Šrēdera]]
| galvenajās lomās         =
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Heilija Atvela]]
* [[Džims Kamings]]
* [[Breds Garets]]
| mūzika                   =
* [[Džefs Zanelli]]
* [[Džons Brions]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[2DUX²]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br/>Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|7|30|Bērbanka|2018|8|3|ASV|}}
| ilgums                   = 102 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/christopher-robin-2018|title=Christopher Robin|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414025755/http://www.bbfc.co.uk/releases/christopher-robin-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=disneyfairytale2017.htm|title=Disney's Christopher Robin (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|197,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kristofers Robins"''' ({{val|en|Christopher Robin}}) ir 2018. gada drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Jūens Makgregors]], [[Heilija Atvela]], [[Džims Kamings]] un [[Breds Garets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|7|30||bez}} [[Bērbanka|Bērbankā]].

sentences:
{{Commonscat|People|cilvēki}}
{{Biogrāfiju interešu zonas}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Anguidae.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis fragilis
| suga_lv       = Glodene
|      binomial = Anguis fragilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Zods''' ir pati apakšējā [[seja]]s daļa, kas atrodas zem [[apakšlūpa]]s. Zoda formu nosaka [[apakšžoklis|apakšzokļa]] kaula forma un tam pieguļošie [[muskuļi]].

sentences:
'''Trīs R princips''' ir [[Bioētika|bioētikas]] princips, kas izveidots ar mērķi aizsargāt laboratorijas [[dzīvnieku tiesības]] pētījumos. Tas pirmoreiz aprakstīts 1959. gadā<ref name="altweb.jhsph.edu">Russell, W.M.S. and Burch, R.L., (1959).  ''The Principles of Humane Experimental Technique'', Methuen, London. {{ISBN|0900767782}} [http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110927060555/http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc |date={{dat|2011|09|27||bez}} }}</ref> un sastāv no trīs prasībām:
# Aizstāšana ('''''R'''eplacement'') — ja iespējams, laboratorijas dzīvnieki pētījumos ir jāaizvieto,  aizstājot tos pilnībā (piemēram, izmantojot datormodelēšanu, ''[[in vitro]]'' metodes) vai relatīvi (piemēram, ar materiāliem no lopkautuvēm);
# Samazināšana ('''''R'''eduction'') — ir jāizmanto ne vairāk kā minimālais vajadzīgo laboratorijas dzīvnieku skaits, vienlaikus nodrošinot tādu dzīvnieku skaitu, kas ļauj iegūt statistiski nozīmīgus pētījuma rezultātus;
# Uzlabošana ('''''R'''efinement'') — ir jānodrošina labturības prasības pētījumos izmantotajiem laboratorijas dzīvniekiem.
Trīs R princips ir noteikts kā tiesiska norma un prasība [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] direktīvā 2010/6/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību<ref>[http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32010L0063:LV:HTML Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES] par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību.</ref>.

sentences: {{commonscat|Baltic nobility|Baltiešu dižciltīgo dzimtas}}

sentences: Šajā lapā uzskaitīti dažādi ar teātri saistīti jēdzieni.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
 |         aviokompanija = Lidsabiedrība ''Belavia''
 |                  logo = Belavia logo.svg
 |           logo izmērs = 250px
 |                attēls = Belavia, EW-366PA, Boeing 737-31S (39200361412).jpg
 |         attēla izmērs = 250px
 |       attēla paraksts =
 |                  IATA = B2
 |                  ICAO = BRU
 |             izsaukums = BELARUS AVIA
 |              dibināta = {{dat|1996|3|5}}
 |        darbību uzsāka =
 |     darbību pārtrauca =
 |          galvenā bāze = [[Minskas Nacionālā lidosta]]
 |           citas bāzes =
 | lojalitātes programma =
 | aviokompāniju alianse =
 |                 flote = 27
 |             galamērķi = 52
 |               sauklis =
 |       mātes kompānija = [[Baltkrievijas valdība]]
 |             īpašnieki =
 |         galvenā mītne = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
 |                vadība =
 |           apgrozījums =
 |              ieņēmumi =
 |            mājas lapa = {{URL|https://belavia.by/}}
}}

sentences: '''Agroekoloģija '''ir viena no [[lauksaimniecība]]s sistēmām, mācība par lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz vidi. Tā ir daudz[[sistemātika|sistemātiska]] pieeja, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Tā vērsta uz [[bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] saglabāšanu un [[pārtikas ražīgums|pārtikas ražīguma]] palielināšanu<ref>Science of Agroecology, homepage, Agroecology, http://www.scienceofagroecology.info/id3.html</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fantastiskā mīlestība un kur to rast
| attēls                   =  This Beautiful Fantastic.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''This Beautiful Fantastic''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Saimons Abouds]]
| producents               =
* [[Andrea Īrvolino]]
* [[Monika Barsadi]]
* [[Kristīne Aldersone]]
* [[Kami Nahdi]]
* [[Mets Trīdvels]]
* [[Dženifere Levaina]]
* [[Komptons Ross]]
* [[Fils Hants]]
* [[Normans Merijs]]
* [[Iliana Ogilvija Tompsone]]
| scenārija autors         = Saimons Abouds
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Brauna Findlija]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Endrū Skots]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Anna Čanselore]]
* [[Eilīna Deivisa]]
* [[Šeila Henkoka]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Smudge Films]]''
* ''[[Ipso Facto Productions]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|10|29|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beautiful-fantastic-2016|title=This Beautiful Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fantastiskā mīlestība un kur to rast"''' ({{val|en|This Beautiful Fantastic}}) ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Saimons Abouds]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Brauna Findlija]], [[Toms Vilkinsons]], [[Endrū Skots]], [[Džeremijs Ērvins]], [[Anna Čanselore]], [[Eilīna Deivisa]] un [[Šeila Henkoka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|29||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bojaji''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mortekajs
 | oriģinālnos = ''Mortdecai''
 |      attēls = Mortekajs.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, asa sižeta filma
 |    režisors = [[Deivids Keps]]
 |  producents =
* [[Endrjū Lāzars]]
* [[Džonijs Deps]]
* [[Kristija Dembrovska]]
* [[Patriks Makkormiks]]
 |   scenārijs = [[Ēriks Āronsons]]
 |     aktieri =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Pols Betanijs]]
 |      mūzika =
* [[Marks Ronsons]]
* [[Džefs Zanelli]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Odd Lot Entertainment]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[Mad Chance Productions]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 | izplatītājs = ''Lionsgate''
 |    izdošana = {{dat|2015|1|23||bez}}
 |      ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mortdecai-2015|title=Mortdecai|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2017|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171012081908/http://www.bbfc.co.uk/releases/mortdecai-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mortdecai.htm|title=Mortdecai (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mortekajs"''' ({{val|en|Mortdecai}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta komēdija, kas balstīta uz Kirila Bonfigjoli tāda paša nosaukuma romānu sēriju. Filmas režisors ir [[Deivids Keps]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Gvineta Paltrova]], [[Jūens Makgregors]], [[Olīvija Manna]]. [[Džefs Goldblūms]] un [[Pols Betanijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|23||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Papaja
|           attēls =Carica_papaya_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-029.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Caricaceae
|        dzimta_lv = Papaju dzimta
|            ģints = Carica
|         ģints_lv = Papajas
|          ģints_r = Papaja
|             suga = C. papaya
|          suga_lv = Papaja
|         binomial = Carica papaya
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = Meksikas dienvidi, Centrālamerika
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial = Populus lasiocarpa
| attēls = Botanical Garden in Poznan (Populus lasiocarpa) (2).jpg
| att_izmērs =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Malpighiales
| rinda_lv = Malpīgiju rinda
| dzimta = Salicaceae
| dzimta_lv = Vītolu dzimta
| ģints = Populus
| ģints_lv = Apses
| suga = Populus lasiocarpa
| suga_lv = Ķīnas liellapu papele
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums= Patria Pasi
|        attēls=
|    virsraksts= ''XA-185'' Norvēģijas bruņotajos spēkos
|       apkalpe= 2 (komandieris, vadītājs) + 16 pasažieri
|        garums= 7,35 m
|       platums= 2,9 m
|      augstums= 2,3 m
|          masa= 13,5 t
|        bruņas= 6—12 mm
|     primārais= 12,7 mm ložmetējs [[NSV (ložmetējs)|NSV]]
|   sekundārais=
|       dzinējs= dīzeļdzinējs [[Valmet]] 611 DSBJA (''XA-180'')<br />Valmet 612 DWIBIC  (''XA-200'')
| dzinēja_jauda= 236 ZS — 271 ZS
|ātrums_uz ceļa= līdz 100 km/h, pa ūdeni līdz 10 km/h
| zs_koeficents= 17,48 ZS/t
|maks. attālums= 900 km
}}
'''Patria Pasi''' (agrāk zināms kā '''Sisu Pasi''') ir [[Somija|Somijā]] ražots sešu riteņu [[bruņutransportieris]]. Bruņutransportiera koncepcijas pamatā ir viegla lietojamība, vienkārša pamatkonstrukcija un lēta apkope. Pirmās versijas ''XA-180'' masveida ražošana sākās 1984. gadā. To izstrādāja uzņēmums [[Sisu Auto|Sisu]] [[Somijas bruņotie spēki|Somijas bruņotajiem spēkiem]]; eksportēts uz ārvalstīm. Bieži izmantots [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] miera uzturēšanas misijās. Izgatavoti vairāk kā 1200 ''Pasi'' eksemplāri. Mūsdienās ''Pasi'' ražošana ir pārtraukta, tā vietā izstrādāta modulāra bruņu mašīna [[Patria AMV|AMV]] (''XA-360'').

sentences: '''1 − 2 + 3 − 4 + ...''' [[matemātika|matemātikā]] ir bezgalīga [[Rinda (matemātika)|rinda]], kurā visu laiku tiek pieskaitīti [[skaitlis|skaitļi]], kas pēc vērtības ir par vienu lielāki nekā iepriekšējais skaitlis, kā arī mainās šī skaitļa zīme, tas ir, no [[pluss]] (+) uz [[mīnuss]] (−) un pretēji. Izmantojot [[summa]]s saskaitīšanas zīmi, to pieraksta šādi:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Standartizācijas vienošanās''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Standardization Agreement'', ''STANAG'') ir [[NATO|Ziemeļatlantijas līguma organizācijas]] (''NATO'') valstīm saistošs līgums, kurš nosaka organizācijas dalībvalstīm vienotu terminoloģiju, tehnisko aprīkojumu un bruņojumu, rīcības kārtību. Vienošanās mērķis ir nodrošināt ''NATO'' dalībvalstīm pilnvērtīgu un efektīvu militāro sadarbību. Pastāv simtiem šādu vienošanos, katra no kurām regulē savu šauru nozari. ''STANAG'' publicē ''NATO'' Standartizācijas pārvalde (''NATO Standardization Office'') angļu un [[Franču valoda|franču valodā]], abās organizācijas oficiālajās valodās.
[[Kategorija:NATO]]

sentences: {{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea scabiosa|Lielā dzelzene}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Greater Knapweed (Centaurea scabiosa) at kurgan.jpg|rinda=Asterales|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Centaurea|ģints_lv=Dzelzenes|suga=Centaurea scabiosa|suga_lv=Lielā dzelzene|binomial=}}'''Lielā dzelzene''' (''Centaurea scabiosa)'' ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visur [[Latvija|Latvijā]], un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], kā arī ir ieviesta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas ir sastopamas sausieņu [[Pļava|pļavās]], atmatās, [[Upe|upju]] krastu terasēs un sausās ruderālās vietās.

sentences:
'''Kovaļevska''' var būt:
* [[Jekaterina Kovaļevska]] — Krievijas šahiste;
* [[Maija Kovaļevska]] — latviešu operdziedātāja, soprāns;
* [[Margarita Kovaļevska]] — latviešu māksliniece;
* [[Sofija Kovaļevska]] — krievu matemātiķe.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Mihails Bahtins
 |    vārds_orig = ''Михаил Михайлович Бахти́н''
 |        attēls = Mikhail bakhtin.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1895
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 17
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Orla|td=Krievija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1975
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 7
 |       m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava|td=Krievija}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = filozofs, literatūrzinātnieks, mākslas teorētiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Mihails Bahtins''' ({{val|ru|Михаил Михайлович Бахти́н}}, dzimis [[1895. gads|1895]]. gada [[17. novembris|17. novembrī]] [[Orla|Orlā]], [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], miris [[1975. gads|1975]]. gada [[7. marts|7. martā]] [[Maskava|Maskavā]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) bija [[krievi|krievu]] [[filozofija|filozofs]], [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]], [[māksla]]s teorētiķis, īpaši pievērsies [[romāns|romāna]] žanra jautājumu un vēstījuma formu izpētei.

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mihaels Andreass Barklajs de Tolli
|          vārds_orig = ''Michael Andreas Barclay de Tolly
Михаил Богданович Барклай-де-Толли''
|              attēls = Barclay1829.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1761
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = Pamūšes muiža, [[Polija-Lietuva]] (tagad {{LTU}})
|              m_gads = 1818
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 26
|             m_vieta = Šileičene pie Insterburgas, [[Austrumprūsija]] (tagad {{RUS}})
|     dienesta_pakāpe =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = Ģenerālfeldmaršals
|      dienesta_laiks =
|              valsts = {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Krievu-turku karš (1787—1792)]]
[[Krievu-zviedru karš (1788-1790)]]
[[Napoleona kari]]
([[Prūšu Eilavas kauja]]
[[Austerlicas kauja]],
[[Borodinas kauja]])
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
s apstākļos]]
'''Ideoloģija''' ({{val|fr|idéologie}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''idea'' 'jēdziens' + ''logos'' 'mācība') ir jebkura [[politika|politisko]], [[tiesības|tiesisko]], [[filozofija|filozofisko]], [[tikums|tikumisko]], [[reliģija|reliģisko]] un [[estētiska|estētisko]] uzskatu un nostādņu sistēma, kas ir pamatā politiskas vai sabiedriskas darbības programmām un vairāk vai mazāk atspoguļo kādas grupas vai šķiras ideālus un intereses.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Laubfrosch_cropped.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kokvarde]] (''Hyla arborea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Neobatrachia
 | apakškārta_lv = Jauno varžu apakškārta
 | dzimta = Hylidae
 | dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
 | apakšdzimta = Hylinae
 | apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
 | ģints = Hyla
 | ģints_lv = Kokvardes
 | binomial = Hyla <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dēkas ar akmeni
| attēls                   =  Romancing the stone.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Romancing the Stone''
| žanrs                    = romantiska filma, piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               = [[Maikls Daglass]]
| scenārija autors         = [[Daiena Tomasa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Ketlīna Tērnere]]
* [[Alfonso Aro]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Manuels Oheda]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[El Corazon Producciones S.A.]]''
* ''[[SLM Production Group]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1984|3|30|}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/romancing-stone-1984|title=Romancing the Stone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archive-date={{dat|2019|06|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608110328/https://bbfc.co.uk/releases/romancing-stone-1984}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|86,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=romancingthestone.htm|title=Romancing the Stone (1984)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Nīlas dārgakmens]]
| imdb                     =
}}
'''"Dēkas ar akmeni"''' ({{val|en|Romancing the Stone}}) ir 1984. gada romantiska piedzīvojumu komēdija, kas balstīta uz Lerija Makmērtija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Ketlīna Tērnere]], [[Alfonso Aro]], [[Denijs DeVito]] un [[Manuels Oheda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1984|3|30||bez}}. 1985. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Nīlas dārgakmens]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = 0T4A6719.jpg
 | att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |  dzimta = Laniidae
 | dzimta_lv = Čakstu dzimta
 | ģints=Lanius
 | ģints_lv=Čakstes
 | suga= Lanius phoenicuroides
 | suga_lv= Rudastes čakste
 |      binomial = Lanius phoenicuroides
([[Herman Schalow|Schalow]], 1875)
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =
 | sinonīmi =
*''Lanius isabellinus phoenicuroides''
}}

sentences: '''Divskaitlis''' ({{val|la|dualis}}) ir [[Gramatiskais skaitlis|gramatiskā skaitļa]] kategorija, kas tiek izmantota daļā valodu līdztekus [[Vienskaitlis|vienskaitlim]] un [[Daudzskaitlis|daudzskaitlim]], norādot divus (pāra) objektus vai divu objektu veiktu darbību.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Buļļi
|attels             =
|paraksts           = Ilmeņa iela. 2006. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = Rītabuļļi, Vakarbuļļi
|platiba            = 7,497 km²
|iedzivotaju_skaits = 265 (2018)
|iever_celtnes      = Rīgas ūdens attīrīšanas iekārtu komplekss
|udenstilpnes       = [[Buļļupe]]
[[Lielupe]]
[[Rīgas līcis]]
|parki              = "Piejūra" dabas liegums
Vakarbuļļu dabas liegums
|autobuss           = [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ritabulli/ apkaimes.lv]
[http://www.vakarbulli.lv/ vakarbulli.lv]
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Zaļā kalna funikulers
| native_name         = ''Žaliakalnio funikulierius''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Zaliakalnio funikulierius 2006-06-17.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             = Funikulera apakšējā pietura
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Centra seņūnija]], [[Kauņa]], [[Kauņas apriņķis]]. {{LTU}}
| pushpin_map         =
| latd  = 54.900833 | latNS  = N
| longd = 23.9175 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1931. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Eirāzija''' ir uz [[Zeme]]s lielākā [[sauszeme]]s teritorija, kas apvieno [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]]. Visbiežāk Eirāziju uzskata par [[kontinents|kontinentu]], tai pat laikā dēvējot Eiropu un Āziju par pasaules daļām. Eirāzijas platība ir ap 55 miljoniem km² (36,2% Zemes sauszemes platības), tajā dzīvo ap 4,6 miljardi cilvēku (72,5% Zemes iedzīvotāju). Pirmais Eirāzijai apkārt apbrauca [[Ādolfs Ēriks Nordenšelds]] [[1878]].—[[1879]]. gadā. Nosaukumu "Eirāzija" pirmais lietojis austrāliešu ģeologs Eduards Ziss (1883).

sentences: {{Commonscat|Musicians by instrument|Mūziķi pēc instrumenta}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tātad... Karš!
| attēls                   = This Means War Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''This Means War''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, spiegu filma
| režisors                 = [[MakDžī]]
| producents               =
* [[Saimons Kinbergs]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Roberts Simondss]]
* [[Vills Smits]]
| scenārija autors         =
* [[Timotijs Doulings]]
* Saimons Kinbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Pains]]
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Tils Šveigers]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Robert Simonds Productions]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              =  ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2012|2|17||bez}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/means-war-2012|title=This Means War|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2018|archive-date={{dat|2015|09|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150920141217/http://www.bbfc.co.uk/releases/means-war-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thismeanwar.htm|title=This Means War (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 5, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|156,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tātad... Karš!"''' ({{val|en|This Means War}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[MakDžī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kriss Pains]], [[Toms Hārdijs]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Tils Šveigers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|17||bez}}.

sentences:
]]
'''Amonija sāļi''' ir tādi [[sāļi]], kas satur [[amonija jons|amonija jonu]]. Tā kā amonija jona izmērs ir tuvs [[kālijs|kālija]] jona izmēram, amonija sāļu īpašības ir līdzīgas kālija sāļu īpašībām.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 371. lpp.</ref> Gandrīz visi amonija sāļi labi šķīst ūdenī, disociējot [[jons|jonos]]. Atšķirībā no kālija sāļiem, amonija sāļu šķīdumiem mēdz būt skāba reakcija. Amonija sāļi, izņemot tos, kam ir krāsaini anjoni, ir bezkrāsainas vielas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Riters
|     vārds_orig = ''Carl Ritter''
|         attēls = Carl ritter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kvedlinburga]], [[Brandenburga-Prūsija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ģeogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''5. jūnijs''' ir gada 156. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (157. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 209 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Suns (nozīmju atdalīšana)|Suns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lielais Suns
| abbreviation = CMa
| name_latin = Canis Major
| RA = 7
| dec = -20
| areatotal = 380
| arearank = 43. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Sīriuss
| starmagnitude = -1,46
| neareststarname = Sīriuss
| stardistance = 8,6
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigzni|Vega (nozīmju atdalīšana)|Vega}}
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Vega
|               attēls =
Vega ar putekļu disku, uzņemta ar [[Spitzer Space Telescope]]
 infrasarkanajos staros
|       citi nosaukumi = Liras alfa, α Lira
|           zvaigznājs = [[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
|          deklinācija = 38° 47′ 01,291″
|        rektascensija = 18h 36m 56,3364s
|    redzamais spožums = 0,03
|   absolūtais spožums = 0,58
|                 masa = 2,11
}}

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Verners Vestermanis
| attēls              =Verners Vestermans.PNG
| amats               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1928]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1891|08|19}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1959|03|16|1891|08|19}}
| mir_vieta           ={{vieta|VFR|Vīsbādene|1s=Rietumvācija}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Jelgavas Balsotāju savienība]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]], [[Greifsvaldes Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Verners Roberts Vestermanis''' ({{val-de|Werner Robert Westermann}}; {{dat|1891|08|19|N|bez}} — {{dat|1959|03|16|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Jelgavas Balsotāju savienība|Jelgavas Balsotāju savienību]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Feldbergs
| Photo                = Feldberg-Seebuck.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vācija#Bādene-Virtemberga#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.878611|latNS=N
| longd=8.011111|longEW=E
| Augstums         = 1493
| Relatīvais_augstums  = 930
| Atrašanās vieta  = {{GER}}, [[Bādene-Virtemberga]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Švarcvalde]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|kalcinēto sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija karbonāta struktūrformula

Nātrija karbonāta kristālrežģis
|       citi nosaukumi = kalcinētā soda,
ogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 497-19-8
|      ķīmiskā formula = Na2CO3
|              molmasa = 105,9884
|              blīvums = 2540
|  kušanas temperatūra = 851 °C
| viršanas temperatūra = 1600 °C
| šķīdība ūdenī        = 21,8g/100ml pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''Nātrija karbonāts''' jeb '''kalcinētā soda''' (Na2CO3) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Nātrija karbonāta [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] ar 10 molekulām ūdens sauc par '''mazgājamo sodu'''. Nosaukums "soda" cēlies no auga ''[[Salsola soda]]'' (no tā pelniem ieguva nātrija karbonātu), bet "kalcinētā" nozīmē "izkarsētā" (senie [[alķīmija|alķīmiķi]] karsēšanu augstā temperatūrā dēvēja par kalcinēšanu un kalcinētās sodas iegūšanā tika izkarsēts tās kristālhidrāts).

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Hallštates ezers
|attēls=Hallstätter_See_20210918.jpg
|paraksts=
|map = Austrija#Eiropa
| plat_d=47.578611 | plat_NS=N
| gar_d=13.660556 | gar_EW=E
|vieta={{vieta|Austrija|Augšaustrija}}
|platība=8,55
|garums=5,9
|platums=2,3
|Vid_dziļums=65
|Max_dziļums=125
|tilpums=
|augstums_vjl=508
|izteka=[[Trauna]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences:
{{Atmosfēras uzbūve}}s troposfēra pa [[lidmašīna]]s logu.]]
'''Troposfēra''' ir zemākais un vislabāk izpētītais [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kura vidējais augstums ir 11 km (8—10 km virs polārajiem apgabaliem, 10—12 km mērenajos platumos un 16—18 km virs [[tropi|tropu]] rajoniem). Troposfērā atrodas vairāk nekā 80% no visas atmosfēras gaisa masas, bieži notiek [[turbulence]] un [[konvekcija]], šeit koncentrēta lielākā daļa ūdens tvaiku, rodas daudz [[mākoņi|mākoņu]] un [[atmosfēras fronte|atmosfēras fronšu]], [[ciklons|ciklonu]] un [[anticiklons|anticiklonu]], kā arī notiek daudzi citi procesu, kuri ietekmē [[laikapstākļi|laikapstākļus]] un [[klimats|klimatu]]. Troposfērā ik pēc katriem 100 metriem gaisa [[temperatūra]] pazeminās vidēji par 0,65 °C, un sasniedz −53 °C augšējā daļā.

sentences: '''Saūda Arābijas reāls''' (valūtas kods: '''SAR''') ir [[Saūda Arābijas Karaliste|Saūda Arābijas Karalistes]] oficiālā [[valūta]]. Viens rijāls ir vienāds ar 20 [[Kurušs (Saūda Arābija)|kurušiem]] jeb 100 [[Halala|halalām]].

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Teika]]
[[Kategorija:Teika]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Vulpes corsac.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =Vulpes corsac
| suga_lv =Korsaks
| binomial =Vulpes corsac <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1768)</small>
| izplatība=

sentences: {{Commons category|University of Iceland|Universitātes Islandē}}

sentences: '''18. augusts''' ir gada 230. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (231. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 135 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hrizoberils
|attēls=
|klase= Berilija alumīnija oksīds
|ŠtruncaID=04.BA.05
|ķīm_formula=[[Berilijs|Be]][[Alumīnijs|Al]]2[[O]]4
|singonija= [[Rombiskā singonija|Rombisks]]
|krāsa= Dzeltena, dzeltenbrūna vai dzeltenzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Veido rombiskas un dvīņu formas kristālus, kas veido rozeti
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība= 8,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef= a = 5,481 Å, b = 9,415 Å, c = 4,428 Å; Z = 8
|pleohroisms=
|blīvums= 3,5 - 3,8
}}

sentences:
[[Kategorija:Azerbaidžāņi pēc nodarbošanās|Pedagogi]]
[[Kategorija:Izglītība Azerbaidžānā|Pedagogi]]
[[Kategorija:Pedagogi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Trinitrotoluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3CH3
|molmasa=227,131
|blīvums=1654
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Trinitrotoluols''' jeb '''TNT''' (2,4,6-trinitrometilbenzols, C6H2(NO2)3CH3) ir dzeltenīga, [[kristāls|kristāliska]] [[viela]], ko iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[toluols|toluolu]]. Atšķirībā no [[nitroglicerīns|nitroglicerīna]], tas tīrā veidā ir ievērojami stabilāks un ir viegli izkausējams, nezaudējot sprāgstvielas īpašības. Atklātā telpā deg bez sprāgšanas; sprādzienu var izraisīt degšana noslēgtā telpā.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 971. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> TNT tiek plaši lietots kā [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] sastāvdaļa. Šo [[viela|vielu]] mēdz dēvēt arī par '''trotilu'''. Nosaukums "TNT" vairāk izplatīts rietumos (piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), savukārt, "trotils" - austrumos (piemēram, [[Krievija|Krievijā]]). Retāk ir sastopams jēdziens '''tols''', ko vairāk izmanto sarunvalodā. Trinitrotoluolam piemīt ļoti stipra [[detonētspēja]]. 200 g šīs sprāgstvielas spēj saraut gabalos dzelzceļa sliedi. TNT šķīst ūdenī un ir indīgs. Dažos armijas poligonos gruntsūdeņi ir piesārņoti ar TNT. Dažreiz TNT analītiskajā ķīmijā lieto par skābju-bāzu [[indikators|indikatoru]].

sentences:
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par pārtiku]]
[[Kategorija:Dzērieni]]

sentences: '''Muižkungs''' ir [[feodālisms|feodālisma]] laikā muižas īpašnieka vai nomnieka algota amatpersona, kas nodarbojās ar muižas saimniecību. Muižnieks kopā ar [[vagars|vagaru]] vadīja [[Klaušas|klaušu darbus]], ievāca feodālo renti, kā arī sodīja zemniekus ar miesas sodiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| platums =
| attēls = Solanum carolinense, 2021-07-09, Shadyside, 02.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Solanum carolinense''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Naktenes
| binomial = Solanum
| kategorijas = nē
}}'''Naktenes''' ({{val|la|Solanum}}) ir liela un daudzveidīga [[nakteņu dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000630-2|title=Solanum L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-15|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificēti trīs ekonomiski nozīmīgi augi: [[Tomāts|tomāti]], [[Kartupelis|kartupeļi]] un [[Baklažāns|baklažāni]], kā arī citi augi kuri tiek kultivēti augļu vai dekoratīvo [[Zieds|ziedu]] dēļ.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pērkona dienas
| operators =
| attēls = Days of thunder.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta filma
| režisors = [[Tonijs Skots]]
| producents = * [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārijs = [[Roberts Tauns]]
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Kerijs Elvess]]
* [[Maikls Rukers]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''Days of Thunder''
| studija = ''Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|6|27}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|157,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pērkona dienas"''' ({{Val|en|Days of Thunder}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta sporta filma, kuras režisors ir [[Tonijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Roberts Djuvals]], [[Rendijs Kveids]], [[Nikola Kidmena]], [[Kerijs Elvess]] un [[Maikls Rukers]].

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Rabīns''' ({{val|he|רב}}) ir reliģisks ebreju tituls, kas cēlies no [[Ivrits|ivrita]] vārda "''rabbi"'' vai [[Aramiešu valoda|aramiešu]] vārda "''rabbuni"'' (meistars, skolotājs). Arī [[Jēzus]] no [[Nācarete]]s tiek uzrunāts kā "rabbi" [[Jaunā derība|Jaunajā derībā]].

sentences:
[[File:Perito Moreno Glacier Patagonia Argentina Luca Galuzzi 2005.JPG|thumb|Perito Moreno ledājs 2005. gadā]]
'''Perito Moreno''' ir [[ledājs]], kas atrodas [[Andi|Andu kalnos]], [[Argentīna|Argentīnas]] dienvidos, [[Patagonija|Patagonijas]] reģionā. Tas ir viens no svarīgākajiem tūrisma apskates objektiem Patagonijā.{{fact}}

sentences: '''Nernsta vienādojums''' elektroķīmijā ir [[vienādojums]], ko var izmantot (kopā ar citu informāciju), lai noteiktu [[elektroķīmiskās šūnas potenciāls|elektroķīmiskās šūnas potenciālu]]. To var arī izmantot, lai noteiktu kopējo [[Spriegums|spriegumu]] (EDS) arī [[akumulators|akumulatoram]], kas sastāv no vairākām elektroķīmiskajām šūnām. Tas ir nosaukts par godu vācu fizikālķīmiķim, kurš pirmais formulēja to, [[Valters Hermanis Nernsts|Valteram Hermanim Nernstam]].

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Gulbenes apriņķis]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Galgauskas pagasts}}

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Amundsena līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Canada2.A2002165.1940.250m.jpg
| paraksts     = Amundsena līcis satelītattēlā (centrā)
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NT}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Ziemeļrietumu Teritorijas
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = [[Boforta jūra]]
| plat_d= 71| plat_m= | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 124| gar_m= | gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 400
| platums      = 150
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Ulukhaktūka]]
| citas_daļas  =
}}
'''Amundsena līcis''' ({{val|en|Amundsen Gulf}}) ir plašs jūras līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/LABCK Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Amundsen Gulf]</ref> Izvietojies [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] starp [[Benksa sala|Benksa salu]] ziemeļos, [[Viktorijas sala (Kanāda)|Viktorijas salu]] austrumos un [[Ziemeļamerika]]s kontinenta krastu dienvidrietumos.<ref>{{PZT|42}}</ref> Savieno [[Dolfinendjūniona šaurums|Dolfinendjūniona šaurumu]] dienvidaustrumos ar [[Velsas Prinča šaurums|Velsas Prinča šaurumu]] ziemeļaustrumos un [[Boforta jūra|Boforta jūru]] ziemeļrietumos. No Amundsena līča atzarojas vairāki mazāki līči, lielākais no kuriem ir 230 km garais Prinča Alberta līcis Viktorijas salas piekrastē. No dienvidiem līcī ietek vairākas upes, ievērojamākā no kurām ir [[Hortona]]. Krasti mazapdzīvoti, vienīgās pastāvīgi apdzīvotās vietas ir [[Sakshārbora]] Benksa salā, [[Ulukhaktūka]] Viktorijas salā un [[Paulatuka]] kontinenta piekrastē. Līča dienvidu piekrastē kopš 1998. gada izveidots Tuktutnogaitas nacionālais parks, bet līča rietumu akvatorija ietilpst Batērsta raga lāsmeņa putnu rezervātā.<ref>[https://www.ibacanada.com/site.jsp?siteID=NT039 IBA Canada. Cape Bathurst Polynya]</ref>

sentences:
{{Navbox
|name = Islandes prezidenti
|title = {{flaga|Islande}} [[Islande]]s prezidenti ([[Islandes prezidentu uzskaitījums|uzskaitījums]])
|state = {{{state<includeonly>|collapsed</includeonly>}}}
|image = [[File:Flag of the President of Iceland.svg|50px|border|Presidential Standard of Iceland]]
|listclass = hlist
|list1 =
*[[Svens Bjērnsons]]
*[[Ausgeirs Ausgeirsons]]
*[[Kristjauns Eldjaurns]]
*[[Vigdisa Finnbogadoutira]]
*[[Olafurs Ragnars Grimsons]]
*[[Gudni Torlācijs Johannesons]]
}}<noinclude>
{{Documentation}}
[[Kategorija:Islande]]
</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sieviešu valstībā
| attēls                   = In the land of women.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In the Land of Women''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Kasdans]]
| producents               =
* [[Deivids Kanters]]
* [[Barbara Kellija]]
* [[Stīvs Golins]]
| scenārija autors         = Džons Kasdans
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Mega Raiena]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|4|20||bez}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/land-women-2007|title=In the Land of Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inthelandofwomen.htm|title=In the Land of Women (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sieviešu valstībā"''' ({{val|en|In the Land of Women}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasdans]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Broudijs]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Mega Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|20||bez}}.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
Preăh Réachéanachâkr Kâmpŭchea
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kambodžas Karaliste
|            valsts_nosaukums = Cambodia
|               karoga_attēls = Flag of Cambodia.svg
|            karoga_nosaukums = Kambodžas karogs
|              ģerboņa_attēls = Royal arms of Cambodia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kambodžas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =

"Tauta, reliģija, karalis"
|                valsts_himna = [[Nokoreach]]
|               kartes_attēls = LocationCambodia.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Pnompeņa]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Khmeru valoda]]
|             etniskās_grupas = [[Khmeri]], [[vjetnamieši]]; [[ķīnieši]], [[čami]]
|        etniskās_grupas_gads = 2013.
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kambodžas karalis|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Norodoms Seihamonī]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Kambodžas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Huns Manets]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Kambodžas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1953|11|9}}
|                 platība_km2 = 181 035
|               platība_rangs = 88.
|              procenti_ūdens = 2,5
|          iedzīvotāju_skaits = 16 245 749
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 63.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 81.8
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 1128.
|                     IKP_PPP = $70,242 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018
|          IKP_PPP_per_capita = $4322
|                         HDI = {{samazinājās}} 0,593
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 146.
|                        Gini = 31.8
|                   Gini_gads = 2011. gads
|             Gini_kategorija = Vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Riels]]
|                valūtas_kods = KHR
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +7
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = +7
|                      domēns = [[.kh]]
|              tālsarunu_kods = 855
|                iso_kods_num = 116
|              iso_kods_alfa2 = KH
|              iso_kods_alfa3 = KHM
}}

sentences: '''Augšupielāde''' ({{val-en|upload}}) ir [[fails|faila]] iesūtīšana attālinātā [[dators|datorā]] no lietotāja datora.<ref>{{AkadTerm|term=upload|lang=EN}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dejotāja tumsā
| operators =
| attēls = Dancer in the Dark (Danish poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, melodrāma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Bjorka]]
* [[Katrina Deneva]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Pēters Stormare]]
* [[Džoels Grejs]]
| mūzika = Bjorka
| oriģinālnos = ''Dancer in the Dark''
| studija = * ''Zentropa Entertainments''
* ''Canal+''
* ''FilmFour''
* ''France 3 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Angel Films''
* ''Les films du losange''
* ''Constantin Film''
* ''Istituto Luce''
* ''Sandrew Metronome''
* ''FilmFour Distributors''
* ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{ITA}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dancer-in-the-Dark#tab=summary|title=Dancer in the Dark (2000) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dejotāja tumsā"''' ({{Val|en|Dancer in the Dark}}) ir 2000. gada muzikāla melodrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenā loma ir islandiešu dziedātājai [[Bjorka]]i, atveidojot čehu imigranti ASV, kura krāj naudu acu operācijai savam dēlam. Dēls, tāpat kā viņa, cieš no iedzimtas slimības, kas noved pie akluma. Citas lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Deivids Morss]], [[Pēters Stormare]] un [[Džoels Grejs]]. "Dejotāja tumsā" ir noslēdzošā fon Trīra "Zelta sirds" triloģijas daļa pēc filmām "[[Šķeļot viļņus]]" (''Breaking the Waves'', 1996) un "[[Idioti]]" (''Idioterne'', 1998).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus erythropus JPG1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Neoboletus
| ģints_lv =
| suga =Neoboletus luridiformis
| suga_lv =Pārslainā beka
| binomial =Neoboletus luridiformis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus luridiformis''
}}

sentences: '''Traģēdija''' ir luga, kuras pamatā nesamierināms konflikts ar neuzvaramu pretinieku (likteni, [[dievs|dievu]] vai dieviem, [[morāle]]s normām, pārdabiskiem spēkiem u.tml.), kas varonim sagādā traģiskas ciešanas vai liek iet bojā. Ievērojams traģēdiju autors bija [[Viljams Šekspīrs]].

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Krusta pacelšana''''' ir flāmu gleznotāja [[Pīters Pauls Rubenss|Pītera Paula Rubensa]] gleznots [[triptihs]], kas tika pabeigts 1610.—1611. gadā.<ref name="world and its people">{{cite book
  |last = Dunton
  |first = Larkin
  |authorlink =
  |title = The World and Its People
  |url = https://archive.org/details/worldanditspeop05duntgoog
  |publisher = Silver, Burdett
  |series =
  |year = 1896
  |page = [https://archive.org/details/worldanditspeop05duntgoog/page/n172 164]}}</ref>

sentences: '''Heraldika''' ir [[vēsture]]s palīgdisciplīna, kas pēta [[ģerbonis|ģerboņus]] kā vēstures avotu. Kā zinātnes disciplīna ar reglamentētu metodoloģiju, struktūru un terminoloģiju heraldika izveidojās XIX gadsimta otrajā pusē, un attīstījās saistībā ar [[Ģenealoģija|ģenealoģiju]], [[Numismātika|numismātiku]], [[Paleogrāfija|paleogrāfiju]], [[Sfragistika|sfragistiku]] un [[Veksiloloģija|veksiloloģiju]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dzintra Knape
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = "Līgotņi", {{vieta|Latvija|Valmieras apriņķis|Tūja (Liepupes pagasts)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Alfrēds Knaps, Paulīne Knape
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[augu fizioloģija]], [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras nodaļa]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dzintra Knape''' (1940—2023) bija augu [[Fizioloģija|fizioloģe]], [[Dendroloģija|dendroloģe]], [[botāniķe]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] Dendrofloras nodaļas vadošā pētniece, Introdukcijas kokaudzētavas vadītāja un NBD skujkoku kolekcijas veidotāja.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences: '''Zelta tīrradnis''' ir dabiski atrodams, tīrs [[zelts]]. Zelta tīrradņi visbiežāk ir atrodami [[ūdenstece|ūdenstecēs]], kur tos iegūst ar skalošanas paņēmienu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name = Vilhelmīnenbergas pils
| native_name = ''Schloss Wilhelminenberg''
| architect =
| structural_engineer =
| completion_date = 1908
| embedded =
| url = [https://www.austria-trend.at/en/hotels/schloss-wilhelminenberg Viesnīcas lapa]
| opened_date =
| start_date = 1903
| architectural_style = [[neoampīrs]]
| landlord =
| current_tenants =
| owner =
| client =
| ren_cost =
| cost =
| structural_system =
| building_type = pils
| address =
| altitude =
| caption = Ēkas fasāde
| image_size =
| image_alt =
| image = Schloss Wilhelminenberg Wien.jpg
| status = Viesnīca
| alternate_names =
| former_names =
| location = Otakringa, [[Vīne]]s federālā zeme, [[Austrija]]
| location_town =
| groundbreaking_date =
| map_caption =
| mark_width =
| mark =
| label_position =
| map = Vīne#Austria#Eiropa
| map_label =
| map_size =
| pushpin_relief =
| pushpin_image =
| map_alt =
| longEW = E
| location_country =
| longs = 07
| longm = 17
| longd = 16
| latNS = N
| lats = 10
| latm = 13
| latd = 48
| pushpin_map = Austrija
| references =
}}
'''Vilhelmīnenbergas pils''' ({{val|de|Schloß Wilhelminenberg}}) ir agrākā pils [[Austrija|Austrijā]], kas celta 20. gadsimta sākumā un tagad tajā ir četrzvaigžņu viesnīca, restorāns un konferenču zāle. Tā atrodas Galicinberga paugura austrumu nogāzē, Austrijas galvaspilsētas Vīnes rajona Vīnes meža rietumu daļā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Blue Origin Enterprises, L.P.
| trade_name = Blue Origin
| logo = Blue Origin new logo.svg
| image =
| image_caption =
| type = Komandītsabiedrība
| industry = Aviācija un kosmosa tehnoloģijas, raķešu palaišanas piedāvātājs
| founded = {{Start date and age|Septembris 8, 2000}}
| founder = [[Džefs Beizoss]]
| hq_location_city = [[Kenta, Vašingtona]], ASV
| num_locations = 10 (5 ražošanas rūpnīcas & 5 lauka biroji)
| area_served = ASV
| key_people = Deivs Limps
| products = Kosmosa kuģi, raķetes, augstas kravnesības raķetes un Mēness attīstības  tehnoloģijas
| revenue = 596.4 miljoni<ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.cbinsights.com/company/blue-origin/financials |title= Blue Origin Revenue |date=n.d. |publisher=CBINSIGHTS}}</ref>
| owner = Džefs Beizoss
| num_employees = 11,000 (2023)<ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.wsj.com/articles/jeff-bezos-blue-origin-new-glenn-rocket-a328067 |title=Jeff Bezos' Blue Origin Plots Launch of Its Mega Rocket. Next Year. Maybe. |date=August 9, 2023 |publisher=The Wall Street Journal |first=Micah |last=Maidenberg |access-date=August 9, 2023}}</ref>
| subsid = {{Unbulleted list|Blue Origin, LLC|Blue Origin Alabama, LLC|Blue Origin Federation, LLC|Blue Origin Florida, LLC|Blue Origin International, LLC|Blue Origin Management, LLC|Blue Origin Texas, LLC|[[Honeybee Robotics]], LLC}}
| website = {{URL|https://www.blueorigin.com/|blueorigin.com}}
| module = {{infobox network service provider|child=yes}}
}}'''Blue Origin''' ir amerikāņu aeronautikas ražotājs, aizsardzības kontraktors un raķešu startu pārdevējs. To izveidojis [[Džefs Beizoss]] 2000. gada 8. augustā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]], [[Kenta, Vašingtona|Kenta]]. Kompānija ražo raķešu dzinējus [[United Launch Alliance]], kā arī raķetes, kosmosa kuģus un satelītus, kā arī smagos nesējus. ''Blue Origin'' ir otrs Mēness nolaižamo aparātu piegādātājs [[NASA]] [[Artemis]] programmai. Kompānija ražo četrus dzinēju veidus. Kompānija saņēmusi Roberta Koljē balvu par atkārtoti izmantojamu raķešu demonstrāciju ''New Shepard'' programmā.

sentences: '''Ķīmiskā formula''' ir koncentrēts veids, kā atainot informāciju par [[atoms|atomiem]], kas veido noteiktu [[ķīmiskais savienojums|ķīmisko savienojumu]]. [[molekulārais savienojums|Molekulāriem savienojumiem]] tas uzrāda katru no savienojumu veidojošiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], ko pieraksta ar attiecīgo elementa simbolu. Turklāt ar aiz elementa simbola [[apakšraksts|apakšrakstā]] rakstītu ciparu norāda atomu skaitu katrā šī savienojuma [[molekula|molekulā]]. 19. gadsimta avotos apakšraksta vietā nereti lietoja [[augšraksts|augšrakstu]]. [[jonu savienojums|Jonu savienojumiem]] un citām nemolekulārām vielām apakšraksts apzīmē elementu daļas [[empīrisks|empīriskajā]] formulā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Enya
|          Attēls =
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Enje Nī Vrīnāna<br />''Eithne Ní Bhraonáin''
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|df=yes|1961|05|17}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Īrija}} [[Gvīdora|Gvīdorā]], [[Donegolas grāfiste]], [[Īrija|Īrijā]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[New Age mūzika|New Age]], [[ķeltu mūzika]], [[pasaules mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātāja]], [[instrumentāliste]], [[komponiste]], [[ierakstu producente|producente]]
|     Instrumenti = [[dziedātājs|vokāls]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1982 - mūsdienas
|Izdevējkompānija = [[Warner Music Group|WEA]], [[Warner Music Group|Warner Music UK]], [[Warner Bros. Records|Warner Bros. Records UK]], [[Reprise Records|Reprise]], [[Geffen Records|Geffen]]
|   Darbojies_arī = [[Clannad]], [[Moija Brenana|Moya Brennan]], [[Brídín Brennan]]
|           Mlapa = [http://www.enya.com www.enya.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Virusoloģija''' ir [[bioloģija]]s nozare, kura pēta [[vīruss|vīrusus]], to [[uzbūve|uzbūvi]], [[evolūcija|evolūciju]], [[Organismu klasifikācija|klasifikāciju]] un veidu kā vīrusi izplatās, izplatot slimības. [[1892]]. gadā krievu zinātnieks [[Dmitrijs Ivanovskis]] pirmoreiz pierādīja vīrusu eksistenci, kas arī ir virusoloģijas kā zinātnes sākums. Ivanovskis vairākus gadus pētīja [[tabaka]]s augus un nonāca pie secinājuma, ka slimības šim augam izraisa jauna veida "baktērijas". Viņš vēl nezināja, ka tie ir vīrusi.

sentences: '''Jaunjelgavas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 34 [[iela]]s [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/#result-varis|title=Valsts adrešu reģistra dati: Jaunjelgava, Aizkraukles nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: {{Commons category|Streets in Ilukste|Ielas Ilūkstē}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Google Maps''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
Nokļūšanas norādījumi no Rīgas uz Ventspili
| veids                = [[Tīmekļa kartes]]
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Google]]''
| darbību_uzsāka       = {{dat|2005|2|8}}
| valodas              = Vairākvalodu
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Nē
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|maps.google.com}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pieņemti
 | oriģinālnos = ''Accepted''
 |      attēls = Acceptedposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Stīvs Pinks]]
 |  producents =
* [[Toms Šeidieks]]
* [[Maikls Bostiks]]
 |   scenārijs =
* [[Ādams Kūpers]]
* [[Bills Kolādžs]]
* [[Marks Perezs]]
 |     aktieri =
* [[Džastins Longs]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Džona Hills]]
* [[Entonijs Hīlds]]
* [[Luiss Bleks]]
 |      mūzika = [[Deivids Šommers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Shady Acres Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2006|8|18||bez}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/accepted-2006|title=Accepted|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=accepted.htm|title=Accepted (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|38,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pieņemti"''' ({{val|en|Accepted}}) ir 2006. gada komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Pinks]]. Galvenās lomas atveido [[Džastins Longs]], [[Bleika Laivlija]], [[Džona Hills]], [[Entonijs Hīlds]] un [[Luiss Bleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|8|18||bez}}.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sunākstes pagasts
| karte             = Sunākstes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Sunākste
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 109,14
| iedzīvotāji       = 521<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 521 / 109.14 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Mazais Subates ezers
| attēls       = Subate10.JPG
| paraksts     = Mazā Subates ezera ziemeļu gals
| vieta        = {{LAT}}
{{LTU}}
| vieta2       = [[Augšdaugavas novads]]
| vieta3       =
| map = Latvija#Lietuva
| plat_d=55 | plat_m=59 | plat_s=53 | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=53 | gar_s=57 | gar_EW=E
| platība_ha   = 22,0
| garums       =
| platums
| Vid_dziļums  = 6,4
| Max_dziļums  = 29,1
| tilpums      =
| augstums_vjl = 120,2
| izteka       = caurtece uz
[[Lielais Subates ezers|Lielo Subates ezeru]]
| baseins      =
| lielbaseins  = [[Nemuna]]s
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Subate]]
}}
'''Mazais Subates ezers''' ({{val|lt|Subatas}}) ir ūdenstilpe Subates ezeru grupā [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Subate]]s pilsētā un [[Lietuva|Lietuvā]].<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2273/ ezeri.lv]</ref> Subglaciālas izcelsmes caurteces [[ezers]], krasti slīpi, dibens smilšains, dūņains. Ietek viens grāvis un aizaudzis robežgrāvis. Notece pa caurteci uz [[Lielais Subates ezers|Lielo Subates ezeru]] ziemeļos. Pieder pie [[Nemuna]]s baseina. Mīt rauda, plaudis, līdaka, asaris, karūsa. Ir peldvietas, laivu noma. Ziemeļu krastā [[Subate]]s pilsēta, dienvidaustrumu krastā Lietuvā — Trumpišku ciems. Krastā Subates luterāņu baznīca un [[Subates Svētā Miķeļa Romas katoļu baznīca|Subates Svētā Miķeļa katoļu baznīca]].

sentences: '''Izpirkuma''' jeb '''izpirkšanas darījums''' ({{val|en|buyout}}) ir pārpirkšanas veids, kas parasti tiek veikts [[uzņēmums|uzņēmumu]] brieduma posmā un tajā privātā [[kapitāls|kapitāla]] fonds kopā ar partneriem vai bez tiem veic uzņēmuma pārpirkšanu, iegādājoties uzņēmuma daļas no esošajiem īpašniekiem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Datorika]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]
[[Kategorija:Tehnoloģija sabiedrībā]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Get Smart's Bruce and Lloyd: Out of Control''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = GetSmartsBruceandLloydOutofControl.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, spiegu filma
 |    režisors = [[Džils Jungers]]
 |  producents =
* [[Alekss Gārtners]]
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Endrjū Lazars]]
* [[Maikls Jūings]]
* [[Viljams Grīns]]
 |   scenārijs =
* [[Toms Dž. Estles]]
* [[Mets Embers]]
 |     aktieri =
* [[Masi Oka]]
* [[Neits Torenss]]
* [[Marika Dominzika]]
* [[Terijs Krūvs]]
* [[Džeima Meisa]]
 |      mūzika = [[Pols Linfords]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Mad Chance]]''
* ''[[Mosaic Media Group]]''
* ''[[Callahan Filmworks]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Premiere]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|7|1}}
 |      ilgums = 72 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Get Smart's Bruce and Lloyd: Out of Control''''' ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spiegu kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džils Jungers]]. Galvenās lomas atveido [[Masi Oka]], [[Neits Torenss]], [[Marika Dominzika]], [[Terijs Krūvs]] un [[Džeima Meisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|7|1||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Kačinskis
|     vārds_orig = ''Theodore Kaczynski''
|         attēls = Ted Kaczynski 2 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teodors Kačinskis 1996. gadā pēc viņa notveršanas
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Daremas apgabals|Federālais Medicīniskais centrs}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Matemātikas profesors, zinātnieks, matemātiķis, filosofs, terorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = {{Unbulleted list|[[Hārvarda Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu bakalaurs|AB]])|[[Mičiganas Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu maģistrs|MA]], [[Zinātņu doktors#Filozofijas doktors (PhD) un medicīnas doktors (MD)|PhD]])}}
|       paraksts = Theodore Kaczynski signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hinuklidīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H13N
|citi nosaukumi=1-azabiciklo[2.2.2]oktāns
|CAS numurs=100-76-5
|molmasa=111,18
|blīvums=1025
|kušanas temperatūra=157-160 °C
|viršanas temperatūra=100—105 °C (pie 4 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]])
|šķīdība ūdenī=viegli šķīstošs
}}
'''Hinuklidīns''' (C7H13N) ir biciklisks trešējais [[amīni|amīns]], kas uzskatāms par [[slāpeklis|slāpekli]] saturošu [[heterocikli|heterociklisko savienojumu]]. Hinuklidīns ir bezkrāsaina kristāliska viela. Viegli šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Hinuklidīns ir stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{citas nozīmes|Austrālijas valūtu|Dolārs|dolārs}}
{{Infobox Currency
| iso_code = AUD
| using_countries = {{AUS}}
| inflation_rate = 3,3% (vienīgi Austrālijā)
| subunit_ratio_1 = 1/100
| subunit_name_1 = Cents
| symbol = $, A$ vai AUD
| symbol_subunit_1 = c vai ¢
| used_coins = 5c, 10c, 20c, 50c , $1, $2
| used_banknotes = $5, $10, $20, $50, $100
| issuing_authority = Austrālijas Rezervju banka
| issuing_authority_website = www.rba.gov.au
}}
'''Austrālijas dolārs''' ({{val-en|Australian dollar}}) ir [[Austrālija|Austrālijas Republikas]] oficiālā [[valūta]], ko lieto arī [[Kokosu (Kīlinga) Salas|Kokosu (Kīlinga) Salās]], [[Norfolkas Sala|Norfolkas Salā]] un [[Ziemsvētku Sala|Ziemsvētku Salā]]. To parasti apzīmē ar dolāra zīmi ($), vai ar A$, lai atšķirtu no citu valstu valūtām, ko arī sauc par dolāriem.<ref name="McGovernNorton2002">{{Grāmatas atsauce|author1=Gerry McGovern|author2=Rob Norton|author3=Catherine O'Dowd|title=The Web content style guide: an essential reference for online writers, editors, and managers|url=http://books.google.com/books?id=wH3nimSNWSsC&pg=PA104|accessdate=11 April 2012|year=2002|publisher=FT Press|isbn=978-0-273-65605-0|pages=104–}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | url=http://www.termiumplus.gc.ca/tcdnstyl-chap?lang=eng&lettr=indx_catlog&info0=5.26 | title=The Canadian Style | publisher=Dundurn Press/[[Public Works and Government Services Canada|Translation Bureau]] | year=1997 | isbn=1-55002-276-8 | accessdate=30 July 2010 | archive-date={{dat|2012|03|10||bez}} | archive-url=https://web.archive.org/web/20120310180330/http://www.termiumplus.gc.ca/tcdnstyl-chap?lang=eng&lettr=indx_catlog&info0=5.26 }}</ref> 1 dolārs atbilst 100 centiem. Pamatojoties uz 2010. gada datiem, Austrālijas dolārs ir piektā mainītākā valūta aiz [[ASV dolārs|ASV dolāra]], [[eiro]], [[jēna]]s un [[sterliņu mārciņa]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://bis.org/publ/rpfxf10t.pdf|title=Report on global foreign exchange market activity in 2010|publisher=Triennial Central Bank Survey|accessdate={{dat|2012|4|11||bez}}}}</ref> Centrālā banka, kas izdot valūtu, ir Austrālijas Rezervju banka. 2012. gada aprīlī viens Austrālijas dolārs atbilda 55,2 [[LVL|santīmiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bank.lv/monetara-politika/valutas-kursa-politika/valutas-kursi |title=Latvijas Bankas noteiktie valūtu kursi |access-date={{dat|2012|04|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120413183936/http://www.bank.lv/monetara-politika/valutas-kursa-politika/valutas-kursi |archivedate={{dat|2012|04|13||bez}} }}</ref>

sentences: '''Darbarīks''' ir ierīce kāda noteikta darba veikšanai. Parasti darbarīku lietošana ir saistīta ar [[Mehānika|mehāniska]] darba veikšanu.

sentences:
s trijstūra — [[Melanēzija]]s (zils) un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzija]]s (oranžs) reģionos]]
'''Polinēzijas eksklāvi''' ir vairākas kulturāli un lingvistiski [[Polinēzija]]i piederīgas sabiedrības, kas ģeogrāfiski atrodas ārpus galvenā Polinēzijas ietekmes reģiona, kas pazīstams kā Polinēzijas trijstūris — šie [[eksklāvs|eksklāvi]] ir izkaisītas divos citos [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] reģionos — [[Melanēzija|Melanēzijā]] un [[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzijā]]. Balstoties uz arheoloģisko un lingvistisko analīzi, tiek uzskatīts, ka šīs salas ir kolonizējuši polinēziešu jūrasbraucēji galvenokārt no [[Tonga]]s, [[Samoa salas|Samoa]] un [[Tuvalu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jps.auckland.ac.nz/document/Volume_71_1962/Memoir_No.34._Polynesian_Navigation%2C_edited_by_Jack_Golson/The_settlement_of_Oceania%3A_An_examination_of_the_accidental_voyage_theory%2C_by_G._S._Parsonson%2C_p_11-63/p1?page=0&action=searchresult&target= |title=THE SETTLEMENT OF OCEANIA: AN EXAMINATION OF THE ACCIDENTAL VOYAGE THEORY By G. S. PARSONSON |access-date={{dat|2023|04|16||bez}} |archive-date={{dat|2023|02|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20230202071859/https://www.jps.auckland.ac.nz/document/Volume_71_1962/Memoir_No.34._Polynesian_Navigation%2C_edited_by_Jack_Golson/The_settlement_of_Oceania%3A_An_examination_of_the_accidental_voyage_theory%2C_by_G._S._Parsonson%2C_p_11-63/p1?page=0&action=searchresult&target= }}</ref>

sentences:
'''Kītons''' ({{val|en|Keaton}}) var būt:
* [[Basters Kītons]] — amerikāņu aktieris, režisors, producents un rakstnieks;
* [[Maikls Kītons]] — amerikāņu aktieris, komiķis, dziedātājs un dejotājs.

sentences: '''13. maijs''' ir gada 133. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (134. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 232 dienas.

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Imperium Romanum Sacrum''<br />''Heiliges Römisches Reich''
|nosaukums_latv_val     = Svētā Romas impērija
|sugasvārds             = Svētās Romas impērijas
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 =
|laikmets               = Viduslaiki
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = Vēlēta monarhija
|
|gads_sākums            = 962
|gads_beigas            = 1806
|
|event_start            = [[Otons I Lielais|Otons I]] tiek kronēts par Romas imperatoru
|date_start             = {{dat|962|2|2}}
|event_end              = [[Francis II Hābsburgs|Francis II]] atsakās no troņa
|date_end               = {{dat|1806|8|6}}
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     = Vidusfranku valsts
|flag_p1                = Karl der Große 800.jpg
|p2                     = Austrumfranku valsts
|flag_p2                = Ludwig der Deutsche.jpg
|s1                     = Reinas konfederācija
|flag_s1                =
|s2                     = Austrijas Impērija
|flag_s2                = Flag of the Habsburg Monarchy.svg
|s3                     = Prūsijas Karaliste
|flag_s3                = Flag of the Kingdom of Prussia (1803-1892).svg
|s4                     = Bavārijas karaliste
|flag_s4                = Flag of Bavaria (striped).svg
|s5                     = Saksijas Karaliste
|flag_s5                = Flagge Königreich Sachsen (1815-1918).svg
|s6                     = Holšteinas hercogiste
|flag_s6                = Holstein Arms.svg
|s7                     = Oldenburgas hercogiste
|flag_s7                = Civil flag of Oldenburg.svg
|s8                     = Hamburga
|flag_s8                = Flag of Hamburg.svg
|s9                     = Reisas—Greicas firstiste
|flag_s9                = Flagge Fürstentum Reuß ältere Linie.svg
|s10                    = Mēklenburgas—Šverīnas hercogiste
|flag_s10               = Mecklenburg Landesflagge zur See Kaiserreich.svg
|s11                    = Zviedru Pomerānija
|flag_s11               = Naval Ensign of Sweden.svg
|s12                    = Hesenes elektorāts
|flag_s12               = Flag of Hesse.svg
|s13                    = Nasavas—Oranžas—Fuldas hercogiste
|flag_s13               = Wappen_Fürstentum_Oranien-Nassau-Fulda.jpg
|s14                    = Valdekas hercogiste
|flag_s14               = Flag of Waldeck before 1830.svg
|s15                    = Saksijas—Veimāras hercogiste
|flag_s15               = State flag of Saxony before 1815.svg
|s16                    = Saksijas—Gotas—Altenburgas hercogiste
|flag_s16               = VlagSGA.svg

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Terenss Dikinsons
 |    vārds_orig = ''Terence Dickinson''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1943
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2023
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 1
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = astronoms amatieris, žurnālists
 |       dzimums = V
}}
'''Terenss Dikinsons''' (''Terence Dickinson''; dzimis {{dat|1943|11|10}}; miris {{dat|2023|2|1}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://astronomy.com/news/2023/02/terence-dickinson-dies-at-age-79 |title=Terence Dickinson, astronomy popularizer and astrophotographer, dies at age 79|date={{dat|2023|02|02|N|bez}} |access-date={{dat|2023|07|09||bez}} |website=astronomy.com |language=en}}</ref> bija [[astronoms]] amatieris un zinātnes [[žurnālists]], kurš dzīvoja [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]. Viņš bija arī žurnāla ''[[SkyNews]]'' redaktors un astronomijas komentētājs televīzijas kanālā ''[[Discovery Channel Canada]]''.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 86
|             7. čaula =
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rn
|             atommasa = [222]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Radona noteikšanas komplekts
|  oksidēšanas pakāpes = +2, 0
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = 9,73
|  kušanas temperatūra = 202 K (-71 °C)
| viršanas temperatūra = 211,3 K (-61,7 °C)
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Vanesa Hadžensa
 | attēls                  = Vanessa Hudgens - 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Hadžensa 2019. gadā
 | dz. vārds               = Vanesa Enna Hadžensa
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1988|12|14}}
 | dz. vieta               = [[Salinasa (ASV)|Salinasa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja, dejotāja, modele
 | darbības gadi           = 2002—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               = http://vanessahudgens.com/
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Vanesa Enna Hadžensa''' ({{val|en|Vanessa Anne Hudgens}}; dzimusi {{dat|1988|12|14}} [[Salinasa (ASV)|Salinasā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu dziedātāja, aktrise un dejotāja.

sentences:
'''Valmieras Svētā Sīmaņa baznīca''' ir [[luterāņi|luterāņu]] [[dievnams]], kas atrodas [[Valmiera|Valmierā]]. Mūra baznīca [[Gauja]]s stāvajā krastā celta [[1283]]. gadā<ref name="latvia.travel">Latvija travel, mājas lapa, sadaļa Sākums / Sv. Sīmaņa baznīca Valmierā. Pieejams: http://www.latvia.travel/lv/apskates-vieta/sv-simana-baznica-valmiera {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151023064738/http://www.latvia.travel/lv/apskates-vieta/sv-simana-baznica-valmiera |date={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref> un ir viens no vecākajiem dievnamiem Latvijā.<ref name="arhivi.lv">Arhīvi, mājas lapa, sadaļa Publikācijas / Digitālās publikācijas. Pieejams: http://www.arhivi.lv/index.php?&1877 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140830092701/http://www.arhivi.lv/index.php?&1877 |date={{dat|2014|08|30||bez}} }}</ref>
Pieņemts, ka baznīcas nosaukums saistīts ar tās iesvētīšanu Simjūda (Sīmaņa un Jūdas) dienā — [[28. oktobris|28. oktobrī]].

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Pseudomonas aeruginosa 01.jpg
| att_nosaukums = ''Pseudomonas aeruginosa'' uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =
| dzimta_lv=
| ģints =Pseudomonas
| ģints_lv =
| suga =Pseudomonas aeruginosa
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Pseudomonas aeruginosa''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīva]] obligāti aeroba kustīga baktērija. Patogēns [[zīdītāji]]em, arī [[Cilvēks|cilvēkiem]], bet arī [[Augi|augu]] patogēns.<ref name="TOTB"/> Baktērijas dzīvo [[augsne|augsnē]], [[Ūdens|ūdenī]], ir ādas floras daļa.<ref name="BalchtRaymond1994"/> Viena no [[Intrahospitālās infekcijas|intrahospitālām infekcijām]].<ref name="TOTB"/>

sentences:
{{novecojis|dopinga apsūdzība}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Natālija Antjuha
 |          attēls = Natalya Antyukh Barcelona2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = N. Antjuha 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1981|6|26}}
 |         dz_viet = [[Ļeņingrada]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 181 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 68 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m]], [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCount
| [[Vasaras olimpiskās spēles]] | 1 | 1 | 1
| [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]] | 1 | 0 | 3
| [[Pasaules jauniešu spēles]] | 2 | 0 | 0
}}
{{MedalCountry     | {{flaga|RUS}} [[Krievija]] (RUS)}}
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]] | [[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens sievietēm|400 m, barjeras]]}}
{{MedalSilver     | [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]] | [[Vieglatlētika 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4x400 metru stafete sievietēm|4×400 m, stafete]]}}
{{MedalBronze     | [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]] | [[Vieglatlētika 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri sievietēm|400 m]]}}
}}

sentences: '''Apūle''', arī '''Apole''' ({{val|lt|Apuolė}}, {{val|la|Apulia}}) atrodas mūsdienu [[Lietuva]]s ziemeļrietumos [[Žemaitija]]s novadā (agrāk — [[Ceklis]]), netālu no [[Skoda]]s pilsētas. Apūle ir senākā Lietuvas apdzīvotā vieta, kas pirmo reizi, līdz ar citu kuršu pili — Ezerpili (tagadējā [[Grobiņa]]), minēta 854. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilns bruņojums
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0093058/|title=
Full Metal Jacket (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 3, 2021}}</ref>
| budžets = 16,5–{{ASV dolārs|30}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 116 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1987|6|17|[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]|1987|9|11|Apvienotā Karaliste}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[The Cannon Group, Inc.|Cannon]]''
| studija = * ''[[Natant]]''
* ''[[Harrier Films]]''
| operators = [[Daglass Milsoms]]
| oriģinālnos = ''Full Metal Jacket''
| mūzika = [[Ebigeila Mīda]]
| aktieri = * [[Metjū Modains]]
* [[Adams Boldvins]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Lī Ērmijs]]
* [[Dorians Hervuds]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Kevins Meidžors Hauards]]
* [[Eds O'Ross]]
| scenārijs = * Stenlijs Kubriks
* Maikls Hers
* Gustavs Hesfords
| producents = Stenlijs Kubriks
| režisors = [[Stenlijs Kubriks]]
| žanrs = kara filma, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Full Metal Jacket poster.jpg
| imdb =
}}'''"Pilns bruņojums"''' ({{Val|en|Full Metal Jacket}}) ir 1987. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kara filma|kara]] [[drāma]]s filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Stenlijs Kubriks]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Metjū Modains]], [[Lī Ērmijs]], [[Vinsents D'Onofrio]] un [[Adams Boldvins]]. Filmā ir balstīta uz Gustava Hesforda 1979. gada noveles "''The Short-Timers''".

sentences: {{Commonscat|Sports in Northern Ireland}}

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Gustavs Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Gustav Adolf von Ungern-Sternberg}}, [[1760]]—?) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas ģenerālmajors, [[Vidzeme]]s muižnieks. Kopā ar saviem radiniekiem [[Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs|Vilhelmu Frīdrihu fon Ungernu-Šternbergu]] un [[Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs|Voldemāru Johanu fon Ungernu-Šternbergu]]  veidoja Rīgas brīvmūrnieku ložas [[„Apollo”]] kodolu.

sentences:
[[Jānis Pāvils II]] piuskā]]
'''Piuska''', saukta arī par '''pileolusu''' ({{val|la|pileolus}}, no ''pileus'' — 'cepure), ir [[Romas katoļu Baznīca]]s un [[Anglikāņi|Anglikāņu]] Baznīcas tradicionāls galvassegu veids, ko nēsā klēra [[garīdznieks|garīdznieki]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Svante Gustavs Dīcs
|     vārds_orig = ''Svante Gustav Dietz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1670
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rauna]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1723
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Smiltene]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Garīdznieks, tulkotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Svante Gustavs Dīcs''' ({{val|de|Svante Gustav Dietz}}; dzimis {{dat|1670|2|20}}, miris {{dat|1723|3|6}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, garīgais dzejnieks, latviešu garīgās dzejas autors.

sentences:
[[Kategorija:Zinātniskās fantastikas filmas|Kinorežisori]]
[[Kategorija:Kinorežisori]]

sentences: '''4. augusts''' ir gada 216. diena (217. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 149 dienas.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Ludvigs Vitgenšteins
|          vārds_orig = ''Ludwig Wittgenstein''
|              attēls =Ludwig Wittgenstein, Pencil on board2.png
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1889
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =26
|            dz_vieta =[[Vīne]],  [[Austroungārija]]
|              m_gads =1951
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =29
|             m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|           pilsonība =[[Apvienotā Karaliste]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[analītiskā filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[loģika]], [[valodas filozofija]], [[matemātikas filozofija]], [[prāta filozofija]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Gotlobs Frēge|Frēge]], [[Bērtrands Rasels|Rasels]], [[Artūrs Šopenhauers|Šopenhauers]], [[Džordžs Mūrs|Mūrs]], [[Pjēro Srafa|Srafa]], [[Viljams Džeimss|Džeimss]], [[Franks Ramzejs|Ramzejs]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Ļevs Tolstojs|Tolstojs]], [[Fjodors Dostojevskis|Dostojevskis]], [[Heinrihs Rudolfs Hercs|Hercs]], [[Ludvigs Bolcmanis|Bolcmanis]], [[Karls Krauss|Krauss]], [[Oto Veiningers|Veiningers]], [[Svētais Augustīns]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gēte]], [[Osvalds Špenglers|Špenglers]]
|          ietekmējis =[[Bērtrands Rasels|Rasels]], [[Elizabete Anskomba|Anskomba]], [[Gilberts Rails|Rails]], [[Vīnes pulciņš]], [[Loģiskais pozitīvisms]], [[Analītiskā filozofija]], [[Ikdienas valodas filozofija]]
|               darbi =[[Tractatus Logico-Philosophicus]] (1921)
[[Philosophical Investigations]] (1951)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ludvigs Jozefs Johans Vitgenšteins''' ({{val-de|Ludwig Josef Johann Wittgenstein}}, dzimis {{dat|1889|4|26}}, miris {{dat|1951|4|29}}) bija [[Austrija|austriešu]] filozofs, viens no ietekmīgākajiem 20. gadsimtā. Vitgenšteins savas dzīves laikā īpaši pievērsies lingvistikas pētīšanai.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = {{{kauja|}}}
| partof2     = {{{konfl|}}}
| image       = {{{attēls|}}}
| caption     = {{{paraksts|}}}
| date        = {{{laiks|}}}
| place       = {{{vieta|}}}
| result      = {{{iznāk|}}}
| combatant1  = {{{puse1|}}}
| combatant2  = {{{puse2|}}}
| commander1  = {{{karavad1|}}}
| commander2  = {{{karavad2|}}}
| strength1   = {{{spēki1|}}}
| strength2   = {{{spēki2|}}}
| casualties1 = {{{zaud1|}}}
| casualties2 = {{{zaud2|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]<templatedata>
{
	"params": {
		"kauja": {},
		"konfl": {},
		"attēls": {},
		"paraksts": {},
		"laiks": {},
		"vieta": {},
		"iznāk": {},
		"puse1": {},
		"puse2": {},
		"karavad1": {},
		"karavad2": {},
		"spēki1": {},
		"spēki2": {},
		"zaud1": {},
		"zaud2": {}
	},
	"format": "block"
}
</templatedata></noinclude>

sentences:
{{navbox
|name = Šaņsji
|title = [[Šaņsji]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Čandži]]
* [[Datuna]]
* [[Dzjiņčena]]
* [[Dzjiņdžuna]]
* [[Jancjuaņa]]
* [[Juņčena]]
* [[Liņfeņa]]
* [[Ļuiliana]]
* [[Sjiņdžou]]
* [[Šuodžou]]
* '''[[Taijuaņa]]'''
}}<includeonly>
[[Kategorija:Šaņsji]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boa constrictor (2).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Boa constrictor|Parastā žņaudzējčūska}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| binomial = Alethinophidia <small>([[Franz Nopcsa von Felső-Szilvás|Nopcsa]], 1923)</small>
| kategorijas = nē
| iedalījums =
2 virsdzimtas:
*[[Augstākās čūskas]] (''Caenophidia'')
*[[Zemākās čūskas]] (''Henophidia'')
}}
'''Īstās čūskas''' jeb '''īsto čūsku infrakārta''' (''Alethinophidia'') ir viena no divām [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') infrakārtām. Tā apvieno gandrīz visas čūskas, izņemot [[akleņi|akleņu infrakārtas]] (''Scolecophidia'') aklās čūskas. Īsto čūsku grupā apvienotas vairāk kā 3000 sugu. Tās tiek iedalītas 316 ģintīs, 16 dzimtās un 2 virsdzimtās.<ref name=snake>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 Snakes]</ref><ref name=mark>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php |title=True Snakes |access-date={{dat|2014|02|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130516014722/http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php }}</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634390 ITIS: Alethinophidia  Nopcsa, 1923]</ref>

sentences: [[Sfēra]]s vispārinājumu ''n'' > 3 dimensijās sauc par '''hipersfēru''', taču bieži vien to sauc arī vienkārši par '''sfēru'''. Tāpat kā trīs dimensijās, arī ''n'' dimensijās (jebkuram ''n'' ≥ 1) sfēra ir visu to [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kas atrodas vienā un tajā pašā attālumā no sfēras centra. Šo attālumu sauc par sfēras [[rādiuss|rādiusu]] un parasti apzīmē ar ''r''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Landers
|     vārds_orig =
|         attēls = Karl Ivanovich Lander (1883-1937).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Vērgales pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, vēsturnieks, valsts darbinieks, čekists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Mandelštams''' var būt:
* [[Leonīds Mandelštams]]
* [[Osips Mandelštams]]
* [[Pauls Mandelštams]]

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Dabas resursi]]
[[Kategorija:Ģeoloģija]]
[[Kategorija:Kalnrūpniecība]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dedpūls 2
| attēls                   = Dedpūls 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Deadpool 2''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = [[Deivids Leičs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Morēna Bakarina]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[T.J. Millers]]
* [[Brianna Hildebrand]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Marvel Entertainment]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|5|10|Londonas pirmizrāde|2018|5|18|ASV|2018|5|15|Latvija|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deadpool-2-2018|title=Deadpool 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 25, 2018|archive-date={{dat|2018|06|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180617204726/http://www.bbfc.co.uk/releases/deadpool-2-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=foxmarvel18.htm |title=Deadpool 2 (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|768 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Dedpūls]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dedpūls 2"''' ({{val|en|Deadpool 2}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma, kuras režisors ir [[Deivids Leičs]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tēlu ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "[[Dedpūls]]".

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Riāzs Ahmeds Gohars Šāhī
حضرت سیدناریاض احمدگوھرشاہی مدظلہ العالی'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| width=40% | '''Dzimis''' || {{dat|1941|11|25}}
{{vieta|Britu Indija|Rāvalpindi}}
|-
| '''Tautība''' || [[pakistānietis]]
|-
| '''Citi vārdi''' || Sajedna Riāzs Ahmeds Gohars Šāhī
|}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Happy Christmas''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Happy Christmas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pīters Gilberts]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Melānija Kinslija]]
* [[Lena Danema]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Marks Vebers]]
* Džo Svānbergs
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|25|ASV|}}
 |      ilgums = 79 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-christmas-2014|title=Happy Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|70,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|30,312}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happychristmas.htm|title=Happy Christmas (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Happy Christmas''''' ir 2014. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džo Svānbergs]]. CItas lomas atveido [[Melānija Kinslija]], [[Lena Danema]], [[Anna Kendrika]] un [[Marks Vebers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furfurola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H4O2
|molmasa=96,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=-36,5 °C
|viršanas temperatūra=161,7 °C
}}
'''Furfurols''' (no latīņu ''furfur'' — ‘klijas’ + ''oleum'' — ‘eļļa’) (furān-2-karbaldehīds, α furilaldehīds, C5H4O2) tīrā veidā ir bezkrāsains [[šķidrums]] ar mandeļu smaržu. Reaģējot ar gaisa skābekli, tas kļūst dzeltens. Furfurols ir heterociklisks aromātiskais [[aldehīds]] (satur [[furāns|furāna]] ciklu).

sentences: '''Stāsts''' ir [[Proza|prozas]] darbs vai sacerējums, žanrisks apzīmējums visiem tiem [[literārs darbs|literārajiem darbiem]], kuros atainotā un tēlotā viena vai dažādu cilvēku rīcība ir neliels posms vairākos notikumos galvenā tēla darbībās, rīcībā un dzīvē.<ref name=":0">M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 34. lpp.</ref> Pārējās [[persona]]s tiek raksturotas tikai attieksmē pret centrālo tēlu.<ref name=":1">Vitolds Valeinis. Ievads literatūrzinātnē. Rīga: [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitāte]], 1994.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = Node.js
| logo =
| author = [[Raiens Dāls]]
| developer = [https://github.com/nodejs/node/blob/master/AUTHORS Node.js Izstrādātāji], ''[[Joyent]]'', [https://github.com/nodejs/node/graphs/contributors atbalstītāji]
| released = {{dat|2009|5|27|N|bez}}<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://github.com/joyent/node/tags?after=v0.0.4 | accessdate=2 August 2014|title=node-v0.x-archive on GitHub}}</ref>
| latest release version = 9.5.0 & 8.9.4 (LTS)
| latest release date = {{dat|2018|01|31|N|bez}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/nodejs/node/blob/master/doc/changelogs/CHANGELOG_V9.md | accessdate=15 Nov 2017 | title= Node.js 9 ChangeLog}}</ref> & {{dat|2018|1|2|N|bez}}<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=https://github.com/nodejs/node/blob/master/doc/changelogs/CHANGELOG_V8.md | accessdate=6 Dec 2017 | title= Node.js 8 ChangeLog}}</ref>
| status = Aktīvs
| programming language = ''[[C (programmēšanas valoda)|C]]'', ''[[C++]]'', ''[[JavaScript]]''
| operating system = ''[[Linux]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Solaris (operētājsistēma)|Solaris]]'', ''[[FreeBSD]]'', ''[[OpenBSD]]'', ''[[Microsoft Windows]]'', ''[[webOS]]'', ''[[NonStop OS]]''
| genre = [[notikumu virzīta programmēšana|notikumu virzīta]] [[datortīklu programmēšana|tīklošana]]
| license = ''[[MIT licence|MIT]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=node/LICENSE at master|url=https://github.com/nodejs/node/blob/master/LICENSE|website=GitHub|publisher=Node.js Foundation|accessdate=12 July 2017|date=12 July 2017}}</ref>
}}
'''''Node.js''''' ir [[atvērtā pirmkoda programmatūra|atvērtā pirmkoda]], [[starpplatformu programmatūra|starpplatformu]] ''[[JavaScript]]'' [[reāllaika vide]], kas ļauj izpildīt ''JavaScript'' kodu [[servera puse|servera pusē]].

sentences:
{{Infobox settlement
| name = Eindhovena
| official_name = ''Eindhoven''
| image_skyline = Hoogbouw Eindhoven overzicht.jpg
| imagesize = 250px
| image_caption = Pilsētas centra panorāma
| image_flag =Flag_of_Eindhoven.svg | flag_size = 120x100px
| image_shield = Eindhoven wapen.svg | shield_size = 120x100px
| pushpin_map = Nīderlande
| coordinates_region = NL
| subdivision_type = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name = {{flag|Nīderlande}}
| subdivision_type1 = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1 = [[Ziemeļbrabante]]
| established_title = Dibināta
| established_date = 1232
| area_footnotes = (2006)
| area_total_km2 = 88.84
| area_land_km2 = 87.75
| area_water_km2 = 1.09
| population_as_of = 2010. gada 1. janvāris
| population_note = <small>Source: [[Statistics Netherlands|CBS]], Statline.</small>
| settlement_type = pilsēta
| population_total = 213809
| population_density_km2 = 2407
| population_urban = 440353
| population_metro = 775345
| timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset = +1
| timezone_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST = +2
| website = {{url|http://www.eindhoven.eu/}}
|latd=51|latm=26|lats=|latNS=N
|longd=5|longm=28|longs=|longEW=E
}}

sentences: '''Universālais produkta kods''' ('''UPC'''; līdzvērtīgi: '''UPC kods''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Eiropa|Eiropā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un citur plaši izmantota [[Svītrkods|svītrkodu simboloģija]] tirdzniecības vienību izsekošanai veikalos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = Vīnes observatorija
|image           = Die_Universitätssternwarte_Wien_aus_der_Vogelperspektive.jpg
|caption         = Vīnes observatorija
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| map = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd=48.2319|latNS=N
| longd=16.3337|longEW=E
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1883
|website         =
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trakais Pjero
| operators =
| attēls = Pierrotlefouposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, romantika
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = [[Žoržs De Buregārs]]
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Žans Pols Belmondo]]
* [[Anna Karina]]
* [[Graciella Galvāni]]
* [[Semjuels Fulers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Pierrot le Fou''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1965|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1965|11|5|Francija}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Trakais Pjero"''' ({{Val|fr|Pierrot le Fou}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Pols Belmondo]] un [[Anna Karina]]. Filma ir balstīta uz amerikāņu rakstnieka [[Laionels Vaits|Laionela Vaita]] 1962. gada romāna ''Obsession''.

sentences: '''Haplogrupa J2''' (J-M172) ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], kas cēlusies no [[Haplogrupa J (Y-DNS)|haplogrupas J]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferdinands de Sosīrs
|          vārds_orig = Ferdinand de Saussure
|              attēls = Ferdinand de Saussure.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1857
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Ženēva]], [[Šveice]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1913
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Vo kantons]], [[Šveice]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Kardināla cepure''' ir [[kardināls|kardināla]] [[apģērbs|apģērba]] elements un viena no kardināla simboliem un identifikācijas zīmēm jeb [[insignijas|insignijām]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Z for Zachariah''
| attēls                   = Z for Zachariah poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Kreigs Zobels]]
| producents               =
* [[Stīvens Banatains]]
* [[Stīvens Džonsons]]
* [[Sofija Lina]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Skuli Fr. Malmkvists]]
* [[Metjū Plufs]]
* [[Sigurjons Sigvatsons]]
* [[Tors Sigurjonsons]]
| scenārija autors         = [[Nisars Modi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Margota Robija]]
* [[Kriss Pains]]
| mūzika                   = [[Hetere Makintoša]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Zik Zak Filmworks]]''
* ''[[Lucky Hat Entertainment]]''
* ''[[Grindstone Entertainment Group]]''
* ''[[Night Fox Entertainment]]''
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[M Pictures]]''
* ''[[Lotus Entertainment]]''
* ''[[Sighvatsson Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[Lionsgate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|8|28|ASV|}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/z-zachariah-2015|title=Z for Zachariah|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601112655/https://bbfc.co.uk/releases/z-zachariah-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CHE}}
* {{ISL}}
* {{NZL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|121 461}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=zforzachariah.htm|title=Z for Zachariah (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Z for Zachariah''''' ir 2015. gada zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Roberta S. O'Braiena tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Kreigs Zobels]]. Galvenās lomas atveido [[Čīvetels Edžiofors]], [[Margota Robija]] un [[Kriss Pains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Nacionālais veselības un medicīnas pētniecības institūts''' ({{val-fr|Institut national de la santé et de la recherche médicale}}, '''INSERM''') ir 1964. gadā dibināta [[Francijas Republika]]s Veselības ministrijas un Zinātnes ministrijas kopīgi uzturēta pētniecības un attīstības organizācija, kas ietver daudzas laboratorijas.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Baldones sanatorijas parks
 |        krāsu_shēma = #e7dcc3
 |             attēls = Ceriņu parks ar ceriņu.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 56 | plat_m  = 44 | plat_s = 34 | plat_NS = N
 | gar_d  = 24 | gar_m   = 24 | gar_s  = 11 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Baldone]]
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips = parks
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta = ir
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Baldones sanatorijas parks''', arī '''Ceriņu parks''',<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baldone.lv/lv/turisms/ko_piedzivot_baldone_/apskates_objekti_/seravots_kirzacina/ |title=Sēravots Ķirzaciņa un Ceriņu parks |access-date={{dat|2017|05|28||bez}} |archive-date={{dat|2018|05|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180513022127/http://www.baldone.lv/lv/turisms/ko_piedzivot_baldone_/apskates_objekti_/seravots_kirzacina }}</ref> ir aizsargājams dendroloģisks stādījums<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.daba.gov.lv/public/lat/turistiem/apraksti/apskates_objekts/baldones_sanatorijas_parks/ |title=Baldones sanatorijas parks |access-date={{dat|2017|05|28||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200814083212/https://www.daba.gov.lv/public/lat/turistiem/apraksti/apskates_objekts/baldones_sanatorijas_parks/ }}</ref> [[Baldone|Baldonē]]. Izvietojies [[Ķekaviņa]]s upes abos krastos uz dienvidiem no Rīgas ielas. Parks mūsdienu izskatā veidots kopš 1985. gada. Ierīkoti celiņi, [[ceriņi|ceriņu]] un ziedu stādījumi. Parkā izvietotas mākslinieka [[Tālis Muzikants|Tāļa Muzikanta]] skulptūras «Putns» (1996) un «Putns-2» (1998), piemiņas akmens sēravotiem, skulptūra «Māra» ar strūklaku (2015).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lps.lv/uploads/magazine_module/Logs_4_2017_xHMNoztBEW.pdf |title=Logs. Pašvaldību savienības periodiskais izdevums |access-date={{dat|2017|05|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170517012955/http://www.lps.lv/uploads/magazine_module/Logs_4_2017_xHMNoztBEW.pdf |archivedate={{dat|2017|05|17||bez}} }}</ref> Parka teritorijā atrodas valsts aizsargājams kultūras piemineklis — [[Baldones sēravots "Ķirzaciņa"|sēravots «Ķirzaciņa»]]. Parka daļa Ķekaviņas kreisajā krastā ir privātīpašums, aizaugusi un nekopta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hobits: Negaidīts ceļojums
| attēls                   = The Hobbit- An Unexpected Journey.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Hobbit: An Unexpected Journey''
| žanrs                    = fantāzijas piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Pīters Džeksons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Ians Makellens]]
* [[Martins Frīmens]]
* [[Richard Armitage|Ričards Armitedžs]]
* [[James Nesbitt|Džeimss Nesbits]]
* [[Ken Stott|Kens Skots]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Ians Holms]]
* [[Kristofers Lī]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Endijs Serkiss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[WingNut Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|11|28|[[Velingtona]]s pirmizrāde|2012|12|12|Jaunzēlande}}
| ilgums                   = 169 minūtes<!--Theatrical runtime: 166:00--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''THE HOBBIT – AN UNEXPECTED JOURNEY'' (12A)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-unexpected-journey-2012-3|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=29 November 2012|accessdate=29 November 2012|archive-date={{dat|2013|01|05||bez}}|archive-url=https://www.webcitation.org/6DRkGHeHv?url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-unexpected-journey-2012-3}}</ref>
| valsts                   =
* {{NZL}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,017 miljardi}}<ref name="AUJ Box Office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hobbit.htm |title=An Unexpected Journey Box Office |publisher=Box Office Mojo |accessdate=2013. gada 4. maijā}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās]]
| nākamā                   = [[Hobits: Smoga posta zeme]]
| imdb                     = 0903624
}}
'''"Hobits: Negaidīts ceļojums"''' ({{val|en|The Hobbit: An Unexpected Journey}}) ir 2012. gada fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Pīters Džeksons]]. Šī ir pirmā daļa filmu triloģijā, kas balstīta uz [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns|Džona Ronalda Rūela Tolkīna]] 1937. gada grāmatu "[[Hobits (grāmata)|Hobits]]". Filmas darbība norisinās [[Viduszeme|Viduszemē]] 60 gadus pirms "[[Gredzenu pavēlnieks (filmu sērija)|Gredzenu pavēlnieka]]" filmu triloģijas sākuma. Filmā burvja Gendalfa nolīgtais [[Hobiti|hobits]] Bilbo Baginss dodas ceļojumā kopā ar trīspadsmit rūķiem.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Ruperts Bindenšū
| image         =
| imagesize     = 300px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1645}}
| location      = [[Strasbūra]]s brīvpilsēta (tagad {{FRA}})
| deathdate     = {{dat|1698}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Baroks]]
| famous works  =
* [[Rīgas Sv. Pētera baznīca]]s tornis un pārbūve
* [[Danenšterna nams]]
* [[Reiterna nams]]
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kurts Valdheims
| vārds_orģ           = ''Kurt Waldheim''
| attēls              = Bundesarchiv Bild 183-M0921-014, Beglaubigungsschreiben DDR-Vertreter in UNO new.png
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 9. [[Austrija]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1986|7|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|1992|7|8|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 4. [[ANO ģenerālsekretārs]]
| term_sākums2        = {{dat|1972|1|1|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1981|12|31|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1918|12|21}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2007|6|14|1918|12|21}}
| mir_vieta           = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| apglabāts           =
| tautība             = Austrietis
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Jurists, diplomāts
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Kurt Waldheim Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Kurts Jozefs Valdheims''' ({{val|de|Kurt Josef Waldheim}}; dzimis {{dat|1918|12|21}}, miris {{dat|2007|6|14}}) bija austriešu [[diplomāts]] un [[politiķis]].

sentences:
{{Tauta
| native_name = ''Finlandssvenskar''
| attēls =
| population =
| regions = {{FIN}} 287 933 (2021)<br />{{flag|Zviedrija}} 60 000–107 000
| reliģija = [[kristietība]] ([[luterisms]])
| map =
| valoda = [[Zviedru valoda|zviedru ]], [[Somu valoda|somu]]
}}'''Somijas zviedri''' ({{val|fi|suomenruotsalaiset}}, {{val|sv|finlandssvenskar}}) ir [[Zviedri|zviedru]] izcelsmes [[Somija]]s iedzīvotāji, kuri runā galvenokārt [[Zviedru valoda|zviedru valodā]], viena no [[Skandināvija]]s [[Subetniskā grupa|subetniskām grupām]]. Viņi dzīvo galvenokārt valsts piekrastes reģionos, [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] un [[Somu līcis|Somu līča]] piekrastē.

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|upi|Bruzile}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kolka
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Kolkas baznīca 2000-06-24.jpg
| image_caption = Kolkas luterāņu baznīca
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Kolkas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2 = 1,58
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = {{nepieciešama atsauce}}
| population_total = 610
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 44
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 35
| longs = 4
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 3
| website = http://www.kolka.lv/
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3275 Kolka
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| other_name = {{val-liv|Kūolka}}
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hoya carnosa vo kvete.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya carnosa|Gaļīgā hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya carnosa|suga_lv=Gaļīgā hoija}}'''Gaļīgā hoija''' (''Hoya carnosa''), sarunvalodā saukta arī par '''vaskapuķi''' un '''porcelāna puķi''', ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]] tās vaskaino lapu un saldi smaržojošo ziedu dēļ.

sentences: '''Suprēms''' ir vismazākais no tādiem [[skaitlis|skaitļiem]], kuri ir lielāki vai vienādi par jebkuru kādas skaitļu kopas elementiem. Piemēram, skaitļu kopas {3, 5, 6} suprēms ir skaitlis 6, [[Intervāls (matemātika)|intervāla]] [2; 4] suprēms ir 4 utt.

sentences:
'''Skiners''' var būt:
* [[Beress Frederiks Skiners]];
* [[Džefs Skiners]];
* [[Seimūrs Skiners]].

sentences: '''Hercšprunga—Rasela diagramma''' ir sakarības starp [[absolūtais zvaigžņlielums|absolūto zvaigžņlielumu]], [[starjauda|starjaudu]], [[spektra klase|spektra klasi]] un [[zvaigzne]]s virsmas [[temperatūra|temperatūru]] grafisks attēlojums. Diagrammu lieto [[astronomija|astronomijā]] zvaigžņu klasificēšanai un priekšstatam par [[zvaigžņu evolūcija|zvaigžņu evolūciju]].

sentences: '''Aisbergs''' ({{val|de|Eisberg}} — 'ledus kalns') jeb '''leduskalns'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.tezaurs.lv/sv/?w=leduskalns |title= Leduskalns |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 29. jūlijā }}{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānā]] dreifējošs, no [[ledājs|ledājiem]] (parasti [[šelfs|šelfa]] ledājiem) atdalījies [[ledus]] gabals ar ļoti lielu [[masa|masu]], no segledāja ([[Ledus vairogs|ledusvairoga]]) atšķēlies un okeānā iekritis milzīgs ledus blāķis.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences: '''20. maijs''' ir gada 140. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (141. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 225 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Zebra Botswana edit.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| iedalījums =
* '''Zebru apakšģints''' (''Hippotigris'')
* '''Tuksneša zebru apakšģints''' (''Dolichohippus'')
| binomial=Hippotigris un Dolichohippus
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Krotonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1020
|kušanas temperatūra=70 - 73 °C
|viršanas temperatūra=185 - 189 °C
}}
'''Krotonskābe''' (''trans''-2-butēnskābe, cietā krotonskābe, 3-metilakrilskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Krotonskābe ir balti adatveida kristāli. Krotonskābes nosaukums radies no [[Indija|Indijā]] kultivēta [[eiforbiju dzimta]]s auga ''Croton tiglium'', no kura sēklu eļļas (krotoneļļas) tā iegūta. Krotonskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[izokrotonskābe]].

sentences:
nozarē strādājošie streiko un piedalās demonstrācijā par [[minimālā alga|minimālās algas]] pacelšanu līdz 15$ stundā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 2015. gada 15. aprīlī. ]]
'''Strādnieku kustība''' ir vispārīgs termins, ar kuru apzīmē [[strādnieku šķira|strādnieku]] organizēšanos savu interešu aizstāvībai — iegūtu labākus darba apstākļus, lielākas algas un labāku attieksmi no darba devējiem un, izmainot [[darba likums|darba likumu]], arī no valsts. Parasti šī organizēšanās notiek, izmantojot [[arodbiedrība]]s.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Lielais teātris
| nosaukums_orig   = ''Большой театр''
| attēls           = Moscow 05-2012 Bolshoi after renewal.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Lielais teātris 2012. gadā
| adrese           = {{vieta|Krievija|Maskava|Teātra laukums}}
| vieta            =
| karte            = Maskavas centrs
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 55 | plat_m  = 45 | plat_s = 37 | plat_NS = N
| gar_d  = 37 | gar_m   = 37 | gar_s  =  7 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Jozefs Bove]]
| dibināšanas gads = 1776
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Vladimirs Irins
| operas vadītājs  = Makvala Kasrašvili
| baleta vadītājs  = Sergejs Filips
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| citas_daļas      =
{{Designation list
|embed=yes
| designation2 =Krievija
| designation2_offname =
| designation2_type =Arhitektūra
| designation2_criteria =
| designation2_date =
| delisted2_date =
| designation2_number =[http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7710886000 7710886000]
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.bolshoi.ru/ru/}}
}}
'''Maskavas Lielais teātris''' ({{val|ru|Большой театр}}) ir vēsturisks teātris [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Dibināts 1825. gadā. Ēkas arhitekts ir [[Jozefs Bove]]. Maskavas Lielajā teātrī tiek uzvestas [[opera]]s un baleta izrādes.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ikšķile
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Skolas iela, Ikšķile, 16.05.2013.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skolas iela Ikšķilē
 | image_flag               = Flag_of_Ikšķile.svg
 | flag_link                = Ikšķiles karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Ikšķile.svg
 | shield_link              = Ikšķiles ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd  = 56 | latm  = 50 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 29 | longs = 46 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Ogres novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1992]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Ikšķiles pilsētas un Tīnužu pagasta pārvaldes vadītāja
 | leader_name              = Aiva Ormane
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Uexküll}}
{{val|liv|Ikškilā}}
 | area_total_km2           = 5.12
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ikšķile}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 20
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5052
 | website                  = {{URL|www.ikskile.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Ikšķile''' ({{val|liv|Ikškilā}}, no ''ikš'' — 'viens' un ''kīla'' — 'ciems') ir [[Latvijas pilsētas|pilsēta]] [[Ogres novads|Ogres novadā]], [[Vidzeme]]s dienvidrietumu daļā pie [[Daugava]]s. Ikšķile kļuva par [[Livonijas bīskapija]]s centru [[1185]]. gadā. Pilsēta atrodas izdevīgā ģeogrāfiskā stāvoklī, 28 kilometrus no Latvijas galvaspilsētas [[Rīga]]s un 7 km no [[Ogre]]s, to šķērso Rīgas—Daugavpils šoseja {{A ceļš|6}} un [[dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils]].

sentences: '''Silīcija nitrīds''' (Si3N4) ir cieta kristāliska viela, tas ir neoksīdu keramikas materiāls. To iegūst tiešā reakcijā starp [[silīcijs|silīciju]] un [[slāpeklis|slāpekli]] (vai [[amonjaks|amonjaku]]). Silīcija nitrīda keramikai ir relatīvi laba triecienizturība. No silīcija nitrīda izgatavo [[atomspēku mikroskops|atomspēku mikroskopu]] konsoles (''cantilever''). Ir bijuši mēģinājumi silīcija nitrīda detaļas izmantot iekšdedzes dzinējiem, jo keramikai ir daudz labāka karstumizturība nekā [[metāls|metāliem]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:-09}}
[[Kategorija:1. gadu tūkstotis p.m.ē.]]
[[Kategorija:Gadsimti]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dzimusi vakardien
| operators =
| attēls = Born Yesterday (1950 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džordžs Kjūkors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūdija Holideja]]
* [[Broderiks Krofords]]
* [[Viljams Holdens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Born Yesterday''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1950|12|25}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dzimusi vakardien"''' ({{Val|en|Born Yesterday}}) ir 1950. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džordžs Kjūkors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūdija Holideja]], [[Broderiks Krofords]] un [[Viljams Holdens]]. Filma balstīta uz [[Gārsons Kanins|Gārsona Kanina]] tāda paša nosaukuma 1946. gada lugu.

sentences: '''Jamaikas monetārā sistēma''' ir moderna starptautiska [[monetārā sistēma]], kas tika pieņemta 1976. gada 8. janvārī [[Jamaika|Jamaikā]] un kurā [[Valūtas kurss|valūtas maiņas kursus]] nosaka tirgus, nevis valdība. Tai raksturīgas pastāvīgas valūtas kursu svārstības, tāpēc tos dēvē par peldošiem, nevis fiksētiem.

sentences:
[[Kategorija:Vācijas futbola klubi]]
[[Kategorija:Minhene]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste|name=Box2D|logo=|screenshot=|caption=|collapsible=yes|developer=[[Rovio Entertainment]]|released={{Start date|2007|09|11}}|latest_release_version=2.3.1|latest_release_date={{Release date|2014|04|05}}<ref name="GitHub">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/erincatto/Box2D/releases/tag/v2.3.1|title=Release v2.3.1: Version 2.3.1 · erincatto/Box2D|author=Erin Catto|work=GitHub}}</ref>|latest_preview_version=|latest_preview_date=|programming language=[[C++]]|operating_system=OS independent|genre=[[Middleware]]|license=[[zlib License|zlib]]<ref name="mainpage">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.box2d.org/|title=Box2D|publisher=Box2D}}</ref>|website={{URL|http://www.box2d.org/}}}}

sentences:
'''Pjezoelektriskais efekts''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''πιέζω'' (''piézō'') — 'saspiest') ir parādība, kuru nosaka [[Dielektriķu polarizēšanās|elektriskās polarizācijas]] un [[deformācija|mehāniskās deformācijas]] saistība dažos [[dielektriķi|dielektriķos]] (pjezoelektriķos). Izšķir tiešo un apgriezto pjezoelektrisko efektu:
* Tiešais pjezoelektriskais efekts ir elektriskās polarizācijas rašanās dielektriskos kristālos, ja tos mehāniski deformē.
* Apgrieztais pjezoelektriskais efekts ir kristāliska dielektriķa mehāniska deformācija elektriskā lauka iedarbībā. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=180|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.|last5=Vainovskis|first5=E.}}</ref>
Pjezoelektriskais efekts ir lineārs efekts — deformācija ir tieši proporcionāla elektriskā lauka intensitātei.

sentences: '''Elektromagnētisms''' ir parādību kopums, kurās izpaužas [[Viela|vielas]] elektrisko un magnētisko īpašību sakars. Elektromagnētisma jēdziens ir saistīts ar elektromagnētiskā lauka jēdzienu. [[Elektriskais lauks]] izraisa elektrības nesēju (parasti [[Elektrons|elektronu]]) kustību. Tā savukārt izraisa magnētisko lauku. Ap visiem vadiem, kuros plūst [[Elektriskā strāva|strāva]], ir magnētiskais lauks. Visos magnētos pastāv elektriskās strāvas ķēdes (pastāvīgajos magnētos tās ir noslēgtas un ir ierobežotas viena vai vairāku domēnu robežās). Elektriskie un magnētiskie lauki ar vienādu zīmi atgrūžas, ar pretēju zīmi — pievelkas. Parasti praksē vairāk lieto magnētiskos laukus, jo ar tiem vieglāk panākt lielākus mehāniskos mijiedarbības [[Spēks|spēkus]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Naudas vēsture''' aptver laika posmu no aptuveni 75 000 g. p.m.ē. līdz mūsdienām. [[Nauda]]s vēstures aizsākumus datē ar aptuveni 75 000 gadu p.m.ē., kad [[Āfrika|Āfrikā]] tika izmantota protonauda (gliemežvāki). Vēsturiski kā maksāšanas līdzeklis izmantoti dažādi vērtīgi priekšmeti, sākot ar dārgmetāliem (kas jau dabiski ir ierobežotā daudzumā), gliemežvākiem un lopiem līdz zeltam vai pilnībā mākslīgai naudai (piemēram, banknotēm). Vēsturiski visbiežāk kā nauda izmantoti dārgmetāli. Standarta metāla monētas kā maksājumu līdzeklis parādījās aptuveni VII gs. p.m.ē.
Monētu ieviešana ļāva maksāt ar metālu pēc skaita, nevis pēc svara, tā atvieglojot tirdzniecību.

sentences: '''Zelta vārtu tilts''' ({{val|en|Golden Gate Bridge}}) ir [[piekartilts]] [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas savieno Sanfrancisko un Merinas apgabalu pār [[Zelta vārtu šaurums|Zelta vārtu šaurumu]] starp [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] un [[Sanfrancisko līcis|Sanfrancisko līci]]. Zelta vārtu tilts ir daļa no 101. automaģistrāles. Tas tika uzbūvēts [[1937]]. gadā un līdz pat [[1964]]. gadam tas bija lielākais iekārtais tilts pasaulē. Pašlaik tas ir vairs tikai astotais lielākais pasaulē un otrs lielākais ASV. Tilts ir kļuvis plašu atpazīstamību visā pasaulē, jo tas nereti tiek izmantots gan kā [[Sanfrancisko]], gan kā visas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] simbols. Tāpat kā citi visā pasaulē pazīstami tilti, arī Zelta vārtu tilts ir kļuvis par pašnāvnieku mērķi - vidēji reizi divās nedēļās no tilta nolec kāds cilvēks.

sentences: {{Commonscat|Geography of Grenada|Grenādas ģeogrāfija}}

sentences:
{{catmain|Zinātniskais žurnāls}}
{{Commonscat|Scientific journals}}

sentences: '''Aktivitāte''' ķīmijā un fizikā ir jēdziens, kuru lieto, lai neideāliem (reāliem) [[šķidrums|šķidrumiem]] un [[gāze|gāzēm]] varētu lietot aprēķinu formulas, kas ir paredzētas ideāliem šķidrumiem vai gāzēm. Aktivitāti parasti apzīmē ar burtu ''a''. Aktivitāti aprēķina:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|platums=
|nosaukums=
|binomial=Hydrangea
|autors=[[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|attēls=Hydrangea アジサイ (155296281).jpeg
|att_izmērs=200
|att_nosaukums=
|valsts=Plantae
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Magnoliopsida
|klase_lv=Divdīgļlapji
|apakšklase=Asteridae
|apakšklase_lv=Asterveidīgo klada
|rinda=Cornales
|rinda_lv=Grimoņu rinda
|dzimta=Hydrangeaceae
|dzimta_lv=Hortenziju dzimta
|ģints=Hydrangea
|ģints_lv=Hortenzijas
|sinonīmi=
|kategorijas=nē
}}

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences:
{{infokaste+|Militāras sadursmes infokaste}}
{{Infobox military conflict
| conflict          = Kunersdorfas kauja
| width             =
| partof            = [[Trešais Silēzijas karš]]
| image             = Alexander von Kotzebue - Battle of Kunersdorf on 1 August 1759.jpg
| image_size        = 300
| alt               =
| caption           =
| date              = 1759. gada 12. Augusts
| place             = [[Kunersdorfa]], [[Brandenburgas markgrāfiste]] (tagad Kunovice, [[Polija]])
| coordinates       = {{coord|52|21|11|N|14|36|46|E|display=inline}}
| map_type          =
| map_relief        =
| map_size          =
| map_marksize      =
| map_caption       =
| map_label         =
| territory         =
| result            = Krievu-austriešu uzvara
| status            =
| combatants_header =
| combatant1        = {{flaga|Krievijas impērija}} [[Krievijas impērija]]
 {{flaga|Austrijas impērija}} [[Habsburgu monarhija|Austrija]]
| combatant2        = {{flaga|Prussia|1750}} [[Prūsijas karaliste|Prūsijas karaliste]]
| combatant3        =
| commander1        = {{flaga|Krievijas impērija}} [[Pjotrs Saltikovs]]
 {{flaga|Austrijas impērija}} [[Ernests Gideons fon Laudons|E. G. fon Laudons]]
| commander2        = {{flaga|Prussia|1750}} [[Frīdrihs II]]
| commander3        =
| units1            =
| units2            =
| units3            =
| strength1         = 59 500
248 lielgabali
| strength2         = 50 900
230 lielgabali
| strength3         =
| casualties1       = 16 332
| casualties2       = 18 609—20 700
172 lielgabali
| casualties3       =
| notes             =
| campaignbox       =
}}

sentences: ar norūpējušos [[Jēzus Kristus|Kristus]] tēlu (''Rūpintojėlis'')]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Karakums
 |attēls                 = Karakum.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Karakuma attēls no ''NASA World Wind'' kolekcijas
 | pushpin_map           = Turkmenistāna#Āzija
 | latd  =  40| latm  = 30 | lats  =  | latNS  = N
 | longd =  60| longm = 00 | longs =  | longEW = E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                = Orange_pog.svg
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Āzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{TKM}}
 |ģeo_apgabals           = [[Turānas zemiene]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |platība                = 350 000
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  =
 |augstums               = 450
 |pilsētas               =
 |kategorijas = nē
}}
'''Karakums''' ({{val|tk|Garagum}} — ‘melnās smiltis’) ir [[tuksnesis]] [[centrālāzija|Centrālajā Āzijā]].<ref>{{PZT|335}}</ref> Tas aizņem apmēram 70 procentus jeb 350 000 km² no [[Turkmenistāna]]s teritorijas. Tuksnesis ir reti apdzīvots — vidējais blīvums ir viens cilvēks uz 6,5 km². Neliels gada vidējais nokrišņu daudzums, robežās no 70 līdz 150 mm gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url=http://www.britannica.com/eb/article-9110529/Karakum-Desert
|title=Karakum Desert --  Britannica Online Encyclopedia
|publisher=www.britannica.com
|accessdate=2008-02-22
|last=
|first=
}}
</ref>

sentences: '''18. aprīlis''' ir gada 108. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (109. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 257 dienas.

sentences:
pārbrauktuves]]
'''Dzelzceļa līnija Zemitāni—Šķirotava''' ir dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], [[Rīga|Rīgā]], kas savieno [[Zemitāni (stacija)|Zemitānu]] un [[Jāņavārti|Jāņavārtu]] ([[Šķirotava (stacija)|Šķirotavas]] stacijas J parks) stacijas, kuras ir vienīgās stacijas līnijā. Līnijas garums ir 4 km, tajā ir 2 sliežu ceļi, kuri abi ir elektrificēti, bet elektrovilcienu kustība līnijā nenotiek. Salīdzinot ar citām dzelzceļa līnijām, šajā līnijā kursē visvairāk kravas vilcienu diennaktī — 45 vilcieni abos virzienos (pēc 2013./2014. gada grafika<ref name="parskats">{{Tīmekļa atsauce |url=http://ldz.lv/texts_files/2014_Tikla_parskats_a.pdf |title=Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārskats 2014; VAS Latvijas dzelzceļš |access-date={{dat|2013|11|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140331185524/http://ldz.lv/texts_files/2014_Tikla_parskats_a.pdf |archivedate={{dat|2014|03|31||bez}} }}</ref>). Maksimālais vilcienu kustības ātrums līnijā ir 40 km/h.<ref name="parskats" />

sentences: '''Dūņas''' ir smalkgraudains, mīksts, organogēns [[drupiezis]], kas sastāv no minerālo un organisko vielu maisījuma, kas nogulsnējas ūdenstilpju dibenā.

sentences:
s no [[Čārlzs Darvins|Čārlza Darvina]] darba "[[Sugu izcelšanās]]". Dažādās [[Galapagu salas|Galapagu salu]] vietās mītošajām žubītēm ir atšķirīga knābju forma, kas ir pielāgojusies galvenajai barībai, ko tās, dzīvojot atšķirīgās salu vietās, var atrast.]]
'''Dabiskā izlase''' ir pakāpenisks process, kurā bioloģiskās īpašības, zaudējot tās pielietojuma nozīmi, visas dzīvo būtņu populācijas vidū kļūst mazāk izplatītas. Dabiskajā izlasē notiek arī pretējs process — dzīvo būtņu vidū rodas jaunas bioloģiskas īpašības, pielāgojoties jauniem apstākļiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klients
| attēls                   = Clientfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Client''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reiters]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Gečels]]
* [[Akiva Goldsmans]]
* (pēc [[Džons Grišams|Džona Grišama]] romāna "Klients" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Breds Renfro]]
* [[Mērija-Luīze Pārkere]]
* [[Entonijs Lapaglija]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Osijs Deiviss]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alcor Films]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|7|20|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/client-1994|title=The Client|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|117,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=client.htm|title=The Client|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Klients''' ({{val|en|The Client}}) ir 1994. gada ASV trillera filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sūzana Sarandona]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Breds Renfro]], [[Mērija-Luīze Pārkere]], [[Entonijs Lapaglija]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Osijs Deiviss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|20||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils]]
[[Kategorija:Autoceļi Jēkabpilī| ]]
[[Kategorija:Ielas Jēkabpils novadā|Jēkabpils]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Jēkabpils]]

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Infectious diseases and disorders}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Feimaņi
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = Krucifikss Feimaņos.jpg
| image_caption = Krucifikss Feimaņos
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Feimaņu pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = {{dat|1752}}
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=62617&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 338
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 16
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 02
| longs = 41
| longEW = E
| elevation_m = 165
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4623 Krāce
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Silvija Ģibiete
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Tulkošana|tulkotāja]]<br />literāte
|rakstīšanas valoda =
|        periods =
|        dzimums = S
|    apbalvojumi =
}}
'''Silvija Ģibiete''' (dzimusi '''Čaibele''' 1946. gada 29. janvārī [[Rīga|Rīgā]]) ir vācu valodas [[Tulkošana|tulkotāja]], literāte, [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2008. gada).

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Siguldas rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Sigulda]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Sigulda]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences: '''Šūnu teorija''' ir viens no vispārpieņemtajiem [[bioloģija|bioloģijas]] pieņēmumiem, apgalvojošs, ka [[Flora|floras]], [[Fauna|faunas]] un citu dzīvo [[Organisms|organismu]] uzbūves un attīstības princips ir vienāds, kurā [[šūna]] tiek uzskatīta kā dzīvo organismu vienots struktūras elements.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Elerijs Heils
|     vārds_orig = ''George Ellery Hale''
|         attēls = Portrait of George Ellery Hale.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Pasadīna]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|     alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]], [[Vilsona kalna observatorija]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[spektroheliogrāfs]]
|    apbalvojumi = [[Kopleja medaļa]] (1932)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
|         attēls = Ballerus_sapa.JPG
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Ballerus
|       ģints_lv = Spāres
|        ģints_r = Spāres (zivis)
|           suga = Ballerus ballerus
|        suga_lv = Baltacu plaudis
|       binomial = Ballerus sapa <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1814)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Abramis sapa''
|      izplatība =
}}
'''Baltacu plaudis''' jeb '''baltacu spāre''' (''Ballerus sapa'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas mājo [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], gar [[Kaspijas jūra]]s krastiem.<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/Ballerus-sapa.html FishBase: Ballerus sapa  (Pallas, 1814) White-eye bream]</ref> Tā ir reti sastopama zivju suga, jo mājo tikai tīros, nepiesārņotos ūdeņos.<ref name=fish/>

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Grīvas rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Irving Fisher''
| attēls =Irvingfisher.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1867
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =27
| dz_vieta =Sogertisa (''Saugerties''), [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1947
| m_mēnesis=4
| m_diena=29
| m_vieta=[[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]<br />Lielbritānijas valdības konsultants
| alma_mater =[[Jeila Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Fišera vienādojums]], [[maiņas vienādojums]], [[cenu indekss]], [[parādu deflācija]], [[naudas ilūzija]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludoviko di Vartema
|     vārds_orig = ''Ludovico di Varthema''
|         attēls = Varthema ttp.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ludoviko di Vartema savas grāmatas titullapā
|     dz_dat_alt = ap 1470
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Boloņa]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt = 1517
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Staņislavs Konarskis
|     vārds_orig = ''Stanisław Konarski''
|         attēls = Stanisław Konarski.PNG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1700
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Žarčice Duže, [[Žečpospolita]]
(tagad [[Malogošča]]s gminā, {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1773
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 03
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Žečpospolita]]
(tagad {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|   nodarbošanās = rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Dziļo vēnu tromboze
| diagnosis     = Ultrasonogrāfija<ref name=2017EURO/>
| frequency     = No 0,8–2,7 uz 1000 cilvēkiem gadā, bet Ķīnā un Korejā iedzīvotāju skaits ir zem šī diapazona<ref name=2014Raskob>{{cite journal |vauthors=Raskob GE, Angchaisuksiri P, Blanco AN, Buller H, Gallus A, Hunt BJ, Hylek EM, Kakkar A, Konstantinides SV, McCumber M, Ozaki Y, Wendelboe A, Weitz JI | display-authors = 6 |title=Thrombosis: a major contributor to global disease burden |journal=Arteriosclerosis, Thrombosis, and Vascular Biology |volume=34 |issue=11 |pages=2363–71 |date=November 2014 |pmid=25304324 |doi=10.1161/ATVBAHA.114.304488 |doi-access=free}}</ref>
| prognosis     =
| medication    = Tiešais perorālais antikoagulants (TPOAK), zemas molekulmasas [[heparīns]], [[fondaparinukss]], nefrakcionēts heparīns, [[varfarīns]]
| treatment     = Antikoagulācija, uz katetru vērsta trombolīze
| prevention    = Biežas pastaigas, ikru muskuļu vingrinājumi, veselīga ķermeņa svara uzturēšana, [[antikoagulanti]] (asins šķidrinātāji), [[intermitējoša pneimatiskā kompresija]], [[graduētas kompresijas zeķes]], [[aspirīns]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title="What is Venous Thromboembolism?" |url=https://www.cdc.gov/ncbddd/dvt/facts.html}}</ref><ref name=2019Surgery/>
| differential  = [[Celulīts]], plīsusi [[Beikera cista]], [[hematoma]], [[limfātiskā tūska]], [[hroniska vēnu mazspēja]], u.c.
| risks         = Nesenā operācija, vecāks vecums, aktīvs [[vēzis]], [[aptaukošanās]], infekcija, iekaisuma slimības, [[antifosfolipīdu sindroms]], personīgā vēsture vai ģimenes anamnēze ar vēnu tromboembolismu (VTE), ievainojumi , trauma, kustības un aktivitātes trūkums, pretapaugļošanās tabletes, grūtniecība un periods pēc dzemdībām, ģenētiskie faktori<ref name=2016Epi/><ref name=EGRF/>
| synonym       = Dziļo vēnu tromboze
| causes        =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      = Sāpes, pietūkums, apsārtums, paplašinātas vēnas skartajā ekstremitātē<ref name=Kruger2019/>
| specialty     = Dažādi
| caption       = DVT labajā kājā ar pietūkumu un apsārtumu
| image         = Deep vein thrombosis of the right leg.jpg
| deaths        =
}}

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 1906. gada Sanfrancisko zemestrīce
|attēls            = Post-and-Grant-Avenue-Look.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Kalifornija
|kartes_paraksts   =
| plat_d =  37 | plat_m  = 45 | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 122 | gar_m   = 33 | gar_s  =  | gar_EW  = W
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  = 40
|datums            = {{dat|1906|4|18|N|bez}}
|laiks             =
|ilgums            = 48 sekundes
|stiprums          = 7,8 [[magnitūda]]s<ref name=BSL>[http://seismo.berkeley.edu/faq/1906_0.html Where can I learn more about the 1906 Earthquake?], Berkeley Seismological Laboratory.</ref>
|dziļums           = 8 km<ref name=lomax>[http://alomax.free.fr/posters/1906-focus/ Location of the Focal Region and Hypocenter of the California Earthquake of April 18, 1906]</ref>
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = {{USA}}
|postījumi         =
|intensitāte       =
|paātrinājums      =
|cunami            =
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          = 3000+
|cietušie aptuveni =
}}
'''1906. gada Sanfrancisko [[zemestrīce]]''' notika {{dat|1906|4|18||bez}}, tā skāra [[Sanfrancisko]] pilsētu un Ziemeļkalifornijas krastu. Pilsētā pēc tam izcēlās postošs ugunsgrēks, kas ilga vairākas dienas. Zemestrīces un ugunsgrēka rezultātā mira apmēram 3000 cilvēku un vairāk nekā 80% Sanfrancisko tika iznīcināta.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
 smadzeņu apvalki]]
'''Meningīts''' ({{val|la|Meningitis}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] apvalku [[iekaisums]]. Pastāv divi meningīta veidi: serozais (nestrutainais) un strutainais. To var izraisīt slims cilvēks, inficēti priekšmeti un [[baktērija|baktēriju]] pārnēsātāji. Strutainais meningīts var rasties arī pēc galvas traumas.<ref name="neslimo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=meningits|title=Meningīts|publisher=Neslimo.lv|accessdate={{dat|2012|8|26||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Amūra
| citvalsts          = Krievija
| citnosaukums       = Amūra
| citvaloda          = ru
| citvaloriģin       = Амур
| citvalsts1          = Ķīna
| citnosaukums1       = Heilundzjana
| citvaloda1          = zh
| citvaloriģin1       = 黑龙江
| attēls   = Amurbridge2.jpg
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Amur watershed.png
| kartes_paraksts   = Amūras baseins
| kartes_izmērs     =
| garums            = 2824 (4359 ar [[Onona|Ononu]])
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1930
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 1930
| caurtece          = 11 400
| gada_notece       =
| baseins           = 1 855 000
| baseins_latvijā   =
| izteka             =
| ieteka             = [[Ohotskas jūra]], Sahalīnas līcis
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
{{CHN}}
{{MGL}}
| pietekas      = [[Zeja (upe)|Zeja]], [[Usuri]], [[Bureja]], [[Sungari]], [[Amguņa]], [[Aņuja]], [[Tunguska]]
}}
|
'''Amūra''' ({{val|ru|Амур}}) vai '''Heilundzjana''' ({{val|zh|黑龙江}}, ''Hēilóng Jiāng'') ir [[upe]] [[Krievija|Krievijas Federācija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]]. Izveidojas satekot [[Šilka]]i un [[Arguņa]]i. Galvenās pietekas ir [[Zeja (upe)|Zeja]], [[Usuri]], [[Bureja]], [[Sungari]], [[Amguņa]], [[Aņuja]], [[Tunguska]]. Lielākās pilsētas upes krastos ir [[Amurska]], [[Blagoveščenska (Amūras apgabals)|Blagoveščenska]], [[Habarovska]], [[Komsomoļska pie Amūras]], [[Nikolajevska pie Amūras]], [[Heihe]].

sentences:
[[Kategorija:Krima|Krimas tatāri]]
[[Kategorija:Tjurki]]
[[Kategorija:Krievijas Federācijas tautas]]
[[Kategorija:Ukrainas tautas]]
[[Kategorija:Turcijas tautas]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Tatjana Nikolajeva''' ({{val|ru|Татья́на Петро́вна Никола́ева}}; dzimusi 1924. gada 4. maijā, mirusi 1993. gada 22. novembrī) bija padomju krievu pianiste, komponiste un mūzikas pedagoģe.

sentences:
]]
'''Eskalators''' ir [[mašīna|mehāniska ierīce]], kas pārvieto cilvēkus no dažādiem līmeņiem (stāviem) vertikālā virzienā. Eskalatoru veido slīdošas [[kāpnes]], kas slīd uz augšu vai leju. Eskalatorus izmanto sabiedriskās un komerciālās ēkās, piemēram, [[lielveikals|lielveikalos]], [[metro]], [[lidosta|lidostās]], [[birojs|biroju]] ēkās un citur, kur vajag nodrošināt cilvēku plūsmu pa dažādiem līmeņiem. Salīdzinājumā ar [[lifts|liftu]], eskalatori spēj nodrošināt lielāku cilvēku plūsmu starp stāviem, savukārt tas ir lielāks un aizņem vairāk vietas nekā lifti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
s logotips]]
'''Logo''' jeb '''logotips''' (no {{val-el|λόγος}} — 'vārds' un ''τύπος'' — 'nospiedums'), arī '''firmas zīme''',<ref name="akadterm"/> ir grafisks attēlojums, zīme vai [[simbols]], kas ļauj atšķirt viena [[uzņēmums|uzņēmuma]] ražoto vai piedāvātos [[pakalpojums|pakalpojumus]] no citiem [[konkurents|konkurentiem]]. Tas ir uzņēmuma stila svarīgākais elements, kuram ir vislielākā nozīme uzņēmuma [[produkcija]]s vai pakalpojumu atpazīšanā. [[Reklāma]]s efektivitāti lielā mērā var palielināt, ja firmas logo būs atpazīstamāks, jo vairāk cilvēki pamanīs reklāmu tikai atpazīstamā logotipa dēļ. Logotips uzskatāms par uzņēmuma "seju". Arī [[vizītkarte|vizītkarti]] var uzskatīt par logotipa veidu.

sentences:
[[File:Il Ballo2.jpg|thumb|300px|18. gadsimta sabiedriskā deja. Tulkots virsraksts: ''Jautra deja atmodina mīlestību un baro cerību ar dzīvīgu prieku'' ([[Florence]], 1790).]]
'''Sabiedriska (sociālā) deja''' jeb rekreācijas deja ir [[Deja|deja]], ko cilvēki dejo, lai atpūstos, iepriecinātu paši sevi un savus partnerus, lai socializētos [[Sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Andrejs Kleinmihels
|     vārds_orig = ''Андрей Андреевич Клейнмихель''
|         attēls = Andrey Kleinmikhel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1757
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1815
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Knišina]], [[Krievijas impērija]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Dienvidamerikā|Kolumbija]]
[[Kategorija:Dienvidamerika]]

sentences: '''TOYP''' (''Ten Outstanding Young Persons'', latviešu valodā – ''Desmit Izcili Jauni Cilvēki'') ir starptautisks goda titula apbalvojums izciliem, jauniem cilvēkiem (vecumā no 18 līdz 40 gadiem). Balva tiek pasniegta par ievērojamiem panākumiem savā izvēlētajā darbības jomā un pozitīvu pārmaiņu veikšanu sabiedrībā. Apbalvojuma piešķiršanu organizē starptautiskā bezpeļņas organizācija [[JCI]] (Latvijā - [[JCI Latvia]]). Žūriju veido ievērojami, sabiedrībā atzīti dažādu jomu eksperti.<ref name="16-par">{{tīmekļa atsauce|title=Par TOYP Latvia|url=http://www.toyp.lv/par-toyp/|publisher=toyp.lv|accessdate={{dat|2016|1|6||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160307023534/http://www.toyp.lv/par-toyp/}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Zulumarts
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min =05 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =50 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 150
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Oktobra smaile]]
|augstums               = 6780
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Zulumarts''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Зулумарт}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|551|Pamirs}}</ref> Izvietojusies Pamira ziemeļdaļā [[kalnu Badahšana|Kalnu Badahšanā]] starp [[Fedčenko šļūdonis|Fedčenko šļūdoni]] rietumos un [[Karakels|Karakela]] ezeru austrumos. Stiepjas apmēram 150 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā no [[Aizalaja grēda]]s līdz [[Muzkels|Muzkelam]]. Ziemeļaustrumos no Zulumarta atzarojas [[Komunāru grēda]] (22 km gara, augstums līdz 5801 m) un [[Karačims]] (23 km, 5765 m), rietumos — [[Beleuli grēda]] (55 km, 5819 m) un [[Saukdaras grēda]]. Dienvidaustrumos Zulumarts savienojas ar [[Ziemeļtanimass|Ziemeļtanimasa]] grēdu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
[[File:Presse Bochum.jpg|thumb|Hidrauliskā prese]]
'''Hidrauliskā spiede''' (jeb hidrauliskā prese) ir mehāniska [[spiede]], kas izmanto hidraulisko cilindru, lai radītu spiedes spēku. Tas izmanto mehāniskās [[svira]]s hidraulisko ekvivalentu, un pēc angļu izgudrotāja [[Jozefs Bramahs|Jozefa Bramaha]] vārda to sauca arī par Bramaha presi. Viņš izgudroja hidraulisko presi 1795. gadā un iesniedza tās patentu. Tā kā Bramahs (kurš ir pazīstams arī ar [[kanalizācija]]s izstrādi) izveidoja kanalizācijas sistēmu, viņš pētīja esošo literatūru par [[šķidrums|šķidruma]] kustību un izmantoja šīs zināšanas spiedes izgatavošanai.<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Carlisle |first1=Rodney |title=Scientific American Inventions and Discoveries |url=https://archive.org/details/scientificameric0000carl |date=2004 |publisher=John Wiley & Sons, Inc |location=New Jersey |isbn=0-471-24410-4 |page=[https://archive.org/details/scientificameric0000carl/page/266 266]}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Common Ringlet, dorsal.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv =Zvīņspārņi
| dzimta =Nymphalidae
| dzimta_lv =Raibeņu dzimta
| apakšdzimta =Satyrinae
| apakšdzimta_lv = Samteņu apakšdzimta
| cilts = Satyrini
| cilts_lv = Samteņu cilts
| ģints =Coenonympha
| ģints_lv =Sīksamteņi
| suga =C. tullia
| suga_lv =Purva sīksamtenis
| binomial =Coenonympha tullia
| autors =[[Otto Friedrich Müller|Müller]], 1764
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Zivs
| abbreviation = PsA
| name_latin = Piscis Austrinus
| RA = 22
| dec = −30
| areatotal = 245
| arearank = 60. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Fomalhauts
| starmagnitude = 1,16
| neareststarname = ''Lacaille 9352''
| stardistance = 10,74
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Ūdensvīrs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ginters Grass
|     vārds_orig = ''Günter Grass''
|         attēls = Günter Grass, 2004.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1927
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta =  [[Danciga|Dancigas brīvpilsēta]]<br />(tagad [[Gdaņska]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Lībeka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Grass Signature.jpg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =1956-2013
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi ="[[Skārda bungas]]" (''Die Blechtrommel'', 1959)
|    ietekmējies = [[Džovanni Bokačo]], [[Fransuā Rablē]], [[Hanss Jēkabs Kristofels fon Grimmelshauzens|Hanss fon Grimmelshauzens]], [[Migels de Servantess]], [[Voltērs]], [[Denī Didro]], [[Lorenss Sterns]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Frīdrihs Helderlins]], [[Frīdrihs Nīče]], [[Georgs Trākls]], [[Ivans Gončarovs]], [[Teodors Fontāne]], [[Rainers Marija Rilke]], [[Francs Kafka]], [[Alfrēds Dēblins]], [[Albērs Kamī]], [[Jaunais romāns]], [[Vladimirs Nabokovs (rakstnieks)|Vladimirs Nabokovs]]
|     ietekmējis = [[Gabriels Garsija Markess]], [[Salmans Rušdi]], [[Džons Irvings]], [[Filips Rots]], [[Mišels Turnjē]], [[Žuze Saramagu]], [[Antoniu Lobu Antunešs]], [[Patriks Zīskinds]], [[Grems Svifts]]
|     alma_mater = [[Diseldorfas Mākslas akadēmija]] (Kunstakademie Düsseldorf), [[Berlīnes Mākslas universitāte]] (''Universität der Künste Berlin'')
|    apbalvojumi = 1999. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
]]
'''Vidusskola''' ir vispārējās [[izglītība]]s iestāde, kas nodrošina [[Vispārējā vidējā izglītība|vispārējo vidējo izglītību]], t.i., izglītību, kas atbilst [[ISCED]] 3. līmenim. Vidusskola atbilst 10.—12. klasēm, un tajā parasti mācās [[Skolēns|skolēni]] no 16 līdz 18 gadu vecumam (lai gan tas ir atkarīgs no vecuma, kādā bērns sāka apmeklēt skolu, un no tā vai bērns ir atkārtojis kādu mācību gadu). Latvijā, lai iestātos vidusskolā, ir jābūt nokārtotiem pamatizglītības eksāmeniem, un vidusskolas beigās ir jākārto vidējās izglītības eksāmeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijaskvalifikacijas.lv/izglitibas-sistema/|title=Izglītības sistēma|last=datubāze|first=Latvijas kvalifikāciju|website=LKD|access-date=2023-05-06|language=lv}}</ref>

sentences:
ražots fotoelektronu pavairotājs ''[[Hamamatsu]] R446'' no [[spektrofotometrs|spektrofotometra]].]]
. gadā ražots pavairotājs ar vienu dinodu ФЭУ-2]]
'''Fotoelektronu pavairotājs''' jeb '''fotoelektronu daudzkāršotājs''' ir [[vakuums|vakuuma]] elektroierīce, kurā tiek izmantotas [[fotoefekts|fotoefekta]] un [[sekundārā emisija|sekundārās emisijas]] parādības un kuru lieto kā sevišķi jutīgu [[gaisma]]s [[sensors|sensoru]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Leitners''' var būt:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Daugavmala
| settlement_type        = pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Ogres novads]]
| subdivision_name2      = [[Ikšķile]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 3,0
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2010
| population_footnotes   = <ref name=plan>[http://www.metrum.lv/data/files/teritoriju_attistibas_planosana/ikskile/Paskaidrojuma_raksts_12_07_2011.pdf Ikšķiles novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts]</ref>
| population_total       = 782
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 49| lats  = 24| latNS  = N
| longd = 24| longm = 30| longs = 04| longEW = E
| elevation_m            = 30
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5052 Ikšķile
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Daugavmala''' ir [[Ikšķile]]s pilsētas daļa [[Ogres novads|Ogres novadā]]. Izvietojies [[Ikšķile]]s pilsētas dienvidu daļā [[Daugava]]s krastā {{nobr|1 km}} no pilsētas pārvaldes [[Ikšķile]]s centrā un {{nobr|30 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: '''Latvijas pagastu karogi''' ir Latvijas otrā līmeņa administratīvo vienību ([[Pagasts|pagastu]]) pieņemtie karogi. Tie, kopā ar [[Latvijas pagastu ģerboņi|pagastu ģerboņiem]], ir galvenā pagastu simbolika.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Edgars Bertuks
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Edgars Bertuks 2013.jpg
|             att_izm =
 |            paraksts = Edgars Bertuks [[2013. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|2013. gada Pasaules čempionātā]]
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|1}}
 |             dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Alūksne|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[latvieši|latvietis]]
 |              garums = {{mērv|cm=187}}
 |               svars = {{mērv|kg=75}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa = [http://www.bertuks.com bertuks.com]
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = [[Alūksnes vidusskola]]
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte = [[Rīgas Tehniskā universitāte]]
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[orientēšanās]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris = Jari Ikaheimonens
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs = {{flaga|Somija}} ''Turun Metsänkävjät''<br />{{flaga|Latvija}} ''OK Alūksne''
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition|Pasaules čempionāts}}
{{MedalGold|[[2012. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|Lozanna 2012]]|Vidējā distance}}
{{MedalBronze|[[2012. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|Lozanna 2012]]|Garā distance}}
{{MedalBronze|[[2013. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|Vokati 2013]]|Garā distance}}
}}
'''Edgars Bertuks''' (dzimis {{dat|1985|01|01}} [[Alūksne|Alūksnē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bertuks.com/?page_id=2|title=Par mani|publisher=Bertuks.com|accessdate={{dat|2012|7|18||bez}}|archive-date={{dat|2015|02|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150203142114/http://bertuks.com/?page_id=2}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[orientēšanās|orientierists]], nodarbojies arī ar [[vieglatlētika|vieglatlētiku]], garo distanču skriešanu. Viņš ir pirmais [[Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|pasaules čempions]] Latvijas un Baltijas orientēšanās sporta vēsturē. Latvijā pārstāv klubu ''OK Alūksne/Ape'', bet starptautiskajās sacensībās — [[Somija]]s klubu ''Turun Metsänkävjät''.

sentences: '''Raudas meteorpapīrs''' ir melna papīrveidīga masa, kas 1686. gadā tika atnesta ar vēju un [[Kurzeme|Kurzemē]] pie Raudas (mūsdienās Rauži) [[Embūtes draudzes novads|Embūtes draudzes novadā]] nokrita zemē. Šis meteorpapīrs ilgu laiku bija daudzu zinātnieku pētījumu objekts un, lai gan ir mikrobiāla seguma paraugs, joprojām šāda veida objektus mēdz saukt par meteorpapīru.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alietīts
|attēls=Aliettite-87733.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.18-20
|ķīm_formula=[Mg3Si4O10(OH)2](Ca0.5,Na)0.33(Al,Mg,Fe2+)2-3(Si,Al)4O10(OH)2·n(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta, tumšzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli - redzami tikai mikroskopā, plātņaina forma
|skaldnība=Ļoti laba (?)
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Zemjains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,556 nβ = 1,567
|pleohroisms=Nav
|blīvums=?
}}
'''Alietīts''' (nosaukts itāļu mineraloga ''Andrea Alieti'' vārdā) — rets [[māli|mālu]] [[minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā. Atrodams seno [[ezers|ezeru]] nogulumos, arī ar [[magnijs|magniju]] bagātos [[metamorfiskie ieži|metamorfajos iežos]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Stavenn Gallus varius 0.jpg
 | att_nosaukums = [[Zaļā savvaļas vista]] (''Gallus varius'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
| apakšdzimta=Phasianinae
| apakšdzimta_lv=Fazānu apakšdzimta
 |         ģints = Gallus
 |      ģints_lv = Vistas
 |      binomial = Gallus <small>([[Brisson]], 1766)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda struktūrformula

Nikotīnamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, nikotīnskābes amīds
3-piridīnkarbonskābes amīds, niacīnamīds
|           CAS numurs = 98-92-0
|      ķīmiskā formula = C6H6N2O
|              molmasa = 122,12
|              blīvums = 1446,3
|  kušanas temperatūra = 129,5 °C
| viršanas temperatūra = 334 °C
|        šķīdība ūdenī = labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Nikotīnamīds''' jeb '''nikotīnskābes amīds''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. Organismā viegli veidojas no [[nikotīnskābe]]s fermentatīvās amidēšanās ceļā. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. Nikotīnamīds ir balta pulverveida viela,kas var pastāvēt četrās polimorfajās formās. Organismā nikotīnamīds uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]]. Atšķirībā no nikotīnskābes, kas atrodama galvenokārt augos, nikotīnamīds sastopams dzīvnieku izcelsmes produktos.<ref>Zariņš, L. Neimane. Uztura mācība. R:, LU Akadēmiskais apgāds, 2009, 45. lpp., {{ISBN|978-9984-45-074-2}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Par Šmitu
| operators =
| attēls = About Schmidt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Aleksandrs Peins]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Dērmonts Malronijs]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''About Schmidt''
| studija = ''[[New Line Cinema]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''New Line Cinema''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]|2002|12|13|ASV}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|105,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/About-Schmidt#tab=summary|title=About Schmidt (2002) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Par Šmitu"''' ({{Val|en|About Schmidt}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Houpa Deivisa]], [[Dērmonts Malronijs]] un [[Ketija Beitsa]]. Filma balstīta uz 1996. gada Luisa Beglija romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Infobox Protected area
| name = Cionas nacionālais parks
| photo         = zion angels landing view.jpg
| iucn_category = II
| map = USA
| map_caption =
| location = {{vieta|ASV|Jūta}}
| nearest_city =
| lat_d = 37.20262
| long_d = -112.98785
| established = {{dat|1919|11|19|N|bez}}<ref>{{cite web|title=Zion-Mt. Carmel Highway and Tunnel|url=http://www.nps.gov/zion/historyculture/zmchighway.htm|publisher=National Park Service|accessdate=March 31, 2013}}</ref>
| area = 593 [[kvadrātkilometrs|km²]]
| visitation_num = 2 825 505
| visitation_year = 2011
}}
'''Cionas nacionālais parks''' ({{val-en|Zion National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Jūta|Jūtā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis parks dibināts {{dat|1909|7|31}}.

sentences:
{{Bobslejista infokaste
 |           vārds = Juris Tone
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|5|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |          taut_2 = {{LAT}}
 |          karsak =
 |          karbei =
 |         karbeig =
 |            loma = Stūmējs
 |          garums = {{mērvienība|cm=184}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=90}}
 |       izglītība = [[Rīgas 4. vidusskola]]
 |            stum =
 |             pil = {{ubl|[[Jānis Ķipurs]]|[[Sandis Prūsis]]|[[Zintis Ekmanis]]}}
 |        treneris =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |       pk_debija =
 |       pk_beigas =
 |          pk_sez =
 |      pk_uzvaras =
 |   pk_pjedestāli =
 |       pk_tituli =
 |     pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |       os_dalība = 3 ({{oss|Z=1988}}, {{oss|Z=1992}}, {{oss|Z=1994}})
 |      os_medaļas = 1 bronza
 |     os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |       pč_dalība =
 |      pč_medaļas =
 |     pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |            balv =
 |           slavz =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|PSRS}}}}
{{MedalCompetition|ZOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=1988|teksts=Kalgari 1988}}|četrinieki}}
}}
'''Juris Tone''' (dzimis {{dat|1961|5|26}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lok" /> ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]] un [[bobslejists]], tagad [[uzņēmējs]]. Pašreizējais [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]] [[4×100 metru stafete|4x100 m stafetes]] skrējienā, bijis rekordists [[Tāllēkšana|tāllēkšanā]]. Kā bobslejists — stūmējs [[Jānis Ķipurs|Jāņa Ķipura]], [[Sandis Prūsis|Sanda Prūša]] un [[Zintis Ekmanis|Zinta Ekmaņa]] vadītajās ekipāžās, Olimpisko spēļu medaļas ieguvējs.

== Biogrāfija ==
=== Vieglatlētika ===
Sportista karjeru sācis vieglatlētikā, skrējis sprintu un lēcis tālumā. Karjeras laikā astoņas reizes uzvarēja Latvijas čempionātā, bijis Latvijas rekordists: tāllēkšanā (8,07 m, rekords noturējās 33 gadus no 1983. līdz 2016. gadam, kad to pārspēja [[Elvijs Misāns]]) un [[4×100 metru stafete|4×100 m stafetes]] skrējienā, kas nav pārspēts joprojām (39,31 s).<ref name="LOZSB" /> Divus gadus bija pārtraucis trenēties tāllēkšanā vēdera muskuļa traumas dēļ, pēc atgriešanās vairs neuzrādīja tik labus rezultātus.<ref name="sa" /> Izcīnījis trešo vietu PSRS čempionātā Uzbekijas sastāvā 4×100 m stafetē.<ref name="sa" /> Deviņas reizes uzvarējis Latvijas PSR čempionātā vieglatlētikā dažādās disciplīnās (100 m, tāllēkšana, 4×100 m stafete, 100 m telpās).<ref name="sa" />

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Alifera
| native_name    = {{gree|Άλίφειρα}}
| image          = Temple of Athena, built ca. 500-490 BC, oriented north-south because of the configuration of the site, the peristyle consisted of 6 by 15 Doric columns, Alipheira, Greece (14106107156).jpg
| image_size     =
| caption        = Atēnas tempļa paliekas Aliferā.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 31| lats = 44| latNS = N
| longd = 21| longm = 52| longs = 01| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Alifera''' ({{val|grc|Άλίφειρα}}) bija nocietināta [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta, kas atradās senās [[Arkādija]]s dienvidrietumu daļā, kalnainā apgabalā [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā, uz robežas ar [[Trifilija|Trifiliju]]. Piederēja kinuriešiem ([[pelazgi]]em), Arkādijas apgabala, teritorijā. Pilsēta bija izvietota ap 40 stadijus uz dienvidiem no [[Alfeja]]s upes, uz dienvidrietumiem no mūsdienu ciema, Alifiras.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Aleksandrs Melders
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Jelgava
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas =
* [[Latvijas Universitāte]]
* [[Upsālas Universitāte]]
* [[Britu Dabas vēstures muzejs]] (''Natural History museum'')
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol., graudzāļu dzimtas ''(Poaceae)'' sistemātika un taksonomija pasaules mērogā.
}}
'''Aleksandrs Melderis''' (1909—1986) bija latviešu [[botāniķis]], [[Latvijas Universitāte]]s privātdocents, [[Britu muzejs|Britu muzeja]] Eiropas [[herbārijs|herbārija]] vadītājs. Aprakstījis divas zinātnei jaunas [[graudzāļu dzimta]]s (''Poaceae'') ģintis un 50 citus taksonu. Veicinājis [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] ieviešanu [[botānika|botānikā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mariona fon Klota
|     vārds_orig = ''Marion von Klot''
|         attēls = Mariona fon Klota.jpg
|     att_izmērs = 130px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Puikule]]s muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad [[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dziedātāja
|        dzimums = S
|         vecāki = tēvs - Reinholds fon Klots, māte - Edīte, dzimusi fon Volfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mārcis Sārums
|     vārds_orig = Mārcis Podiņš
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1799
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Priekuļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1859
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 31
| m_vieta = [[Priekuļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[līvi|līvs]]
| dzimums = V.
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Sāruma
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Antverpenes Lielais Tirgus laukums
| native_name         = ''De Grote Markt van Antwerpen''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Beļģija#Eiropa
| status              =
| image               = Grote_Markt_(Antwerpen).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Antverpene]], [[Antverpenes province]], {{BEL}}
| latd  = 51.2212| latNS  = N
| longd = 4.3998 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 260px
|           attēls =Feuersalamander DE.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandra
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
|         binomial = Salamandra <small>([[Laurenti]], 1768)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Salamandras, salamandru ģints''' (''Salamandra'') ir viena no [[salamandru dzimta]]s (''Salamandridae'') ģintīm, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[abinieki|abinieku]] sugas,<ref name=caud>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml |title=Caudata: Salamandra |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100611221536/http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml }}</ref> no kurām četras koši plankumainās sugas pieņemts saukt par '''uguns salamandrām'''. Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Āzija]]s rietumos.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Salamandridae/15445 |title=Tolweb: Salamandridae |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2015|03|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150318002610/http://tolweb.org/Salamandridae/15445 }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|mūziķi|Mārtins|Mārtins}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Kriss Mārtins
|Vārds_orig    =''Chris Martin''
|Attēls        = ChrisMartinManch030623 (cropped).jpg
|Att_izm       = 200px
|Apraksts      = Kriss Mārtins 2023. gadā.
|Fons          = solists
|Dz_vārds      = Kristofers Entonijs Džons Mārtins
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|2}}
|Vieta_dz      = {{flaga|Lielbritānija}} [[Eksetera]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Instrumenti   = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[mandolīns]], [[klarnete]], [[mutes harmonikas]]
|Darbojies_arī = [[Coldplay]]
|Gadi          = 1997—pašlaik
|Dzimums       = V
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 85
|             7. čaula =
|             6. čaula = 7
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = At
|             atommasa = [210]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +5, +3, +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = (prognozēts) 6200–6500
|  kušanas temperatūra = 575 K (302 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
}}

sentences: '''Starptautiskais nepatentētais nosaukums''' ('''SNN'''; {{val|en|International Nonproprietary Name}} — INN) jeb [[ģenēriskais nosaukums]] ir unikāls apzīmējums [[zāles|zāļu]] sastāvā esošajai [[aktīvā viela|aktīvajai vielai]].

sentences: '''Jūgs''' (arī '''iejūgs''') ir piederumu kopums, kuru parasti izmanto ar [[Vērši|vēršu]] vai citu darba dzīvnieku pāri, lai tie pāros varētu vilkt [[Vezums|vezumu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/iej%C5%ABgs|title=iejūgs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-14}}</ref> Jūgs ir koka sija, kura ir piestiprināts pāri [[dīstele]]i (dīselei).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/j%C5%ABgs:1|title=jūgs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-14}}</ref> Dažkārt jūgi ir uzstādīti atsevišķiem dzīvniekiem. Dažādās kultūrās pastāv dažādi jūgu veidi. Citi iejūdzami dzīvnieki ir [[Mājas zirgs|zirgi]], [[Mūlis|mūļi]], [[Mājas ēzelis|ēzeļi]] un [[Ūdens bifelis|ūdens bifeļi]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Tartu lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Tartu lennujaam''
| attels                     = Approach lighting system of Tartu Airport.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   = Tartu lidostas signālugunis
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = TAY
| ICAO                       = EETU
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Igaunija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 58  | plat_m  = 18 | plat_s = 27 | plat_NS = N
| gar_d  = 26  | gar_m   = 41 | gar_s  = 13 | gar_EW  = E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = Publiskā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = [[Igaunija]]
| operators                  = ''[[Tallinn Airport Ltd.]]''
| apkalpo                    = [[Tartu]]
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Igaunija|Kambjas pagasts|Reola}}
| uzcelta                    = <!-- for military airports -->
| used                       = <!-- for military airports -->
| komandieris                = <!-- for military airports -->
| majas_lapa                 = {{URL|www.tartu-airport.ee}}
| metric-elev                = Y
| elevation-m                = 67
| elevation-f                = 219
| r1-number    = 08/26
| r1-length-m  = 1799
| r1-surface   = [[asfaltbetons]]
| pasazieru_skaits           = 13 690 (2013)
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Tartu lidosta''' ({{val|et|Tartu lennujaam}}; [[IATA]]: TAY; [[ICAO valstu un teritoriju kodi|ICAO]]: EETU) ir lidosta, kas atrodas [[Reola|Reolā]], [[Kambjas pagasts|Kambjas pagastā]], 10,9 km uz dienvidrietumiem no [[Tartu]] — [[Igaunija]]s otrās lielākās pilsētas.<ref name="AIP">{{Tīmekļa atsauce |url=http://eaip.eans.ee/2016-07-21/html/index-en-GB.html |title=eAIP Estonia |publisher=[[Estonian Air Navigation Services]] (ANS) |access-date=2016-07-27 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161026183032/http://eaip.eans.ee/2016-07-21/html/index-en-GB.html |archivedate=2016-10-26 }}</ref> To sauc arī par '''Ilenurmes lidostu''', jo tās tuvumā atrodas [[Ilenurme]]s ciems. Netālu no lidostas atrodas [[Eiropas autoceļš E263]]. Pie lidostas atrodas [[Igaunijas Aviācijas akadēmija]].

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''Luksemburgas valdnieki''', kas ir grāfi, hercogi vai lielhercogi, kas pārvaldījuši [[Luksemburga]]s teritoriju kopš [[10. gadsimts|10. gadsimta]] otrās puses. Sākotnēji Luksemburgas teritorija bijusi daļa no vidusslaiku [[Vācijas karaliste]]s un bija iekļauta [[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijā]]. [[1815]]. gadā Luksemburga kļuva par [[Suverenitāte|suverēnu]] valsti.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Johanness Keplers
|     vārds_orig = ''Johannes Kepler''
|         attēls = JKepler.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Nezināma mākslinieka Johannesa Keplera portrets 1620. gadā
|        dz_gads = 1571
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Veilderštate|Veilderštatē]] (''Weil der Stadt'') pie [[Štutgarte]]s
({{GER}})
|         m_gads = 1630
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rēgensburga|Rēgensburgā]], [[Bavārija|Bavārijā]]
({{GER}})
|   darba_vietas = [[Lincas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tībingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[astroloģija]], [[matemātika]] un [[dabas filozofija]]
|     sasniegumi = [[Keplera likumi]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Konfliktoloģija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]]: ''conflictus'' — "sadursme, nesaskaņa" un [[grieķu valoda|grieķu]]: ''λογία'' — "mācība, zināšanas par") — [[zinātne]]s nozare, kuras mērķis ir iegūt zināšanas par nesaskaņu, pretrunu un sadursmju rašanās, veidošanās, attīstības un izbeigšanās likumsakarībām [[daba|dabā]], [[cilvēks|cilvēkā]] un [[sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences: '''Ārpusķermeņa pieredze''' (''out-of-body experience''; OBE) ir izjūta, kad indivīdam liekas, ka viņš atdalās vai aizplūst no sava ķermeņa, vai indivīds jūt, ka viņa fiziskais ķermenis atrodas ārpus viņa paša ([[autoskopija]]). Ārpusķermeņa pieredzi, to [[Parapsiholoģija|parapsiholoģiski]] vai paranormāli interpretējot, mēdz dēvēt par [[astrālā projekcija|astrālo projekciju]] — stāvokli, kad [[astrālais ķermenis]] atdalās no fiziskā ķermeņa.

sentences: '''SQL''' ({{IPA2|ˈɛsˈkjuˈɛl}}; no {{val|en|Structured Query Language}} — 'strukturēto vaicājumu valoda') ir [[vaicājumu valoda]], kas paredzēta [[dati|datu]] manipulēšanai relāciju [[Datu bāzu pārvaldības sistēma|datubāžu pārvaldības sistēmās]]. Tas ir [[ANSI]]/[[ISO]] standarts.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kaunatas Vissvētākās Jaunavas Marijas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Kaunatas katoļu baznīca 2002-08-10.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Kaunatas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Kaunatas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 19  | lats  = 55  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 32  | longs = 50  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Kaunatas pagasts]], [[Kaunata]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1850]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Haralds Broks
| website               = [http://www.catholic.lv/kaunata/ www.catholic.lv/kaunata.lv]
| architecture_style    = [[klasicisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1850]]
| length                = 20m
| width                 = 10m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Kaunatas Vissvētākās Jaunavas Marijas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub489 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Kaunatas pagasts|Kaunatas pagasta]] centrā [[Kaunata|Kaunatā]]. Dievnams ir vietējas nozīmes aizsargājamais [[kultūra]]s piemineklis.<ref>[http://www.katolis.lv/kaunata/baznica.htm www.katolis.lv]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Maranta arundinacea
| attēls = Maranta arundinacea (Dictame).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Marantas
| ģints = Maranta
| autors = [[Linnaeus]]
| suga = Maranta arundinacea
| suga_lv = Niedru maranta
}}'''Niedru maranta''' (''Maranta arundinacea'') ir [[Marantas|marantu]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[Meksika]]s līdz [[tropi]]skajai [[Dienvidamerika]]i. Tas ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgs augs]] un aug galvenokārt mitrā tropu biomā. To izmanto kā [[Lopbarība|lopbarību]], tautas medicīnā, kā arī uzturā un audzē kā [[Telpaugs|telpaugu]] vai [[Krāšņumaugi|krāšņumaugu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:280408-2|title=Maranta arundinacea L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-29|language=en}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
" (Nr.8, 01.08.1889.) numura pirmajā lapā.]]
'''Jānis Ilsters''' (dzimis {{dat|1851|05|14}}, miris {{Dat|1889|05|05}}) bija latviešu [[skolotājs]], [[botānika|botāniķis]],<ref name="latvuniv" /> daiļdārznieks, novadpētnieks, un [[dzejnieks]].

sentences:
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Aļaska]]
[[kategorija:Ziemeļamerikas salas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Deniss Gabors
|     vārds_orig = ''Dennis Gabor''
|         attēls = Gabor-magyarposta.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1979
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{HUN}}|{{GBR}}}}
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = {{ubl|[[Londonas Impērijas koledža]]|''[[British Thomson-Houston]]''}}
| alma_mater = {{ubl|[[Čarlotenburgas Tehniskajā universitāte]]|[[Budapeštas Tehniskā universitāte]]}}
| zinātne = [[elektrotehnika]]s inženierija<br>[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Hologrāfija]]s atklāšana
| apbalvojumi = 1971. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Deniss Gabors''' ({{Val-en|Dennis Gabor}}, dzimis '''Dēnešs Gābors''' ({{Val-hu|Gábor Dénes}}) {{dat|1900|6|5}} [[Budapešta|Budapeštā]], miris {{dat|1979|2|9}} [[Londona|Londonā]]) bija [[ungāri|ungāru]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] [[elektrotehnika]]s inženieris un [[fizika|fiziķis]]. 1947. gadā izgudroja [[hologrāfija|hologrāfiju]], par ko 1971. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1971 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1971/}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Debners
|     vārds_orig = ''Theodor Doebner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Veckalsnava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Osnabrika}}<br>({{vieta|Vācija|Lejassaksija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = gleznotājs un grafiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Teodors Debners (mācītājs)|Teodors Debners]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Baltijas ledus ezers''' bija auksts saldūdens baseins tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā, kas izveidojās pēdējā [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] beigās no [[Ziemeļeiropa]]s ledāja kušanas ūdeņiem un pastāvēja [[pleistocēns|pleistocēna]] epohas noslēgumā (pirms aptuveni {{nobr|13 000}}—{{nobr|10 300}} gadiem).<ref>{{Latvijas daba|1|125}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Marija Sklodovska-Kirī
|    vārds_orig = ''Marie Skłodowska–Curie''
|        attēls = Mariecurie.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
|       dz_gads = 1867
|    dz_mēnesis = 11
|      dz_diena = 7
|      dz_vieta = [[Varšava]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
|        m_gads = 1934
|     m_mēnesis = 7
|       m_diena = 4
|       m_vieta = Pasī (''Passy'') [[Augšsavoja]], {{FRA}}
|     pilsonība = [[Krievijas Impērija]], vēlāk {{FRA}}
|       dzimums = S
|       tautība = [[poliete]]
|         vecāki = Vladislavs Sklodovskis
Broņislava Sklodovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Pjērs Kirī]] (1859–1906)
|          bērni = [[Irēna Žolio-Kirī]] (1897–1956)
[[Ēva Kirī]] (1904–2007)
|  darba_vietas = [[Parīzes universitāte]] (Sorbona)
|    alma_mater = Parīzes universitāte (Sorbona), [[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI]]
|       zinātne = [[fizika]], [[ķīmija]]
|   pasniedzēji = [[Anrī Bekerels]]
|      studenti = [[Andrē Luī Debjerns]]
(''André-Louis Debierne''),
[[Margarita Perē]]
(''Marguerite Perey'')
|    sasniegumi = pētījusi [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]
atklāja [[rādijs|rādiju]] un [[polonijs|poloniju]]
|   apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1903)
[[Nobela prēmija ķīmijā]] (1911)
|      paraksts = Marie Curie signature.svg
|      piezīmes =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Granāts
|attēls=
|att_paraksts = Almandīns
|klase=Silikātu grupa
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=R2+3 R3+2 [SiO4]3
|singonija=[[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=sarkans, oranžs, violets, zaļš, melns, hameleonu (saules gaismā - zilganzaļš, mākslīgā gaismā violeti-zaļš).
|svītra=Balta
|habituss= Rombisks dodekaedrs vai kubs.
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=6,5—7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,72–1,94
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,47—3,83
}}
'''Granāti''' (no {{val|la|granatus}} — 'graudains') ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, ko veido maisījumi no divām izomorfām rindām R2+3Al2(SiO4)3 un Ca3R3+2(SiO4)3. Kopējā formula: R2+3 R3+2 [SiO4]3, kur R2+ ir Mg, Fe, Mn, Ca, bet R3+ ir Al, Fe, Cr. Parasti šaurā nozīmē ar granātiem saprot tikai caurspīdīgus sarkanus minerālus [[Almandīns|almandīnus]] un [[Pirops|piropus]]. To tumši sarkanie kristāli atgādina [[Granātābols|granātābolu]] augļu graudus. Tas, domājams, arī deva minerālu nosaukumu. Senos laikos granātus sauca par "laliem", — šādi saucās vairāki asinssārtas krāsas dārgakmeņi: [[rubīns]], [[špinelis]] un granāts.

sentences: '''Ziemeļkaukāzs''' ({{val-ru|Северный Кавказ}}) ir [[Krievijas Federācija]]s [[Kaukāzs|Kaukāza]] reģiona [[Ziemeļi|ziemeļu]] daļa starp [[Melnā jūra|Melno]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]], kura robežojas ar Krievijas Eiropas daļu. Lielu daļu no šī reģiona aizņem [[lauksaimniecība]]s zemes. Ziemeļkaukāzā dzīvo liels skaits dažādu [[etniskā grupa|etnisko grupu]] pārstāvju.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Ungārijas Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Magyar Állami Operaház''
| attēls           = Hungarian_State_Opera_House(PDXdj).jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| karte            = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 47.502808 | plat_NS = N
| gar_d  = 19.058189 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Miklošs Ibls]]
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       = 1300
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{URL|https://www.opera.hu/}}
}}
<mapframe text="Neizīdles ezers" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q36833"
}
</mapframe>
'''Ungārijas Valsts opera''' ({{val|hu|Magyar Állami Operaház}}) ir operteātris [[Ungārija]]s galvspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], [[Andrāši prospekts|Andrāši prospektā]].

sentences:
lietuves rūpnīca Pensilvānijā, ASV]]
'''Rūpniecība''' jeb '''industrija''' ({{val|la|industria}} — ‘rosība, darbība’<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=304}}</ref>) ir viena no svarīgākajām [[tautsaimniecība]]s nozarēm, kura ietver dažādu [[prece|preču]] ražošanu. Būtībā tas ir [[uzņēmums|uzņēmumu]] kopums ([[rūpnīca]]s, [[fabrika]]s, [[raktuves]], [[elektrostacija]]s un citi), kuros veic šo preču ražošanu. Savukārt iegūtās preces nodrošina tālāku citu tautsaimniecību attīstību. Vēl pie rūpniecības pieskaita [[derīgais izraktenis|derīgo izrakteņu]] iegūšanu, [[enerģija]]s ražošanu, [[mežs|mežu]] apsaimniekošanu un citas nozares, tai skaitā arī [[pakalpojums|pakalpojumus]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bunny Lake Is Missing''
| operators =
| attēls = Bunny Lake Is Missing.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Oto Premingers]]
| producents = Oto Premingers
| scenārijs = * [[Džons Mortimers]]
* [[Penelope Mortimera]]
| aktieri = * [[Lorenss Olivjē]]
* [[Kerola Linlija]]
* [[Kīrs Dallijs]]
* [[Martīta Hanta]]
* [[The Zombies]]
* [[Noels Kauards]]
| mūzika = [[Pols Glass]]
| oriģinālnos = ''Bunny Lake Is Missing''
| studija = ''Wheel Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|10|3}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bunny Lake is Missing''''' ir 1965. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors un producents ir [[Oto Premingers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Lorenss Olivjē]], [[Kerola Linlija]], [[Kīrs Dallijs]], [[Martīta Hanta]] un [[Noels Kauards]]. Filmā epizodiski parādās arī rokgrupa ''[[The Zombies]]''. Filma ir balstīta uz Meriamas Modelas romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunannas pagasts
| karte             = Jaunannas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Jaunanna
| platība           = 93,99
| iedzīvotāji       = 510<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|06|26||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 510 / 93.99 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Jaunannas pagasts''' ir viena no [[Alūksnes novads|Alūksnes novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada [[Annas pagasts|Annas]], [[Malienas pagasts|Malienas]] un [[Mālupes pagasts|Mālupes]] pagastiem, [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Kubulu pagasts|Kubulu pagastu]], kā arī [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Litenes pagasts|Litenes]] un [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas]] pagastiem. Pagasta centrs ir [[Jaunanna]]s ciems.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Starr''''' var būt:
* [[Nava Stāra]];
* [[Ringo Stārs]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Trīsstūris
| abbreviation = Tri
| name_latin = Triangulum
| RA = 2
| dec = +30
| areatotal = 132
| arearank = 78. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Tri''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''δ Tri''
| stardistance = 35,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus kunan1.jpg
| att_nosaukums  = [[Kamenes gekons]]
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| binomial       = Nactus, <small>([[Arnold G. Kluge|Kluge]], 1983)</small>
}}
'''''Nactus''''' ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]].<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=174064 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Nactus Kluge, 1983]</ref><ref name=adw>[http://animaldiversity.org/accounts/Nactus/classification Animal Diversity Web: ''Nactus'']</ref><ref name=rd>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Nactus The Reptile Database]</ref>

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences: '''Līme''' ir [[saistviela]], kas salīmē kopā divu ķermeņu virsmas. Līme var būt gan dabīga, gan sintētiska viela. Dabīgās līmes izgatavo gan no [[augi|augu]] valsts sastāvdaļām, piemēram, no [[ciete]]s, [[kaučuks|kaučuka]], gan no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] valsts sastāvdaļām, no ar [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] bagātām vielām. Sintētiskās līmes sastāv no [[monomēri]]em un/vai [[polimēri]]em. Līmes iedala šķidrajās, pastveida un cietajās līmēs. Bez līmvielas līmes satur arī [[šķīdinātājs|šķīdinātājus]], pildvielas un polimerizācijas [[iniciators|iniciatorus]].<ref name="ncbi"/>

sentences:
{{cita nozīme|DNS pavairošanas metodi|programmatūru paketi|LAMP}}
'''Cilpmediēta izotermiska amplifikācija''' ({{val-en|Loop-mediated isothermal amplification}} jeb '''LAMP''') ir vienas [[mēģene]]s metode [[DNS]] amplifikācijai (daudzuma pavairošanai) un lēta alternatīva noteiktu slimību noteikšanai. Apgrieztās transkripcijas cilpmediēta izotermiska amplifikācija (RT-LAMP) apvieno LAMP ar [[apgrieztā transkripcija|apgrieztās transkripcijas]] procesu, lai varētu noteikt [[RNS]].

sentences: '''Atstarošana''' ir parādība, kad [[vilnis]] krīt uz robežvirsmu starp divām vidēm un [[viļņu fronte]] maina virzienu, atgriežoties vidē, no kuras tā nākusi. Parasti šo parādību saista vai nu ar [[gaisma]]s, vai nu ar [[skaņa]]s, vai nu [[ūdens viļņi|ūdens viļņu]] atstarošanu. Atstarošanās likums apgalvo, ka viļņu krišanas [[leņķis]] ir vienāds ar atstarošanas leņķi.

sentences:
{{Coord|42|22|28|N|71|07|01|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Hārvarda Universitāte
|native_name   = ''Harvard University''
|image_name    = Harvard Wreath Logo 1.svg
|image_size    =
|caption       =
|latin_name = Universitas Harvardiana
|motto         = ''Veritas''
|established = 1636
|mottoeng      =
|type          = Privāta
|calendar      = Semestris
|endowment     = {{ASV dolārs|32 miljardi}} (2011)<ref name="Harvard Management Company">{{Tīmekļa atsauce|last=Mendillo|first=Jane L.|title=September 2011 Harvard Management Company Endowment Report|url=http://www.hmc.harvard.edu/docs/Sept%2021%20Draft-Annual%20Report.pdf|publisher=Harvard Management Company|accessdate=September 23, 2011}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref name="NACUBO">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2009_NCSE_Public_Tables_Endowment_Market_Values.pdf |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2009 Endowment Market Value |publisher=National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute |accessdate=August 27, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171214124106/http://www.nacubo.org/Documents/research/2009_NCSE_Public_Tables_Endowment_Market_Values.pdf |archivedate={{dat|2017|12|14||bez}} }}</ref>
|president     = Drū Gilpina Fosta
|students      = 21 225
|undergrad     = 7181
|postgrad      = 14 044
|staff         = 2497 ārpus medicīniskā pers.<br />10 674 medicīniskais pers.
|faculty       = 2107<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Office of Institutional Research.|title=Harvard University Fact Book|year=2009|chapter=Faculty|url=http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/Provost_-_09_18-19facuni.pdf|accessdate={{dat|2014|02|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120425050912/http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/Provost_-_09_18-19facuni.pdf|archivedate={{dat|2012|04|25||bez}}}} ("Unduplicated, Paid Instructional Faculty Count: 2,107. Unduplicated instructional faculty count is the most appropriate count for general reporting purposes.")</ref>
|location      = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|campus        =
|athletics     =
|colors        = ''Crimson'' {{Color box|#991122}}
|free_label    = Laikraksts
|free          = ''[[The Harvard Crimson]]''
|nickname      = ''Harvard Crimson''
|website       = {{URL|http://www.harvard.edu/|Harvard.edu}}
}}
s bibliotēkas lasītava]]
'''Hārvarda Universitāte''' ({{val|en|Harvard University}}) ir vecākā augstskola [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un pēdējos gadus pēc [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|universitāšu reitingiem]] tiek atzīta par labāko [[universitāte|universitāti]] pasaulē. Tā atrodas [[Keimbridža|Keimbridžā]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], ASV (nejaukt ar [[universitāte]]s pilsētu [[Kembridža|Kembridžu]] [[Anglija|Anglijā]]). Tajā pašlaik ir ap 21 000 studentu, no kuriem ap 7100 studē bakalaura programmās, bet 14 000 — profesionālajās, maģistra vai doktora programmās.

sentences: '''Veloceļš Rīga—Jūrmala''' ir viens no pirmajiem [[Latvija]]s [[Veloceļš|veloceļiem]], kas savieno [[Vanšu tilts|Vanšu tiltu]] [[Rīga]]s centrā ar [[Lielupe]]s tiltu [[Jūrmala|Jūrmalā]] un tālāk savienojas ar [[Veloceļš Majori—Kauguri|veloceļu Majori—Kauguri]]. To sāka būvēt [[1987. gads Latvijā|1987. gadā]] kā veloceļu Imanta–Jūrmala un pabeidza 2001. gadā, kad īstenoja veloceļa Vecrīga–Imanta izbūvi. Tas ir Eiropas nozīmes veloceļu tīkla maršruta ''EuroVelo10'' posms.<ref>[https://www.rdsd.lv/velosatiksme-riga/velosatiksme-riga/vecriga-imanta Vecrīga - Imanta]</ref>

sentences:
Zemes [[orbīta|orbītā]].]]
'''Kosmiskais lidojums''' — pilotējama vai automātiskā [[kosmiskais aparāts|kosmiskā aparāta]] [[transportēšana]] [[kosmoss|kosmosā]]. Pirmais cilvēku radīts objekts, kurš veica kosmisko lidojumu, bija [[Vācija|vācu]] [[V-2]] [[raķete]] izmēģinājumos [[1942]]. gadā. Nākamais ievērojamākais notikums bija [[Padomju Savienība|PSRS]] palaistais pirmais [[Zemes mākslīgais pavadonis]] [[Sputņik-1]] {{dat|1957|10|4}}. Pirmais pilotējamais kosmiskais lidojums notika {{dat|1961|4|12}}, kad [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģī]] [[Vostok-1]] atradās padomju [[kosmonauts]] [[Jurijs Gagarins]].

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences:
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Mākslīgais intelekts]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Anafilakse''' jeb '''anafilaktiskais šoks''' ir nopietna [[alerģiska reakcija]] ar ātru attīstīšanos un letālu iznākumu bez ātras palīdzības.<ref name="Sampson.etal2005"/><ref name="Tintinalli2010"/> Anafilakse izpaužas ar vairākiem simptomiem [[Nieze|niezošiem]] [[izsitumi]]em, [[Kakls|kakla]] [[Tūska|pietūkumu]] un [[Hipotensija|hipotensiju]] (zemu asinsspiedienu). Parasti anafilaksi izraisa kukaiņu kodiens, uzturs un ārstnieciski līdzekļi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' gongylodes
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = GreenKohlrabi.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' gongylodes
|        pasuga_lv = Kolrābis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS ''Eesti Gaas''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = dabasgāzes imports, dabasgāzes un elektroenerģijas pārdošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Infortar]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.gaas.ee gaas.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''AS Eesti Gaas''''', darbojas ar zīmolu '''''Elenger''''', ir [[Igaunija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[dabasgāze]]s importēšanu, sadali un pārdošanu, kā arī elektroenerģijas pārdošanu. Tas ir dibināts 1993. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]]. ''Eesti Gaas'' īpašnieks ir Igaunijas investīciju uzņēmums ''[[Infortar|Infortar OÜ]]''.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Pablo Neruda
|         vārds_orig = ''Pablo Neruda''
|             attēls = Pablo Neruda 1963.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Pablo Neruda 1963. gadā
|            dz_gads = 1904
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 12
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Parala}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Čīle|Santjago}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{CHL}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Pablo Neruda.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, diplomāts
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Ļeņina miera balva]] (1953)<br />[[Nobela prēmija literatūrā]] (1971)
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences:
'''Zilbe''' ({{val-de|Silbe}}) ir [[burts|burtu]] kopa, kurā ir iekļauts viens [[patskanis]] (vai tā vietā [[zilbiskums|zilbisks]] līdzskanis)<ref name="kodols" /> vai [[divskanis]] un papildus var būt iekļauti viens vai vairāki [[līdzskanis|līdzskaņi]]. To izrunā ar vienu mutes atvērienu. Zilbe vai zilbju apvienojumi veido [[vārds|vārdus]]. Dažādās valodās ir atšķirīga zilbes uzbūve. Zilbē mēdz izšķirt 3 sastāvdaļas: zilbes sākumu, centru (kodolu)<ref name="kodols">{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=zilbes%20kodols&list=&lang=&h=yes |title=
Akadēmiskā terminu datubāze – zilbes kodols |quote=Zilbes galvenā daļa starp zilbes sākumu un zilbes beigām. Latviešu valodā fonoloģiski nozīmīgu zilbes kodolu galvenokārt veido patskanis (piemēram, mā-ja) vai divskanis (piemēram, ie-la), retāk — diftongisks savienojums (piemēram, mans). Fonētiskajā analīzē latviešu valodniecībā tiek pieļauts zilbes kodols, ko veido skanenis, piemēram, kakls [kkls], bebrs [bebrs]. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007}}</ref> un nobeigumu. Piemēram, vārdā ''sēt'' zilbes sākums ir burts "s", centrs (kodols) — "ē", bet nobeigums — "t". Zilbē obligāta sastāvdaļa ir centrs (kodols), kuru visbiežāk veido patskanis vai divskanis, retāk [[zilbiskums|zilbiski]] līdzskaņi,<ref name="kodols" /> piemēram, vārdā "putns". Pēc zilbes nobeiguma izšķir slēgtas zilbes (aiz patskaņa ir līdzskanis) un vaļējas zilbes (aiz centra (kodola) nav līdzskaņa). Zilbes mēdz izšķirt arī pēc [[uzsvars|uzsvara]], tas ir, uzsvērtas zilbes un neuzsvērtas zilbes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

2C-B struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 66142-81-2
|      ķīmiskā formula = C10H14BrNO2
|              molmasa = 260,13
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''STSAT-2C''
| Nosaukums_orig         = 나로과학위성
| Attēls                 = STSAT-2C replica.jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[STSAT]]''
| KA_veids               = eksperimentāls pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Korejas Aerokosmisko pētījumu institūts]], {{KOR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Korejas Aerokosmisko pētījumu institūts]], {{KOR}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|1|30|SK}} 07:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Naro-1]]'', {{KOR}}
| Starta_vieta           = [[Naro kosmosa centrs]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{KOR}}
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  = 2014. gada aprīlis
| Darbības_ilgums        = 1 gads 3 mēneši
| Beigu_gads             = 2019
| Beigu_datums           = {{dat|2019|11|13|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2013-003A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 100 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2013" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 80,29°
| Periods                = 103,03 min
| Apoapsīda              = 1511 km
| Periapsīda             = 292 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[STSAT-2B]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''STSAT-2C''''' (나로과학위성) bija [[Dienvidkoreja]]s eksperimentālais [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]]. Tas orbītā palaists 2013. gada martā [[nesējraķete]]s ''[[Naro-1]]'' pirmajā veiksmīgajā startā pēc diviem iepriekšējiem neveiksmīgiem.
Tādējādi Dienvidkoreja kļuva par kosmisko lielvalsti, ar savu raķeti no savas valsts teritorijas veiksmīgi palaižot savu pavadoni.

sentences: {{cita nozīme|tautu|apdzīvotu vietu Kastuļinas pagastā|Ižori (ciems)}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences: '''"Rolanda dziesma"''' ({{val|fr|La Chanson de Roland}}) ir franču [[viduslaiki|viduslaiku]] [[eposs]]. Eposa pamatā ir 778. gada [[Ronsevalas kauja]], kurā [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] karavadonis Rolands un viņa karaspēks cieta sagrāvi cīņā ar [[baski]]em. Rolands tajā apdziedāts kā franču tautas varonis.<ref name="lpe" />

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
Cenu veidošana orientēta uz izmaksām, pieprasījumu un konkurenci.

sentences:
{{jāuzlabo|jāsakārto saites}}
'''Patents''' ir juridisks [[dokuments]], kas apliecina izgudrotāja [[Ekskluzīvaa tiesības|ekskluzīvās tiesības]] uz savu [[izgudrojums|izgudrojumu]]. Būtībā patents ir [[intelektuālais īpašums|intelektuālā īpašuma]] forma. Tos parasti izņem [[patentu birojs|patentu birojos]], kas ir [[valsts iestāde]]s. [[Latvija|Latvijā]] tā ir [[Patentu valde]]. Gada laikā visā pasaulē tiek izņemti ap 2 miljoniem patentu.<ref name="wipo"/> Patents savas [[autortiesības]] iegūst reģistrācijas brīdī. Patents tā īpašniekam nodrošina izņēmuma tiesības. Lai varētu izmantot [[Autors|autora]] [[Izgudrojums|izgudrojumu]], ir jāsaņem patenta īpašnieka [[atļauja]]. Ar likumu ir aizliegts patentēto produktu bez atļaujas izgatavot un pārdot tālāk. Tiesības uz patentu ir tikai [[Izgudrotājs|izgudrotājam]] un viņu [[Tiesību pārņēmējs|tiesību pārņēmējam]]. Ja izgudrojuma radīšanā ir piedalījušās vairākas [[persona]]s kopīgi, tad tiesības uz izgudrojuma patentu visām šīm personām pieder kopīgi. Ja vairākas personas neatkarīgi viena no otras ir radījušas vienu un to pašu izgudrojumu, tiesības uz patentu ir tam, kurš pirmais iesniedz pieteikumu Patentu valdei. Patenti var piederēt arī uzņēmumiem, [[Organizācija|organizācijām]] vai kādai citai [[Juridiska persona|juridiskai personai]].

sentences: '''Subekvatoriālajā joslā''' vasarā valda ekvatoriālā, ziemā — tropiskā gaisa masas. [[Gaisa temperatūra]] visu gadu ir apmēram vienāda — ap +25 °C. Tā kā nokrišņus nes ekvatoriālā gaisa masas, vasara ir mitra, bet ziema — sausa. Gada nokrišņu summa ir aptuveni 2000 mm.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Medību Suņi
| abbreviation = CVn
| name_latin = Canes Venatici
| RA = 13
| dec = +40
| areatotal = 465
| arearank = 38. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α CVn''
| starmagnitude = 2,90
| neareststarname = ''β CVn''
| stardistance = 27,4
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
{{Zvaigzne1 infokaste
| nosaukums = Tēta1 Orionis C
| attēls =TrapeziumStars.jpg
| att_izm = 250px
| paraksts = [[Trapeces zvaigžņu kopa]]
| epoha = J2000
| zvaigznājs =[[Orions (zvaigznājs)|Orions]]
| rektascensija = 05h 35m 16,47s<ref name="P1">[http://vizier.u-strasbg.fr/viz-bin/VizieR-5?-out.add=.&-source=I/239/hip_main&HIP=26221 The Hipparcos and Tycho Catalogues (ESA 1997)]</ref>
| deklinācija = -05° 23′ 22,9″<ref name="P1" />
| redz.spožums=5,13<ref name="P1" />
| r.ātrums=+28 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| ī.kustība=[[rektascensija|α]]: −0,92 loka milisekundes/gadā
[[deklinācija|δ]]: 0,13 loka milisekundes/gadā
| paralakse=2,11 ± 0,41 loka milisekunde
| attālums = ~470 [[parseks|pc]]
~1500[[gaismas gads|ly]]
| abs.spožums=-3,2
| s.klase= O6pe V
| tips =
| masa = 40 M☉
| rādiuss = 8 R☉
| starjauda=251 000 L☉
| temperatūra=45 500 [[kelvins|K]]
| vecums=1,2 x 106 gadi
| c.nosaukumi= 41 Ori C, Theta1 Orionis C, HR 1895, HIP 26221,
 HD 37022, SAO 132314, V1016 Ori
}}
'''Tēta1 Orionis C''' ('''θ1 Orionis C''') ir [[dubultzvaigzne]] [[Trapeces zvaigžņu kopa|Trapeces zvaigžņu kopā]], kopas spilgtākā [[zvaigzne]], atrodas [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]] [[Oriona miglājs|Oriona miglāja]] vidū. Tā ir arī masīvākā no kopas zvaigznēm. Zvaigzne pieder O [[spektra klase]]i, tā ir zilgana [[galvenās secības zvaigzne]]. Pētījumi [[infrasarkanais starojums|infrasarkanajā]] spektrā liecina, ka Tēta1 Orionis C ir [[fizikālā dubultzvaigzne]], kura sastāv no divām komponentēm: Tēta1 Orionis C1 un Tēta1 Orionis C2.<ref>[http://simbad.u-strasbg.fr/simbad/sim-id?Ident=CCDM%20J05353-0524AIJ  tet01 Ori C -- Double or multiple star]</ref> C1 un C2 viena otru apriņķo 11 gadu laikā. Iespējams eksistē arī trešā komponente. 2013. gada augustā Tēta1 Orionis C sistēmu izdevās nofotografēt [[redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā ar 6,5 m Magelāna teleskopa adaptīvo optiku, kurš atrodas [[Atakamas tuksnesis|Atakamas tuksnesī]].<ref>[http://www.space.com/22467-telescope-takes-sharpest-night-sky-images.html New Telescope Tech Takes Sharpest Night Sky Photos Ever]</ref> Attēlos redzama divu zvaigžņu sistēma.

sentences: '''Vēderplēve''' ({{val-la|peritoneum}}) ir plāns serozs apvalks ar gludu, spilgtu viendabīgu virsmu, kas aptver [[Vēdera dobums|vēdera dobuma]] un daļēji [[Mazais iegurnis|mazā iegurņa]] orgānu sienas. Vēderplēves virsma ir ap 1,5-2 m2 un gandrīz vienāda ar [[āda]]s platību. Vēderplēvi veido ''lamina propria'', serozs apvalks un to sedzošs plāns [[epitēlijs]] — [[mezotēlijs]].<ref name="AA"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ēdamais tomāts
|          platums = 235px
|           attēls = Bright red tomato and cross section02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Naktenes
|             suga = S. lycopersicum
|          suga_lv = Ēdamais tomāts
|           suga_r = Tomāts
|         binomial = Solanum lycopersicum
|         sinonīmi = ''Lycopersicon lycopersicum''<br />''Lycopersicon esculentum''
|  izcelsmes_vieta = [[Latīņamerika]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
]]
'''''Advanced Packaging Tool''''' jeb '''''APT''''' ir pakotņu pārvaldības sistēma, kas tiek lietota ''[[Debian|Debian GNU/Linux]]'' un tā atvasinājumos. ''APT'' vienkāršo programmatūras pārvaldes procesu, automatizējot [[programmatūras pakotne|programmatūras pakotņu]] izguvi, konfigurēšanu un instalēšanu gan no binārajām datnēm gan [[kompilators|kompilējot]] pirmkodu.

sentences:
, kas ir lielākā hidroelektrostacija pasaulē]]
'''Hidroenerģija''' ({{val-el|ὕδωρ}} (''húdōr'') — 'ūdens') vai '''ūdens enerģija''' ir [[enerģija]], kuru iegūst no [[ūdens]] kustības, un to pārvērš cita veida enerģijā. Visbiežāk tiek izmantota ūdens [[potenciālā enerģija]]. Lai šo enerģiju varētu iegūt, tiek celtas [[hidroelektrostacija]]s (HES), veidojot [[aizsprosts|aizsprostus]] uz upēm. Agrāk ūdens enerģija tika plaši izmantota [[ūdens dzirnavas|ūdens dzirnavās]], bet mūsdienās šīs ūdens enerģijas izmantošanas veids ir gājis zudumā.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Trešmetāls
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = #BB0022
| stila_izcelsme         = ''[[NWOBHM]]'',
[[spīdmetāls]],
[[pankroks]],
[[smagais pankroks]]
| kultūras_izcelsme      = [[1980. gadi|1980. gadu]] sākums [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija|Vācijā]]
| instrumenti            = [[elektriskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]] un [[balss|vokāls]]
| popularitāte           = visā pasaulē; kulminācija no [[1980. gadi]]em līdz [[1990. gadi]]em
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanri             = [[nāves metāls]],
[[melnais metāls (mūzikas žanrs)|melnais metāls]],
 [[grūvmetāls]]
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
| jauktie_žanri          = ''[[Crossover thrash]]'', [[graindkors]], [[metālkors]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens
| attēls                   =  The Batman Poster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Batman''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Mets Rīvss]]
| producents               =
* Dilans Klārks
* Mets Rīvss
| scenārija autors         =
* Mets Rīvss
* [[Pīters Kreigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Zoja Kravica]]
* [[Pols Deino]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Kolins Ferels]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                = [[Greigs Freizers]]
| montāža                  =
* [[Viljams Hojs]]
* Tailers Nelsons
| studija                  =
* ''[[DC Films]]''
* ''6th & Idaho''
* ''Dylan Clark Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|4|ASV un Latvija}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |title= ‘The Batman’ Director Matt Reeves Shares First Look at Zoë Kravitz as Catwoman Selina Kyle |url= https://deadline.com/2021/10/the-batman-director-matt-reeves-shares-look-zoe-kravitz-catwoman-1234856882/ |author= Bruce Haring |date= October 15, 2021  |access-date=January 2, 2022 |website=[[Deadline Hollywood]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|770,9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Batman |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2204258821/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|23||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Betmens"''' ({{val|en|The Batman}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kas balstīta uz ''[[DC Comics]]'' tēlu [[Betmens|Betmenu]]. Tā ir jauna sadaļa ''[[Warner Bros.]]'' veidotajā [[Betmens (filmu sērija)|"Betmena" filmu sērijā]]. Filmas režisors un viens no scenāristiem ir [[Mets Rīvss]], otrs scenārists ir [[Pīters Kreigs]]. Galveno lomu, Brūsu Veinu jeb Betmenu, atveido [[Roberts Patinsons]], pārējās lomas atveido [[Zoja Kravica]], [[Pols Deino]], [[Džefrijs Raits]], [[Džons Turturo]], [[Pīters Sārsgārds]], [[Endijs Serkiss]] un [[Kolins Ferels]]. Filmas sižets stāsta par galvenā varoņa otro gadu kopš viņš uzsācis cīnīties ar noziedzības apkarošanu, kā Betmens atklāj korupciju [[Gotema]]s pilsētā un vajā [[Ridlers|Ridleru]] (Deino), sērijveida slepkavu, kas kā savu mērķi izvēlējies Gotemas eliti.

sentences: '''Neirozinātne''' (vai '''neirobioloģija''') ir zinātnes nozare, kas pēta [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]].<ref name="Merriam2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/medlineplus/neuroscience|title=Neuroscience|work=Merriam-Webster Medical Dictionary}}</ref> Tā ir daudzdisciplīnu zinātne, kas apvieno [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[Attīstības bioloģija|attīstības bioloģiju]], [[Citoloģija|citoloģiju]], [[Datorzinātne|datorzinātni]] un matemātisko modelēšanu, lai izprastu [[Neirons|neironu]] un [[Neironu ķēdes|neironu ķēžu]] pamata un emerģentās īpašības.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=I. Overall perspective}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=ea_QVG2BFy8C&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PA688|title=Lexicon of Psychiatry, Neurology and the Neurosciences|last=Ayd|first=Frank J., Jr.|date=2000|publisher=Lippincott, Williams & Wilkins|isbn=978-0781724685|page=688}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Brain Imaging: What it Can (and Cannot) Tell Us About Consciousness|url=https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul|last=Shulman|first=Robert G.|date=2013|publisher=Oxford University Press|isbn=9780199838721|page=[https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul/page/59 59]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=3CK4BAAAQBAJ&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PR5|title=Methods in Neuroethological Research|last=Ogawa|first=Hiroto|last2=Oka|first2=Kotaro|date=2013|publisher=Springer|isbn=9784431543305|page=v}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tanner|first=Kimberly D.|date=2006-01-01|title=Issues in Neuroscience Education: Making Connections|journal=CBE: Life Sciences Education|volume=5|issue=2|pages=85|doi=10.1187/cbe.06-04-0156|issn=1931-7913|pmc=1618510}}</ref> [[Eriks Kandels|Eriks Kandels]] [[mācīšanās]], [[atmiņa]]s, [[uzvedība]]s, [[uztvere]]s un [[apziņa]]s bioloģiskā pamata izpratni ir raksturojis kā [[Bioloģija|bioloģisko zinātņu]] "vislielāko izaicinājumu".<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=5|quote=The last frontier of the biological sciences – their ultimate challenge – is to understand the biological basis of consciousness and the mental processes by which we perceive, act, learn, and remember.}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Farmakoloģija| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Bioķīmiķi]]
[[Kategorija:Mediķi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūzums
| operators =
| attēls = Fracture2007Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Billijs Bērks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fracture''
| studija = * ''Castle Rock Entertainment''
* ''Weinstock Entertainment''
* ''M7 Filmproduktion''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|20|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2521990657/|title=Fracture |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūzums"''' ({{Val|en|Fracture}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Raiens Goslings]], [[Deivids Stratērns]], [[Rozamunda Paika]] un [[Billijs Bērks]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Auces katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Auces katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Auces katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 27  | lats  = 38 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 54  | longs = 52 | longEW = E
| map_name = Auces katoļu baznīca
| location              = {{Flag|Latvija}},
 [[Dobeles novads]], [[Auce]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1938]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
 Uldis Cēsnieks
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1937]]
| year_completed        = [[1938]]
| length                = 20 m
| width                 = 10 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}

sentences:
{{Infobox Komēta
| name = PANSTARRS
| image =
| atklājējs =Pan-STARRS
| atklāšanas datums ={{Dat|2011|6|6}}
| citi nosaukumi =C/2011 L4
| epoha = {{Dat|2012|3|20|N}}
| afēlijs = nezināms
| perihēlijs = 0,30161 [[Astronomiskā vienība|AU]] <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=2011L4 JPL Small-Body Database Browser]</ref>
| lielā pusass = nezināma
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =1,000087
| periods = ~ 106000 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija = 84,199°
| pēdējais_p ={{dat|2013|3|10|N}}
| nākošais_p =nezināms
}}
'''PANSTARRS  komēta''' (oficiālais apzīmējums '''C/2011 L4''') ir [[neperiodiskā komēta]]. 2011. gada 6. jūnijā komētu atklāja ar Pan-STARRS sistēmas pirmo teleskopu PS1, kas atrodas Haleakala kalna virsotnē Maui salā [[Havajas|Havajās]]. 2013. gada martā, kad komēta atradās [[perihēlijs|perihēlija]] tuvumā, tā kļuva redzama pat ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]]. Tās [[redzamais spožums]] perihēlija laikā bija aptuveni  +1[[redzamais spožums|m]].<ref>[http://www.icq.eps.harvard.edu/CometMags.html Recent Comet Brightness Estimates]</ref> Latvijā komēta bija vērojama drīz pēc saules rieta zemu pie horizonta rietumos.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Schizophyllum commune - Nature does pleats.jpg
| att_nosaukums= Jaunas parastās skaldlapītes
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Agaricales
| rinda_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Schizophyllaceae
| dzimta_lv =Skaldlapīšu dzimta
| ģints =Schizophyllum
| ģints_lv =Skaldlapīšu ģints
| suga =S. commune
| suga_lv =Parastā skaldlapīte
| binomial =Schizophyllum commune
| kategorijas =nē
}}
'''Parastā skaldlapīte''' (''Schizophyllum commune'') ir Latvijā ļoti bieža maza [[skaldlapīšu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi pēc apstrādes [[ēdamās sēnes|ir ēdami]], taču koksnainuma dēļ ar citām sēnēm bagātos reģionos pārtikā tiek lietoti reti.

sentences:
{{Jaunās derības grāmatas}}
 tulkojums, 1685).]]

sentences: '''Miofibrilla''' ir mikroskopiski cilindriskas formas diegveida veidojums - [[organoīds]]. Miofibrilla atrodas katrā muskuļaudu šūnā, stiepjoties no tās viena gala līdz otram, satur [[aktīns|aktīnu]] un [[miozīns|miozīnu]]. Pateicoties šiem pavedieniem, muskuļšūnas ir spējīgas sarauties jeb veikt kontrakcijas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kārlis fon Bukshēvdens
| vārds_orģ           = ''Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden''
| attēls              = Karlos Matthias von Buxhoeveden.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Krievijas Impērija]]s sūtnis Dānijā
| term_sākums         = 1910
| term_beigas         = 1917
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1856|3|14}}
| dzim_vieta          = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1935|8|4|1856|3|14}}
| mir_vieta           = [[Brisele]], {{BEL}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Pēterburgas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Osbornas efekts''' ir temins, ar kuru apzīmē neparedzētas sekas pēc uzņēmuma jauna produkta paziņošanas, neizvērtējot riskus un iespējas, kas negatīvi ietekmē pašreizējo produktu pārdošanu. Tas gadās, ja produkts tiek paziņots pārāk agri,  vēl pirms tās faktiskās pieejamības. Šāds paziņojums var izraisīt pašreizējo produktu pasūtījumu atlikšanu vai atcelšanu, zinot, ka tie drīz būs novecojuši. Līdz ar pārdošanas kritumu tas var nopietni ietekmēt uzņēmuma ekonomisko stāvokli un var nepietikt resursu jaunā produkta izlaišanai.

sentences: '''7. februāris''' ir gada 38. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 327 (328 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Hantele''' ir [[sporta rīks]], ko izmanto [[spēka vingrinājums|spēka vingrinājumos]], lai attīstītu [[muskulis|muskuļus]] un [[locītavas]]. Hanteli izmanto vienu vai arī pārī ar citu hanteli (abām rokām reizē).

sentences:
atoma modelis]]
'''Bora atoma uzbūves modelis''' piedāvā vienkāršotu atoma uzbūves novērtējumu. Šo modeli 1915. gadā ieviesa ievērojamais dāņu fiziķis [[Nilss Bors]]. Bora modelis ir pazīstams kā "planetārais modelis". Tajā [[neitrons|neitroni]] un [[protons|protoni]] aizņem nelielu platību [[atoms|atoma]] centrā, ko dēvē par [[atoma kodols|kodolu]], bet [[elektrons|elektroni]] riņķo orbītās ap kodolu aptuveni tāpat, kā planētas riņķo ap Sauli.

sentences:
{{Citas nozīmes|sporta veidu|regbijs (nozīmju atdalīšana)|regbijs}}
{{Sporta infokaste
| attēls      = USO-Sale Sharks - 20131205 - Ballon flottant.jpg
| att_izm     = 250px
| apraksts    = Uzbrūkošais spēlētājs (Nr. 10) mēģina sist bumbu garām vārtsargam, lai gūtu vārtus
| savienība   =
| iesauka     =
| pirmais     = 19. gadsimta vidus, Anglija
| reģistrētie =
| klubi       =
| kontakts    = Jā
| komanda     = spēlētāju skaits atšķiras katrā no regbija paveidiem
| jdzimums    = jā, atsevišķas sacensības
| kategorijas = [[komandu sports]], [[bumbu sports]]
| ekipējums   = [[regbija bumba]]
| vieta       = [[futbola laukums]]
| olimpisks   = olimpiskajās spēlēs spēlē regbija paveidu [[regbijs-7]]
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Mērija Volstonkrafta
|         vārds_orig = ''Mary Wollstonecraft''
|             attēls = Mary Wollstonecraft by John Opie (c. 1797).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Mērijas Volstonkraftas portrets (ap 1797. gadu)
|            dz_gads = 1759
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|             m_gads = 1797
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 10
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Viljams Godvins
|              bērni = Fanija Imlaja<br>[[Mērija Šellija]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, filozofe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = [[Sieviešu tiesību aizsardzība]]" (1792)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|name = ''Dovecot''
| logo =
| developer= [[Timo Sirainens]]
| operating_system = ''[[GNU/Linux|Linux]]''/''[[UNIX]]'' veida
| genre = [[Post Office Protocol|POP]] un [[IMAP]] serveris
| license= Lielākoties MIT un GPL
| website= http://www.dovecot.org/
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nzukszu pagasts}}
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{sadalīt|Fotoluminiscence|halogēnā spuldze|Roberts Vuds}}
'''Fotoluminiscence''' rodas fotoierosmes iespaidā, izmantojot redzamā un [[ultravioletais starojums|UV]] diapazona starojumu [[gāze|gāzu]], šķidrumu, [[stikls|stiklu]], [[dielektriķi|dielektriķu]], [[pusvadītāji|pusvadītāju]] un citu materiālu ierosināšanai. Tā ir viens no [[luminiscence]]s veidiem.
== Fizikālā būtība ==
Stiklu un cietvielu [[luminiscence]]s centri ir pamatvielā speciāli ievadīti [[jons|joni]] vai [[molekula]]s. Piemēram, [[neodīms|neodīma]] stiklā ievada nelielās devās neodīma jonus Nd3+, mākslīgajā [[rubīns|rubīnā]] — [[hroms|hroma]] jonus Cr3+. Praksē ļoti bieži izmanto kristālfosforus. Tie ir dielektriķu vai pusvadītāju kristāli, kuros ievadīti piemaisījumi — aktivatori, kas veido luminiscences centrus. Luminiscences centrs var būt arī [[kristāliskais režģis|kristāliskā režģa]] defekts.

sentences:
Dažādās Vikipēdijās lieto [[meta:Interwiki_sorting_order|atšķirīgus veidus]], kā kārtot starpviki saites, piemēram:
* pēc (latīņu) alfabēta – pēc Vikipēdiju (valodu) kodiem;
* pēc alfabēta – pēc attiecīgās Vikipēdijas valodas nosaukuma attiecīgajā valodā;
* pirmā saite uz angļu Vikipēdiju, pārējās pēc alfabēta pēc kodiem u.c.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences: '''Lūpas''' ({{val-la|labia oris}}) ir cilvēka un daudzu citu dzīvnieku [[mute]]s ārējais [[orgāns]]. Lūpas ir [[gremošanas orgānu sistēma]]s sākums. Lūpas tiek izmantotas arī, lai [[skūpstīšanās|skūpstītos]]. Lūpas nodrošina arī cilvēka spēju [[runāšana|runāt]].

sentences:
vārīšanās]]
'''Viršana''' jeb '''vārīšanās''' ir process, kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrās]] fāzes pāriet [[gāze|gāzveida]] fāzē. [[Viršanas temperatūra]] ir stipri atkarīga no [[spiediens|spiediena]] tāpēc, ka [[Tvaiks|tvaiku]] [[tilpums]] parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma [[tilpums|tilpumu]]. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās [[atmosfēra]]s spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

sentences:
'''Diakons''' (no {{val|el|διάκονος}}, ''diakonos'' — ‘kalpotājs, kalps’)<ref>Henriks Trūps. Katoļu baznīcas vēsture. Rīga:Avots, 1992. 331.lpp.</ref> ir [[priesteris|priestera]] palīgs, klēriķa pēdējā pakāpe pirms priesterības. Diakons tiek ordinēts kā [[Romas katoļu baznīca|katoļu]], tā arī [[pareizticība|pareizticīgo]] baznīcās. Diakona uzdevums ir kalpot un palīdzēt priesteriem un bīskapiem liturģijā, krustību un laulību [[sakraments|sakramentā]], dievgalda izdalīšanā, sprediķot, sludināt evaņģēliju, kā arī veltīt sevi žēlastības darbiem. Pirmatnējā kristiešu draudzē par diakonu sauca [[bīskaps|bīskapa]] palīgu karitatīvajā darbā.
[[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcā]] diakons ikdienā nēsā liturģisku apģērbu — [[sutana|sutanu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|skaitli 1|1 (nozīmju atdalīšana)|1}}
{{Skaitlis
|num = 1
|lv = Viens
}}
'''1''' ('''viens''') ir [[vesels skaitlis]], kas atrodas starp [[nulle|0]] un [[2 (skaitlis)|2]]. Tas ir vismazākais naturālais skaitlis.

sentences: '''12. decembris''' ir gada 346. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (347. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 19 dienas.

sentences: '''Komersants''' Latvijas [[Komerclikums|Komerclikuma]] izpratnē ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kura veic [[komercdarbība|komercdarbību]]<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060906125449/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490 |date={{dat|2006|09|06||bez}} }} LR Komerclikums</ref>. Komersantam ir jābūt reģistrētam [[Komercreģistrs|Komercreģistrā]]. Praksē jēdziena komersants vietā nereti lieto jēdzienu [[uzņēmējs]] vai [[uzņēmums]], bet komercdarbības vietā — [[uzņēmējdarbība]] vai [[saimnieciskā darbība]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gina Viegliņa-Valliete
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1947
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2022
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Bauskas novads|Valle}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[skolotāja]], [[literāte]], [[publiciste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Valsts Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Gina Viegliņa-Valliete''' (dzimusi '''Gaļina Viegliņa''' {{dat|1947|6|22}}, mirusi {{dat|2022|3|7}}<ref>[https://literatura.lv/lv/person/Gina-Vieglina-Valliete/1089431 Gina Viegliņa-Valliete] literatura.lv</ref>) bija [[latvieši|latviešu]] skolotāja, literāte, publiciste un [[Novadpētniecība|novadpētniece]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ņūorleāna
 | native_name              = ''New Orleans''
 | settlement_type          = lielpilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of New Orleans, Louisiana.svg
 | image_seal               = Seal of New Orleans, Louisiana (1938–2018).png
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Luiziāna#ASV#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{USA}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Louisiana.svg}} [[Luiziāna]]
 | subdivision_type2        = Pagasts
 | subdivision_name2        = Orleānas pagasts
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 906.10
 | area_land_km2            = 438.80
 | area_water_km2           = 467.30
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 3755.2
 | population_as_of         = 2017. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 391006
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1262888
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CST
 | utc_offset               = -6
 | timezone_DST             = CDT
 | utc_offset_DST           = -5
 | latd = 29 | latm = 58 | lats =  | latNS = N
 | longd = 90 | longm = 03 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 70117
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = -2 līdz 6
 | area_code                = 504
 | website                  = {{URL|http://www.cityofno.com}}
 | footnotes                =
 | blank_name               =
 | blank_info               =
 | blank1_name              =
 | blank1_info              =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stellaria graminea RF.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria graminea
| suga_lv = Zāļlapu virza
| binomial = Stellaria graminea
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Zāļlapu virza''' ({{val|la|Stellaria graminea}}) ir mainīga izskata augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tā savvaļā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Latvijā dažāda lieluma grupas aug dažādos biotopos (mežos, krūmājos, [[Pļava|pļavās]] un nezālienēs).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-graminea-l/|title=zāļlapu virza - Stellaria graminea L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-04}}</ref>

sentences:
nogulas apkārt fumarolu izplūdes vietai]]
'''Fumarolas''' ({{val-it|fumo}} — 'dūmi') ir virs 200 °C sakarsēta [[tvaiks|tvaika]] un vulkānisko [[gāze|gāzu]] strūklas, kas izplūst no vulkāniskas izcelsmes plaisām.<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 241. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Par fumarolām sauc arī pašas atveres, no kurām izplūst šīs gāzes. Fumarolas iedala primārajās, kas rodas tieši no [[magma|magmā]] izšķīdušajām gāzēm, un sekundārajās, kas nav tieši saistītas ar [[vulkāns|vulkānu]], bet rodas no vēl neatdzisušas [[lava]]s.

sentences: '''Juridiskā kolīzija''' ([[Latīņu valoda|latīņu]] ''collisio'' — 'sadursme') ir pretruna starp [[Normatīvais tiesību akts|normatīvajiem tiesību aktiem]], kas regulē vienu un to pašu [[Tiesību norma|tiesību normu]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afvilīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts
|ŠtruncaID=8/B.22-30
|ķīm_formula=Ca3Si2O4(OH)6
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, iegareni stabveda kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,617 nβ = 1,620 nγ = 1,634
|pleohroisms=
|blīvums=2,62
}}

sentences:
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Sony]]

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{cita nozīme|Ogres pilsētas daļa|dzelzceļa staciju|Pārogre (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pārogre
|attels             =
|paraksts           = Dārza iela Pārogrē 2010. gadā
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Ogre]]
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            =
|iedzivotaju_skaits =
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-5001
|areja_saite        =
}}
'''Pārogre''' ir teritorija [[Ogre]]s pilsētas dienvidaustrumu daļā. Atrodas [[Ogre (upe)|Ogres upes]] kreisajā krastā starp Ogres upi un pilsētas robežu.

sentences:
{{Infobox law enforcement agency
| agencyname       = Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija
| nativename       = Organisation internationale de police criminelle
| patch            =
| patchcaption     =
| logo             =
| logocaption      =
| badge            =
| badgecaption     =
| flag             =
| flagcaption      =
| image_size       =
| commonname       = Interpol
| abbreviation     = ICPO-INTERPOL
| motto            = ''Connecting police for a safer world''
| formed           = 1923. gada 7. septembrī
| preceding1       = Pirmais Starptautiskais kriminālpolicijas kongress (1914)
| preceding2       = Starptautiskā policijas konference (1922)
| preceding3       = Starptautiskā kriminālpolicijas komisija (1923)
| dissolved        =
| superseding      =
| employees        = 1 050 {{small|(2019)}}
| volunteers       =
| budget           = €142 miljoni {{small|(2019)}}
| legalpersonality =
| legaljuris       =
| international    = 195 dalībvalstis
| divname          =
| subdivname       =
| map              =
| mapcaption       =
| dmap             =
| sizearea         =
| sizepopulation   =
| governingbody    = Ģenerālā Asambleja
| governingbodyscnd =
| constitution1    = ICPO-INTERPOL Konstitūcija un vispārīgie noteikumi<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014(14y2088)(or).pdf|title=General Regulations of the International Criminal Police Organization |work=Interpol, Office of Legal Affairs|year=1956|access-date=12 March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160207104642/https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014%2814y2088%29%28or%29.pdf|archive-date=7 February 2016}}</ref>
| speciality1      = <!-- up to | speciality6 = -->
| overviewtype     =
| overviewbody     =
| headquarters     = [[Liona]], [[Francija]]
| hqlocmap         =
| hqlocmapsize     =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype        =
| sworn            =
| unsworntype      =
| unsworn          =
| multinational    = 114 {{small|(2019)}}
| chief1name       = [[Jirgens Stoks]]
| chief1position   = [[Ģenerālsekretārs]]
| chief2name       = [[Ahmeds Nasers Al Raisi]]
| chief2position   = [[Interpola Prezidents]]
| chief3name       = Sarka Gavrankova, Garba Baba Umars, Valdesī Urkīza
| chief3position   = Vice Prezidenti
| child1agency     = <!-- up to | child7agency = -->
| stationtype      = Nacionālie Centrālie Biroji
| stations         = 195
| programme1       = <!-- or | program1 = --><!-- up to | programme6 = or | program6 = -->
| activitytype     =
| activity1name    = <!-- up to | activity6name = -->
| anniversary1     = <!-- up to | anniversary6 = -->
| award1           = <!-- up to | award6 = -->
| website          = https://www.interpol.int/
| footnotes        = {{collapsible list|title=Valodas (4)|[[Angļu valoda]]|[[Arābu valoda]]|[[Franču valoda]]|[[Spāņu valoda]] }}
}}
{{cita nozīme|organizāciju|grupu|Interpol (grupa)}}
'''Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija''' ({{val|en|International Criminal Police Organization}}) jeb '''Interpols''' (''Interpol'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|title=INTERPOL|publisher=Lza.lv|accessdate={{dat|2012|8|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140810143103/http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|archivedate={{dat|2014|08|10||bez}}}}</ref> ir starptautiska kriminālās izmeklēšanas policijas organizācija. Tā tika dibināta {{dat|1923|9|7||bez}} kā Starptautiskā Kriminālpolicijas komisija, 1956. gadā pieņēma pašreizējo nosaukumu. 195 valstis ir Interpola dalībnieces. Pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s šī ir otra lielākā starpvaldību organizācija pēc dalībvalstu skaita.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|teorētiķu, sociologu, politologu un vēsturnieku|Tarasovs|Tarasovs}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 ko organizē Morāvijas nacionālā kopība]]
'''Morāvijas nacionālā kopība''' ({{val-cs|Moravská národní obec}}) ir nepolitiskā pilsoņu apvienība, kura nodarbojas ar [[Morāvija]]s kultūru, vēsturi un ar Morāviju vispārīgi. Praksē tā tomēr cenšas sasniegt arī kādus politiskos mērķus, piemēram, atjaunot likumdošanas struktūru Morāvijas teritorijai. Kopība tika nodibināta 1990. gadā [[Brno]] kā pēctece bijušajam ''Morāvijas draugu klubam'' ([[čehu valoda|čehiski]]: ''Klub přátel Moravy''), kurš pastāv jau no 1985. gada. Apvienība panāca [[Morāvijas karogs|Morāvijas karoga]] izkāršanu vairākos Morāvijas rātsnamos, kā arī [[Dienvidmorāvijas reģions|Dienvidmorāvijas reģiona]] birojā. Tā arī organizē Morāvijas patriotu gājienus un kultūras svētkus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Meklēju draugu pasaules galam
| attēls = Seeking a Friend for the End of the World Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seeking a Friend for the End of the World''
| žanrs = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors = [[Lorēne Skafarija]]
| producents = * [[Stīs Golins]]
* [[Džoja Gormena]]
* [[Marks Rojbals]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
| scenārija autors = Lorēne Skafarija
| galvenajās lomās = * [[Stīvs Karels]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Viljams Pītersens]]
| mūzika = * [[Džonatans Sadovs]]
* [[Robs Simonsens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2012|6|18|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|22|ASV|2012|8|17|Latvija|}}
| ilgums = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seeking-friend-end-world-2012|title=Seeking a Friend for the End of the World|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seekingafriend.htm|title=Seeking a Friend for the End of the World (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Meklēju draugu pasaules galam"''' ({{val|en|Seeking a Friend for the End of the World}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Lorēne Skafarija]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Kīra Naitlija]], [[Ādams Broudijs]], [[Dereks Lūks]] un [[Viljams Pītersens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|6|18||bez}} Losandželosas filmu festivālā.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Āgenskalna līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Riga_panorama_from_pardauga.jpg
| paraksts     = Āgenskalna līcis 20. gadsimta sākumā.
| karte        =
  | vietaskarte          =
  | alt_karte =
  | label                =
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 =
  | kartes_paraksts      =
| vieta        = [[Rīga]], {{LAT}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     =
| plat_d= | plat_m= | plat_s= | plat_NS=
| gar_d= | gar_m= | gar_s= | gar_EW=
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Āgenskalna līcis''' ir [[līcis]] [[Rīga|Rīgā]], [[Daugava]]s kreisajā krastā starp bijušo [[Klīversala|Klīversalu]] un [[Ķīpsala]]s augšgalu.<ref>{{enc riga|147|Āgenskalna līcis}}</ref> Līča dienvidu galā ietek [[Mārupīte]]. Rietumos savienots ar [[Zunds (Rīga)|Zundu]] (Daugavas atteka apkārt Ķīpsalai, senāk saukta arī par Mazo Daugavu). Gar līča krastiem iet [[Trijādības iela]], [[Raņķa dambis]] un [[Balasta dambis]]. Līcī atrodas [[Jahta|jahtu]] un kuteru piestātnes, šeit tiek pārziemoti Rīgā izmantotie pasažieru kuģīši. Netālu no Āgenskalna līča atrodas [[Latvijas Jūras administrācija]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lasītājs
| attēls = Reader ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Reader''
| žanrs = romantiska filma, drāma
| režisors = [[Stīvens Doldrijs]]
| producents = * [[Entonijs Mingella]]
* [[Sidnijs Polaks]]
* [[Donna Džiljoti]]
* [[Redmonds Moriss]]
| scenārija autors = [[Deivids Heirs]]
| galvenajās lomās = * [[Keita Vinsleta]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Lena Olina]]
* [[Bruno Gancs]]
| mūzika = [[Niko Mūlijs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Mirage Enterprises]]''
* ''[[Neunte Babelsberg Film GmbH]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2008|12|12|ASV|2009|2|6|Berlīne|2009|2|26|Vācijafo|}}
| ilgums = 124 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/reader-2008-0|title=The Reader|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 23, 2019|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106162216/http://bbfc.co.uk/releases/reader-2008-0}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Grieķu valoda|grieķu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=reader.htm|title=The Reader (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 23, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|108,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Lasītājs"''' ({{val|en|The Reader}}) ir 2008. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Bernharda Šlinka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Doldrijs]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Vinsleta]], [[Reifs Fainss]], [[Deivids Kross]], [[Lena Olina]] un [[Bruno Gancs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|12||bez}} ASV.

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kursīšu pagasts
| karte             = Kursīšu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Kursīši
| platība           = 170,86
| iedzīvotāji       = 955<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 955 / 170.86 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.kursisi.lv
}}
'''Kursīšu pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada [[Novadnieku pagasts|Novadnieku]], [[Zvārdes pagasts|Zvārdes]], [[Rubas pagasts|Rubas]], [[Ezeres pagasts|Ezeres]], [[Zaņas pagasts|Zaņas]] un [[Pampāļu pagasts|Pampāļu]] pagastiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = {{4 attēli|im1=Calliteara pudibunda MHNT.CUT.2012.0.356.Male.Gières.jpg|cap1=Tēviņš|im2=Calliteara pudibunda MHNT.CUT.2012.0.356 female Gières.jpg|cap2=Mātīte|im3=Calliteara pudibunda 9139.jpg|cap3=Kāpurs|im4=Calliteara pudibunda01.jpg|cap4=Kāpurs}}
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Lepidoptera
| kārta_lv = Zvīņspārņi
| virsdzimta = Noctuoidea
| virsdzimta_lv = Pūcīšu virsdzimta
| dzimta = Erebidae
| dzimta_lv=
| apakšdzimta = Lymantriinae
| apakšdzimta_lv =
| cilts = Orgyiini
| cilts_lv =
| apakšcilts = Orgyiina
| ģints = Calliteara
| ģints_lv =
| suga =  Calliteara pudibunda
| suga_lv = Lapkoku otiņmūķene
| kategorijas = nē
| binomial= Calliteara pudibunda (Linnaeus, 1758)
| sinonīmi =
* ''Phalaena pudibunda'' Linnaeus, 1758
* ''Phalaena scopularia'' Linnaeus, 1758
* ''Phalaena iutica'' Müller, 1764
* ''Phalaena porrecta alba ''Retzius, 1783
* ''Bombyx juglandis'' Hübner, 1803
* ''Dasychira pudibunda'' ab. ''concolor'' Staudinger, 1871
* ''Calliteara pseudabietis'' Butler, 1885
* ''Dasychira pryeri'' Butler, 1885
* ''Dasychira pudica'' Staudinger, 1887
* ''Dasychira modesta'' Kirby, 1892
* ''Dasychira arakawae'' Matsumura, 1921
* ''Dasychira grundi'' Lorkovic, 1930
* ''Dasychira pudibunda nesiotes'' Bryk, 1942
* ''Dasychira pudibunda paktia'' Ebert, 1968
| iedalījums =
*
}}
'''Lapkoku otiņmūķene''' (''Calliteara pudibunda'')ir ''[[Erebidae]]'' dzimtas [[suga]]. Sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Japāna|Japānā]].<ref name="Krejmer.etal2015"/>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Valmieras pagasts
| karte             = Valmieras pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs2           = [[Vanagi (Valmieras pagasts)|Vanagi]]
| platība           = 101,2
| iedzīvotāji       = 3251<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3251 / 101.2 round 1}}
| izveidots         = 1894
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Valmieras pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Valmiera]]s pilsētu un [[Burtnieku pagasts|Burtnieku]], [[Rencēnu pagasts|Rencēnu]], [[Jērcēnu pagasts|Jērcēnu]], [[Trikātas pagasts|Trikātas]], [[Brenguļu pagasts|Brenguļu]] un [[Kauguru pagasts|Kauguru]] pagastiem.

sentences: '''Izraēlas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas pastāvēja kā vienota [[monarhija]] no 1020. gada p.m.ē līdz 931. gadam p.m.ē. Arī pēc sadalīšanās turpināja pastāvēt kā viena no divām ebreju valstīm līdz 722. gadam p.m.ē. kad to iznīcināja [[Asīrija]]s impērija.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Hamm''''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laika ceļotāja sieva
| attēls                   =  The Time Traveler's Wife film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Time Traveler's Wife''
| žanrs                    = romantiska filma, zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Roberts Šventke]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dede Gārdnere]]
| scenārija autors         = [[Brūss Džoels Rubins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Rons Livingstons]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Plan B Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|8|14|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 6, 2019|archive-date={{dat|2019|07|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190706160906/https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetravelerswife.htm|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laika ceļotāja sieva"''' ({{val|en|The Time Traveler's Wife}}) ir 2009. gada romantiska zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Odrijas Nefenegeras tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Vess Kreivens]]. Galvenās lomas atveido [[Reičela Makadamsa]], [[Ēriks Bana]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|14||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Bērzgales pagastā|Bērzgale (nozīmju atdalīšana)|Bērzgale}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Bērzgale
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Sign in Bērzgale.jpg
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Bērzgales pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = {{dat|1468}}
| established_title2 =
| established_date2 = <!-- | seat_type              = Vēsturiskie <br /> nosaukumi
| seat                   = ''Kirka'' -->
| area_total_km2 = 1,33
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www.sakt</ref>
| population_total = 260
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 37
| lats = 50
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 31
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_m = 150
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4612 Bērzgale
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Bērzgale''' ({{val-ltg|Bieržgaļs}}) ir apdzīvota vieta [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Bērzgales pagasts|Bērzgales pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies starp [[Meirānu ezers (Bērzgales pagasts)|Meirānu]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ezeri.lv/database/2099/|title=Meirānu ezers|website=ezeri.lv|access-date=2021.gada 1.aprīlī}}</ref> un [[Micānu ezers|Micānu]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ezeri.lv/database/2104/|title=Micānu ezers|website=ezeri.lv|access-date=2021.gada 1.aprīlī}}</ref> ezeriem austrumos no autoceļa [[A13]] 19 km no novada centra [[Rēzekne]]s un 259 km no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Čatsvortas pils
| native_name         = ''Chatsworth House''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| relief              = jā
| status              =
| image               = Chatsworth_house.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks|angļu baroks]], ''Italianate architecture''
| structural_system   =
| owner               = [[Kavendiši|Kavendišu]] ģimene
| current_tenants     =
| location            = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Dārbišīra}}
| latd  = 53.227778 | latNS  = N
| longd = 1.61 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1687. gads
| completion_date     = 1708. gads, 1820–1840
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Viljams Talmans]], [[Džozefs Pakstons]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Čatsvortas pils" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1068289"
}
</mapframe>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
 |             Fons = grupa
 |            Vārds = ABBA
 |           Attēls = ABBA - TopPop 1974 5.png
 |          Att_izm = 250px
 |           Ainava =
 |         Apraksts = ABBA 1974. gadā
 |            Vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 |            Žanrs = [[popmūzika]], [[eiropops]], [[disko]], [[eirodisko]]
 |             Gadi = 1972—1982, 2018–pašlaik
 | Izdevējkompānija = ''Metal'', ''[[Polydor Records|Polydor]]'', ''[[Atlantic Records|Atlantic]]'', ''[[Universal Music Group|Universal]]'', ''[[Epic Records|Epic]]'', ''[[Disques Vogue|Vogue]]'', ''[[RCA Records|RCA]]'', ''[[PolyGram]]'', ''Sunshine''  (Rodēzija/Zimbabve), ''Ariston/Dig It'' (Itālija)
 |    Darbojies_arī = ''[[Hep Stars]]'', ''[[Hootenanny Singers]]'', ''[[Benny Anderssons Orkester]]''
 |            Mlapa = {{URL|https://abbasite.com/}}
 |       Dalībnieki = {{ubl|[[Angnēta Feltskūga]]|[[Bjērns Ulveuss]]|[[Benni Andešons]]|[[Anni Frida Lingstade|Anni Frida "Frīda" Lingstāde]]}}
 |   Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Estragons
|         binomial = Artemisia dracunculus
|           autors = L.
|           attēls = Estragon 1511.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Artemisia
|         ģints_lv = Vībotnes
|             suga = A. dracunculus
|          suga_lv = Estragons
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ēd, lūdzies, mīli
 | oriģinālnos = ''Eat Pray Love''
 |      attēls = Eat pray love ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma, komēdija
 |    režisors = [[Raiens Mērfijs]]
 |  producents =
* [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Stens Vlodkovskis]]
* [[Tabrezs Nūrani]]
 |   scenārijs =
* [[Dženifera Solta]]
* Raiens Mērfijs
 |     aktieri =
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Vaiola Deivisa]]
* [[Billijs Krudups]]
* [[Havjers Bardems]]
 |      mūzika = [[Dario Marianeli]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2010|8|13||bez}}
 |      ilgums = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/eat-pray-love-2010|title=Eat Pray Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Portugāļu valoda|portugāļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=eatpraylove.htm|title=Eat Pray Love (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|204,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ēd, lūdzies, mīli"''' ({{val|en|Eat Pray Love}}) ir 2010. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Elizabetes Gilbertas tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Raiens Mērfijs]]. Galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Džeimss Franko]], [[Ričards Dženkinss]], [[Vaiola Deivisa]], [[Billijs Krudups]] un [[Havjers Bardems]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|8|13||bez}}.

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Gorama ala
| other_name =
| photo = View_from_Gorham's_Cave,_Gibraltar.JPG
| photo_caption =
| map = Gibraltārs#Spānija#Eiropa
| relief  = yes
| lat_d = 36.120397 | lat_NS = N
| long_d = 5.342075 | long_EW = W
| location = {{vieta|Gibraltārs}}
| depth =
| length = 18 m
| survey =
| discovery =
| geology =
| entrance_count =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Gorama alu komplekss
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii
|        designation1_date = 2016 <small>(40. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1500 1500]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Lielbritānija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs Ulrihs Bēlendorfs
|     vārds_orig = ''Casimir Ulrich Boehlendorff''
|         attēls = Kazimirs Ulrihs Bēlendorfs.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1825
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Mērsrags]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Četras kāzas un vienas bēres
| attēls                   = Four weddings poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Four Weddings and a Funeral''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Maiks Ņūels]]
| producents               = [[Dankans Kenvortijs]]
| scenārija autors         = [[Ričards Kērtiss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Grānts]]
* [[Endija Makdauela]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Džeimss Flīts]]
* [[Saimons Kallovs]]
* [[Džons Hanna]]
* [[Šarlote Koulmena]]
* [[Deivids Bouvers]]
* [[Korīns Redgreivs]]
* [[Rovans Atkinsons]]
| mūzika                   = [[Ričards Rodnijs Benets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Rank Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|1994|5|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/four-weddings-and-funeral-1994-0|title=Four Weddings and a Funeral|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= February 14, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fourweddingsandafuneral.htm|title=Four Weddings and a Funeral (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|245,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Četras kāzas un vienas bēres"''' ({{val|en|Four Weddings and a Funeral}}) ir 1994. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Galvenās lomas atveido [[Hjū Grānts]], [[Endija Makdauela]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Džeimss Flīts]], [[Saimons Kallovs]], [[Džons Hanna]], [[Šarlote Koulmena]], [[Deivids Bouvers]], [[Korīns Redgreivs]] un [[Rovans Atkinsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|1|20||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Kalnu slimība''' (arī '''augstuma slimība''') ir veselības traucējumi, kas rodas atrodoties lielā [[Absolūtais augstums|augstumā]], ko izraisa mazāka [[skābeklis|skābekļa]] koncentrācija gaisā, nekā tā, kam cilvēks bija iepriekš pielāgojies. Galvenie simptomi ir [[galvassāpes]], [[vemšana]], [[nogurums]] un [[bezmiegs]]. Kalnu slimība var progresēt smagākos stāvokļos: [[augstkalnu plaušu tūska|augstkalnu plaušu tūskā]] (''High Altitude Pulmonary Edema'', HAPE), kas rada [[aizdusa|aizdusu]], un [[augstkalnu smadzeņu tūska|augstkalnu smadzeņu tūskā]] (''High Altitude Cerebral Edema'', HACE), kas rada apjukumu.

sentences:
]]
Jēdziens "'''karstasiņu zirgi'''" jeb " '''pilnasiņu zirgi'''" tiek lietots konkrēta zirgu tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu [[šķirne]]s izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: karstasiņu zirgus un [[aukstasiņu zirgi|aukstasiņu zirgus]]. Abu tipa sajaukumu sauc par [[siltasiņu zirgi]]em.

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Kristālu ala
| photo = "Кришталева" печера.JPG
| photo_width =
| photo_caption =
| map = Ukraina#Ternopiļas apgabals
| relief = jā
| location = {{vieta|Ukraina|Ternopiļas apgabals|Krivče}}
| lat_d  = 48 | lat_m  = 41 | lat_s  = 20| lat_NS = N
| long_d = 26 | long_m = 05 | long_s = 20| long_EW = E
| depth =
| width =
| height_variation =
| altitude = 226 m
| volume = 105 000 m³
| length = 26 623 m
| discovery = 1721
| geology =
| entrance_count = 2
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access = 2500 m
| lighting =
| visitors =
| features =
| website = {{URL|https://www.centr-tur.te.ua/%d0%bf%d0%b5%d1%87%d0%b5%d1%80%d0%b0-%d0%ba%d1%80%d0%b8%d1%88%d1%82%d0%b0%d0%bb%d0%b5%d0%b2%d0%b0/|www.centr-tur.te.ua}}
}}
'''Kristālu ala''' ({{val|uk|Кришталева печера}}) ir [[ģipsis|ģipša]] iežos izveidojusies [[karsts|karsta]] alu sistēma [[Ukraina|Ukrainā]], [[Podolijas augstiene|Podolijas augstienē]].<ref>{{PZT|392|Kristāla stalaktītu ala}}</ref> Administratīvi atrodas [[Ternopiļas apgabals|Ternopiļas apgabala]] [[Čortkivas rajons|Čortkivas rajonā]], Cihankas upes ielejas malā dienvidos no Krivčes ciema.<ref>[https://snap.com.ua/travel/pechera-krishtaleva-krivchenska snap.com.ua Печера Кришталева (Кривченська)]</ref> Alas labirintu kopgarums ir ap {{nobr|26,6 km}} un tā tiek uzskatīta par pasaulē garāko ģipša iežu alu. 1968. gadā ala noteikta par Ukrainas valsts nozīmes ģeoloģisko pieminekli.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sambra
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Sambre
| attēls            = Namur_JPG02.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sambra Namnīrā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ēna (Pikardija)|Ēna]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Māsa (upe)|Māsa]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=01 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=50 | iet_plat_m=27 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}, {{BEL}}
| garums            = 193
| iztekas_augstums  = 199
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 2 740
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: s, kas atbilst nemainīgām ''x'', ''y'' un ''z'' vērtībām]]

sentences: {{commonscat|Buildings by country|Celtnes un būves pēc valsts}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Terra Mariana''
|nosaukums_latv_val  = Livonijas Konfederācija
|sugasvārds          = Livonijas Konfederācija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvija, Igaunija
|laikmets            = Viduslaiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Svētā Romas impērija
|valdības_veids      = [[Konfederācija]]
|
|gads_sākums         = 1243
|gads_beigas         = 1561
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           = [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]]
|date_end            =
|
|event1              = <!--- Optional: other events between "start" and "end" --->
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Tika apvienotas krustnešu iekarotās līvu, letu, sēļu, igauņu, sāmsaliešu, kuršu un zemgaļu zemes
|date_pre            =
|event_post          = Izveidota [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Pārdaugavas Livonijas hercogiste]], [[Piltenes apgabals]], Dāņu [[Sāmsala]], [[Zviedru Igaunija]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Kurzemes un Zemgales hercogiste
|flag_s1             = Flag of Courland (state).svg
|s2                  = Pārdaugavas Livonijas hercogiste
|flag_s2             = Flaga Rzeczypospolitej Obojga Narodow ogolna.svg
|s3                  = Zviedru Igaunija
|flag_s3             = Sweden-Flag-1562.svg
|s4                  = Dānija
|flag_s4             = Flag of Denmark (state).svg
|s5                  = Rīgas brīvpilsēta
|flag_s5             =
|s6                  = Prūsijas hercogiste
|flag_s6             = Flagge Herzogtum Preußen.svg
|
|image_flag          = <!--- Default: Flag of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           = <!--- Displayed text for link under flag. Default "Flag" --->
|
|image_coat          = <!--- Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = <!--- Displayed text for link under symbol. Default "Coat of arms" --->
|
|image_map           = Livland 1260.svg
|image_map_caption   = Livonijas Konfederācija 1260. gadā.
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]], [[Cēsis]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[Latīņu valoda]], [[Vācu valoda]]
|reliģija            = Katolicisms
|nauda               = [[Dālderis]], marka, vērdiņš, šiliņš, feniņš
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = <!--- Default: "King" for monarchy, otherwise
                             "President"--->
|representative1     = <!--- Name of representative of head of state
                             (eg. colonial governor)--->
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = Livonijas landtāgs
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area, population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population density is calculated if area is also given --->
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas Konfederācija''' jeb '''''Terra Mariana'''''<ref name="EA">{{Enciklopēdijas atsauce | year =1967  | title =Terra Mariana | encyclopedia =The Encyclopedia Americana | publisher =Americana Corp  | location =  | id = |url=http://books.google.com/books?id=jsJWAAAAMAAJ&q=%22Livonia.+Under+its+official+name,+Terra+Mariana%22&dq=%22Livonia.+Under+its+official+name,+Terra+Mariana%22&ei=HV4aSbrgEYOUMojX-acE&pgis=1}}</ref> ("Māras zeme") bija vairāku laicīgo un baznīcas valstisko veidojumu [[konfederācija]] [[Livonija|Livonijā]],<ref>{{LKV|XII.|23 865}}</ref> tagadējās [[Latvija]]s un [[Igaunija]]s teritorijās no [[1243]]. līdz [[1561]]. gadam, kad izveidojas [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]]. Daži vēsturnieki iebilst pret Livonijas Konfederācijas nosaukuma lietošanu, jo [[Livonijas Konfederācijas līgums|1243. gada sadarbības vienošanos]] neuzskata par ilglaicīgu līgumu.<ref>Matthias Thumser. Das Baltikum im Mittelalter. Strukturen einer Europäischen Geschichtsregion. ''Jahrbuch des Baltischen Deutschtums'' 58 (2011): 17–30, 26. lpp.</ref>
, 1570)]]

sentences: '''Bonsai''' ({{val-ja|盆栽}}, ''bonsai'' — "koks podā") ir mākslas veids, kad miniatūri [[koks|koki]] tiek audzēti [[pods|podos]], tie tiek izkopti, pārstādīti un veiktas citas darbības, lai rezultātā iegūtu [[estētika|estētisku]] baudījumu. Bonsai izcelsme ir meklējama aptuveni pirms 2000 gadiem [[Haņu dinastija]]s valdīšanas laikā mūsdienu [[Ķīna]]s teritorijā. Ķīniešiem šī nodarbe bija un ir zināma kā ''penjing''. Tikai vēlāk, kad [[budisms|budistu]] mūki šo mākslas formu aizveda uz [[Japāna|Japānu]], japāņi to nosauca par "bonsai". Eiropā bonsai sākotnēji parādījās [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], no kurienes tas izplatījās tālāk pa [[Eiropa|Eiropu]] un arī uz [[Ziemeļamerika|Ziemeļameriku]].

sentences: '''Analogais dators''' ({{val-en|analog computer}}) ir [[dators|datora]] veids, kas izmanto [[elektrība|elektriskās]], [[mehānika|mehāniskās]], [[hidraulika|hidrauliskās]] vai citas [[fizika|fizikālās]] īpašības, lai modelētu problēmu, kura jāatrisina. Šajā datorā katrai matemātiskai operācijai parasti atbilst kāds fizikālais likums, kas nosaka matemātisku atkarību starp ieejas un izejas fizikālajiem lielumiem.

sentences: '''Kultūraugsne''' ir viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Tās izveidojušās, iekultivējot dažādu tipu [[minerālaugsne]]s un [[kūdra]]s augsnes. [[Trūdvielas|Trūdvielu]] akumulācijas horizonts ir biezāks par 25 cm, un tam nav krasas robežas ar sekojošiem horizontiem. Augsnes reakcija tuva neitrālai vai neitrāla. Nereti notiek sekundāra [[karbonātu augsne]]s uzkrāšanās augsnes virsējā horizontā. Šīm augsnēm ir laba struktūra, līdz ar to labs [[ūdens]] un [[gaiss|gaisa]] režīms. Strauja [[mineralizācija]]s procesa rezultātā samazinājies kūdras slāņa biezums un mainījies tā raksturs. Kultūraugsnes sastopamas nelielās platībās sen apdzīvotu vietu tuvumā, piemājas dārzos, augļu un sakņu dārzos.

sentences:
{{Citas nozīmes|kauliem|riba|riba}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Ribas |
  Latin        = costae |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Image122.gif |
  Caption      = Cilvēka riba |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Heinrihs Skuja
|     vārds_orig = Heinrihs Leonhards Skuja
|         attēls = Skuja Heinrihs.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Majori]], [[Slokas pagasts]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad [[Jūrmala]], {{LAT}})
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Upsāla]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Zviedrija]]
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]], [[Upsāla]]
|     alma_mater =[[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne =[[Algoloģija]]
|     sasniegumi =Daudzu jaunu aļģu grupu atklājējs un aprakstītājs
}}

sentences: '''Finanšu budžeti''' ir dažādi finansiāla rakstura aprēķini un tāmes, kas atspoguļo plānotos finansu resursus un naudas līdzekļu ieņēmumus, izdevumus jeb izlietojumus un atlikumus. Finanšu budžeti ir naudas ieņēmumu un izdevumu aprēķins jeb naudas līdzekļu budžets, apgrozības kapitāla aprēķins, pamatlīdzekļu un to [[Nolietojums|nolietojuma]] aprēķins, plānotā bilance un citi.<ref>Rasma Alsiņa, Karina Zolutuhina, Jūlija Bojarenko „Vadības grāmatvedības pamati” „Raka” 2000.g. — 80. lpp.</ref>

sentences:
]]
'''Uzvaras diena''' ir [[9. maijs|9. maijā]] svinama diena [[Armēnija|Armēnijā]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]], [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kazahstāna|Kazahstānā]], [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]], [[Krievija|Krievijas Federācijā]], [[Moldova|Moldovā]], [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Turkmenistāna|Turkmenistānā]] un [[Uzbekistāna|Uzbekistānā]], kas veltīta [[Padomju Savienība|PSRS]] uzvarai pret [[Trešais reihs|nacistisko Vāciju]] 1945. gadā.

sentences:
{{Apdzīvotās vietas infokaste
| name = Pāvilosta
| settlement_type = Novada pilsēta
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dienvidkurzemes novads]]
| image_skyline = Dzintaru iela (Pāvilosta) (2).jpg
| image_caption = Dzintaru iela
| image_shield = Coat of Arms of Pāvilosta.svg
| shield_link = Pāvilostas ģerbonis
| shield_size = 85px
| image_flag = Flag of Pāvilosta.svg
| flag_link = Pāvilostas pilsētas karogs
| pushpin_map = Latvija
| latd = 56
| latm = 53
| lats = 21
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 10
| longs = 37
| longEW = E
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1991. gada
| leader_title = Sakas pagasta un Pāvilostas pilsētas apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Artis Rimma
| area_total_km2 = 6.4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Pāvilosta}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_density_km2 = {{Pop density|{{iedzsk|dati|Pāvilosta}}|6.4|km2|prec=1|disp=num}}
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Paulshafen}}
| postal_code = LV-3466
| website =
}}
'''Pāvilosta''' ir [[osta]]s [[pilsēta]] [[Latvija]]s rietumos, [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]] pie [[Saka (upe)|Sakas]] upes ietekas [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] {{nobr|240 km}} attālumā no [[Rīga]]s (180 km taisnā līnijā), {{nobr|44 km}} attālumā no novada centra [[Grobiņa]]s, {{nobr|54 km}} (40 km) uz ziemeļiem no [[Liepāja]]s, {{nobr|70 km}} (60 km) uz dienvidiem no [[Ventspils]] un 80 [[jūras jūdze]]s (apm. 150 km) uz austrumiem no [[Gotlande]]s salas. [[Pāvilostas osta]] ir viena no Latvijas mazajām ostām.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefs Konrads
|     vārds_orig = ''Joseph Conrad''
|         attēls = Joseph Conrad2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Berdičeva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1924
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 03
|        m_vieta = Bišopsborne (''Bishopsbourne'') [[Kenta]],
{{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}/{{GBR}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Apollo Kožeņovskis un Evelīna Kožeņovska (dzim. Bobrovska)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džesija Džordža
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Tumsas sirds]]"
(''Heart of Darkness'', 1899)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Ernests Hemingvejs]], [[D. H. Lorenss]], [[Frānsiss Skots Ficdžeralds]], [[Greiems Grīns]], [[Viljams Barouzs]], [[Džozefs Hellers]], [[Vidijadhars Suradžprasads Naipols]], [[Italo Kalvīno]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Tomass Stērnss Eliots]], [[Sols Belovs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tallinas Aleksandra Ņevska katedrāle
| image                 = Alexander-Newski-Kathedrale.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 59 | latm  = 26 | lats  =    9 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 44 | longs = 21.7 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1894
| year_completed        = 1900
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Tallinas Aleksandra Ņevska katedrāle''' ({{val|et|Aleksander Nevski katedraal}}) ir [[Pareizticība|pareizticīgo]] dievnams [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]. Atrodas uz Tompea paugura Tallinas vecpilsētā.

sentences: '''''[[Superkauss|Super Bowl]] XLVI''''' bija [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] spēle, kurā Amerikas futbola konferences komanda [[Jaunanglijas "Patriots"]] un Nacionālās futbola konferences komanda [[Ņujorkas "Giants"]] noskaidroja 2011. gada sezonas [[NFL]] čempionu. Spēle notika {{dat|2012|2|5||bez}} ''Lucas Oil Stadium'' [[Indianapolisa|Indianapolisā]], [[Indiāna|Indiānas štatā]]. Spēlē ar 21—17 uzvaru guva un [[Vinss Lombardi|Vinsa Lombardi]] kausu ieguva "Giants". Par spēles [[MVP|vērtīgāko spēlētāju]] tika atzīts "Giants" spēlētājs [[Īlaijs Menings]].

sentences: '''Stratēģija''' (no {{val|el|στρατηγία}} (''stratēgia'') — 'karavadoņa māksla') ir ilgtermiņa [[plāns]] (stratēģiskais plāns) vai programma (stratēģiskā programma), kurā definēts mērķis, tā sasniegšanas posmi un mehānisms. Sākotnēji stratēģijas jēdziens tika lietots pārsvarā militārajā jomā, taču mūsdienās tā izmantošana ir daudz plašāka, it īpaši valsts pārvaldes, starptautisko attiecību, uzņēmējdarbības u.c. jomās.

sentences:
{{catmore|Asku sēnes}}
[[Kategorija:Sēnes]]
[[Kategorija:Ķērpji]]

sentences:
{{cita nozīme|Nāružas upes posmu|dižakmeni|Ančiņu Velnakmens}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Velna klēpis
|      krāsu_shēma = akmens
|           attēls = Velna klēpis.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 56 | plat_m  = 55 | plat_s = 48.5 | plat_NS = N
| gar_d  = 25 | gar_m   = 32 | gar_s  =  17.5 | gar_EW  = E
|        atrašanās =
* {{LVA}}
* [[Madonas novads]]
* [[Ogres novads]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums = 100 m
|          platums = 30 m
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Velna klēpis''' vai '''Velna grāvis''' ir ap 100 m garš un līdz 30 m plats [[akmens|akmeņu]] sablīvējums [[Nāruža]]s upes gultnē uz [[Madonas novads|Madonas]] un [[Ogres novads|Ogres]] novadu robežas. Veidojies, upes gultnei laužoties cauri akmeņainai [[morēna]]i, izveidojot ieleju ar stāvām nogāzēm. Upes kritums šajā posmā 4—5 m un pati upīte lielākoties tek zem akmeņiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ancientsites.eu/lv/objects/place/232-naruza-devils-ditch-naruzas-velna-gravis |title=The Ancient Sacred Sites. Nāružas Velna grāvis |access-date={{dat|2016|07|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190911063929/http://www.ancientsites.eu/lv/objects/place/232-naruza-devils-ditch-naruzas-velna-gravis }}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|internetu|Šveices kantonu|Ūrī}}
'''Vienotais resursu identifikators''' jeb '''URI''' ({{val|en|Uniform Resource Identificator}}) ir [[Internets|Interneta]] protokolu elements, ko veido īsa simbolu virkne, kas atbilst noteiktai [[sintakse]]i. Šī simbolu virkne sastāda adresi, pēc kuras pieejams [[resurss]]. URI ir viens no [[vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmekļa]] pamatelementiem.

sentences:
izciršana [[Brazīlija|Brazīlijas]] [[Maraņauna|Maraņaunas]] štatā, 2016]]
'''Atmežošana''' jeb '''mežu izciršana''' ir personas darbības izraisīta [[Mežs|meža]] pārveidošana citā zemes lietošanas veidā.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Hansa Egedes statuja
 |vietējais_nosaukums = ''Hans Egedes statue''
 |             attēls = Egede_nuuk.JPG
 |    attēla_paraksts = Hansa Egedes statuja Nūkā, fonā [[Nūkas katedrāle]]
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Grenlande|Nūka}}
 |             autors =
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums =
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts =
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Grenlande#Ziemeļamerika
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 64.179611  | latNS = N
 |longd= 51.745528 | longEW= W
}}

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences: '''Izglītība''' ir zināšanu apgūšana vai šī procesa rezultāts. Mūsdienās izglītība parasti tiek asociēta ar valsts izstrādātu izglītības saturu un oficiālām, valsts akreditētām, savstarpēji hierarhiski saistītām izglītības iestādēm, kuras kopā veido [[izglītības sistēma|izglītības sistēmu]]. Parasti tiek nodalīta [[formālā izglītība|formālā]] un [[neformālā izglītība]]. Latvijā [[izglītības likums|izglītības likumā]] ir noteikts, ka formālā izglītība ir "sistēma, kas ietver pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības pakāpes, kuru programmu apguvi apliecina valsts atzīts izglītības vai profesionālās kvalifikācijas dokuments, kā arī izglītības un profesionālās kvalifikācijas dokuments".<ref name="izglitibaslikums">{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=50759|title=Izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-05-05|language=lv}}</ref> Neformālā izglītība savukārt ir "ārpus formālās izglītības organizēta interesēm un pieprasījumam atbilstoša izglītojoša darbība".<ref name="izglitibaslikums" /> Kad termins izglītība tiek lietots, lai apzīmētu mācīšanos, bez formālās un neformālās mācīšanās tiek izmantots arī apzīmējums "informālā jeb ikdienējā mācīšanās".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/ta/id/222079-par-eiropas-pieauguso-izglitibas-glosarija-terminiem|title=Par "Eiropas Pieaugušo izglītības glosārija" terminiem|last=LZA Terminoloģijas komisija|access-date=2022. gada 5. maijā|date=02.12.2010.}}</ref> Dažkārt zināšanu iegūšanu pašmācības ceļā sauc par [[autodidakts|autodidaktismu]].

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences: '''Diolks''' (sengr. ''Δίολκος'') bija velkamais ceļš, kas šķērsoja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]], un pa kuru [[Antīkie laiki|antīkajos laikos]] pārvilka vieglos karakuģus un nelielus tirdzniecības kuģus starp [[Korintas līcis|Korintas līci]] un [[Saronikas līcis|Saroniku]], tādējādi nodrošinot kuģu īsāko satiksmi starp Korintas ostām [[Lehaja|Lehaju]] un [[Kenhreja|Kenhreju]]. Ceļš bija 6 kilometrus garš un 3—4 metrus plats. Tas bija bruģēts ar akmens plāksnēm ar dziļām iedobēm, kurās tika ievietotas koka slieces, kas tika smērētas ar taukiem. Kuģu saturs un pārvadājamās preces tika transportētas atsevišķos ratos, kurus vilka [[vergi]]. Šis ceļš bija uzbūvēts 6. gadsimtā pr.Kr. un tika izmantots kuģu transportēšanai līdz pat 9. gadsimtam.

sentences: uz [[Serālija zemesrags|Serālija zemesragu]] ([[turku valoda|turku]]: ''Sarayburnu'') un Zelta ragu]]

sentences: '''Kapeles kapi''' ir viena no [[Jēkabpils]] vecākām kapsētām. Līdz [[Krustpils]] pilsētas apvienošanai ar Jēkabpili tā saucās Krustpils kapsēta. Tā ir daļēji slēgta kapsēta, kas atrodas pilsētas labās puses [[Krustpils]] ziemeļu daļas nomalē aiz [[Krustpils (stacija)|Krustpils dzelzceļa stacijas]] pie Zvaigžņu ielas.

sentences: '''I''' ({{val|ko|이}}) ir korejiešu uzvārds.

sentences: '''Norlande''' ({{val|sv|Norrland}} — "Ziemeļu zeme") ir viena no [[Zviedrija]]s [[Zviedrijas zemes un provinces|vēsturiskajām zemēm]], kas robežojās ar [[Svēlande|Svēlandi]] dienvidos, [[Norvēģija|Norvēģiju]] rietumos un ziemeļos, ar [[Somija|Somiju]] ziemeļaustrumos. Norlande aizņem 59% no Zviedrijas teritorijas, bet tajā dzīvo tikai 12,8% Zviedrijas iedzīvotāju.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Lēviss of Menārs
|          vārds_orig = ''Oskar Engelhard von Löwis of Menar''
|              attēls = Oskar von Löwis.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1838
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Pantene]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1899
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 6
|             m_vieta = [[Taurenes pagasts|Bānūžu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = zooloģija, ornitoloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = grāmata "Ievērojamākie Baltijas putni" (1893.)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Rokijs Balboa
| series        = [[Rokijs|Rokija]]
| image         = Rocky poster.jpg
| caption       = [[Rokijs]] filmas reklāma
| first         =
| last          =
| creator       =
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        = Vīrietis
| occupation    = Profesionāls bokseris, treneris, uzņēmējs
| title         =
| family        =
| spouse        = Adriana Balboa
| significantother =
| children      = Roberts Balboa
| relatives     =
| religion      = [[Katoļticība|Katolis]]
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Roberts "Rokijs" Balboa''' ({{val|en|Rocky Balboa}}) ir tēls no visām septiņām Rokija filmām kā [[Rokijs]], [[Rokijs 2]], [[Rokijs 3]], [[Rokijs 4]], [[Rokijs 5]], [[Rokijs Balboa]] un [[Krīds: Rokija mantojums]]. Tēlu radījis un atveidojis [[Silvestrs Stallone]].

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Vilsons|Vilsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =C. T. R. Wilson
| attēls =Charles Thomson Rees Wilson at 1927 Solvay conference.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Čārlzs Vilsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1869
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Midlotiana]] (''Midlothian''), [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Edinburga]], [[Skotija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =[[Sesils Pauels]]
| sasniegumi =[[Vilsona kamera]]
| apbalvojumi =1927. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Čārlzs Tomsons Rīss Vilsons''' ({{val|en|Charles Thomson Rees Wilson}}, dzimis {{dat|1869|2|14}}, miris {{dat|1959|11|15}}) - [[skoti|skotu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] fiziķis. Kopā ar [[Artūrs Komptons|Artūru Komptonu]] 1927. gada ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmijas fizikā]] par [[Vilsona kamera]]s izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1927 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1927/}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Samali
|attēls          =
|image_caption   = Samalu sievietes [[Sabaha]]s štatā [[Malaizija|Malaizijā]]
|native_name     = ''A'a Sama''
|skaits          = 1 450 000 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
{{MYS}}
{{IDN}}
{{BRN}}
|valoda          = [[samalu-badžavu valodas]]
[[filipīniešu valoda]]
[[malajiešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[islāms]]
|grupas          =
|radi            = [[jakani]], [[tausūgi]]
}}
'''Samali''' vai '''sama''' (pašnosaukums: ''A'a Sama''), arī '''badžavi''' (''bajau'', ''bajao'', ''bajaw'', ''badjao'') ir [[austronēzieši|austronēziešu]] tauta [[Malajas arhipelāgs|Malajas arhipelāga]] ziemeļaustrumos, apdzīvo salu piekrastes [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Malaizija|Malaizijā]], [[Indonēzija|Indonēzijā]] un [[Bruneja|Brunejā]]. Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[musulmaņi]] [[sunnīti]] un Filipīnās tiek pieskaitīti [[moro]] tautām.<ref>{{PZT|664|Sulusamali}}</ref> Kopskaits tiek lēsts ap 1,4 miljoniem. Samalus reizēm dēvē par «jūras [[čigāni]]em» — tie piekopj [[nomadi|pusnomadu]] dzīvesveidu, laivās migrējot starp sava apdzīvotības areāla salu ciemiem, bet pēdējās desmitgadēs pāriet uz nometnieku dzīvesveidu.<ref>[https://sabah.gov.my/en/content/people-history Sabah's People and History]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/sama/ |title=Peoples of the Philippines: Sama |access-date={{dat|2024|03|10||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220723144530/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/sama/ }}</ref>

sentences: '''Garais gads''' ir [[gads|kalendārais gads]], kurā ir 366, nevis 365 [[diennakts|diennaktis]], kā tas ir [[parastais gads|parastajā gadā]]. Garā gada [[februāris|februārī]] ir 29, nevis 28 [[diena]]s. Garais gads atkārtojas reizi 4 gados ar atsevišķiem izņēmumiem. Garo gadu var noteikt pēc tā, vai gada pēdējo divu ciparu veidotais skaitlis [[dalīšana|dalās]] ar 4 bez atlikuma. Ja tā ir, tad tas ir garais gads. Piemēram, [[2020. gads]] bija garais gads, jo 20 dalās ar 4 bez atlikuma. Nākamais garais gads būs [[2024. gads]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Linca
 | native_name              = ''Linz''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Austria Linz Centre Hauptplatz.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 48 | latm  = 18 | lats  = 11 | latNS  = N
 | longd = 14 | longm = 17 | longs = 26 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Augšaustrija]]
 | area_total_km2           = 96.048
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | elevation_max_m          = 266
 | elevation_min_m          =
 | population_total         = 191 107
 | population_as_of         = 2012. gads
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 2.000
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 271 000
 | population_metro         =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{url|http://www.linz.at/}}
 | footnotes                =
}}
{{commonscat|Linz|Linca}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         =
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus coindemirensis
| suga_lv        = Mazais nakts gekons
| binomial       = Nactus coindemirensis, <small>([[Davis J. Bullock|Bullock]], [[Edwin Nicholas Arnold|Arnold]] & [[Quentin M. C. Bloxam|Bloxam]], 1985)</small>
| kategorijas = nē
| sinonīmi       =
}}
'''Mazais nakts gekons''' (''Nactus coindemirensis'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ķirzakas|ķirzaka]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref name=nactus>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Nactus&species=coindemirensis The Reptile Database: Nactus coindemirensis]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Nactus_coindemirensis/classification Animal Diversity Web: Nactus coindemirensis]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Nactus/species/coindemirensis/match/1/match/1 |title=Species 2000 & Integrated Taxonomic Information System. Catalogue of Life:  Nactus coindemirensis |access-date={{dat|2016|05|20||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160306133338/http://www.catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Nactus/species/coindemirensis/match/1/match/1 }}</ref>

sentences: '''Dalīšana''' ir viena no četrām [[aritmētika]]s pamatdarbībām. Dalīšanas pretējā darbība ir [[reizināšana]]; patiesībā dalīšanu var uzrakstīt kā reizināšanu ar [[daļskaitlis|daļskaitli]], kur skaitītājā ir [[1 (skaitlis)|viens]], bet saucējā — dalītājs. Lai norādītu, ka skaitļi tiek dalīti, starp tiem liek šādus simbolus: ÷, : vai /. Dalīšanu var uzrakstīt arī kā [[daļskaitlis|daļskaitli]], kur skaitītājā ir dalāmais, saucējā — dalītājs, bet rezultāts ir dalījums.

sentences: '''12. februāris''' ir gada 43. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 322 (323 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Jakobs Daniels Betfīrs''' (''Johann Jacob Daniel Böthführ'' vai ''Johann Jacob Daniel Boetefeur'', 1741—1802) bija [[Apgaismības laikmets|Apgaismības laikmeta]] sabiedriskais darbinieks. Rīgas [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] tirgotājs, Rīgas maģistrāta loceklis (1784), Rīgas birģermeistars (1787), Rīgas pilsētas galva (1790).

sentences: '''Rusisms''' ({{val|fr|russisme}}, {{val|ru|русизм}}) jeb '''krievisms''' ir [[aizguvums]] no [[krievu valoda]]s kādā citā [[valoda|valodā]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] tie pastiprināti sāka ienākt kopš 9. gadsimta, pastiprinoties kultūras sakariem ar senkrievu ciltīm un sākot ar 18. gadsimtu, [[Latvija]]i nokļūstot [[Krievijas Impērija]]s sastāvā un no 1940. gada līdz 1991. gadam atrodoties [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā, kur tika īstenota [[pārkrievošana]]s politika.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Enciklopēdijas - Latvijas vēstures enciklopēdija. Pārkrievošana |work= Letonika.lv. |url= http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=P%C4%81rkrievo%C5%A1ana/32625 |accessdate= 2013. gada 12. janvārī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160304194330/http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=P%C4%81rkrievo%C5%A1ana%2F32625 |archivedate= 2016. gada 4. Marts }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce| title= «Padomju normu» spēkā uzturēšana latviešu valodā nav pieņemama |author= Jānis Priedkalns |date= 2007. gada 5. oktobris |publisher= [[Apollo (portāls)|Apollo]] | url= http://www.apollo.lv/zinas/padomju-normu-speka-uzturesana-latviesu-valoda-nav-pienemama/365686 | accessdate= 2013. gada 12. janvārī | language= latviski}}</ref> Krievu valodai bija arī liela nozīme kā tuvākai kontaktvalodai, ar kuras starpniecību latviešu valodā ieplūda dažādu citu valodu aizguvumi.<ref>[http://www.vvk.lv/index.php?sadala=222&id=716 Tuvākās kontaktvalodas aspekts] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110527185131/http://www.vvk.lv/index.php?sadala=222&id=716 |date={{dat|2011|05|27||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

sentences: '''Merovingu dinastija''' ir franku [[Monarhs|ķēniņu]] dinastija, kas 5.-8. gadsimtā valdīja [[Francija]]s teritorijā. Nosaukums cēlies no tās dibinātāja, kādas nelielas, bet kareivīgas ģermāņu cilts vadoņa — Meroveha ''(Merovech)'' vārda. Taču [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu apvienošanās un jaunu zemju iekarošanas sākums saistāms galvenokārt ar divu slavenu franku ķēniņu vārdiem — [[Hilderiks]] (''Childeric'') (miris 482. gadā) un [[Hlodvigs]] (''Clovis'') (466-511). [[franki|Franku]] teritoriju paplašināšanu tās iekarojot, uzsāka Hilderiks. Viņš franku karaļvalstij pievienoja Romas provinci — [[Belģija|Beļģiju]] (''Belgica II''). Savukārt Hlodvigs I to paplašināja pievienojot reģionu ap [[Parīze|Parīzi]], kā arī Alemaniju un Akvitāniju.

sentences: '''Sniegs''' ir cieto atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas veidojas, mikroskopiskiem ūdens pilieniem zemā gaisa temperatūrā kristalizējoties un augot simetriskās, starainu zvaigznīšu formās. Parasti sniegs veidojas, kad [[gaisa temperatūra]] ir tuvu 0 °C vai zem tās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |title=Sniegs<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404013113/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref>

sentences: '''Heterotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ἕτερος'' (''éteros'') — 'cits' + ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''konsumenti''' ir [[organismi]], kas barojas ar [[organiskā viela|organiskām vielām]]. Pretējie ir [[autotrofi]], kas dzīvībai nepieciešamās vielas sintezē no [[neorganiskā viela|neorganiskām vielām]], piemēram, [[fotosintēze]]s ceļā. Heterotrofi organismi ir [[dzīvnieki]] un [[sēnes]], kā arī daudzas [[baktērijas]]. Daži [[augi]] izmanto arī heterotrofo barošanos ([[saprofīti]] un [[parazītiskie augi|parazīti]]). [[Ekosistēma|Ekosistēmā]] heterotrofi organismi pārveido organiskās vielas sekundārajā produkcijā.

sentences: '''Segnetoelektriķi''' ir materiāli, kuriem piemīt [[spontānā polarizācija]]. Šāda veida polarizācija eksistē bez mehāniska sprieguma vai ārējā [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] iedarbības.<ref name=Seitz>{{Cite book|chapter-url=https://books.google.com/books?id=7yFWuc_YL3UC&pg=PA5&dq=ferroelectricity |volume=4 |page= 5 |author=Werner Känzig |chapter=Ferroelectrics and Antiferroelectrics |editor1=Frederick Seitz |editor2=T. P. Das |editor3=David Turnbull |editor4=E. L. Hahn |isbn=978-0-12-607704-9 |year=1957 |publisher=Academic Press |title=Solid State Physics}}</ref><ref name=Lines>{{Cite book|author1=M. Lines |author2=A. Glass |title=Principles and applications of ferroelectrics and related materials |publisher=Clarendon Press, Oxford |year=1979|isbn=978-0-19-851286-8}}</ref> Visi segnetoelektriķi ir [[piroelektriķi]], kuru polarizācijas polaritāti iespējams mainīt ar ārējā elektriskā lauka iedarbību. Segnetoelektriķu nosaukums radies no nātrija kālija tartrāta tetrahidrāta jeb [[segnetsāls]], kuru pirmo reizi sintezēja [[Pjērs Seņets]] (''Pierre Seignette'')<ref>http://www.websters-online-dictionary.org/Ro/Rochelle_salt.html{{Novecojusi saite}} </ref>. Segnetsāls bija pirmais materiāls, kuram novērots [[pjezoelektriskais efekts]]. Segnetoelektriķi ir analogi [[feromagnētiķiem]], kas ir materiāli, kuriem eksistē [[magnētiskais moments]] bez ārēju spēku vai lauku iedarbības.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vārdi
| operators =
| attēls = The Words 2012 Film Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma, romantika
| režisors = * [[Braiens Klugmans]]
* [[Lī Sterntāls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Olīvija Vailda]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Bens Bārnss]]
* [[Nora Arnezedera]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Words''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''CBS Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|27|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|7|ASV}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,4 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Words-The|title=The Words (2012) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vārdi"''' ({{Val|en|The Words}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāmas filma, kuras režisori ir [[Braiens Klugmans]] un [[Lī Sterntāls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Džeremijs Aironss]], [[Deniss Kveids]], [[Olīvija Vailda]], [[Zoja Saldana]], [[Bens Bārnss]] un [[Nora Arnezedera]].

sentences:
ar telemetru, kas pārraida ziņas par tās atrašanās vietu]]
'''Telemetrija''' ir automatizēts sakaru process, kurā mērījumus un citus datus ievāc no tāliem vai nepieejamiem objektiem un pārraida uz nolasīšanas iekārtu.<ref name=NTRS>{{cite web|title=Telemetry: Summary of concept and rationale|url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1987STIN...8913455|work=NASA report|publisher=SAO/NASA ADS Physics Abstract Service|accessdate=19 December 2014}} {{en ikona}}</ref> '''Telemetrs''' ir iekārta ar [[sensors|sensoru]], kas šos datus pārraida.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors Astoņkājis
| color         = #ff8080
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Doktors Astoņkājis.png
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #3
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     = [[Alfreds Molina]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Oto Guntars Oktāvijs
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         = Plānu meistars, Doks Oks, Pīters Pārkers, Vispārākais Zirnekļcilvēks
| species       = Cilvēks
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Rihards Skudrītis
|Attēls =
|Att_izm =
|Apraksts =
|Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds = Rihards Skudrītis
|Dzimis = 1973. gada 2. decembrī
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = [[ģitāra]], [[kokles]], [[ģīga]], taustiņinstrumenti
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]<br />[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = ģitārists
|Gadi = ?—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Sniķere
| vārds_orig =
| attēls = Velta Sniķere 1939.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = ģimnāzistes tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1920
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Pleskavas guberņa]],<br>{{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas PFSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[rakstniecība]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[Dzeja]]
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Pomoru ģimene 20. gadsimta sākumā
|tauta=Pomori
|native_name = ''поморы''
|skaits=ap 3000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[krievu valoda]]<br />([[pomoru dialekts]])
|reliģija=[[vecticībnieki]]
|grupas=
|radi=
}}
'''Pomori''' ir mazskaitlīga [[Krievija]]s ziemeļrietumos dzīvojoša [[krievi|krievu]] etniska grupa. Runā [[krievu valoda]]s [[pomoru dialekts|pomoru dialektā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3—5 tūkstošiem. Apdzīvo [[Baltā jūra|Baltās jūras]] piekrasti un [[Mezeņa]]s, [[Pečora (upe)|Pečora]]s, [[Oņega]]s un [[Ziemeļu Dvina]]s lejteci. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties [[vecticībnieki]], kā arī [[Pareizticība|pareizticīgie]].

sentences: '''Olšūna''' ir haploīda sievišķā [[dzimumšūna]] [[dzīvnieki]]em, [[augi]]em un daudzām [[aļģes|aļģēm]]. No [[apaugļošana|apaugļotas]] olšūnas veidojas jauns [[organisms]]. Olšūnas [[citoplazma|citoplazmā]] atrodas dažādas [[uzturvielas]], kas nepieciešamas jaunā organisma sākotnējai attīstībai. Olšūnas [[ooģenēze]]s procesā veidojas [[olnīca|olnīcās]], [[sēklotne|sēklotnēs]] un [[oogonijs|oogonijos]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 26
|lv = Divdesmit seši
}}
'''26''' ('''divdesmit seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[25 (skaitlis)|25]] un [[27 (skaitlis)|27]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Izabella I
| vārds_orģ           = ''Isabella I''
| attēls              = IsabellaofCastile03.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =

| amats               = Kastīlijas un Leonas karaliene
| term_sākums         = {{dat|1474|12|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1504|11|26|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =

| amats2              = Aragonas, Maļorkas, Neapoles un Valensijas karaliene konsorte
| term_sākums2        = {{dat|1479|1|20|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1504|11|26|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =

| dzim_dati           = {{dat|1451|4|22}}
| dzim_vieta          = Madrigala de las Altastorresa (''Madrigal de las Altas Torres''), [[Kastīlija un Leona]]
([[Kastīlija un Leona]], {{ESP}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1504|11|26|1451|4|22}}
| mir_vieta           = [[Medina del Kampo]], [[Kastīlija un Leona]]
([[Kastīlija un Leona]], {{ESP}})
| apglabāts           = [[Granadas karaliskā kapela]], [[Granada]], [[Andalūzija]], {{ESP}}
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Trastamaru dinastija]]
| tēvs                = [[Huans II]]
| māte                = [[Portugāles Izabella]]
| dzīvesb             = [[Aragonas Ferdinands II|Ferdinands II]]
| bērni               = 7 bērni, to skaitā [[Aragonas Izabella]], [[Aragonas Huans]], [[Huana Trakā]], [[Aragonas Marija]], [[Aragonas Katrīna]]
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Isabella I of Castile Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Izabella I''' ({{val|es|Isabel I, Ysabel}}; dzimusi {{dat|1451|4|22}}, mirusi {{dat|1504|11|26}}) bija [[Kastīlijas karaliste|Kastīlijas un Leonas]] karaliene.

sentences: '''Sūtnis''' ir valsts diplomātiskais pārstāvis citā [[valsts|valstī]], pakāpi zemāks par [[vēstnieks|vēstnieku]].

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{personas infokaste
 |         vārds = Kristīna Hofa Zommersa
 |    vārds_orig = ''Christina Hoff Sommers''
 |        attēls = Christina Hoff Sommers on Louder with Crowder.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Kristīna Hofa Zommersa 2016. gadā
 |       dz_gads = 1950
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sonoma County}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = autore un filozofe
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Ņujorkas Universitāte]]<br />[[Brandisa universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Kristīna Marija Hofa Zommersa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Christina Marie Hoff Sommers''; dzimusi [[1950]]. gada 28. septembrī, Sonomā, [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu autore un filozofe. Specializējusies [[Ētika|ētikā]], viņa ir ''Amerikas Uzņēmējdarbības institūta'' (''American Enterprise Institute'') zinātnieku rezidente.<ref name="AEIbio">[http://www.aei.org/scholar/christina-hoff-sommers/ "Christina Hoff Sommers"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201207145121/https://www.aei.org/profile/christina-hoff-sommers |date={{dat|2020|12|07||bez}} }}, American Enterprise Institute.</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Gordon|first=Dane R.|last2=Niżnik|first2=Józef|title=Criticism and Defense of Rationality in Contemporary Philosophy|date=1998|publisher=Rodopi|isbn=9042003685|pages=56|url=https://books.google.com/books?id=j34ARAWhd1cC&pg=PA56}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Gordon|first=Dane R.|title=Philosophy and Vision|date=1998|publisher=Rodopi|isbn=9042006013|pages=76|url=https://books.google.com/books?id=3UmVq6rcKxkC&pg=PA76}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Nussbaum|first=Martha C.|title=Sex and Social Justice|date=1999|publisher=Oxford University Press|isbn=9780195355017|pages=130|url=https://books.google.com/books?id=7zoaKIolT9oC&pg=PA130}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Pinker|first=Steven|title=The Blank Slate: The Modern Denial of Human Nature|date=2003|publisher=Penguin|isbn=9780142003343|pages=172|url=https://books.google.com/books?id=7rJ5gI1LbXoC&pg=PA172}}</ref> Zommersa ir pazīstama ar kritisku vērtējumu par mūsdienu [[Feminisms|feminismu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://archive.org/details/feministwriters00shel|title=Feminist Writers|location=Detroit|publisher=St. James Press|date=September 17, 1996|quote=Philosopher and educator Christina Hoff Sommers's principal work, Who Stole Feminism?, is an edgy invective against contemporary feminism as the author perceives it.|pages=[https://archive.org/details/feministwriters00shel/page/444 444]–446}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gale.com/|title=Biography in Context|publisher=Detroit: Gale|website=Contemporary Authors Online|access-date=February 29, 2016|date=2005}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://newrepublic.com/article/118430/independent-womens-forum-challenges-one-five-statistic|title=Independent Women's Forum Challenges One In Five Statistic - New Republic|last=Taylor Malmsheimer|website=New Republic|date=June 27, 2014}}</ref> Viņai ir sarakstījusi grāmatas "''Who Stole Feminism?"'' (1994) un "The War Against Boys''"'' (2000).

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Senecio vulgaris
|           autors = L.
|           attēls = Common Groundsel-first fruits.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Senecio vulgaris|Parastā krustaine}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Senecio
|         ģints_lv = Krustaines
|             suga = S. vulgaris
|          suga_lv = Parastā krustaine
|      kategorijas = nē
|sinonīmi={{TaksoSaite|Senecio jacobaea|Jēkaba krustaine}}}}

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Hipotermija''' ir siltasiņu organisma ķermeņa temperatūras samazināšanās zem 35,0 °C.

sentences:
s lidostā.]]
'''Avārijas nosēšanās''' ir prioritāra [[nosēšanās]], ko veic [[gaisa kuģis]], reaģējot uz [[ārkārtas situācija|ārkārtas situāciju]], kad radušies tūlītēji vai pastāvīgi draudi gaisa kuģa drošībai un ekspluatācijai, vai arī pēkšņi nepieciešams [[pasažieris|pasažieri]] vai apkalpes locekli nogādāt uz zemes, lai tam sniegtu [[medicīna|medicīnisko]] palīdzību.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| 10
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| 20
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| 30
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| 40
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| 50
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| 60
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| 70
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| 80
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| 90
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| 10
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| 11
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| 12
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| 13
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 13
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| 14
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| 15
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| 16
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| 17
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| 18
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| 19
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| 20
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| 21
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| 22
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| 23
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| 24
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| 25
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| 26
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| 27
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| 28
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| 29
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| 30
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| 31
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| 32
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| 33
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| 34
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| 35
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| 36
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| 37
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| 38
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| 39
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| 41
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| 42
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| 43
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| 44
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| 45
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| 46
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| 47
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| 48
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 48
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| 49
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| 50
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| 51
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| 52
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| 53
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pļaviņu luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Pļaviņu_luterāņu_baznīca.JPG
| image_size            =
| caption               = Pļaviņu luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Pļaviņu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.615556
| longd = 25.717778
| location              = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Pļaviņas}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1912. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pļaviņu luterāņu baznīca
|      numurs = 8755
|       grupa = Reģiona nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2011|03|11|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
 Stoksa plūsmā ar ļoti zemu [[Reinoldsa skaitlis|Reinoldsa skaitli]]. Uz objektu, kas pārvietojas caur šķidrumu, iedarbojas pretestības spēks virzienā, kas ir pretējs tā kustībai]]

sentences:
{{infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| bodystyle = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw|vcard}}
| abovestyle = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| above = {{{name|{{PAGENAMEBASE}}}}}{{#if:{{{ensign|}}}|
{{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{ensign|}}}|size={{{ensign_size|}}}|sizedefault=90px|alt={{{ensign_alt|}}}}}
}}{{#if:{{{native_name|}}}{{{nativename|}}}{{{nativename-a|}}}{{{nativename-r|}}}|
{{Infobox|child=yes
| datastyle = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| data1 = {{br separated entries
  |1 = {{#if:{{{native_name|}}}|{{{native_name|}}}}}
  |2 = {{#if:{{{nativename|}}}|{{{nativename|}}}}}
  |3 = {{#if:{{{nativename-a|}}}|{{{nativename-a}}}}}
  |4 = {{#if:{{{nativename-r|}}}|{{{nativename-r}}}}}
}}}}}}
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| subheader1 = {{#if:{{{partof|}}}| Daļa no {{{partof}}}}}
| subheader2 = {{#if:{{{location|}}}{{{nearest_town|}}}{{{country|}}}
  |{{br separated entries
    |1={{{location|}}}
    |2={{#if:{{{nearest_town|}}}|Netālu no {{{nearest_town}}} }}
    }} {{#if:{{{country|}}} | {{{country}}}}}
  }}

sentences:
{{Citas nozīmes|upes ieteku|Grīva (nozīmju atdalīšana)|Grīva}}
s grīva]]
'''Grīva''' ir [[upe]]s posms pie ietekas [[Jūra|jūrā]], [[Ezers|ezerā]], upē, [[Ūdenskrātuve|ūdenskrātuvē]], citā ūdenstecē, vai arī vieta upes lejtecē, kur [[ūdens]] izsīkst (iztvaiko, iesūcas zemē, tiek izmantots apūdeņošanai), nesasniedzis ieteku.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences: '''Ranžēšana''' (no [[franču valoda]]s vārda ''ranger'' — sakārot) ir [[Dati|datu]] sakārtošana augošā secībā (tiešais ranžējums) vai dilstošā secībā (ačgārnais ranžējums). Šo darbību izmanto [[Matemātika|matemātiskiem]] aprēķiniem [[Statistika|statistikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ran%C5%BE%C4%93%C5%A1ana:1|title=ranžēšana {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-10}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Chemistry|Nobela prēmijas laureāti ķīmijā}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Elizabete Švarckopfa
|Attēls           = Elisabeth Schwarzkopf FDC 76 1858.3.jpg
|Att_izm          = 200 px
|Apraksts         = Elizabete Švarckopfa
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Olga Marija Elizabete Frederike Legge-Švarckopfa
|Dzimis           = {{Dat|1915|12|09}}
|Miris            = {{miršanas datums un vecums|2006|08|03|1915|12|09}}
|Vieta_dz         = [[Jaročina]], [[Vācijas impērija]]<br />(tagad [[Jarocina]], {{POL}})
|Vieta_mr         = [[Šrunsa]], [[Forarlberga]], {{AUT}}
|Instrumenti      = [[balss]]
|Žanrs            = [[opera]]
|Nodarbošanās     = [[operdziedātāja]], [[kamerdziedātāja]]
|Gadi             = 1938 - 1979
|Izdevējkompānija = [[EMI]], [[Naxos Records]]
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            =
|         Dzimums = S
}}
'''Elizabete Švarckopfa''' ({{val|de|Elisabeth Schwarzkopf}}; dzimusi {{Dat|1915|12|09}}, mirusi {{Dat|2006|08|03}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Austrija|austriešu]] operdziedātāja. Vislielākos panākumus guvusi, izpildot [[Volfgangs Amadejs Mocarts|Mocarts]], [[Francis Šūberts|Šūberta]], [[Rihards Štrauss|Štrausa]] un [[Hugo Volfs|Volfa]] skaņdarbus.

sentences: '''Smadzeņu infarkcija''' ir patoloģisks process, kura rezultātā smadzenēs veidojas nekrotisku audu zona.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref> To izraisa traucēta asins piegāde ([[Smadzeņu išēmija|išēmija]]) un ierobežota skābekļa piegāde ([[hipoksija]]), visbiežāk trombembolijas dēļ, un klīniski izpaužas kā [[Smadzeņu insults|išēmisks insults]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Shin|first=Tae Hwan|last2=Lee|first2=Da Yeon|last3=Basith|first3=Shaherin|last4=Manavalan|first4=Balachandran|last5=Paik|first5=Man Jeong|last6=Rybinnik|first6=Igor|last7=Mouradian|first7=M. Maral|last8=Ahn|first8=Jung Hwan|last9=Lee|first9=Gwang|date=2020-07-07|title=Metabolome Changes in Cerebral Ischemia|journal=Cells|volume=9|issue=7|page=1630|doi=10.3390/cells9071630|issn=2073-4409|pmc=7407387|pmid=32645907|doi-access=free}}</ref> Reaģējot uz išēmiju, smadzenes deģenerējas sašķidrinātās nekrozes procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref>

sentences:
''Sīkāku informāciju par sārmzemju metāliem var atrast galvenajā rakstā par [[sārmzemju metāli]]em.
{{Commonscat|Alkaline earth metals}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Leģenda
| attēls = Legend 2015 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Legend''
| žanrs = Biogrāfiska filma, trilleris, kriminālfilma
| režisors = [[Braiens Helgelends]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Kriss Klārks]]
* [[Kventins Kērtiss]]
* [[Braiens Olivers]]
| scenārija autors = Braiens Helgelends
| galvenajās lomās = * [[Toms Hārdijs]]
* [[Emīlija Brauninga]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Čezs Palminteri]]
| mūzika = [[Kārters Bulvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2015|9|9||bez}}
| ilgums = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/legend-2015|title=Legend|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2019|09|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190913090639/https://bbfc.co.uk/releases/legend-2015}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20-25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|43 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=legend16.htm|title=Legend (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Leģenda"''' ({{val|en|Legend}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfisks krimināltrilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Braiens Helgelends]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Emīlija Brauninga]], [[Deivids Tjūliss]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Čezs Palminteri]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|9||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Daiļlēkšana]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences: '''20. augusts''' ir gada 232. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (233. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 133 dienas.

sentences: '''Kāpurs''' ir daudzu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla agrīnā stadija. Kāpuri parasti mēdz būt tādiem dzīvniekiem, kas attīstās ar pārvēršanos jeb [[pārvēršanās|metamorfozi]] (būtisku uzbūves izmaiņu). Parasti kāpuriem nav attīstīta [[reproduktīvā sistēma]], tādēļ tie nespēj vairoties. Dažām dzīvnieku sugām [[dzimumdziedzeri]] var sākt funkcionēt jau kāpura stadijā — šādu parādību sauc par [[neotēnija|neotēniju]]. Pazīstams neotēniskais kāpurs ir [[aksolotls]].

sentences: '''Galotne''' jeb '''fleksija''' (no {{val|la|flexio}} — ‘liekšana, liekums’) [[valodniecība|valodniecībā]] ir [[morfēma]]. Atrodas [[vārds|vārda]] beigās aiz [[piedēklis|piedēkļiem]] un [[Sakne (valodniecība)|sakne]]s, tā mainās, [[locīšana (valodniecība)|lokot]] vārdu.

sentences: '''Galvaspilsētu uzskaitījums''' ir saraksts, kurā ir uzskaitītas visu suverēno valstu [[galvaspilsēta]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Melnā mise
 | oriģinālnos = ''Black Mass''
 |      attēls = MelnaMise.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
 |    režisors = [[Skots Kūpers]]
 |  producents =
* [[Džons Lesners]]
* [[Pīters Makkormiks]]
* [[Braiens Olivers]]
* [[Tailers Tompsons]]
* Skots Kūpers
 |   scenārijs =
* [[Džezs Batervorts]]
* [[Marks Maluks]]
 |     aktieri =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Korijs Stolls]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Rorijs Kočreins]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[Vendian Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2015|9|18|ASV|2015|10|2|Latvija|}}
 |      ilgums = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015|title=Black Mass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033117/http://bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whiteybulger15.htm|title=Black Mass (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|99,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Melnā mise"''' ({{val|en|Black Mass}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Skots Kūpers]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džoels Edžertons]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Kevins Beikons]], [[Džesijs Plemonss]], [[Korijs Stolls]], [[Dakota Džonsone]] un [[Rorijs Kočreins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Holocēna termālais maksimums''' jeb '''klimata optimums''' bija laika posms [[Holocēns|holocēnā]], kuram bija raksturīga 2—3°C augstāka gaisa [[temperatūra]] nekā pirms un pēc tā. Tas bija pirms ~8000—4000 kalibrētajiem gadiem (~6000—2000 g. p. m. ē.). Šajā laikā [[klimats]] bija silts un sauss. Latvijas teritorijas [[Flora|florā]] dominēja termofilās koku sugas, kā [[alkšņi]], [[liepas]], [[lazdas]], [[ozoli]], [[gobas]] un [[kļavas]]. Tā kā dominēja silti un sausi klimatiskie apstākļi, tad Latvijas [[Purvs|purvos]] šajā laikā uzkrājās labi sadalījusies [[kūdra]]. Daudzviet purvos, dēļ zemā [[ūdens]] līmeņa, plašās teritorijās sāka augt koki, kuri strauji pieaugošā ūdens līmeņa ietekmē (klimatam kļūstot vēsākam un mitrākam pirms ~4000 kalibrētajiem gadiem) gāja bojā un izveidoja purvos raksturīgo "koku slāni" (nereti Pola Tomsona vārdā saukts par [[Tomsona slānis|Tomsona slāni]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Keys''''' var būt:
* [[Ališija Kīsa]];
* [[Medisona Kīsa]].

sentences:
{{cita nozīme|svinībām|filmu|Neatkarības diena (filma)}}
'''Neatkarības diena''' ir ikgadējas svinības, kurā godina valstiskās [[neatkarība]]s pasludināšanas gadadienu. Parasti tas notiek pēc saistību zušanas ar kādu citu valsti vai valsts daļu, retāk pēc militāras [[okupācija]]s beigām. Lielākajā daļā valstu neatkarības diena ir valsts [[svētki]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Vikmestes pilskalns
| alternate_name =
| image          = Vikmestes_pilskalns,_Sigulda.jpg
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
| latd           = 57.175564
| longd          = 24.83054
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Sigulda}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Vikmestes pilskalns
|      numurs = 2108
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Luāra
  | attēls            = LoireAChamptoceaux.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = France map with Loire highlighted.jpg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | ieteka            = [[Biskajas līcis]], [[Atlantijas okeāns]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | izteka            = [[Centrālais masīvs]]
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= | iet_plat_m= | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= | iet_gar_m= | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Francija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 1012
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 1408
  | caurtece          = 863
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 117 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = lantanīds
 |      kārtas skaitlis = 70
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 32
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Yb
 |             atommasa = 173,04
 |   valences elektroni = [Xe]4f146s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Iterbija paraugi
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
 |  elektronegativitāte = 1,1
 |              blīvums = 6965,4
 |  kušanas temperatūra = 1097 K (824 °C)
 | viršanas temperatūra = 1496 K (1169 °C)
 |   trīskāršais punkts =
 |    kritiskais punkts =
 |  īpatnējā pretestība =
 |        skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
[[Džons Teniels|Džona Teniela]] ilustrācijā [[Luiss Kerols|Luisa Kerola]] grāmatai "[[Alises piedzīvojumi Brīnumzemē]]"]]
'''Antropomorfisms''' ({{val-el|anthropōs}} — ‘cilvēks’, {{val-el|morphē}} — ‘forma, veids’) ir [[cilvēks|cilvēka]] īpašību (kā fizisku, tā [[emocijas|emocionālu]]) piedēvēšana dažādām lietām vai būtnēm, piemēram, [[dabas parādība|dabas parādībām]], [[dzīvnieki]]em, [[augi]]em, kā arī izdomātām jeb mītiskām būtnēm. Par antropomorfismu dēvē arī [[dievs|dieva]] iztēlošanos cilvēka veidolā. Antropomorfiskas dievības raksturīgas [[politeisms|politeismam]] jeb daudzdievībai. Antropomorfiski objekti spēj just pārdzīvojumus un emocijas, runāt, domāt, veikt apzinātas cilvēciskas darbības.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Ņujorkas "Mets"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ņujorka|Kvīnsa}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Austrumu divīzija|dibināts=1962|kapteinis=|klubs=New York Mets|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Citi Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=41 922|krāsas=Zila, oranža, balta<br />{{color box|#002D72}} {{color box|#FF5910}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Stīvs Koens|prezidents=|menedžeris=Billijs Eplers|galvenais_treneris=Baks Šovolters|logo=New York Mets logo.svg|logo_izm=|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=2 (1969, 1986)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|divīzijas tituli=6|bg_color=#002D72|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#FF5910}}'''Ņujorkas "Mets"''' ({{Val|en|New York Mets}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Kvīnsa]]s rajonā, [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1962. gadā. "Mets" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Austrumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis divās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Citi Field'' stadionā.

sentences:
{{Pārvietot}}
{{jāuzlabo|pareizrakstība, divreiz atkārtojas viens un tas pats teksts, lai gan var nojaust ka tiek stāstīts par citu notikumu - "Romieši neticēja, ka viņam tas izdosies, bet Hannibāla lielajā armijā bija pie karstās saules pieraduši jātnieki un arī [[kaujas ziloņi]]."}}
{{Citas nozīmes|karavadoni|Hanibāls (nozīmju atdalīšana)|Hanibāls}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanibāls Barka
|     vārds_orig = ''Hannibal Barca''
|         attēls =HannibalBarca.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[247. p.m.ē.|247]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = visiespējamāk [[Kartāga]], [[Kartāgas valsts]]
([[Tunisa]], {{TUN}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]/[[182. p.m.ē.|182]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Libisa]]
([[Genze]], {{TUR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{pareizrakstība+}}
{{atveidošana+}}
'''Algebra''' ({{val|ar|اَلْجَبْرْ}} (''al-gabr'') — 'apvienošana') ir viena no [[matemātika]]s pamatnozarēm. Algebra ir zinātne par [[Kopa|kopām]] ar operācijām, kas zināmā mērā analogas darbībām ar skaitļiem. Algebrisku sistēmu piemēri ir grupas, lauki, [[vektors|vektoru]] telpas, gredzeni, struktūras.

sentences: '''Kepler-10c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķa zvaigznājs|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,2407 AU attālumā no tās. 1 [[gads]] uz planētas ilgst 45,3 [[Diennakts|diennaktis]] un tā sver apmēram 20 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā Superzeme klases planēta. Tās rādiuss ir vairāk kā 2 reizes lielāks par Zemes rādiusu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''One False Move''
| attēls                   = One false move.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Karls Frenklins]]
| producents               =
* [[Džese Bītons]]
* [[Bens Mairons]]
| scenārija autors         =
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Toms Epersons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* Billijs Bobs Torntons
* [[Sinda Viljamsa]]
* [[Maikls Bīčs]]
* [[Ērls Billingss]]
* [[Džims Meclers]]
| mūzika                   =
* [[Pīters Hejkoks]]
* [[Dereks Holts]]
* [[Terijs Plumeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[I.R.S. Releasing]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1992|5|8|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993|title=One False Move|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513173347/https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=onefalsemove.htm|title=One False Move|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''One False Move''''' ir 1992. gada kriminālfilma, kuras režisors ir [[Karls Frenklins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Sinda Viljamsa]], [[Maikls Bīčs]], [[Ērls Billingss]] un [[Džims Meclers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|5|8||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Dažas sievietes
| attēls = Certain Women film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Certain Women''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kellija Rīčarde]]
| producents = [[Džīna Kvona]]
| scenārija autors = Kellija Rīčarde
| galvenajās lomās = * [[Lora Derna]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Džeimss Le Gross]]
* [[Džareds Heriss]]
* [[Lilija Gledstone]]
| mūzika = [[Džefs Greiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Film Science]]''
* ''[[Stage 6 Films]]''
| izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|10|14|ASV|}}
| ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/certain-women-2016|title=Certain Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018|archive-date={{dat|2017|09|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170929182230/http://www.bbfc.co.uk/releases/certain-women-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=certainwomen.htm|title=Certain Women (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dažas sievietes"''' ({{val|en|Certain Women}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Kellija Rīčarde]]. Galvenās lomas atveido [[Lora Derna]], [[Kristena Stjuarta]], [[Mišela Viljamsa]], [[Džeimss Le Gross]], [[Džareds Heriss]] un [[Lilija Gledstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''The Coca-Cola Company''
| native_name      =
| logo             = The Coca-Cola Company logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Atlanta]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[pārtikas rūpniecība]]
| products         = ''[[Coca-Cola]]'', ''[[Fanta]]'', ''[[Sprite]]'' u.c. dzērienu koncentrāti
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.coca-colacompany.com coca-colacompany.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
[[File:Flasche Coca-Cola 0,2 Liter.jpg|thumb|upright|Coca Cola]]
'''''The Coca-Cola Company''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārtikas rūpniecības uzņēmums. Tas ražo un izplata nealkoholisko dzērienu koncentrātus un sīrupus. Galvenais birojs atrodas [[Atlanta|Atlantā]]. Dibināts 1886. gadā.

sentences:
]]
'''Auditorija''' (no {{val|la|audītōrium}}) jeb '''publika''' (no {{val|la|pūblicus}} — 'cilvēku') ir cilvēku kopums, kas piedalās izrādē vai sastopas ar [[māksla]]s, [[literatūra]]s, [[Teātris|teātra]], [[mūzika]]s, [[Videospēle|videospēļu]] vidi, kurā viņi tiek saukti par klausītāju, skatītāju vai lasītāju kopumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Piedrujas Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10950994
| date           =
| author         = Jānis Sedols / [https://web.archive.org/web/20110927180654/https://jonins.mii.lu.lv/ia/ia.htm jonins.mii.lu.lv]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Lamiales|suga_lv=Pavedienu veronika|suga=Veronica filiformis|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|binomial=Veronica filiformis<small> Sm.</small>|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Veronica filiformis RF.jpg|kategorijas=nē}}'''Pavedienu veronika''' (''Veronica filiformis'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Sugas dabiskais izplatības areāls ir [[Mazāzija]] un [[Kaukāzs]], taču tā ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un dažviet [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-filiformis-sm/|title=pavedienu veronika - Veronica filiformis Sm. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-26}}</ref>

sentences: '''Diennakts''' ir [[Laika mērvienība|laika mērīšanas vienība]] jeb [[laiks|laika]] periods, kurā [[Zeme]] vienreiz apgriežas ap savu asi. Vienā diennaktī ir 24 [[stunda]]s jeb 1440 [[minūte]]s, jeb arī 86 400 [[sekunde|sekunžu]]. Diennakts sastāv no [[diena]]s, [[vakars|vakara]], [[nakts]] un [[rīts|rīta]]. [[Sarunvaloda|Sarunvalodā]] diennakti mēdz saukt par dienu. Starptautiski diennakts nomainās plkst. 0:00 naktī.

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
, [[Viljams Adolfs Bugro|Viljama Adolfa Bugro]] glezna]]
'''Dvēsele'''<ref group="P">Apraksts ir veidots pēc šādas formas — cilvēka dvēseles rašanās (vai arī aprakstīta pirmo cilvēku radīšana, lai padarītu skaidrāku dvēseles veidošanu), dvēseles apraksts, pēcnāves dzīve (aprakstīta, lai saprastu dvēseles fiziskās (-o) dzīves (-ju) galveno uzdevumu).</ref> parastā nozīmē ir dzīvas būtnes (it sevišķi [[cilvēks|cilvēka]]) [[apziņa]]s izpausmju kopums un garīgā būtība.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Zostérops gris de Maurice.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Passeriformes
| kārta_lv       = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta     = Passeri
| apakškārta_lv  = Dziedātājputni
| dzimta         = Zosteropidae
| dzimta_lv      = Baltactiņu dzimta
| ģints          = Zosterops
| ģints_lv       = Baltactiņas
| suga           = Zosterops mauritianus
| suga_lv        = Maurīcijas pelēkā baltactiņa
| binomial       = Zosterops mauritianus <small>([[Johann Friedrich Gmelin|J.F.Gmelin]], 1789)</small>
| kategorijas    = nē
}}
'''Maurīcijas pelēkā baltactiņa''' jeb '''Maurīcijas pelēkais briļļuputns''' (''Zosterops mauritianus'') ir [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] [[suga]], kas pieder [[baltactiņu dzimta]]i (''Zosteropidae''). [[Endēms]] [[Maurīcija]]i. Tai nav ģeogrāfisko variāciju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ |title=World Bird List: Sylviid babblers, parrotbills, white-eyes, 2020 |access-date={{dat|2018|11|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181009174711/http://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ |archivedate={{dat|2018|10|09||bez}} }}</ref> Lai arī suga sastopama visai bieži, ļoti maz ir zināms par tās dzīvesveidu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus_pulverulentus_2011_G1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Cyanoboletus
| ģints_lv =
| suga =Cyanoboletus pulverulentus
| suga_lv =Melnējošā beka
| binomial =Cyanoboletus pulverulentus
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Boletus pulverulentus''
*''Tubiporus pulverulentus''
*''Xerocomus pulverulentus''
}}

sentences:
[[Kategorija:Maņu orgānu sistēma]]
[[Kategorija:Uztvere]]

sentences: {{Citas nozīmes|mumificējušos līķi|Mūmija (nozīmju atdalīšana)|mūmija}}

sentences:
]]
'''Binomiālkoeficients''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[naturāls skaitlis]], kas parādās [[Ņūtona binoms|Ņūtona binomā]] kā [[koeficients]]. Binomiālkoeficientus var aprēķināt, izmantojot [[Paskāla trijstūris|Paskāla trijstūri]]. Tie parasti tiek pierakstīti kā <math>\tbinom nk</math>. Jebkurš no binomiālkoeficientiem var tikt aprēķināts ar formulu <math>\tfrac{n!}{k!\,(n-k)!}</math> Binomiālkoeficienti tiek izmantoti ne tikai [[algebra|algebrā]], bet arī [[kombinatorika|kombinatorikā]], kur šāds pieraksts nozīmē, ka no ''n'' elementu lielas [[kopa]]s tiek izvēlēti ''k'' elementi.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Tumšais bruņinieks
|    oriģinālnos = ''The Dark Knight''
|         attēls = Dark Knight.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Kristofers Nolans]]
* [[Emma Tomasa]]
* [[Čārlzs Rovens]]
|      scenārijs =
* [[Džonatans Nolans]]
* [[Kristofers Nolans]]
|        aktieri =
* [[Kristians Beils]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Morgans Frīmens]]
|         mūzika =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
|      operators = [[Volijs Pfisters]]
|        montāža = Lī Smits
|        studija =
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Syncopy Films]]''
* ''[[DC Comics]]''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2008|7|14|Buenosairesas pirmizrāde|2008|7|18|ASV|2008|7|24|Apvienotā Karaliste|2008|7|25|Latvija<!-- <ref name="tvnetlv"/> -->}}
|         ilgums = 152 minūtes<ref name="The Dark Knight"/>
|         valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}<ref name="Lum"/><ref name="BFI"/>
|         valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|185 miljoni}}<ref name="BOM"/>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|1 005 miljardi}}<ref name="BOM"/>
|    iepriekšējā = "[[Betmens: Sākums]]"
|         nākamā = "[[Tumšais bruņinieks atgriežas]]"
|           imdb = 0468569
}}
'''"Tumšais bruņinieks"''' ({{val|en|The Dark Knight}}) ir 2008. gada [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc ''[[DC Comics]]'' personāža [[Betmens|Betmena]]. Šī ir otrā filma Nolana "[[Betmens (filmu sērija)|Betmena]]" triloģijā, turpinājums 2005. gada filmai "[[Betmens: Sākums]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Potamon fluviatile02.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Potamon fluviatile|Dienvideiropas saldūdens krabis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips=Crustacea
| apakštips_lv=Vēžveidīgie
| klase =Malacostraca
| klase_lv =Augstākie vēži
| apakšklase =Eumalacostraca
| apakšklase_lv =Īstie augstākie vēži
| virskārta =Eucarida
| virskārta_lv=Eikarīdi
| kārta =Decapoda
| kārta_lv =Desmitkājvēži
| apakškārta=Pleocyemata
| apakškārta_lv=Pleocimāti
| kategorijas =nē
| binomial = Pleocyemata <small>([[Burkenroad]], 1963)</small>
}}
'''Pleocimāti''' (''Pleocyemata'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') apakškārta. Balstoties uz ģenētiskajiem atklājumiem, 1963. gadā tika izveidotas 2 jaunas apakškārtas: pleocimātu apakškārta un [[zāģveida garneles|zāģveida garneļu apakškārta]] (''Dendrobranchiata''),<ref>Burkenroad, M. D. (1963). "The evolution of the Eucarida (Crustacea, Eumalacostraca), in relation to the fossil record". Tulane Studies in Geology 2 (1): 1–17.</ref> kas aizvietoja senākās apakškārtas - [[peldvēži|peldvēžus]] (''Natantia'') un [[rāpotājvēži|rāpotājvēžus]] (''Reptantia''). Pleocimātu apakškārtā ir iekļauti visi rāpotājvēži ([[krabji]], [[vēži]], [[omāri]] u.c.), [[garneles]] un [[boksergarneles]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://rmbr.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |title=A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans |access-date={{dat|2012|03|18||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110606064728/http://rmbr.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf }}</ref> Senākā apakškārtas [[fosilija]] ir [[devons|devona]] laika fosilija - ''[[Palaeopalaemon]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeo.gly.bris.ac.uk/Palaeofiles/Fossilgroups/Decapoda/Fossilrecord.html |title=Fossil record and evolution |access-date={{dat|2012|03|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120229165812/http://palaeo.gly.bris.ac.uk/Palaeofiles/Fossilgroups/Decapoda/Fossilrecord.html |archivedate={{dat|2012|02|29||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{coord|56|56|4|N|24|6|15|E|display=title}}

sentences: '''Izoelektriskais punkts''' (pI) ir [[viela]]s [[šķīdums|šķīduma]] [[pH]] vērtība, pie kuras vielas [[molekula]]i nav [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]]. Izoelektriskais punkts raksturīgs [[amfotēriskums|amfotēriem]] savienojumiem, īpaši [[aminoskābes|aminoskābēm]]. Vienkāršākajā gadījumā (kad aminoskābei ir viena [[aminogrupa]] un viena [[karboksilgrupa]]) izoelektrisko punktu aprēķina kā vidējo no abām [[disociācijas konstante|disociācijas konstantēm]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Augusts Šveinfurts
|     vārds_orig = ''Georg August Schweinfurth''
|         attēls = Georgschweinfurth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta =  [[Krievijas Impērija]], [[Rīga]]<br />(tagad {{LAT}}).
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta =  [[Veimāras Republika]], [[Minhene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = [[botāniķis]], [[etnogrāfs]], ceļotājs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Starpkolhozu celtniecības organizācija''' ('''SCO''') bija uz starpsaimniecību ([[Kolhozs|kolhozu]], [[Padomju saimniecība|padomju saimniecību]]) kooperācijas pamata organizēta celtniecības organizācija [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]], kas nodarbojās ar ražošanas, kultūras un sadzīves objektu, kā arī dzīvojamo ēku [[Celtniecība|celtniecību]] laukos. Tās bija [[Saimnieciskais aprēķins|saimnieciskā aprēķina]] organizācijas, un to līdzekļi veidojās no kolhozu [[pajas|paju]] iemaksām. Organizācijas augstākais vadošais orgāns bija dalībnieku pilnvaroto sapulce, kas ievēlēja SCO valdi, tās priekšsēdētāju un revīzijas komisiju.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 29
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = Cu
 |              atommasa = 63,546
 |    valences elektroni = [Ar]3d10 4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Dabiskais varš un vara caurules fragments
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1''', '''+2''', +3, +4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = 8933<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 1357,6 K (1084,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 2835 K (2562 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1,678{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3810
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,140
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lauva (nozīmju atdalīšana)|Lauva}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Lauva
| abbreviation = LMi
| name_latin = Leo Minor
| RA = 10
| dec = +35
| areatotal = 232
| arearank = 64. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''46 LMi''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''11 LMi''
| stardistance = 36,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 45
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|basketbolistu|Edgars Rūja}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rūja
| citvalsts         = Igaunija
| citnosaukums      = Ruhja
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Ruhja jõgi
| attēls            = Rūja pie Jeriem 2004-09-25.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rūja pie [[Jeri (Jeru pagasts)|Jeri]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ruhijervs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Burtnieks]]
| sāk_plat_d=58 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=47 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=14 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}<br />{{LAT}}
| garums            = 77
| garums_latvijā    = 72
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 39,5
| kritums           = 40
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,29
| baseins           = 962,7
| baseins_latvijā   = 792,0
| pietekas          = [[Sapraša]], [[Acupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gambija]]s valsts vadītāji''' kopš neatkarības iegūšanas 1965. gadā. No 1965. līdz 1970. gadam [[Gambija]]s valsts vadītājs [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] karaliene [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]] un valsti pārvaldīja viņas iecelti ģenerālgubernatori, bet kopš 1970. gada valsts galva ir Gambijas prezidents.

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dekstrometorfāna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 125-71-3
|      ķīmiskā formula = C18H25NO
|              molmasa = 271,4
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 111 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kinematogrāfijas darbu|filma|filma}}
s ielās]]
'''Kinofilma''' jeb vienkārši '''filma''' ir [[kinematogrāfija]]s darbs. Kinofilmas var iedalīt pēc dažādiem kritērijiem, piemēram, pēc satura: [[mākslas filma|mākslas filmās]] jeb spēlfilmās, [[dokumentālā filma|dokumentālajās filmās]], [[populārzinātniskā filma|populārzinātniskajās filmās]]; pēc ilguma: [[pilnmetrāžas filma|pilnmetrāžas filmās]] un [[īsfilma|īsfilmās]]. Filmas tiek uzņemtas ar [[kinokamera|kinokamerām]], bet izrādītas [[kinoteātris|kinoteātros]]. Pēc tam filmas var tikt izplatītas [[DVD]] ierakstos vai [[videokasete|videokasetēs]], rādītas [[televīzija|televīzijā]]. Kino pirmsākumos filmas bija bez [[skaņa]]s ([[mēmais kino]]), kā arī melnbaltas ([[melnbaltais kino]]), bet mūsdienās gandrīz ikviena filma ir ar skaņu un krāsām.

sentences: '''16. novembris''' ir gada 320. diena (321. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 45 dienas.

sentences: '''Kazeīns''' (no {{val|de|Kasein}}, kas savukārt no {{val|la|caseus}} — '[[siers]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir [[fosfoproteīni|fosfoproteīnu]] grupa, kas [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piens|pienā]] veido līdz pat 80% no kopējā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] daudzuma.{{sfn2|Ozola, Ciproviča|2002|p=12.—14}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda adenīndinukleotīda struktūra
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = C21H27N7O14P2
|              molmasa = 663,425
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|                 citi =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Apvienotajā Karalistē]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: starta laukumā [[Baikonuras kosmodroms|Baikonurā]]]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baltā tveice
| operators =
| attēls = White Heat (1949 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rauls Volšs]]
| producents = [[Luiss Edelmans]]
| scenārijs = * [[Ivans Gofs]]
* [[Bens Robertss]]
| aktieri = * [[Džeimss Kegnijs]]
* [[Virdžīnija Majo]]
* [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Mārgareta Viherlija]]
* [[Stīvs Kokrans]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''White Heat''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1949|9|2}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1—1,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,9—3,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Baltā tveice"''' ({{Val|en|White Heat}}) ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rauls Volšs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kegnijs]], [[Virdžīnija Majo]], [[Edmonds O'Braiens]], [[Mārgareta Viherlija]] un [[Stīvs Kokrans]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlormetāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3Cl
|molmasa=50,49
|blīvums=2,1
|kušanas temperatūra=-98 °C
|viršanas temperatūra=-24 °C
}}
'''Hlormetāns''' (metilhlorīds, CH3Cl) ir vienkāršākais hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos hlormetāns ir bezkrāsaina, viegli uzliesmojoša [[gāze]] ar saldenu smaržu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Scīpions Afrikānis
|     vārds_orig = ''Scipio Africanus''
|         attēls = Isis priest01 pushkin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[236. p.m.ē.|236]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Roma]], [[Romas republika]]
({{ITA}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Literna (''Liternum''), [[Romas republika]]
([[Kampānija]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Personas infokaste
| attēls = NikkiedeJager2020-2.jpg
| vārds = Niki de Jāgere
| vārds_orig = ''NikkieTutorials''
| dz_gads = 1994
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 2
| dz_vieta = {{vieta|Nīderlande|Vāgeningena}}
| nodarbošanās = vizāžiste, skaistumkopšanas video blogere
| darbības_gadi = 2008–pašlaik
| dzimums = S
}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kirgizstānas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kirgizstānas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
'''Āronsons''' var būt:

sentences: '''Dispersija''' ir rādītājs, ko izmanto [[Statistika|statistikā]] kā starpposmu [[Standartnovirze|standartnovirzes]] noteikšanā un secinošās statistikas metožu izvēlē. Tā ir [[Līdzības un attāluma mēri|attāluma mērs]], jo raksturo novērojumu vidējo kvadrātisko novirzi no izlases vidējā lieluma. Arī aprēķināšanā nozīmīga loma ir izlases [[Centrālās tendences rādītāji|vidējam aritmētiskajam]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 101
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 31
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Md
|             atommasa = [258]
|   valences elektroni = [Rn]5f137s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{līdzīgs|kortizols}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kortizona struktūrformula

Kortizona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-pregnēn-17α,21-diol-3,11,20-trions
11-dehidro-17-hidroksikortikosterons
|           CAS numurs = 53-06-5
|      ķīmiskā formula = C21H28O5
|              molmasa = 360,45
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 222 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 240 °C
|        šķīdība ūdenī = 280 mg/l pie 25 °C
|                 citi =
}}
'''Kortizons''' ir nozīmīgs [[virsnieres|virsnieru]] garozas steroīdais [[hormons]]<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 167. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>, kas pieder pie [[glikokortikoīdi]]em. Kortizons ir bezkrāsaina kristālveida viela, kas slikti šķīst organiskos šķīdinātājos. Gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem virsnieres šo hormonu nelielos daudzumos izdala [[asinis|asinīs]], lai veicinātu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] sintēzi no [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]]. Kortizonu sintezē mākslīgi no augu vai dzīvnieku izcelsmes [[steroīdi]]em. To izmanto arī kortizona [[acetāti|acetāta]] formā. Kortizonu intramuskulāru injekciju veidā lieto akūtu [[leikoze|leikožu]] ārstēšanai.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabitīts
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]], uranilkarbonāts
|ŠtruncaID=5/F.04-30
|ķīm_formula=Ca3Mg3(UO2)2(CO3)6(OH)4·18(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bāli zaļš, zaļgandzeltens
|svītra=
|habituss=Adatveida kristāli, kārtiņas, šķiedraini kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2,5
|spīdums=Zīdains
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.502 nβ = 1.508 nγ = 1.525
|pleohroisms=
|blīvums=2,58
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Alfrēda Vēgenera institūts
| Logo                = [[File:AWI Logo 2017.svg|110px]]
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1980|7|15}}
| Sēdeklis            = [[Brēmerhāfene]], {{DEU}}
| Vadība              = Antje Bētiusa
| Darbinieku_skaits   = >900
| Apgrozījums         = 140 000 000
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]], [[okeanogrāfija]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.awi.de/ awi.de]
}}
[[File:Alfred-Wegener-Institut.jpg|thumb|250px|AWI ēka [[Brēmerhāfene]]s Vecajā ostā]]
'''Alfrēda Vēgenera institūts''' ({{val|de|Alfred-Wegener-Institut}}, ''AWI'') ir [[Vācija]]s pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros un jūras pētījumus. Dibināts {{dat|1980|7|15}} un nosaukts par godu vācu polārpētniekam un dabaszinātniekam [[Alfrēds Vēgeners|Alfrēdam Vēgeneram]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.awi.de/de/institut/ |title=Das Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung |access-date={{dat|2015|02|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215012058/http://www.awi.de/de/institut |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref>

sentences:
, [[Brazīlija|Brazīlijā]] ar vairākiem bruģētiem un krāsotiem laukumiem [[telpu futbols|telpu futbolam]], [[basketbols|basketbolam]] un [[volejbols|volejbolam]], kā arī diviem [[peldbaseins|peldbaseiniem]] fonā]]
'''Sporta klubs''' ir [[organizācija]], kurā nodarbojas ar vienu vai vairākiem [[sports|sporta veidiem]].

sentences: '''23. decembris''' ir gada 357. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (358. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.

sentences:
''Sīkākus datus par cēlgāzēm var atrast rakstā [[cēlgāzes]].''
{{Commonscat|Noble gases}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Dipterus valenciennesi.jpg
| att_nosaukums = ''Dipterus valenciennesi''
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Dipnotetrapodomorpha
|      klase_lv = Ripidistveidīgās
|    apakšklase = Dipnomorpha
| apakšklase_lv = Plaušzivis
|  apakšklase_r = Divējādelpojošās zivis
|     virskārta = Ceratodontae
|  virskārta_lv = Divējādelpojošās zivis
|         kārta = Dipteridiformes
|      kārta_lv = Dipterīdveidīgās
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Ctenodoidei}}
* † {{TaksoSaite|Dipnorhynchoidei}}
* † {{TaksoSaite|Dipteroidei}}
* † {{TaksoSaite|Holodontoidei}}
* † {{TaksoSaite|Phaneropleuroidei}}
* † {{TaksoSaite|Uranolophoidei}}
* † {{TaksoSaite|Uronemoidei}}
|      binomial = †Dipteridiformes
}}

sentences:
'''Halogēnogļūdeņraži''' ir [[organiskas vielas]], kuru [[molekula|molekulā]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[halogēni|halogēnu]] atomiem. Halogēnogļūdeņražus var uzskatīt par [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražu]] funkcionālajiem atvasinājumiem. Ja ar halogēnu atomiem aizvieto pilnīgi visus ūdeņraža atomus (attiecīgajā molekulā), viela kļūst nedegoša. Halogēnogļūdeņraži parasti ir samērā toksiskas vielas ([[tetrahlorogleklis]], [[hloroforms]], [[dihloretāns]]), vai arī ir kaitīgi apkārtējai videi ([[freoni]], haloni). Halogēnogļūdeņražus var iedalīt:
* Halogēnalkāni ([[hloroforms]], [[dihloretāns]]);
* Halogēnalkēni ([[vinilhlorīds]]);
* Halogēnarēni ([[hlorbenzols]])

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 97
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 27
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bk
|             atommasa = [247]
|   valences elektroni = [Rn]5f97s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Berklija metāls
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = alfa: 14 780 kg/m3
bēta: 13 250
|  kušanas temperatūra = 1259 K (986 °C)
| viršanas temperatūra = 2900 K (2627 °C)
}}

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Indrānu pagasts
| karte             = Indrānu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Lubāna
| platība           = 342,54
| iedzīvotāji       = 822<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|09|03||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 822 / 342.54 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Indrānu pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Lubāna]]s pilsētu, [[Dzelzavas pagasts|Dzelzavas]], [[Sarkaņu pagasts|Sarkaņu]], [[Praulienas pagasts|Praulienas]], [[Barkavas pagasts|Barkavas]] un [[Ošupes pagasts|Ošupes]] pagastiem, [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Bērzpils pagasts|Bērzpils]], [[Lazdukalna pagasts|Lazdukalna]] un [[Rugāju pagasts|Rugāju]] pagastiem un [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Daukstu pagasts|Daukstu]] un [[Līgo pagasts|Līgo]] pagastiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycopodiella inundata 001.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Lycopodiella
| ģints_lv=Staipeknīšu ģints
| suga=Lycopodiella inundata
| suga_lv=Palu staipeknītis
| binomial =Lycopodiella inundata
| kategorijas =nē
}}
'''Palu staipeknītis''' (''Lycopodiella inundata'') ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs, kas pieder [[staipeknīšu ģints|staipeknīšu ģintij]] (''Lycopodiella'').

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hanija
| attēls                   = Honey 2003 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Honey''
| žanrs                    = drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Billijs Vūdrovs]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Andrē Harels]]
| scenārija autors         =
* [[Alonso Brauns]]
* [[Kima Vatsone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Meki Faifers]]
* [[Džoja Braienta]]
* [[Lil' Romeo]]
| mūzika                   = [[Mervins Vorens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[NuAmerica Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|12|5||bez}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/honey-2003|title=Honey|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]18 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=honey.htm|title=Honey (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 10, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]62,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hanija"''' ({{val|en|Honey}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāma, kuras režisors ir [[Billijs Vūdrovs]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Meki Faifers]], [[Džoja Braienta]] un [[Lil' Romeo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|12|5||bez}}.

sentences: '''Neitronu zvaigzne''' ir [[zvaigzne]] evolūcijas beigu stadijā, kurai ir ārkārtīgi mazs diametrs, augsta [[temperatūra]] un ārkārtīgi liels [[blīvums]]. Neitronu zvaigznes izveidojas no [[pārmilzu zvaigzne]]s kodola [[gravitācijas kolapss|gravitācijas kolapsa]] rezultātā, ja zvaigznes kodola masa ir 1,4 līdz 2—3 [[Saule]]s masu robežās.

sentences: '''Maiers''' ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Monika Mihališina
| vārds_orģ = ''Monika Michaliszyn''
| attēls = Amb. Monika Michaliszyn 2.jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats = Polijas vēstnieks Latvijā
| term_sākums = {{dat|2018|9|2|}}
| term_beigas =
| priekštecis = [[Eva Dembska]]
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dat|1974|5|22|}}
| dzim_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater = Ādama Mickeviča universitāte Poznaņā
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}'''Monika Ivona Mihališina''' ({{val-pl|Monika Iwona Michaliszyn}}; dzimusi [[1974. gads|1974.]] gada [[22. maijs|22. maijā]]) ir [[Poļi|poļu]] filoloģe un diplomāte, kopš [[2018. gads|2018]]. gada Polijas vēstniece [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{cita nozīme|spēju domāt loģiski|ar psihi saistītu īpašību kopu|prāts}}
'''Spriešana''', arī '''saprāts''', ir spēja domāt [[loģika|loģiski]] un balstīties uz [[fakts|faktiem]]. Tas sniedz iespēju izprast saistību starp dažādām parādībām, procesiem vai priekšmetiem, kā arī spriest par tiem un atbilstoši izturēties.<ref name="tezaurs"/> Spriešanas prasme ir nepieciešama tādās jomās kā [[filozofija|filozofijā]], [[zinātne|zinātnē]], [[valodniecība|valodniecībā]], [[matemātika|matemātikā]], [[māksla|mākslā]] un citur. Šī prasme nereti ir cieši saistīta ar [[domāšana|domāšanu]], [[izzināšana|izzināšanu]] un [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Purva infokaste
| nosaukums       = Volmatingenes niedrājs
| attēls          =  Wollmatinger Ried 2015 mit Fluss.jpg
| att_izmērs      =
| att_nosaukums   =
| vietaskarte     = Bādene-Virtemberga#Vācija#Eiropa
| vietaskartes_izmērs =
| reljefa_vietaskarte = jā
| latd  = 47.676389
| longd = 9.127778
| koord           =
| citi nosaukumi  = Volmatingenes niedrājs
| atrašanās vieta = {{vieta|Vācija|Bādene-Virtemberga}}
| tips            =
| platība         = 1286 ha
| kūdra           =
| augi            =
| dzīvnieki       =
| ezeri           =
| akači           =
| salas           =
| citas_daļas     =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Bodenzē: Volmatingenes niedrājs - Gīrenpurvs un Mindelezers (Bodensee: Wollmatinger Ried - Giehrenmoos & Mindelsee)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 1286 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/89 89]
}}
}}
<mapframe text="Volmatingenes niedrājs" width=300 height=300 zoom=12 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2592649"
}
</mapframe>

sentences:
'''Figūra''' ({{val|la|figura}} — 'veids') var būt:
* [[Forma]], apveids (cilvēkam vai dzīvniekam);
* [[Skulptūra|Skulpturāls tēls]] — [[Cilvēks|cilvēka]], [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] vai [[Priekšmets|priekšmeta]] atveidojums [[Tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]];
* [[Ģeometriska figūra]] — [[Punkts (ģeometrija)|punktu]] un [[Līnija|līniju]] kopums [[Plakne|plaknē]] (plaknes figūra) vai [[Telpa|telpā]] (telpiska figūra);
* [[Šaha figūra]] — [[Šahs|šaha]] spēles kauliņš;
* Noteiktu kustību izkārtojums, kombinācija (dejās, vingrošanā, daiļslidošanā u. c.);
* [[Persona]], [[personība]] (pārnestā nozīmē);
* Īpaša [[valoda]]s konstrukcija, ko lieto izteiksmīguma pastiprināšanai;
* Raksturīga skaņu kopa vai ritmisku daļu grupa, kas [[Skaņdarbs|skaņdarbā]] vairākkārt atkārtojas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ipiķu pagasts
| karte             = Ipiķu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Ipiķi
| platība           = 67,43
| iedzīvotāji       = 270<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 270 / 67.43 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Mikrofluīdika''' ir gan [[zinātne]], kas pēta [[šķidrums|šķidrumu]] uzvedību [[mikrokanāls|mikrokanālos]], gan tehnoloģija, lai ražotu mikrominiaturizētas ierīces, galvenokārt [[mikroshēma]]s, kas satur kameras un tuneļus, caur kuriem var plūst vai tikt noslēgti šķidrumi.<ref name="viens">{{tīmekļa atsauce |title=Microfluidics: A general overview of microfluidics |url=https://www.elveflow.com/microfluidic-reviews/general-microfluidics/a-general-overview-of-microfluidics/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref> Mikrofluīdika ir starpdisciplināra nozare, kas apvieno [[Inženierija|inženieriju]], [[Fizika|fiziku]], [[Ķīmija|ķīmiju]], [[Bioķīmija|bioķīmiju]], [[Nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un [[Biotehnoloģija|biotehnoloģiju]]. Mikrometru skalā šķidrumi uzvedas daudz citādāk nekā ikdienā, kas ļauj šo tehnoloģiju izmantot jauniem zinātnes eksperimentiem un inovācijām<ref name="viens" />. Tipiski pielietojumi iekļauj ķīmiskos sensorus, plūsmas regulatorus, mikrosprauslas un mikrovārstus<ref>{{grāmatas atsauce |last1=abeling |first1=Patrick |title=Introduction to Microfluidics |isbn=978-0-19-958816-9 |url=https://books.google.lv/books?hl=lv&lr=&id=LCaQDwAAQBAJ&oi=fnd&pg=PP1&dq=microfluidics&ots=xaJt2cEZti&sig=eiICgL6q6PYf2aCGmc0kLCMfgZk&redir_esc=y#v=onepage&q=microfluidics&f=false |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>. Zināms, ka Latvijā mikrofluīdika tiek izmantota, lai izdalītu augstas kapacitātes ārpusšūnu vezikulas<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ |website=http://biomed.lu.lv/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}} |title=Arhivēta kopija |archive-date={{dat|2020|01|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200123044333/http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ }}</ref> kā arī, lai izpētītu šķidrumu plūsmas apkārt magnētiski mīkstiem materiāliem<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Gravity effects on mixing with magnetic micro-convection in microfluidics |url=https://link.springer.com/article/10.1140/epje/i2018-11749-9 |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>.

sentences: '''Mosarābi''' ([[Spāņu valoda|spāņu]] ''mozárabes'' [mosárabes], [[Portugāļu valoda|portugāļu]] ''moçárabes'' [musárabiš] no [[Arābu valoda|arābu]] مستعرب [musta‘rab] — 'par arābu padarīts') ir vēstures jēdziens, [[eksonīms]], ar kuru apzīmē [[Pireneju pussala|Pireneju pussalas]] [[Kristieši|kristiešus]], kas dzīvoja [[Musulmaņi|musulmaņu]] pakļautībā no 8. līdz 15. gadsimtam. Lielākā daļa mosarābu palika kristieši, kuri maksāja "[[džizja]]" nodokli un dzīvoja pēc [[Romas impērija|romiešu]] ieviestajām un [[Vestgoti|vestgotu]] ietekmē izmainītajām [[Romiešu tiesības|civiltiesībām]]. Mosarābi dažādā mērā pārņēma arābu kultūru, zināja arābu valodu. Pastāvēja tā saucamā [[mosarābu valoda]] — Pireneju pussalā runāto [[Romāņu valodas|romāņu varietāšu]] kopums, kuru mosarābi sauca par latīņu valodu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fluorīts
|attēls=
|att_paraksts=Kubiski fluorīta kristāli
|klase=Fluorīdu minerāls
|ŠtruncaID=3/A.08-10
|ķīm_formula=Kalcija fluorīds - CaF2
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Violeta, zaļa, sārta, zeltaini dzeltena, bezkrāsas, zila, rozā, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Kubveida kristāli, retāk oktaedri, dodekaedri u.c., agregāti, dvīņu kristāli
|skaldnība=Ļoti laba trīs virzienos
|lūzums=Skabargains, gliemežnīcas
|cietība=4 (viens no Mosa skalas etaloniem)
|spīdums=Stikla, nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n = 1,433—1,435
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,18
}}

sentences: {{Commonscat|Physicians by country|Mediķi pēc valsts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Anaconda Loreto Peru.jpg
| att_nosaukums = [[Anakonda]] (''Eunectes murinus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| dzimta = Boidae
| dzimta_lv = Žņaudzējčūsku dzimta
| apakšdzimta = Boinae
| apakšdzimta_lv = Žņaudzējčūsku apakšdzimta
| ģints = Eunectes
| ģints_lv = Anakondas
| binomial = Eunectes <small>([[Johann Georg Wagler|Wagler]], 1830)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Anakondas''' (''Eunectes'') ir viena no [[žņaudzējčūsku dzimta]]s (''Boidae'') ģintīm, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas čūsku sugas.<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?taxon=Boidae&genus=Eunectes&exact%5B0%5D=taxon&submit=Search Database: Eunectes]</ref> Tās mājo [[Dienvidamerika]]s [[tropi|tropu]] joslā un mitinās ūdenī. Šai grupai pieder viena no pasaules lielākajām čūskām - [[anakonda]] (''Eunectes murinus'').<ref name=tr/>

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Smaguma spēks''' ir [[Astronomisks objekts|astronomiska objekta]], piemēram, [[Zeme|Zemes]], pievilkšanas [[spēks]] uz šī objekta virsmas vai tā tiešā tuvumā, kas vērsts vertikāli uz tā centru. Tas ir [[Konservatīvais spēks|konservatīvs spēks]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reiz Anatolijā
| operators =
| attēls = Once Upon a Time in Anatolia.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Nuri Bilge Džejlans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Muhamets Uzuners]]
* [[Jilmazs Erdogans]]
* [[Taners Birsels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bir Zamanlar Anadolu’da''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''The Cinema Guild''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|9|23|Turcija}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = * {{TUR}}
* {{BIH}}
| valoda = [[Turku valoda|turku]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reiz Anatolijā"''' ({{Val|tr|Bir Zamanlar Anadolu’da}}) ir 2011. gada [[Turcija]]s un [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Nuri Bilge Džejlans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Muhamets Uzuners]], [[Jilmazs Erdogans]] un [[Taners Birsels]].

sentences: '''576i''' ir saīsināts nosaukums [[video]] režīmam, ko sākotnēji izmantoja [[Standarta izšķirtspējas televīzija|standarta izšķirtspējas]] [[televīzijas apraide]]i vairumam pasaules valstu, kur elektrotīkla frekvence ir 50 Hz. Savas ciešās saistības ar krāsu kodēšanas sistēmu dēļ to bieži sauc vienkārši par '''[[PAL]]''', PAL/[[SECAM]] vai [[SECAM]], salīdzinot to ar tā 60 Hz līdzinieci, kas izmanto [[NTSC]] krāsu kodēšanu, [[480i]]. Ciparu tehnoloģiju pielietojumos to parasti apzīmē ar "576i"; analogo tehnoloģiju kontekstā to bieži sauc par "'''625 rindām'''".<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.afterdawn.com/glossary/terms/576i.cfm|title=576i - AfterDawn: Glossary of technology terms & acronyms|first=|last=AfterDawn.com|publisher=}}</ref> Kadra proporcijas parasti ir 4:3 analogā pārraidē un 16:9 [[Ciparu pārraide|ciparu pārraidē]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
'''P=NP problēma''' ir nozīmīga neatrisināta problēma [[datorzinātne|datorzinātnē]]. Problēma apzīmē šādu jautājumu: "Vai uzdevums, kura risinājumu ir ātri pārbaudīt, ir arī ātri atrisināms?". Par problēmas pierādījumu vai apgāšanu [[Kleja Matemātikas institūts]] (ASV) ir piesolījuši atlīdzību — 1 miljonu [[ASV dolārs|ASV dolāru]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pigacāno
 | official_name            = ''Pigazzano''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Pigazzano paese.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Itālija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        =[[Emīlija-Romanja]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Pjačencas province]]
 | subdivision_type3        = Komūna
 | subdivision_name3        = [[Travo]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 6.2
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2009. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 20
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 44 | latm = 54 | lats = 21 | latNS = N
 | longd = 9 | longm = 33 | longs = 14 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 29020
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 464
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Elejas pagasts}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Brēms
|          vārds_orig = ''Alfred Brehm''
|              attēls = Brehm-behm.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 02
|            dz_vieta = Unterrenterdorfa
(mūsdienās [[Rentendorfa]], [[Tīringene]], {{GER}})
|              m_gads = 1884
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Rentendorfa]], [[Vācijas impērija]]
(mūsdienās [[Tīringene]], {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = žurnāls ''Die Gartenlaube'', [[Hamburgas zooloģiskais dārzs]], akvārijs [[Berlīne|Berlīnē]]
|          alma_mater = [[Jēnas universitāte]]
|             zinātne = [[zooloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = izdevums "Dzīvnieku valsts" (''Brehms Tierleben'', 1829–1884)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Navbox
| name   = Terminators
| title  = [[Terminators (filmu sērija)|Terminators]]
| state = {{{state|autocollapse}}}
| bodyclass = hlist

sentences:
{{Citas nozīmes|1578. gada Cēsu kauju|Cēsu kauja|Cēsu kaujas}}
{{Infobox military conflict
|conflict=Cēsu kauja (1578)
|image= Cesu_pilsdrupas_ 1793.jpg
|caption= Cēsu pilsdrupas pēc sagraušanas Livonijas karā (1793. gads, Broces kolekcija).
|partof=[[Livonijas karš|Livonijas kara]]
|date= 1578. gada 21. oktobris
|place=[[Cēsis]], [[Latvija]]
|coordinates={{coord|57|18|50|N|25|16|8|E|region:LV_type:event|display=inline,title}}
|result= zviedru un poļu-lietuviešu karaspēka uzvara
|combatant1=[[File:Flag of Sweden.svg|22px]] [[Zviedrija]]
[[File:Chorągiew królewska króla Zygmunta III Wazy.svg|25px]] [[Polijas—Lietuvas ūnija]]
|combatant2=[[File:Coat_of_Arms_of_Russia_1577.png|20px]] [[Krievijas cariste]]
|commander1=[[Andžejs Sapjeha]],
[[Jorans Boise ]]<ref name="Bitwa Pod Kiesią 1578"/>
|commander2=[[Ivans Galicins]]<ref name="Ivan the Terrible">Robert Payne, Nikita Romanoff. Ivan the Terrible (1975). p. 368.</ref>
|strength1=4000–6000<ref name="Bitwa Pod Kiesią 1578">{{Cite web|url=https://issuu.com/kwartalniksarmacki/docs/ks03|title=Kwartalnik Sarmacki 1(3)/2013|website=Issuu|date=4 March 2013 }}</ref><ref name="Frost28">Frost (2000), p. 28</ref>
|strength2=18 000–22 000 (Livoniešu dati)<ref name = Frost28/><ref name="Bitwa Pod Kiesią 1578"/>
|casualties1=apmēram 400 karavīru<ref name="Hedberg">Hedberg (1975)</ref>
|casualties2=6280 nogalināti (pārspīlēti<ref name="Filjushkin">Filjushkin A. Ivan the Terrible: A Military History. Pen and Sword. 2008. p. 204</ref> Livoniešu dati<ref>Moscouische Niderlag, und Belegerung der Statt Wenden. Nürnberg. 1579</ref><ref name="auto1">Russow B. Chronica. Der Provintz Lyfflandt, darinnne vermeldet werdt. Andreas Seitner. 1584. p. 116</ref>)
3000 sagūstīti
1720 aizbēguši<ref name="Hedberg"/>
20–30 lielgabali<ref name="Bitwa Pod Kiesią 1578"/>
Vismaz 162 pieminēti 17. gadsimta Krievu sinodes grāmatā<ref name="auto">{{Cite web|url=http://drevlit.ru/docs/russia/XVI/1540-1560/Synodik_po_ubiennych/text.php|title=Синодик по убиенных во брани|website=www.vostlit.info}}</ref>
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Rokoties pēc uguns
 | oriģinālnos =''Digging for Fire''
 |      attēls = Digging for Fire Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Elīsija Van Koveringa]]
* [[Džeiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Džo Svānbergs]]
* Džeiks Džonsons
 |     aktieri =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rouzmerija Devita]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Orlando Blūms]]
* [[Maiks Birbiglija]]
 |      mūzika = [[Dens Roumers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Worldwide]]''
* ''[[The Orchard]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|26|Sandensas kinofestivāls|2015|8|21|ASV|}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/digging-fire-2015|title=Digging for Fire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|119,364}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diggingforfire.htm|title=Digging for Fire (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Rokoties pēc uguns"''' ({{val|en|Digging for Fire}}) ir 2015. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]], [[Rouzmerija Devita]], [[Sems Rokvels]], [[Bri Lārsone]], [[Orlando Blūms]] un [[Maiks Birbiglija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|26||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Ideal Home''
| attēls                   = Ideal Home.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Endrū Flemings]]
| producents               =
* [[Ārons Raiders]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Marija Terēze Arida]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Maksims Remijards]]
| scenārija autors         = Endrū Flemings
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Elisona Pilla]]
* [[Džeiks Makdormans]]
* [[Džeks Gors]]
| mūzika                   = [[Mārtins Simpsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Remstar Studios]]''
* ''[[Baby Cow Productions]]''
* ''[[Lucky Monkey Pictures]]''
* ''[[Mustard & Co]]''
| izplatītājs              = ''[[Brainstorm Media]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|''Mardi Gras'' filmu festivāls|2018|6|29|ASV|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ideal-home-2018-0|title=Ideal Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 13, 2019|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413153759/http://www.bbfc.co.uk/releases/ideal-home-2018-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Sandra Magnusa
|          vārds_orig = Sandra Magnus
|              attēls = Sandra Magnus.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1964
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Belevile|Belevilē]], [[Ilinoisa|Ilinoisā]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[inženieris|inženiere]]
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 157 d 8 h 42 min
| kos_iesaukums = [[1996]].
| kos_misija = 1. [[STS-112]]
2. [[STS-126]], [[SKS 18. ekspedīcija|SKS-18]], [[STS-119]]
3. [[STS-135]]
| kos_kuģi = [[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]], [[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]↑, [[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]↓
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trakā Ziemassvētku ballīte birojā
| attēls                   = Office Christmas Party.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Office Christmas Party''
| žanrs                    = komēdija, Ziemassvētku filma
| režisors                 =
* [[Džošs Gordons]]
* [[Vills Speks]]
| producents               =
* [[Skots Stubers]]
* [[Gajmons Kasadijs]]
* [[Daniels Rapaports]]
| scenārija autors         =
* [[Džastins Malens]]
* [[Laura Solona]]
* [[Dens Meizers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[T. Dž. Millers]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Vanesa Beijere]]
* [[Kortnija B. Vensa]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Bluegrass Films]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
* ''[[Amblin Partners]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|12|5|Ņujorka|2016|12|9|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/office-christmas-party-2016|title=Office Christmas Party|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430214512/http://www.bbfc.co.uk/releases/office-christmas-party-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=officechristmasparty.htm|title=Office Christmas Party (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|114,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trakā Ziemassvētku ballīte birojā"''' ({{val|en|Office Christmas Party}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Ziemassvētku komēdija, kuras režisori ir [[Džošs Gordons]] un [[Vills Speks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Beitmens]], [[Olīvija Manna]], [[T. Dž. Millers]], [[Dženifere Anistone]], [[Džiliana Bella]], [[Vanesa Beijere]] un [[Kortnija B. Vensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|12|5||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1984 Summer Olympics}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Portuguese Man-O-War (Physalia physalis).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Physalia physalis|Portugāles kuģītis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Eumetazoa
| apakšvalsts_lv =Eimetazoji
| nodalījums =Radiata
| nodalījums_lv =Staraiņi
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| iedalījums =
* klase {{TaksoSaite|Myxozoa|Gļotsporaiņi}}
* klase {{TaksoSaite|Anthozoa|Koraļļpolipi}}
* klase {{TaksoSaite|Polypodiozoa|Polipodi}}
* apakštips {{TaksoSaite|Medusozoa|Medūzas}}
| binomial=Cnidaria <small>([[Hatschek]], 1888)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Dzēlējzarndobumaiņi''' (''Cnidaria'') ir radiāli simetrisko [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] (''Animalia'') [[tips]]. Dzēlējzarndobumaiņu tips apvieno vairāk kā 10 000 [[suga]]s,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biology.iastate.edu/Courses/211L/Cnidar/%20CnidINDX.htm |title=Phylum Cnidaria |access-date={{dat|2012|02|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120314234417/http://www.biology.iastate.edu/Courses/211L/Cnidar/%20CnidINDX.htm |archivedate={{dat|2012|03|14||bez}} }}</ref> kuras dzīvo tikai [[ūdens|ūdenī]], turklāt lielākā daļa [[sālsūdens|sālsūdenī]]. Dzēlējzarndobumaiņiem ir divas attīstības formas: sēdošā - [[polips]] un brīvi peldošā — [[medūza]].

sentences:
'''Perry''' var būt:
* [[Keitija Perija]] (''Katy Perry''; 1984) — amerikāņu dziedātāja;
* [[Korijs Perijs]] (''Corey Perry''; 1985) — kanādiešu hokejists.

sentences: '''2011. gada [[Pasaules čempionāts basketbolā U-19 izlasēm|Pasaules čempionāts basketbolā U-19]]''' notika [[Latvija|Latvijā]] no 2011. gada 30. jūnija līdz 10. jūlijam. Tas tika aizvadīts trijās pilsētās: [[Rīga|Rīgā]], [[Liepāja|Liepājā]] un [[Valmiera|Valmierā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.fiba.com/pages/eng/fc/news/lateNews/p/newsid/39441/arti.html|title= 2011 FIBA U19 World Championships go to Latvia and Chile|accessdate= {{dat|2011|2|20}}|author= |date= |publisher= FIBA.com}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://sports.delfi.lv/news/basketbols_2011/u19_juniori/liepaja-un-valmiera-sakas-pasaules-u-19-cempionats-basketbola.d?id=39328095 |title=Liepājā un Valmierā sākas pasaules U-19 čempionāts basketbolā |access-date={{dat|2019|01|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110906070328/http://sports.delfi.lv/news/basketbols_2011/u19_juniori/liepaja-un-valmiera-sakas-pasaules-u-19-cempionats-basketbola.d?id=39328095 |archivedate={{dat|2011|09|06||bez}} }}</ref>

sentences: '''Ginters''' (no {{val|de|Günther}}, arī ''Gunther, Günter, Gunter'', atvasināts no senākām vārda formām ''Gunthere, Guntharivar'') var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cietuma komanda
| attēls                   = Gridiron gang.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gridiron Gang''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Fils Džono]]
| producents               =
* [[Nīls H. Morics]]
* [[Lī Stenlijs]]
| scenārija autors         = [[Džefs Magvairs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dveins Džonsons]]
* ''[[Xzibit]]''
* [[Kevins Danns]]
* [[Leons Ripijs]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Stanhaven Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|15|}}
| ilgums                   = 120 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gridiron-gang-2006|title=Gridiron Gang|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 5, 2019|archive-date={{dat|2019|05|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190505135827/http://www.bbfc.co.uk/releases/gridiron-gang-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gridirongang.htm|title=Gridiron Gang|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 5, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|41,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Cietuma komanda''' ({{val|en|Gridiron Gang}}) ir 2006. gada sporta drāma, kuras režisors ir [[Fils Džono]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dveins Džonsons]], ''[[Xzibit]]'', [[Kevins Danns]] un [[Leons Ripijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|15||bez}}.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Odete Tulemonde un citi stāsti"
| attēls           = Schmitt 03.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''Odette Toulemonde et autres histoires''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     = ''Couramiaud'' / Ērika Karo fotoattēls
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            = īso stāstu krājums
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2006. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = 224
| isbn             = 978-2-253-12662-1
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = [[Mana dzīve ar Mocartu]] (2005)
| followed_by      = [[Sapņotāja no Ostendes]] (2007)
}}
'''"Odete Tulemonde un citi stāsti"''' ({{val-fr|Odette Toulemonde et autres histoires}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] īso stāstu krājums. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2006. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Vecpalsa
  | attēla_izmērs     =288px
  | attēls            = Vecpalsa pie Vidzemes šosejas.jpg
  | paraksts          = Vecpalsa pie [[Vidzemes šoseja]]s
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
  | izteka            = no [[Palsa]]s - [[Vizla (upe)|Vizlas]] pārrakuma
  | sāk_plat_d=57
| sāk_plat_m=24
| sāk_plat_s=2
| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=26
| sāk_gar_m=11
| sāk_gar_s=34
| sāk_gar_EW=E
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Gauja]]
  | iet_plat_d=57
| iet_plat_m=28
| iet_plat_s=6
| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=26
| iet_gar_m=21
| iet_gar_s=28
| iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 21
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  = 60,1
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 266,7
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Rauza]]
}}
'''Vecpalsa''' ir [[Gauja]]s kreisā krasta pieteka [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]]. Vecpalsa ir [[Palsa]]s upes posms lejpus Palsas—[[Vizla (upe)|Vizlas]] pārrakuma (Jaunpalsas). Pietekas: [[Rauza]], [[Maiļupe]], [[Liepu grāvis]] un [[Ceizelīte]]. Rauza par Vecpalsas pieteku uzskatāma tikai nomināli, jo gultnē no Jaunpalsas līdz Rauzas ietekai nav caurplūduma un lielāko daļu Vecpalsas noteces veido Rauzas un tās pietekas [[Šepka]]s ūdeņi.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Upe ietek Gaujā pie Staldu pilskalna.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Viļņas Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka Santarišķu gatvē 2
| map_type            =
| map_caption         =  58° 22′ ″ N, 26° 42′ 0,1″ E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 54 | latm  = 45 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 16 | longs = 40 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1996 (1980)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|www.santa.lt}}
| other_links         =
}}
'''Viļņas Universitātes slimnīca''' ({{val|lt|Vilniaus Universiteto ligoninė}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Aizkuņģa dziedzeris |
  Latin        = Pancreas |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = illu_pancreas_duodenum.jpg  |
  Caption      = 1: Aizkuņģa dziedzera galva
2: Kāšveida izaugums
3: Ierobs
4: Dziedzera ķermenis
5: Priekšējā virsma
6: Apakšējā virsma
7: Augšējā mala
8: Priekšējā mala
9: Apakšējā mala
10: Taukplēves paugurs
11: Aste
12: [[Divpadsmitpirkstu zarna]]|
  Image2       = |
  Caption2     =  |
  Precursor    = [[pancreatic bud]]s |
  System       = |
  Artery       = [[inferior pancreaticoduodenal artery]], [[superior pancreaticoduodenal artery]], [[splenic artery]] |
  Vein         = [[pancreaticoduodenal veins]], [[pancreatic veins]] |
  Nerve        = [[pancreatic plexus]], [[celiac ganglia]], [[vagus]]<ref>{{GeorgiaPhysiology|6/6ch2/s6ch2_30}}</ref> |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  =  |
}}

sentences:
šūnu citoskelets.
Sarkanie — [[aktīna diedziņi]],
zaļās — [[mikrocaurulītes]],
zilie — [[šūnas kodols|šūnu kodoli]]]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Beness Aijo
|     vārds_orig =
|         attēls = Бенес Айо.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Aijo 2020. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzekne|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
<!--|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 30-->
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Latvija (līdz 2023. gadam), Krievija (pēc 2022. gada)
|        tautība =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Beness Aijo''' (dzimis {{dat|1979|6|8}} [[Rēzekne|Rēzeknē]]) ir [[Latvija|Latvijā]] dzimis [[Nacionālboļševiku partija]]s aktīvists un kaujinieks, kas piedalās [[Krievijas iebrukums Ukrainā|Krievijas karā pret Ukrainu]] un kopš 2022. gada ir [[Krievija]]s pilsonis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Cik vien labi var būt
| attēls = As good as it gets.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''As Good as It Gets''
| žanrs = romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Džeimss Brukss]]
| producents = * [[Bridžeta Džonsone]]
* [[Kristija Zea]]
* Džeimss Brukss
| scenārija autors = * [[Marks Andruss]]
* Džeimss Brukss
| galvenajās lomās = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Helēna Hanta]]
* [[Gregs Kinīrs]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Skīts Ulriks]]
* [[Šērlija Naita]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1997|12|23|}}
| ilgums = 133 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/good-it-gets-1997|title=As Good as It Gets|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190811171849/https://bbfc.co.uk/releases/good-it-gets-1997|archivedate={{dat|2019|08|11||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=asgoodasitgets.htm |title=As Good as It Gets (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=August 11, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190714112526/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=asgoodasitgets.htm |archivedate={{dat|2019|07|14||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|314,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Cik vien labi var būt"''' ({{val|en|As Good As It Gets}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Helēna Hanta]], [[Gregs Kinīrs]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Skīts Ulriks]] un [[Šērlija Naita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|23||bez}}.

sentences: '''Dogma''' ir autoritātes noteikts princips, kas tiek pieņemts par neapstrīdamu patiesību.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996.</ref> Tas ir ideoloģijas vai ticības sistēmas pamatā un nedrīkst tikt mainīts vai ignorēts bez visas sistēmas [[paradigma]]s ietekmēšanas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Militārā memoriāla infokaste|name=Hetmaņa Mazepas piemineklis|native_name=Пам'ятник гетьману Мазепі|body=|image=Урочистості з відкриття.jpg|image_size=200px|caption=Pieminekļa atklāšana|commemorates=[[Ivans Mazepa|Ivanam Mazepam]]|established=|unveiled={{dat|2016}}|location={{vieta|Ukraina|Poltava}}|nearest_town=|designer=[[Mikola Biliks]],  [[Viktors Ševčenko]]|total_burials=|unknowns=|commemorated=|by_country=|by_war=|inscription=|source=|pushpin_map=|map_size=|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=|embedded=}}'''Hetmaņa Mazepas piemineklis''' ({{val|uk|Пам'ятник гетьману Мазепі}}) ir piemineklis [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Hetmanis|hetmanim]] [[Ivans Mazepa|Mazepam]], kas atrodas [[Poltava|Poltavā]].

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Olaine (nozīmju atdalīšana)|Olaine}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Olaine
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Olaines pareizticīgo baznīca.jpg
| imagesize =
| image_caption = Olaines pareizticīgo baznīca
| image_flag = Flag_of_Olaine.png
| flag_size = 125px
| flag_link = Olaines karogs
| image_shield = Olaine COA.svg
| shield_size = 100px
| shield_link = Olaines ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 47
| lats = 14
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 56
| longs = 31
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Olaines novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1967. gada 20. februāra
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type =
| seat =
| government_type = [[Olaines novada dome]]
| leader_title = [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums|Pašvaldības vadītājs]]
| leader_name = [[Andris Bergs]] <small>([[LSDSP]])</small>
| area_total_km2 = 6.82
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Olaine}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2114
| area_code =
| website = {{URL|www.olaine.lv}}
| footnotes =
}}

sentences: '''Gaisa piesārņojums''' ir dažādu kaitīgo [[viela|vielu]] nokļūšana [[atmosfēra|atmosfērā]] lielos daudzumos. Šādām vielām gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 8.klasei|last=Drille|first=Modris|publisher=Zvaigzne ABC|year=2013|isbn=978-9934-0-4342-0|pages=102-104.lpp}}</ref> Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir [[oglekļa dioksīds]] jeb CO2, [[slāpekļa oksīdi]], [[sēra dioksīds]], [[ogļūdeņraži]], [[aldehīdi]], [[smagie metāli]] kā [[Svins|Pb]], [[Varš|Cu]], [[Cinks|Zn]], [[Kadmijs|Cd]], [[Hroms|Cr]], un atmosfēras [[putekļi]].

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Holcus lanatus Gestreepte witbol (2).jpg
| att_nosaukums = Villainā meduszāle
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| apakšdzimta = Pooideae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Holcus
| ģints_lv =Meduszāles
| suga = Holcus lanatus
| suga_lv = Villainā meduszāle
| sinonīmi =
* ''Nothoholcus lanatus'' (L.) Nash
| kategorijas = nē
}}
'''Villainā meduszāle''' ({{val|la|Holcus lanatus}}) ir daudzgadīgs 30—100 cm augsts [[lakstaugs]]. Ne visai bieži sastopams pļavās un sausos uzkalniņos. Veido vairāk vai mazāk blīvus cerus ar nedaudziem stumbriem. [[stumbrs|Stumbri]] taisni, pie mezgliem un zem tiem ar mīkstiem, uz leju atliektiem matiņiem. [[Lapas]] pamīšus, vienkāršas, veselas, šauri lineāras, 0,2—1 cm platas, nosmailotas, ar izteiktu vidusdzīslu, mīkstas, spilvainas. Lapu makstis vairāk vai mazāk garas, ar mīkstiem, uz leju atliektiem matiņiem, mēlīte līdz 0,2 cm gara. Zied no [[jūnijs|jūnija]] līdz [[augusts|augustam]]. [[Ziedkopa]] — blīva, 8—10 cm gara skara ar daudzām vārpiņām. Vārpiņas nelielas, olveidīgi iegarenas, no sāniem saspiestas, ar 2—3 ziediem. Vārpiņas plēksnes tik garas kā vārpiņa, strupi nosmailotas, spilvainas, ar īsu, smailu galotnīti, vārpiņas ārējai plēksnei 1 dzīsla, iekšējai — 3 dzīslas. Vārpiņā apakšējais zieds divdzimumu, zieda ārējā plēksne bez akota, šķautne neizteikta, iekšējai plēksnei šķautne ar dzelonīšiem; augšējais zieds vīrišķais, tā zieda ārējā plēksne ar īsu, āķveida akotu, kas nepārsniedz vai tikko pārsniedz vārpiņu, iekšējās plēksnes bieži vien nav. [[Auglis]] — 0,1—0,2 cm garš grauds. Lopbarības ziņā mazvērtīgs augs, jo pūkainuma dēļ mājdzīvnieki to neēd siena veidā. Satur [[glikozīdi|glikozīdus]], no kuriem var rasties [[zilskābe]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tauriņs
| operators =
| attēls = Papillon ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Franklins Šafners]]
| producents = * [[Roberts Dorfmans]]
* Franklins Šafners
| scenārijs = * [[Daltons Trambo]]
* [[Lorenco Sempls jaunākais]]
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Dastins Hofmans]]
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| oriģinālnos = ''Papillon''
| studija = * ''Les Films Corona''
* ''General Production Company''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Allied Artists''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|16}}
| ilgums = 150 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|13,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|53,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2808710657/|title=Papillon |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tauriņš"''' ({{Val|en|Papillon}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s episka vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Franklins Šafners]], bet scenārija autori [[Daltons Trambo]] un [[Lorenco Sempls jaunākais]]. Filmas scenārijs balstīts uz franču ieslodzītā [[Anrī Šarjērs|Anrī Šarjēra]] 1969. gada autobiogrāfiju. Filmā galveno Šerjēra jeb "Tauriņa" lomu atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]], bet viņa drauga Luī Degas lomu atveido [[Dastins Hofmans]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Discord''
| developer = ''[[Discord Inc.]]''
| screenshot =
| operating system = {{Unbulleted list|[[Windows]]|[[macOS]]|[[Linux]]|[[iOS]]|[[Android (operating system)|Android]]|[[Web lietojumprogramma|Tīmekļa_pārlūkprogramma]]}}
| logo =
| released = 2015. gada 13. maijs; pirms 5 gadiem
| language = Angļu (AK / ASV), bulgāru, ķīniešu (vienkāršotā / tradicionālā), horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, japāņu, korejiešu, lietuviešu, norvēģu, poļu, portugāļu (Brazīlija) , Rumāņu, krievu, spāņu, zviedru, taizemiešu, turku, ukraiņu un vjetnamiešu valodā
| logo_size = 150px
}}
'''''Discord''''' ir teksta, balss un video tērzēšanas programma, ko sākotnēji izveidoja datorspēļu spēlētājiem, lai tie varētu viens ar otru sazināties, bet mūsdienās ''Discord'' izmanto ne tikai sākotnējā mērķauditorija. To izlaida 2015. gada 6. martā. ''Discord'' ir pieejams ''[[Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Android]]'', [[iOS]], ''[[Linux]]'' un [[interneta pārlūks|interneta pārlūkos]]. 2017. gada decembrī ''Discord'' bija aptuveni 87 miljonu unikālu lietotāju. 2019. gada jūlijā ''Discord'' bija aptuveni vairāk nekā 250 miljonu unikālu lietotāju.

sentences:
{{Coord|45|31|54|N|122|40|0|W|region:US_type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Moda Center
|attēls            = RoseGardenArenaS.jpg
|valsts            = {{flag|ASV}}
|pilsēta           = Portlenda (Oregona)
|adrese            = 1 Center Court, [[Portlenda (Oregona)|Portlenda]], [[Oregona]] 97227
|celtniecība-no    = {{dat|1993||}}
|atklāts           = {{dat|1995|10|12}}
|izmaksas2         = 262
|koncerts          = 20 500
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        = 20 630
|hokejs            = 18 280
|klubu-mājvieta    = [[Portlendas "Trail Blazers"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]) (1995–pašlaik)
[[Portlendas "Winterhawks"]] ([[WHL]]) (1995–pašlaik)
[[Portlendas "Forest Dragons"]] ([[AFL]]) (1997–1999)
[[Portlendas "Pythons"]] ([[WISL]]) (1998–1999)
[[Portlendas "Fire"]] ([[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]]) (2000–2002)
[[Portlendas "LumberJax"]] ([[NLL]]) (2006–2009)
|karte=Oregona}}
'''''Moda Center''''' ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{dat|1995|10|12}}, tās būvniecība tika sponsorēta no vairākiem avotiem, tai skaitā pilsētas domes. Arēnas īpašnieki ir ''Vulcan Inc.''. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] komanda [[Portlendas "Trail Blazers"]] un [[WHL]] komanda [[Portlendas "Winterhawks"]]. Basketbola spēlēm arēnas ietilpība ir līdz 20 630 sēdvietām, citiem pasākumiem ietilpība ir nedaudz mazāka.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pērn Marienbādē
| operators =
| attēls = Marienbadposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, mistērija
| režisors = [[Alēns Renē]]
| producents =
| scenārijs = [[Alēns Robs-Grijē]]
| aktieri = * [[Delfīne Seiriga]]
* [[Džordžo Albertaci]]
* [[Saša Pitoefs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''L'Année dernière à Marienbad''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1961|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1961|9|29|Francija}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pērn Marienbādē"''' ({{Val|fr|L'Année dernière à Marienbad}}) ir 1961. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alēns Renē]], bet scenārija autors — [[Alēns Robs-Grijē]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Delfīne Seiriga|Delfina Seriga]], [[Džordžo Albertaci]] un [[Saša Pitoefs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pocket-Gopher_Ano-Nuevo-SP.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Thomomys bottae|Bota gofers}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|     virskārta = Euarchontoglires
|  virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Castorimorpha
| apakškārta_lv = Bebrveidīgie
|    virsdzimta = Geomyoidea
| virsdzimta_lv = Goferu virsdzimta
|    iedalījums =
*{{TaksoSaite|Geomyidae|Goferu dzimta}}
*{{TaksoSaite|Heteromyidae|Ķengurpeļu dzimta}}
|    kategorija = nē
|      binomial = Geomyoidea <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1845)</small>
}}

sentences:
apdzīvotās Eiropas valstis. Dienvidslāvu valstis ir atzīmētas tumši zaļā krāsā, austrumslāvu — zaļā un rietumslāvu — gaiši zaļā krāsā.]]
'''Panslāvisms''' (no {{val|grc|πάν}} (''pán'') — 'viss') — [[Nacionālisms|nacionālistiska]] ideja un sabiedriska kustība kopš 19. gs. par [[Slāvi|slāvu]] tautu kopību — par kopīgo, no citām tautām atšķirīgo mentalitāti, valodu, vēsturi, kas tās vienojot atsevišķā un unikālā veselumā.

sentences: '''''Whiskas''''' ir starptautisks [[kaķu barība]]s zīmols, kas ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārtikas un lolojumdzīvnieku barības ražotāja ''[[Mars (uzņēmums)|Mars]]'' uzņēmējdarbības struktūrvienība. Uzņēmuma produktu klāstā ietilpst dažādas sausās un mitrās kaķu barības.

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Broken fixed arm.jpg
| alt             =
| caption         = Kaula lūzums un atbilstošie rentgena attēli
| specialitāte    = [[osteoloģija]] ([[traumatoloģija]])
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          =
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = [[radioloģija|rentgenizmeklēšana]]
| DiseasesDB      = 4939
| ICD10           = T 14.2
| ICD9            = 829
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000001
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = luzums
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
[[matemātika|Matemātikā]] '''netiešs vienādojums''' ir attiecības forma <math>\ R(x_1, \ldots, x_n) = 0</math>, kur <math>\ R</math> ir vairāku mainīgo [[funkcija]] (biežāk [[polinoms]]). Piemēram, vienības apļa netiešais vienādojums is <math>x^2+y^2 = 1</math>.

sentences: '''Sodomija''' ir termins, ko attiecina uz [[orālais sekss|orālo seksu]], [[anālais sekss|anālo seksu]] un [[zoofilija|zoofiliju]], dažkārt arī uz citu [[sekss|seksuālo aktivitāti]], kuras laikā nevar [[vairošanās|radīt pēcnācējus]].<ref name="Phelps">{{Grāmatas atsauce|author=Shirelle Phelps|title=World of Criminal Justice: N-Z|publisher=[[Gale (publisher)|Gale Group]]|year=2001|page=686|isbn =0787650730|accessdate=2014. gada 13. janvārī|url=http://books.google.com/books?id=izwvAQAAIAAJ&q=World+of+Criminal+Justice:+N-Z.&dq=World+of+Criminal+Justice:+N-Z.&hl=en&sa=X&ei=kx3UUp3gMJGqqQH32YDACw&ved=0CEIQ6AEwAA}} {{en ikona}}</ref><ref name="Scheb">{{Grāmatas atsauce|authors=John Scheb, John Scheb, II|title=Criminal Law and Procedure|publisher=[[Cengage Learning]]|year=2013|page=185|isbn =128554613X|accessdate=2014. gada 13. janvārī|url=http://books.google.com/books?id=VZoWAAAAQBAJ&pg=PA185&dq=&hl=en&sa=X&ei=eB7UUsnOCYqjrgHB9oDADQ&ved=0CEEQ6AEwAw#v=onepage&q=&f=false}} {{en ikona}}</ref><ref name="Newton">{{Grāmatas atsauce|author=David Newton|title=Gay and Lesbian Rights: A Reference Handbook, Second Edition|publisher=[[ABC-CLIO]]|year=2009|page=85|isbn =1598843079|accessdate=2014. gada 13. janvārī|url=http://books.google.com/books?id=gjcUFK4RZNcC&pg=PA85&dq=&hl=en&sa=X&ei=-xzUUoveD8GbrgGsuIHIDQ&ved=0CDMQ6AEwAQ#v=onepage&q=&f=false}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Fudzi
| Photo                = Kodaki fuji frm shojinko.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Skats no Šojiko ezera puses
| karte                = Japāna
| paraksta_izvietojums =
| latd= 35|latm= 21|lats= 29|latNS= N
| longd= 138|longm= 43|longs= 52|longEW= E
| Augstums         = 3776
| Atrašanās vieta  = {{flaga|Japāna}} [[Japāna]]
| Kalnu grēda      =
| Augstiene        =
| Kāpums           =
| Parent peak      =
| Coordinates      =
| Topographic map  =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              =
| Last eruption    = 1707.-1708. gadā
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Grid_ref_UK      =
| Grid_ref_Ireland =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = No sliedēm
| attēls = Derailedmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Derailed''
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Mikaels Hefstrēms]]
| producents = [[Lorenco di Bonaventura]]
| scenārija autors = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās = * [[Klaivs Ouens]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Žankarlo Esposito]]
* [[Deivids Morisejs]]
| mūzika = [[Eds Šīrmūrs]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = * ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Buena Vista International & Miramax]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2005|11|11||bez}}
| ilgums = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/derailed-2005-0|title=Derailed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=derailed.htm|title=Derailed (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|57,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"No sliedēm"''' ({{val|en|Derailed}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kas balstīts uz Džeimsa Sīgela tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Mikaels Hefstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Klaivs Ouens]], [[Dženifere Anistone]], [[Vinsents Kasels]], [[Žankarlo Esposito]] un [[Deivids Morisejs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|1||bez}}.

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žans Tirels
|          vārds_orig = ''Jean Thurel''
|              attēls = Jean Thurel 1788 (1804), par Antoine Vestier.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Žans Tirels, Turēnas pulka fuzilieris 89 gadu vecumā. Viņa trīs ''[[Divu zobenu medaljons|Médaillon Des Deux Épées]]'' ordeņi un viņa Goda leģiona ordenis ir redzamas šajā [[Antuāna Vestjē]] 1788. gada portretā, kas tika pārveidots 1804. gadā, iekļaujot Goda leģiona ordeni
|             dz_gads = 1698
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = [[Francijas Karaliste]],[[Burgundija]],[[Orēna]], tagad {{FRA}}
|              m_gads = 1807
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Francijas Pirmā impērija]],[[Endra un Luāra]], [[Tūra]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = [[ierindnieks]]
|      dienesta_laiks =  1716. gada 17. septembris – 1792. gada 29. janvāris
|              valsts =  [[Francijas Karaliste]]
 [[Francijas Konstitucionālā monarhija]]
 [[Francijas Pirmā republika]]
 [[Francijas Pirmā impērija]]
|           struktūra =
|             vienība = Turēnas pulks
|        nodarbošanās = [[karavīrs|militārpersona]]
|           komandēja =
|              kaujas = [[Polijas mantojuma karš]]
[[Karš par Austrijas mantojumu]]
[[Septiņgadu karš]]
[[Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš]]
|         apbalvojumi =  Divu zobenu medaljons (3)
 [[Goda Leģiona ordenis]]
|           izglītība =
|          cits_darbs =
|         kategorijas = jā
}}
'''Žans Tirels''' ({{val|fr|Jean Thurel}}; dzimis {{dat|1698|9|6}}; miris {{dat|1807|3|10}})<ref>https://www.leonore.archives-nationales.culture.gouv.fr/ui/?ACTION=CHERCHER&FIELD_1=COTE&VALUE_1=LH%252F2605%252F2</ref> bija Francijas armijas karavīrs [[fuzilieris]] un simtgadnieks ar ārkārtīgi ilgu militāro karjeru, kas ilga vairāk nekā 75 gadus [[Turēnas pulks|Turēnas pulkā]]. Tirels, dzimis [[Luijs XIV|Luija XIV]] valdīšanas laikā un miris [[Napoleons Bonaparts|Napoleona I]] valdīšanas laikā, dzīvoja trīs dažādos gadsimtos. Tirelu pazina ar palamu "Eiropas vecākais karavīrs".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lady Bird: Laiks lidot
| oriģinālnos = ''Lady Bird''
| attēls = Lady Bird poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = pieaugšanas filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Greta Gērviga]]
| producents = * [[Skots Radins]]
* [[Elī Bušs]]
* [[Evelīna O'Nīla]]
| scenārijs = Greta Gērviga
| aktieri = * [[Sērša Runena]]
* [[Lorija Metkalfa]]
* [[Treisijs Letss]]
* [[Lūkass Hedžss]]
* [[Bīnija Feldšteina]]
* [[Stīvens Hendersons]]
* [[Timotijs Šalame]]
| mūzika = [[Džons Brions]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''[[A24]]''
* ''[[Management 360]]''
* ''[[IAC Films]]''
| izplatītājs = * ''[[A24]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{filmas datums|2017|9|1|Teljuraidas kinofestivāls|2017|11|2|ASV|2018|3|20|Latvija|}}
| ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lady-bird-2017|title=Lady Bird|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 19, 2018|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821163112/http://www.bbfc.co.uk/releases/lady-bird-2017}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|78,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ladybird.htm|title=Lady Bird (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Lady Bird: Laiks lidot"''' ({{val|en|Lady Bird}}) ir 2017. gada ASV pieaugšanas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Greta Gērviga]]. Galvenās lomas atveido [[Sērša Runena]], [[Lorija Metkalfa]], [[Treisijs Letss]], [[Lūkass Hedžss]], [[Bīnija Feldšteina]], [[Stīvens Hendersons]] un [[Timotijs Šalame]]. Filmā tiek parādītas 17 gadus vecas vidusskolas vecākās klases skolnieces attiecības ar māti. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|1||bez}} Teljuraidas kinofestivālā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO3)2. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Frenks Abagneils
| vārds_orig = ''Frank Abagnale''
| attēls = Frank Abagnale (cropped).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 27
| dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Bronksvila|2s=Ņujorka (štats)}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{ASV}}<br>{{FRA}}
| tautība = [[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| nodarbošanās = ''Abagnale & Associates'' valdes priekšsēdētājs
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Frenks Viljams Abagneils''' ({{val|en|Frank William Abagnale}}; dzimis {{dat|1948|4|27}} [[Bronksvila|Bronksvilā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu finanšu drošības konsultants, pazīstams ar saviem agrākajiem kriminālajiem pārkāpumiem — naudas viltošanu un krāpniecību, ko viņš veica 15 līdz 21 gadu vecumā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trakā māja uz riteņiem
| operators =
| attēls = Rv-movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Berijs Zonnenfīlds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Robins Viljamss]]
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Šerila Hainsa]]
* [[Kristīna Čenoveta]]
* [[JoJo]]
* [[Džošs Hatčersons]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''RV''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|4|28}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|87,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl510625281/|title=RV |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Trakā māja uz riteņiem"''' ({{Val|en|RV}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Berijs Zonnenfīlds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Robins Viljamss]], [[Džefs Denjelss]], [[Šerila Hainsa]], [[Kristīna Čenoveta]], [[JoJo]] un [[Džošs Hatčersons]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Harri Martinsons
|     vārds_orig = ''Harry Martinson''
|         attēls = 20120807084529!Martinson,_Harry_i_VJ_1943.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Harri Martinsons četrdesmito gadu sākumā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Jemshēga]], [[Zviedrija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[zviedrs]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Moa Martinsone
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, prozaiķis
|rakstīšanas valoda = [[zviedru valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = poēma "Aniāra", romāns "Ziedošā nātre"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1974. gada [[Nobela prēmija literatūrā]] <br />kopā ar [[Eivinds Junsons|Eivindu Junsonu]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds =Annele Slišāne
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads =1975
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =13
| dz_vieta ={{vieta|Latvija|Balvu rajons|Upīte}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =[[Latvieši|latviete]]
| dzimums =S
| vecāki =[[Antons Slišāns|Antons]] un Irēna Slišāni
| brāļi =Andris Slišāns
| māsas =Lienīte un Mārīte Slišānes
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās =pedagoģe, tekstilmāksliniece, uzņēmēja, rakstniece
|rakstīšanas valoda =latviešu valoda, latgaliešu valoda
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
|slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =[[Latvijas Universitāte]], [[Latvijas Mākslas akadēmija]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Annele Slišāne''' (dzimusi {{dat|1975|5|13}}) ir latviešu tekstilmāksliniece, rokdarbniece, rakstniece un kultūras darbiniece. Darbojas galvenokārt [[Latgale|Latgalē]] (Ziemeļlatgalē pie [[Krievija]]s pierobežas), kopjot un popularizējot [[latvieši|latviešu]] un [[latgalieši|latgaliešu]] tradīcijas un [[Kultūras mantojums|kultūras mantojumu]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga=Carex ornithopoda|suga_lv=Pleznveida grīslis|autors=Willd.|binomial=Carex ornithopoda|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex ornithopoda subsp ornithopoda (Segge) IMG 8364.JPG|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|sinonīmi=Caex pedata <i>V.I.Krecz.</i>}}'''Pleznveida grīslis''' ({{val|la|Carex ornithopoda}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama [[Eiropa|Eiropā]] — vietām centrālajos un ziemeļu apgabalos, tostarp reti visā [[Latvija]]s teritorijā.

sentences:
[[Kategorija:Tukums]]
[[Kategorija:Transports Latvijā pēc pilsētas|Tukums]]

sentences: '''Teitoburgas mežs''' ({{val|de|Teutoburger Wald}}) ir mežiem apaugušo pauguru grēda [[Vācija]]s [[Lejassaksija]]s un [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] federālajās zemēs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ikšķiles Sv. Gara pareizticīgo baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ikšķiles_pareizticīgo_baznīca.JPG
| image_size            =
| caption               = Ikšķiles luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ikšķiles pareizticīgo baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.829971 | latNS  = N
| longd = 24.496968 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Ikšķile}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    = [[Vladimirs Šervinskis]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1936. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ikšķiles pareizticīgo baznīca
|      numurs = 8231
|       grupa = Vietējās nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sapņu meitenes
| attēls                   = Dreamgirls.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dreamgirls''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma, muzikāla filma, komēdija
| režisors                 = [[Bills Kondons]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = Bills Kondons
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Bejonse Noulza]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Kīts Robinsons]]
* [[Dženifere Hadsone]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''Paramount Pictures''
* ''DreamWorks Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|25||bez}}
| ilgums                   = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dreamgirls-2006|title=Dreamgirls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= February 24, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|154,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dreamgirls.htm|title=Dreamgirls (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sapņu meitenes"''' ({{val|en|Dreamgirls}}) ir 2006. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma Brodvejas mūziklu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Bills Kondons]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Bejonse Noulza]], [[Edijs Mērfijs]], [[Denijs Glovers]], [[Anika Noni Rouza]], [[Kīts Robinsons]] un [[Dženifere Hadsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|25||bez}}.

sentences: Šis ir saraksts ar Vikipēdijas lapām, kurās ir pēc dažādiem principiem veidoti '''vajadzīgo rakstu uzskaitījumi'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocibīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-52-5
|      ķīmiskā formula = C12H17N2O4P
|              molmasa = 284,25
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 220—228 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB5932766.htm Psilocybine] {{en}}</ref>
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = >20 mg/ml<ref>[http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO|BRAND_KEY&N4=P0100|SIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC P0100 Psilocybin] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813153701/http://www.sigmaaldrich.com/catalog/ProductDetail.do?D7=0&N5=SEARCH_CONCAT_PNO%7CBRAND_KEY&N4=P0100%7CSIGMA&N25=0&QS=ON&F=SPEC |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} {{en}}</ref>
}}

sentences: '''Altāra Mī b''' (arī '''Mu Arae b''' vai '''HD 160691 b''') ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Altāra Mī]] (''μ Arae''), kura atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,303 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 1,687 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,1284. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas atrodas zonā, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Doroteja fon Līvena
|          vārds_orig = ''Dorothea von Lieven''
|              attēls = Countesslieven.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Doroteja fon Līvena Viljama Bromleja gravīrā
|          dz_gads = 1784
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
(Tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|             dzimums = S
|              vecāki = Kristofers fon Benkendorfs
Juliāna Šilinga fon Kanštata
|        dzīvesbiedrs = [[Kristaps fon Līvens]]
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Commonscat|Miley Cyrus|Mailija Sairusa}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Stigs
| series        = Raidījuma "[[Gāzi grīdā!]]"
| image         = The_Stig_British_International_Motor_Show.jpg
| caption       = Stigs Starptautiskajā britu motošovā 2006. gadā
| first         = Gāzi grīdā! 1. sērija ({{dat|2002|10|20|N|bez}})
| last          =
| creator       =
* [[Endijs Vilmens]]
* [[Džeremijs Klārksons]]
| portrayer     =
* [[Perijs Makartijs]] (2002—2003)
* [[Bens Kolins]] (2003—2010)
* ''Nezināms'' (2010—pašlaik)
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        =
| occupation    = Automobiļu testētājs
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Stigs''' ({{val|en|The Stig}}) ir pseidonīms personai, kurš ir automobiļu testētājs, populārajā [[BBC]] raidījumā "[[Gāzi grīdā!]]" ({{val|en|Top Gear}}). Stiga personība tiek turēta noslēpumā. Raidījumu laikā viņš vienmēr ir tērpies vienā un tajā paša aizsargtērpā un ķiverē, nekad nerunā, ja neskaita atsevišķas replikas.<ref>[http://www.youtube.com/watch?v=XnmWpSCXPbs YouTube — Top Gear: The Stig talks!]</ref>

sentences:
apsveicinās ar Vācijas reihskancleru [[Ādolfs Hitlers|Ādolfu Hitleru]], 1938.9.24.]]
'''Nomierināšanas politika''' ir politikas stils, kas vērsts uz politisku vai materiālu piekāpšanos agresīvai varai, lai izvairītos no konfliktiem.<ref>[https://web.archive.org/web/20130404054019/http://www.history.co.uk/explore-history/ww2/appeasement.html Appeasement – World War 2 on History]</ref> Vēsturē termins iegājis, lai raksturotu [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]] un [[Francija]]s valdību ārpolitiku attiecībā uz [[Vācija|Vāciju]] un [[Itālija|Itāliju]] laika posmā no 1935. līdz 1939. gadam.<ref>Robert Mallett, "The Anglo‐Italian war trade negotiations, contraband control and the failure to appease Mussolini, 1939–40." Diplomacy and Statecraft 8.1 (1997): 137–67.</ref> Vēlāk šis termins bieži lietots negatīvā nozīmē, lai vai nu attaisnotu stingru politiku (ieskaitot militāra spēka lietošanu), vai lai kritizētu nomierinošas politikas piekritējus.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       =
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}
{{GRL}}
{{CAN}}
{{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Taksis 2
| operators =
| attēls = Taxi2 movie.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta komēdija
| režisors = [[Žerārs Kravčiks]]
| producents = * [[Liks Besons]]
* Mišels Petins
* Lorāns Petins
| scenārijs = Liks Besons
| aktieri = * [[Samī Naserī]]
* [[Frederiks Difentāls]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Emma Viklunda]]
* [[Bernārs Farsī]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Taxi Deux''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|3|29}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|64,4 miljoni}}<ref name="JP">{{Tīmekļa atsauce |url=https://jpbox-office.com/fichfilm.php?id=2398|title=TAXI 2 |publisher=JPBox-Office |accessdate= {{dat|2023|10|19}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998)
| nākamā = "[[Taksis 3]]" (2003)
| imdb =
}}'''"Taksis 2"''' ({{Val|fr|Taxi Deux}}) ir 2000. gada [[Francija|Francijas]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Žerārs Kravčiks]], bet scenārija autors [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Samī Naserī]], [[Frederiks Difentāls]], [[Mariona Kotijāra]], [[Emma Viklunda]] un [[Bernārs Farsī]]. Šī ir otrā filma "Taksis" filmu sērijā pēc filmas "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998). Nākamā filma, "[[Taksis 3]]", tika izlaista 2003. gadā.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Idu maa
|nosaukums_latv_val     = Idumeja
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Ydumea}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1206
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Iekļāva [[Livonijas bīskapija]]s sastāvā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Idumeja.jpg
|image_map_caption      = Idumejas novada teritorijas variācijas pēc dažādām vēstures kartēm.
|
|galvaspilsēta          = [[Straupe]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = [[pagānisms]], no 1206. gada [[katolicisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Astoņvainaglapu driāde
|           attēls = Mountainavens2.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Eudicots
|         klase_lv =
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rosaceae
|        dzimta_lv = Rožu dzimta
|            ģints = Dryas
|         ģints_lv = Driādes
|             suga = D. octopetala
|          suga_lv = Astoņvainaglapu driāde
|         binomial = Dryas octopetala
|           autors = L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Atols''' ir gredzenveida [[koraļļu sala]] ar [[lagūna|lagūnu]] vidū un paceļas nelielā augstumā virs [[jūras līmenis|jūras līmeņa]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Parasti atoli nepaceļas augstāk par 4—6 metriem. Atoli var būt līdz 50 km. diametrā un pat lielāki.

sentences: {{Commonscat|14th century BC|14. gadsimts p.m.ē.}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnoksīda struktūrformula

Etilēnoksīda molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O
|molmasa=44,05
|blīvums=899
|kušanas temperatūra=161 K (-112,1 °C)
|viršanas temperatūra=283,5 K (10,4 °C)
}}
'''Etilēnoksīds''' (etilēna oksīds, oksirāns, epoksietāns, C2H4O) ir bezkrāsaina, degtspējīga, relatīvi viegli sašķidrināma [[gāze]] ar saldenu smaržu un narkotisku iedarbību. Tas ir vienkāršākais cikliskais [[ēteri]]s un ir ķīmiski visai aktīvs. Etilēnoksīds ir vienkāršākais [[epoksīds]]. Epoksīdi ir cikliskie ēteri ar trīslocekļu ciklu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bills Geitss
|     vārds_orig = ''Bill Gates''
|         attēls = Bill Gates 2018.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Bills Geitss 2018. gadā
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Vašingtonas štats|Sietla|2s=Vašingtona (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = amerikānis
|   nodarbošanās = {{ubl|''Microsoft'' priekšsēdētājs|''Corbis'' priekšsēdētājs}}
|  darbības_gadi = 1975—pašlaik
|         vecāki = Viljams Henrijs Geitss
Marija Maksvela Geitsa
|          brāļi =
|          māsas = divas
|   dzīvesbiedrs = [[Melinda Geitsa]] (1994—2021, šķīrušies)
|          bērni = Dženifera Ketrīna Geitsa (1996)
Rorijs Džons Geitss (1999)
Fēbe Adele Geitsa (2002)
|       paraksts = BillGates Signature.svg
|       piezīmes =
|     alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]] (nepabeigta)
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kristiāns Frīdrihs Dingelštets
|     vārds_orig = ''Christian Friedrich Dingelstädt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1772
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Kuresāre]], [[Rīgas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1808
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Pērnava]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Heinrihs no [[Getingene]]s, māte - Eva Doroteja, dzimusi Bandava
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija Henriete, dzimusi fon Gerneta
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kārmāna līnija''' atrodas 100 [[kilometrs|km]] augstumā virs [[Zeme]]s virsmas, un tiek lietota, lai definētu robežu starp [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]] un [[kosmiskā telpa|kosmisko telpu]]. Tā ir nosaukta [[Austroungārija]]s izcelsmes fiziķa un inženiera [[Teodors fon Kārmāns|Teodora fon Kārmāna]] vardā, kurš definēja šo robežu. Kārmāna līniju ir apstiprinājusi Starptautiskā aeronautikas federācija kā starptautisko standartu, lai reģistrētu rekordus [[aeronautika|aeronautikā]] un [[kosmonautika|kosmonautikā]].

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Pirmsjāņu vikitikšanās
| datums     = {{dat|2017|6|21}}
| laiks      = 18.30—21.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Kārtējā sanāksme
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|silraks}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
}}

sentences: '''Raugi''' ir [[eikarioti]], vienšūnas organismi, kas ierindoti [[sēnes|sēņu valstī]]. Sarunvalodā vārdu "raugs" visbiežāk izmanto kā sinonīmu "''Saccharomyces cerevisiae''" sugai. [[Mikoloģija|Mikoloģijā]] ar vārdu "raugs" apraksta filoģenētiski nesaistītu sēņu grupu, kurai ir kopīgas morfoloģiskās pazīmes un dzīvesveids.

sentences:
{{Citas nozīmes|mītisku būtni|Burvis (nozīmju atdalīšana)|Burvis}}
 no [[Karalis Arturs|karaļa Artura]] leģendām. (''Arthur Pyle'', 1903).]]
'''Burvis'''  ir [[vīrieši|vīriešu]] kārtas persona, kas nodarbojas ar [[maģija|maģiju]]. [[latviešu mitoloģija|Latviešu]] un [[lietuviešu mitoloģija|lietuviešu mitoloģijā]] tiek dēvēts par [[Burtnieks (mitoloģija)|burtnieku]]. Sieviešu kārtas burves tiek dēvētas par [[ragana|raganām]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vilknadzis
| attēls = The Wolverine posterUS.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wolverine''
| žanrs =
| režisors = [[Džeimss Mengolds]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Hjū Džekmens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Vils Jans Lī]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2013|7|16|Londonas pirmizrāde|2013|7|26|ASV|2013|7|26|Latvija|}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wolverine-2013|title= Wolverine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wolverine2.htm |title= The Wolverine (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|414,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]"
| nākamā = "[[Logans (filma)|Logans]]"
| imdb =
}}
'''"Vilknadzis"''' ({{val|en|The Wolverine}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Mengolds]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma ''[[Marvel Comics]]'' tēlu. Tas ir turpinājums 2009. gada filmai "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]". 2017. gadā iznāca turpinājums "[[Logans (filma)|Logans]]".

sentences: '''Placenta''' ({{val-la|placenta}} — ‘plācenis’) ir [[orgāns]], kas mātes organismā savieno [[embrijs|embriju]] ar [[dzemde]]s sienu. Placenta ar [[asinis|asiņu]] palīdzību embriju nodrošina ar barības vielām un gāzu apmaiņu, kā arī aizvada no tā prom tam nevēlamās vielas. Placenta ir visām [[placentāļi|placentāļu]] zīdītāju sugu mātītēm. Līdzīgs veidojums ar līdzīgām funkcijām ir arī dažām [[somaiņi|somaiņu]] sugām, kā arī dzīvdzemdētāju [[skrimšļzivis|skrimšļzivju]], [[čūskas|čūsku]] un [[ķirzakas|ķirzaku]] sugām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
'''Šibolets''' ir valodas, izteiksmes, parašu vai tradīciju īpatnība, kas atšķir vienu cilvēku grupu no citas. Šiboleti ir vienkārši grupas pašidentifikācijas veidi, kas vēsturē tikuši izmantoti kā paroles jeb sociāli kodi, lai apliecinātu lojalitāti un radniecību, saglabātu tradicionālu segregāciju vai aizsargātos pret ārējiem draudiem.

sentences: '''Līdzskaņu mija''' ir vēsturiskas pārmaiņas, kuru rezultātā sākotnējā [[sakne]]s beigu [[līdzskanis|līdzskaņa]] vietā stājas cits līdzskanis. Pastāv vairāki līdzskaņu mijas veidi.

sentences: '''Ministrs''' ({{val-fr|ministre}})<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 474. lpp.</ref> ir [[valdība]]s biedrs, kurš politiski<ref name="jtv">Autoru kolektīvs. Juridisko terminu vārdnīca, Rīga: Nordik, 1998. g., 159.lpp.</ref> vada kādu no [[ministrija|ministrijām]].<ref name="lpe">{{LPE|6|710}}</ref> Parasti ministrus ieceļ izpildvaras "galva", piemēram, Latvijā tas ir [[premjerministrs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=ministrs&list=&lang=LV |title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca. — R., Zinātne, 2000 |access-date={{dat|2011|07|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150512155841/http://termini.lza.lv/term.php?term=ministrs&list=&lang=LV |archivedate={{dat|2015|05|12||bez}} }}</ref>

sentences: {{Enciklopēdisks stils}}'''Panahrantos''' ({{Val-gr|πανάχραντος}} – “Visšķīstā”) ir [[Dievmāte|Dievmātes]] ikonogrāfiskais tips, kurā Viņa sēž tronī vai dažkārt stāv troņa priekšā, ar Bērnu klēpī, kuru tur ar abām rokām.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Sartarelli|first1=Alfredo Tradigo ; translated by Stephen|title=Icons and saints of the Eastern Orthodox Church|url=https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad|date=2006|publisher=J.P. Getty Museum|location=Los Angeles|isbn=978-0-89236-845-7|pages=[https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad/page/166 166]-168}}</ref> Šis Dievadzemdētājas tips akcentē Dievmātes ideju – Debesu Ķēniņiene un Gudrības tronis, kurā sēž [[Jēzus Kristus|Kristus]] – Sofija (Dievišķā Gudrība) (Sak.9:1-11). Tronis simbolizē [[Kristīgā baznīca|baznīcu]]. Šis tēls uzsvēra Dievmātes ķēnišķo godu, kā arī tēmas par upura priekšnojautu, tā kā ar Gudrību saistās mielasta tēmu – tas ir upura pirmtēls. [[Bizantija (pilsēta)|Bizantijā]] šo attēlu novietoja apsīdā. Ikonogrāfijā šis tēls ir “Kipras”, “Pečoras” un citas Dievmātes ikonas. Interesants ir “Visaķēņiņienes” tēls – Pantanassa – viens no Dievmātes [[Epitets|epitetiem]], minēts [[Himna|himnās]], [[tēls]] sastopams Bizantijas baznīcās, kuras veltītas Dievmātes tronī ikonogrāfijai.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Jazykova|first1=Galina Kolpakova; Irina|title=Ikona : atlas pravoslavnoj ikony|date=2013|publisher=Feorija|location=Moskva|isbn=978-5-91796-022-7|page=488}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Džons Kītss
|         vārds_orig = ''John Keats''
|             attēls = John Keats by William Hilton.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1795
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1821
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Anglis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Romantisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Džons Kītss''' ({{val|en|John Keats}}; dzimis {{dat|1795|10|31}}, miris {{dat|1821|2|23}}) bija [[angļi|angļu]] [[dzejnieks]]. Tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem angļu [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem, lai arī viņa darbus sāka publicēt vienīgi četrus gadus pirms nāves.

sentences:
[[Kategorija:Fovisms]]
[[Kategorija:Mākslinieki pēc laikmeta vai virziena]]

sentences:
[[Kategorija:Okeānija]]
[[Kategorija:Polinēzija]]
[[Kategorija:Jaunzēlande]]
[[Kategorija:Atkarīgās teritorijas]]

sentences: '''Datubāzes integritāte''' ir [[informācijas sistēmas]] spēja saglabāt [[datubāze|datu bāzi]] tās lietderīgajā dzīves posmā, nodrošinot pret apzinātu bojāšanu vai netīšu iznīcināšanu. Šo spēju realizē ar dublētājkopiju palīdzību un piekļuves reglamentāciju.

sentences: '''Tektoniskais valnis''' ir gara, lēzena [[antiklināle|antiklināla]] platformas struktūrforma. Tās garums var sasniegt vairākus desmitus vai pat simtus kilometru, bet platums parasti nepārsniedz dažus desmitus kilometru. Relatīvais augstums visbiežāk ir vairāki simti metru. Virs šāda vaļņa bieži vien atrodas vairāki, parasti virknē izvietoti pacēlumi. Tektoniskie vaļņi bieži ir saistīti ar [[Tektonika|tektonisko]] [[Lūzuma līnija|lūzumu līnijām]], un ir novietojušies paralēli tām. Parasti šie vaļņi ir veidojušies vairāku [[Ģeoloģiskais periods|ģeoloģisko periodu]] garumā. [[Latvija|Latvijā]] tipisks tektoniskais valnis ir [[Valmieras-Lokno izcilnis]].<ref name="ld">{{Latvijas daba|6|30}}</ref>

sentences: '''Vēstules piegādes aģents''' ({{val-en|Mail Delivery Agent - '''MDA'''}}) ir [[datorprogramma]], kas pieņem ienākošās [[e-pasts|e-pasta]] vēstules un sadala tās saņēmēju individuālajās vēstuļu kastēs (ja galamērķis ir lokālajā datorā) vai pārsūta uz citu [[SMTP]] serveri (ja galamērķis ir uz cita servera). MDA bieži izmanto [[LMTP]] protokolu.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 37
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|             5. čaula = 1
|              simbols = Rb
|             atommasa = 85,4678
|   valences elektroni = [Kr]5s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ampula ar rubīdiju
|  oksidēšanas pakāpes = +1
|  elektronegativitāte = 0,82
|              blīvums = 1532
|  kušanas temperatūra = 312,46 K (39,31 °C)
| viršanas temperatūra = 961 K (688 °C)
}}

sentences: '''Jaucējfunkcija''' jeb '''jaucējalgoritms''' ({{val|en|Hash function}})<ref>{{AkadTerm|term=hash function|lang=EN}}</ref> ir [[algoritms]], kas pārveido dažāda garuma ievad[[dati|datus]] noteikta, fiksēta garuma [[dati|datu]] [[virkne|virknē]]. Izejas datu virknes garums ir atkarīgs no algoritma. Vienkāršs jaucējfunkcijas veids ir [[kontrolsumma]].

sentences:
, konstatē radioaktivitāti, indes ampula tiek sadauzīta, un kaķis iet bojā.]]
'''Šrēdingera kaķis''' ir [[Austrija]]s [[fiziķis|fiziķa]] [[Ervīns Šrēdingers|Ervīna Šrēdingera]] 1935. gadā izstrādātais [[domu eksperiments]], ko dažkārt raksturo kā [[paradokss|paradoksu]].<ref name="Schrodinger1935">{{Žurnāla atsauce|authorlink=Erwin Schrödinger|first=Erwin|last=Schrödinger|title=Die gegenwärtige Situation in der Quantenmechanik (The present situation in quantum mechanics)|journal=''Naturwissenschaften''|doi=10.1007/BF01491891|volume=23|issue=48|pages=807–812|date=November 1935}}
</ref> Tas ilustrē viņa skatījumu uz [[Kvantu mehānika|kvantu mehānikas]] pielietojuma vienkāršiem objektiem [[Kopenhāgenas teorija|Kopenhāgenas interpretācijas]] problēmu. Šajā eksperimentā kaķis vienlaikus var būt gan dzīvs, gan miris<ref name="Moring">{{Grāmatas atsauce|last1=Moring|first1=Gary|title=The Complete Idiot's Guide to Theories of the Universe|publisher=Penguin|date=2001|location=|pages=192–193|language=|url=https://books.google.com/books?id=Y4EBCftoN_oC&pg=PA193&dq=%22schrodinger's+cat%22+%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=1440695725}}</ref><ref name="Gribbin">{{Grāmatas atsauce|last1=Gribbin|first1=John|title=In Search of Schrodinger's Cat: Quantum Physics And Reality|publisher=Random House Publishing Group|date=2011|location=|pages=234|language=|url=https://books.google.com/books?id=IxOBm322_lIC&printsec=frontcover&dq=%22schrodinger's+cat%22+%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=0307790444|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150517143009/https://books.google.com/books?id=IxOBm322_lIC&printsec=frontcover&dq=%22schrodinger%27s+cat%22+%22alive+and+dead%22|archivedate=2015-05-17|df=|access-date=2021-12-22}}</ref><ref name="Greenstein">{{Grāmatas atsauce|last1=Greenstein|first1=George|last2=Zajonc|first2=Arthur|title=The Quantum Challenge: Modern Research on the Foundations of Quantum Mechanics|publisher=Jones & Bartlett Learning|date=2006|location=|pages=186|language=|url=https://books.google.com/books?id=5t0tm0FB1CsC&pg=PA186&dq=%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=076372470X|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150518232812/https://books.google.com/books?id=5t0tm0FB1CsC&pg=PA186&dq=%22alive+and+dead%22|archivedate=2015-05-18|df=}}</ref><ref name="Tetlow">{{cite book|last1=Tetlow|first1=Philip|title=Understanding Information and Computation: From Einstein to Web Science|publisher=Gower Publishing, Ltd.|date=2012|location=|pages=321|language=|url=https://books.google.com/books?id=Rk7O3EG0Xn4C&pg=PA321&dq=%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=1409440400|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150519001741/https://books.google.com/books?id=Rk7O3EG0Xn4C&pg=PA321&dq=%22alive+and+dead%22|archivedate=2015-05-19|df=}}</ref><ref name="Herbert">{{Grāmatas atsauce|last1=Herbert|first1=Nick|title=Quantum Reality: Beyond the New Physics|publisher=Knopf Doubleday Publishing Group|date=2011|location=|pages=150|language=|url=https://books.google.com/books?id=X9R6gJ3z9VEC&pg=PA150&dq=%22schrodinger's+cat%22+%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=030780674X|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150518222449/https://books.google.com/books?id=X9R6gJ3z9VEC&pg=PA150&dq=%22schrodinger%27s+cat%22+%22alive+and+dead%22|archivedate=2015-05-18|df=|access-date=2021-12-22}}</ref><ref name="Charap">{{Grāmatas atsauce|last1=Charap|first1=John M.|title=Explaining The Universe|publisher=Universities Press|date=2002|location=|pages=99|language=|url=https://books.google.com/books?id=U45esd4umBQC&pg=PA99&dq=%22schrodinger's+cat%22+%22alive+and+dead%22|doi=|id=|isbn=8173714673|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150518200631/https://books.google.com/books?id=U45esd4umBQC&pg=PA99&dq=%22schrodinger%27s+cat%22+%22alive+and+dead%22|archivedate=2015-05-18|df=|access-date=2021-12-22}}</ref><ref name="Polkinghorne">{{Grāmatas atsauce|last1=Polkinghorne|first1=J. C.|title=The Quantum World|publisher=Princeton University Press|date=1985|location=|pages=67|language=|url=https://books.google.com/books?id=lp4JPYnLrtEC&pg=PA67&dq=%22schrodinger's+cat%22+%22alive+dead|doi=|id=|isbn=0691023883|deadurl=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150519001623/https://books.google.com/books?id=lp4JPYnLrtEC&pg=PA67&dq=%22schrodinger%27s+cat%22+%22alive+dead|archivedate=2015-05-19|df=|access-date=2021-12-22}}</ref>, šāds stāvoklis pazīstams kā [[kvantu superpozīcija]], kas saistīta ar izlases veida [[subatomāra daļiņa|subatomāru]] notikumu, kas vai nu var, vai nevar notikt. Šis domu eksperiments bieži vien tiek atspoguļots arī teorētiskās [[diskusija|diskusijās]] par kvantu mehānikas [[interpretācija|interpretāciju]]. Eksperimenta izstrādes laikā Šrēdingers radīja [[terminoloģija|terminu]] [[kvantu sapinums]] (''Quantum entanglement, Verschränkung, квантовая запутанность'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.slideshare.net/SkeptiCafe/vjaeslavs-kaejevs-kvantu-fizika-bez-mistikas|title=Vjačeslavs Kaščejevs: Kvantu fizika bez mistikas|website=www.slideshare.net|access-date=2018-07-08|language=en}}</ref>

sentences: '''Molotova—Ribentropa pakts''', pazīstams arī kā '''Hitlera—Staļina pakts''', '''Ribentropa—Molotova pakts''', '''Nacistu—Padomju pakts''', kura oficiālais nosaukums bija '''Neuzbrukšanas līgums starp Vāciju un PSRS''' ({{val|ru|Договор о ненападении между Германией и Советским Союзом}}, {{val|de|Deutsch-sowjetischer Nichtangriffspakt}}), bija [[neuzbrukšanas līgums]] starp [[Trešais reihs|Vāciju]] un [[Padomju Savienība|PSRS]]. To {{dat|1939|8|23||bez}} [[Maskava|Maskavā]] parakstīja PSRS Ārlietu tautas komisārs [[Vjačeslavs Molotovs]] un Vācijas Ārlietu ministrs [[Joahims fon Ribentrops]].

sentences: [[File:Kookplaat inductie.JPG|thumb|Indukcijas plīts virsma]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Lukāns
|     vārds_orig    = ''Lucanus''
|         attēls    = Busto de Lucano, Cordoba.JPG
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 39
|     dz_mēnesis    = 11
|       dz_diena    = 3
|       dz_vieta    = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Romas impērija]]
({{ESP}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 65
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 30
|        m_vieta    = [[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[romiešu literatūras sudraba laikmets]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = ''Pharsalia''
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''3. jūnijs''' ir gada 154. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (155. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 211 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Klasiskā mehānika]]
[[Kategorija:Enerģijas uzglabāšana]]
[[Kategorija:Svārstības]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Lindermans
|     vārds_orig = ''Владимир Линдерман''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvijas ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Tatjana Zubareva
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vladimirs Lindermans''' ({{val|ru|Владимир Ильич Линдерман}}; dzimis {{dat|1958|11|3}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] cilmes [[politika|politiķis]]. Bijis viens no [[Nacionālboļševiku partija]]s līderiem [[Latvija|Latvijā]] un [[Krievija|Krievijā]], vadīja organizāciju "[[Par dzimto valodu!|Dzimtā valoda]]", kas savāca nepieciešamos [[Paraksts|parakstus]] [[2012. gada referendums par grozījumiem Satversmē|2012. gada referenduma]] ierosināšanai par [[valsts valoda]]s statusa piešķiršanu [[krievu valoda]]i Latvijā, ko [[Pilsonība Latvijā|Latvijas pilsoņi]] balsojot noraidīja.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Valis|Valis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Valis
| abbreviation = Cet
| name_latin = Cetus
| RA = 1
| dec = -15
| areatotal = 1231
| arearank = 4. vieta
| numbermainstars = 15
| numberstarsplanets = 7
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = ''β Cet''
| starmagnitude = 2,04
| neareststarname = ''Luyten 726-8''
| stardistance = 8,73
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Eridāna]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 70
| latmin = 90
}}

sentences:
sievietes villaine un rotas. Rekonstrukcija pēc atradumiem [[Arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]] Kārļu Ainavās (12. gs.). [[Vilna]], [[misiņš]]. [[Latvijas Nacionālais vēstures muzejs|Latvijas nacionālā vēstures muzeja]] [[izstāde]]]]
 1895. gada [[akvarelis]] ar [[Turlavas pagasts|Turlavas pagasta]] [[Pliķu ciems|Pliķu ciema]] [[kuršu ķoniņi|kuršu ķoniņieni]] villainē]]
'''Villaine''' ir [[taisnstūris|taisnstūra]] nešūta plecu [[sega]] no [[vilna]]s vai [[lini|lina]] auduma, [[latvieši|latviešu]] un [[lībieši|lībiešu]] [[tautastērps|tautastērpa]] sastāvdaļa. [[Arheoloģija|Arheoloģiskie]] materiāli liecina, ka villaines valkātas ļoti sen, bet tiešie atradumi ir no 7. gadsimta.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tautas tērpi. Raksti. Izšūšana.|author=Maruta Grasmane |year=2013 |publisher=Senā klēts |location=Rīga |isbn=978-9984-49-845-4 |page=22}}</ref> Etnogrāfiskā tautas tērpa villaines var būt rotātas ar izšuvumiem un celiem, var būt bez rotājumiem. Arheoloģiskā tautas tērpa villaines greznotas ar metāla gredzentiņiem un spirālītēm. Pēc krāsas villaines var būt balta, zila, zaļa, pelēka vai rūtaina, atkarībā no novada un laika posma.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālais tautastērps un tā valkāšanas tradīcijas |author=Aija Jansone |year=2009 |publisher=Nemateriālā kultūras mantojuma valsts aģentūra |location=Rīga |isbn=978-9934-8035-8-1 |page=27}}</ref> Tradicionāli pie latviešu tautastērpa villaini sedz pāri abiem pleciem. Izņēmums ir Dienvidkurzeme, kur [[Rucava|Rucavā]] tās nēsāja uz vienas rokas, [[Nīca|Nīcā]] un [[Bārta|Bārtā]] sasprauda uz viena pleca.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Petro Porošenko
| vārds_orģ           = ''Петро Олексійович Порошенко''
| attēls              = EPP Congress Rotterdam - Day 1 (52113152023) (cropped).jpeg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Porošenko 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 5. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2014|6|7|N}}
| term_beigas         = {{dat|2019|5|20|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Oleksandrs Turčinovs]]
| pēctecis            = [[Volodimirs Zelenskis]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Ukrainas ekonomiskās attīstības un tirdzniecības ministrs
| term_sākums2        = {{dat|2012|3|23|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2012|12|24|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              = Ukrainas ārlietu ministrs
| term_sākums3        = {{dat|2009|10|9|N}}
| term_beigas3        = {{dat|2010|3|11|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
<!------ Ceturtais amats ------>
| amats4              = Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes sekretārs
| term_sākums4        = {{dat|2005|2|8|N}}
| term_beigas4        = {{dat|2005|9|8|N}}
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1965|9|26}}
| dzim_vieta          = [[Bolhrada]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Marina Porošenko
| bērni               = Oleksijs, Jevheņija, Oleksandra, Mihailo
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Petro Poroshenko Signature 2014.png
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Vācijā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Vācijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Madona}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Madona
| tips                = stacija
| attēls              = Madonas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Madonas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]]
 [[dzelzceļa līnija Madona—Lubāna|Madona—Lubāna]]
| atvērta             = 1903
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Birži
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 1
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 4 + strupceļi un pievedceļi
| adrese              = Saules iela 4, [[Madona]],
 [[Madonas novads]], LV-4801
| latd  = 56 | latm  = 51 | lats  = 4.3 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 13 | longs = 13.7 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Gulbene (stacija)|Gulbene]] (53 km)
 [[Jaunkalsnava (stacija)|Jaunkalsnava]] (26 km)
 [[Prauliena (stacija)|Prauliena]] (9 km; slēgta)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Cesvaine (stacija)|Cesvaine]] (14 km)
 [[Mārciena (stacija)|Mārciena]] (13 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 157
}}
{{Pļaviņas — Gulbene|collapse=yes}}
'''Madona''' ir [[dzelzceļa stacija]], kura atrodas [[Madona|Madonas pilsētā]], Saules ielā 4. Stacija atrodas uz [[Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene|dzelzceļa līnijas Pļaviņas—Gulbene]], kādreiz no šīs stacijas sākās arī [[dzelzceļa līnija Madona—Lubāna]], kuru slēdza [[1990]]. gadā. Stacijā ir 4 sliežu ceļi (agrāk bija 5). Stacijā tiek veiktas arī kravu operācijas, tomēr satiksme ir neliela. Stacijai ir vairāk nekā kilometru garš pievedceļš ar atzarojumiem uz dažādiem uzņēmumiem ("Ziemeļu nafta", "Stora Enso Mežs", "Tolmet" metāllūžņu iepirkšanas punkts).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Reinholds fon Mengdens
|     vārds_orig = ''Ernst Reinhold von Mengden''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Carnikava]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Tēvs [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]], [[Zviedru Vidzeme]]s [[Vidzemes landmaršali|landmaršals]]  (1663-1726), māte [[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773), [[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787), [[Oto fon Mengdens]] (1724).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707),[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791), [[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752), [[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760), [[Auguste Juliāna fon Mendgena]] (1719-1787), [[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref name="adelsvapen.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-), [[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-), [[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772),
|   dzīvesbiedrs = 1.[[Auguste Juliāna grāfiene fon Mengdena (Cēge fon Manteifele)]], 2. [[Helēna Ģertrūde Elizabete fon Mengdena]], 3.[[Johanna Helēna fon Krīdenere]].
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Grāfs Ernsts Reinholds fon Mengdens''' (dzimis 1726. gada 20. septembrī, miris 1798. gada 22. jūnijā) bija vācbaltu aristokrāts, [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs, landrāts (1779), [[Valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]] (1786), [[Carnikava]]s, [[Suntaži|Suntažu]] (''Sunzel''), [[Odziena]]s (''Odsen'') dzimtskungs.

sentences:
{{Cita nozīme|ietaisi|auto|automašīna}}
{{Citas nozīmes|ietaisi|Mašīna (nozīmju atdalīšana)|mašīna}}
.]]
'''Mašīna''' (no {{val|la|machina}} — 'ietaise') ir ietaise, kas paredzēta lietderīga [[Darbs (fizika)|darba]] veikšanai. To veido [[piedziņa]], [[izpildsistēma]]s un [[vadības sistēma]]s. '''Mehānisms''' no mašīnas atšķiras ar to, ka tas ir paredzēts [[Mehāniskā kustība|kustības]] pārveidošanai un [[spēks|spēku]] pārnešanai, bet '''aparāts''' (no {{val|la|apparātus}} — 'sagatavotais') ir precīza tehniska ierīce vai rūpnieciskā ierīce.

sentences:
[[File:Nicolas P. Rougier's rendering of the human brain.png|thumb|Prāts [[smadzenes|smadzenēs]] ]]
'''Prāts''' ir ar [[psihe|psihi]] saistītu norišu un [[individualitāte]]s īpašību kopa, kas veido iespēju ar mērķtiecīgu darbību panākt [[subjektivitāte|subjektīvu]], ar [[jēdziens|jēdzieniem]] pastarpinātu [[īstenība]]s attēlojumu, izzināt [[objekts|objektu]] un [[parādība|parādību]] visaptverošās un raksturīgās īpašības un darboties jaunā situācijā, izmantojot iepriekš uzkrāto [[informācija|informāciju]]. Ar vārdu "prāts" dažreiz saprot arī [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Glagolica
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[baznīcslāvu valoda]],
[[bulgāru valoda]],
[[horvātu valoda]]
 |laiks              = 9.—18. gadsimts
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |fam4               = [[Grieķu alfabēts]]
 |atvasinājumi       =
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Glagolitic''
 |iso15924           = Glag (225)
 |sample             = Glagolitic script.svg
 |caption            = «Apaļā» un «stūrainā» glagolica
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Glagolica''' (Ⰳⰾⰰⰳⱁⰾⰹⱌⰰ) ir senākais zināmais slāvu alfabēts, kuru, kā pieņemts uzskatīt, ap 860. gadu izveidojuši brāļi [[svētais Kirils]] un svētais Metodijs. Pamazām glagolicu nomainīja [[kirilica]], taču visilgāk tā saglabājās [[Horvātija]]s [[Katoļticība|Romas katoļu]] lietojumā, kuri atsevišķos reģionos glagolicā rakstītas grāmatas izmantoja līdz pat 20. gadsimta sākumam.<ref name=":0">http://www.britannica.com/EBchecked/topic/234767/Glagolitic-alphabet</ref>

sentences:
{{Sinapses karte}}
'''Sinapse''' ir divu [[neirons|neironu]] saskares vieta, vai arī [[nervs|nerva]] un [[muskuļi|muskuļa]] saskares vieta, kur notiek signāla pārraide starp tām. Sinapses [[nervu sistēma|nervu sistēmā]] nodrošina informācijas pārraidi starp šūnām. Nervu impulsu pārnešanai no vienas nervu šūnas uz otru parasti iesaistīti [[neiromediatori]], ķīmiskas vielas, kas tiek atbrīvoti sinapsē un pārnes signālu uz nākamo šūnu. Šis process ļauj organismam reaģēt uz vides kairinājumiem, vadīt ķermeni, regulēt orgānu funkcijas un veikt citus nozīmīgus procesus organismā.

sentences: '''Maoisms''' ({{val|zh|毛主义}}) jeb oficiāli — '''Mao Dzeduna domas''' (毛泽东思想) ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] paveids, ko [[20. gadsimts|20. gadsimta]] piecdesmitajos un sešdesmitajos gados radīja [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] vadītājs [[Mao Dzeduns]], marksisma-ļeņinisma ideoloģiju pielāgojot [[Ķīna]]s apstākļiem. Maoisms ir Ķīnas Komunistiskajā partijās vadošā politiskā un militārā [[ideoloģija]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{DISPLAYTITLE:Playstation 5}}
{{Konsoles infokaste|attēls=PlayStation_5_and_DualSense.jpg|logo=PS5_logo.svg|logo_izm=155px|attēls_izm=255px|paraksts=PlayStation 5 konsole un [[DualSense]] kontrolieris|gimene=[[PlayStation]]|media=[[Blu-ray]], [[DVD]]|kontrolieri={{Unbulleted list
| [[DualSense]]
| [[DualShock 4]]
| [[PlayStation Move]]
}}|sakt=12. novembrī, 2020|izveidotājs=[[Sony]]|razotajs=[[Sony]]|operetajsistema=PlayStation 5 sistēmas programmatūŗa|priekstecis={{Unbulleted list
| Faktiski: [[PlayStation 4 Pro]]
| Bez versijām un revīzijam: [[PlayStation 4]]
}}|cena={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': USD$499, EUR€499
| '''PlayStation 5 Digital''': USD$399, EUR€399
}}|atmina=SSD 825 GB|svars={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': 4.5 kg
| '''PlayStation 5 Digital''': 3.9 kg
}}}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 93
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 22
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Np
|             atommasa = [237]
|   valences elektroni = [Rn]5f46d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ar [[niķelis|niķeli]] pārklāta neptūnija sfēra un neptūnija savienojumu krāsa dažādās oksidēšanas pakāpēs
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, '''+5''', +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 20 450
|  kušanas temperatūra = 912 K (639 °C)
| viršanas temperatūra = 4447 K (4174 °C)
}}

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences: '''Artroskopija''' jeb '''ķirurģiskā artroskopija''' ir [[locītava|locītavu]] [[ķirurģija|ķirurģiska]] operācija.

sentences: '''Il-28''' ({{val|ru|Ил-28}}) bija [[Padomju Savienība]]s pirmais frontes [[reaktīvais bumbvedējs]], kuru izlaida sērijveidā. [[Latvija|Latvijā]] IL-28 atrodas Aviācijas muzejā [[Skulte (Mārupes pagasts)|Skultē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bebrs
| attēls                   = The Beaver Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Beaver''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džodija Fostere]]
| producents               =
* [[Stīvs Golins]]
* [[Kīts Redmons]]
* [[Anna Ruārka]]
| scenārija autors         = [[Kails Killens]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Antons Jelčins]]
* [[Dženifere Lorensa]]
* Džodija Fostere
| mūzika                   = [[Marselo Zarvoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Participant Media]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|16|''South by Southwest'' festivāls|2011|5|6|ASV|2011|5|19|Apvienotie Arābu Emirāti|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/beaver-2011|title=The Beaver|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ARE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beaver.htm|title=The Beaver (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|7,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bebrs"''' ({{val|en|The Beaver}}) ir 2011. gada [[drāma]], kuras režisore un viena no galveno lomu atveidotājām ir [[Džodija Fostere]]. Citas lomas filmā atveido [[Mels Gibsons]], [[Antons Jelčins]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|16||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences:
un [[Gazas josla]]s.]]
'''Palestīnieši''' ([[Arābu valoda|arābu]]: الفلسطينيون, ''al-filasTīnīyyūn'', [[Ivrits|ivritā]]: פלסטינים) ir apzīmējums [[arābu valoda]]s dialektā runājošiem [[Palestīna]]s apvidus [[Vidusjūra]]s austrumu piekrastes iedzīvotājiem, kas pēc paražām un dzīvesveida (tradicionāla zemkopju sabiedrība) - t.i. kultūras īpatnībām, - atšķiras no pārējām reģiona arābu tautām. Mūsdienās apdzīvo [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]] (~4 000 000), [[Izraēla|Izraēlu]] un tās okupētās teritorijas (~1 500 000). XX gs. politisko kolīziju rezultātā liels skaits palestīniešu apmeties uz pagaidu dzīvi virknē citu valstu: [[Jordānija|Jordānijā]] (~2 700 000), [[Sīrija|Sīrijā]] (~450 000), [[Libāna|Libānā]] (~400 000), [[Čīle|Čīlē]] (~500 000)<ref>[http://www.blog-v.com/arabesenchile/ descendientes de árabes en porcentajes.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |title=500.000 mil descendientes de palestinos en Chile. |access-date={{dat|2013|07|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090722073846/http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |archivedate={{dat|2009|07|22||bez}} }}</ref>, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (~70 000), [[Hondurasa|Hondurasā]] (~55 000), [[Brazīlija|Brazīlijā]] (~50 000), [[Lībija|Lībijā]], [[Jemena|Jemenā]], [[Kuveita|Kuveitā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] u.c. Precīzs palestīniešu skaits nav zināms, jo ar dzimstības vidējo pieaugumu 3,5% gadā tas pārāk strauji mainās, uzskaites netiek veiktas. Dominējošā reliģija ir [[islams]] (93%), taču ir arī liels skaits (6%) [[kristietība|kristiešu]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Svenska Livland<br /> Schwedisch Livland
|nosaukums_latv_val  = Zviedru Vidzeme
|sugasvārds          = domīnija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = Agrīnie [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Zviedrijas karaliste
|valdības_veids      = Domīnija
|
|gads_sākums         = 1629
|gads_beigas         = 1721
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Polijas-Zviedrijas karš (1660-1629)]]
|date_event2         =
|event3              = [[Otrais Ziemeļu karš]]
|date_event3         =
|event4              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event4         =
|
|event_pre           = Tika sadalīta [[Pārdaugavas hercogiste]]
|date_pre            =
|event_post          = Tika izveidota [[Vidzemes guberņa]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = <!--- Default: Flag of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           = <!--- Displayed text for link under flag. Default "Flag" --->
|
|image_coat          = Coat of arms of Swedish Livonia (18th century).svg
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = Livonijas hercogistes ģerbonis 17. gadsimtā
|
|image_map           = Zviedru Vidzeme.jpg
|image_map_caption   = Zviedru Vidzemes karte pēc [[Sāmsala]]s pievienošanas (1645)
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = Vācu, latviešu, igauņu
|reliģija            = Luterānisms
|nauda               =
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Zviedrijas karalis
|representative1     = [[Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru uzskaitījums|ģenerālgubernatori]]
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = <!--- Name of legislature --->
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area, population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population density is calculated if area is also given --->
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
s zīmējums pēc gleznas rātsnamā)]]
{{Latvijas vēsture}}
'''Zviedru Vidzeme''' jeb '''Zviedru Livonija''' ({{val|sv|Svenska Livland}}; 1629—1721) ir literatūrā pieņemts apzīmējums [[Zviedrijas zemes un provinces|Zviedrijas domīnijai]], kas nonāca tās valdījumā [[1629]]. gadā pēc [[Poļu-zviedru karš (1600-1629)|Poļu-zviedru kara]]. Teritorija ietvēra [[Vidzeme|Vidzemi]] [[Latvija|Latvijā]], [[Sāmsala]]s, [[Muhu]], [[Kihnu]] un [[Roņu sala|Roņu]] salas un [[Igaunija]]s dienvidu daļu. Galvaspilsēta bija [[Rīga]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Pektusans
| Nosaukums2       = 백두산
长白山
| Photo            = Laika ac Mt. Paekdu (7998657081).jpg
| Paraksts         = Kalderas ezers Pektusana virsotnē
| Augstums         = 2744
| Relatīvais_augstums = 2593
| karte            = Ziemeļkoreja#Ķīna#Dzjiliņa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 41 |latm= 59 |lats= 36|latNS= N
| longd= 128 |longm= 04 |longs= 39|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Ziemeļkoreja|Rjangando}}
{{vieta|Ķīna|Dzjiliņa}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1903}}
| First ascent         =
}}

sentences:
[[Kategorija:Gaļa]]
[[Kategorija:Ēdieni pēc galvenās sastāvdaļas]]

sentences: '''Goda doktors''' ({{val|la|docteur honoraire}}) ir goda nosaukums, kas nerada [[zinātņu doktors|doktora zinātniskā grāda]] tiesības. Pasaulē goda doktora nosaukumus parasti piešķir akadēmijas un universitātes. ''Doctor honoris causa'' un ''Dr. h. c.'' ir goda doktora nosaukuma latīniskie apzīmējumi. Personai, kurai nav zinātniskā doktora grāda, goda doktora nosaukumu iesaka lietot tikai kā apbalvojumu, nevis izglītības vai zinātnes apliecinājumu, biogrāfijā vai ''[[Curriculum vitae]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://commencement.msu.edu/general-information/honorary-degrees|title=Honorary Degrees|publisher=|access-date={{dat|2019|05|14||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090916052833/http://commencement.msu.edu/general-information/honorary-degrees|archivedate={{dat|2009|09|16||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090916052833/http://commencement.msu.edu/general-information/honorary-degrees |date={{dat|2009|09|16||bez}} }}</ref> Akadēmiskā pasaulē personām, kuras nav doktori, iesaka atturēties no piekrišanas iegūt maldinošu goda doktora nosaukumu,<ref name=McNeilage>{{Ziņu atsauce|last=McNeilage|first=Amy|title=Ian Thorpe now Dr Thorpedo, man of letters|access-date=4 October 2014|url = http://www.smh.com.au/national/ian-thorpe-now-dr-thorpedo-man-of-letters-20141002-10ozg8.html|publisher=''[[The Sydney Morning Herald]]''|date=4–5 October 2014|page=31}}</ref> kā arī ierobežot tā lietošanu plašākā sabiedrībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.usq.edu.au/~/media/USQ/About-USQ/About%20us/Honorary%20Doctorate%20Guidelines%20FINAL_29%20May%202012.ashx|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170725094013/https://www.usq.edu.au/~/media/USQ/About-USQ/About%20us/Honorary%20Doctorate%20Guidelines%20FINAL_29%20May%202012.ashx|archivedate=2017-07-25|title=Honorary Doctorate Guidelines|date=2012|publisher=University of Southern Queensland}}</ref> Konvencionāli goda doktora nosaukuma ieguvēji nedrīkst lietot abreviatūru "Dr." ikdienas dzīvē, korespondencē un pirms vārda, uzvārda vizītkartēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://honorarydegrees.wvu.edu/history|title=The Honorary Degree|publisher=[[West Virginia University]]|quote=[H]onorary degree recipients should not refer to themselves as "Doctor", nor should they use the title on business cards or in correspondence. However, the recipient is entitled to use the appropriate honorary abbreviation behind his or her name|access-date=14 March 2015|deadurl=yes|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150330034606/http://honorarydegrees.wvu.edu/history|archivedate={{dat|2015|03|30||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.formsofaddress.info/Degree_Honorary.html|title=How to Address Those With Honorary Degrees|publisher=Protocol School of Washington|access-date=14 March 2015}}</ref> Kuriozi, ka pasaulē visvairāk goda doktora grādus ieguvis priesteris Teodors Hesburgs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://hesburgh.nd.edu/fr-teds-life/a-leader-in-higher-education/honorary-degrees/|title=Honorary Degrees|author=TMP/ENR // Marketing Communications: Web // University of Notre Dame|work=Father Hesburgh}}</ref> Indonēzijas prezidents [[Sukarno]] tika asi kritizēts par divdesmit sešu goda doktora grāda iegūšanu un abreviatūras "Dr." kombinēšanu ar savu inženiera diplomu 'Dr. Ir. Sukarno'.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tatanusa.co.id/tapmpr/67TAPMPRS-XXXIII.pdf |title=KETETAPAN MAJELIS PERMUSYAWARATAN RAKYAT SEMENTARA REPUBLIK INDONESIA No.XXXIII/MPRS/1967 TENTANG PENCABUTAN KEKUASAAN PEMERINTAH NEGARA DARI PRESIDEN SUKARNO |format=PDF |access-date=2013-09-07 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130813071935/http://tatanusa.co.id/tapmpr/67TAPMPRS-XXXIII.pdf |archivedate=2013-08-13 }}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences: '''Ragnaroks''' ({{val|non|Ragnarök}} — 'dievu liktenis') ir pasaules bojāeja un pēdējā kauja [[skandināvu mitoloģija|senskandināvu mitoloģijā]]. Ragnarokā [[āsi]]em [[Odins|Odina]] vadībā jācīnās pret uguns milžiem, [[jotuni]]em un dažādiem briesmoņiem [[Loki]] vadībā. Ragnarokā ies bojā gandrīz visa pasaule. Tā notikumi sīki aprakstīti [[Poētiskā Eda|Poētiskajā Edā]] un [[Jaunākā Eda|Jaunākajā Edā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                 =

LSD struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula        = C16H17N3O
|citi nosaukumi         =
|CAS numurs             = 478-94-4
|molmasa                = 267,326
|blīvums                =
|kušanas temperatūra    =
|viršanas temperatūra   =
}}

sentences: '''Kontinentālā Zemes garoza''' ir [[granīts|granīta]], [[nogulumieži|nogulumiežu]] un [[metamorfie ieži|metamorfo iežu]] komplekss ([[sials]]), kas veido [[kontinents|kontinentus]] un tiem līdzās esošo seklo jūras daļu - [[kontinentālais šelfs|kontinentālo šelfu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šeimuss Hīnijs
|         vārds_orig = ''Seamus Heaney''
|             attēls = Seamus Heaney.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šeimuss Hīnijs 2009. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1939
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belahija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = [[Dublina]], [[Īrija]]
|       dzīves_vieta = {{vieta|Īrija|Dublina}}<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Heaney| first=Seamus| title=Opened Ground| url=https://archive.org/details/openedgroundsele00hean| location=New York| publisher=Farrar, Straus, and Giroux| year=1998| isbn=0374526788 | nopp=yes| page=}}</ref><ref name="seambio">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|title= Biography of Irish Writer Seamus Heaney|accessdate= 20 February 2010|work= |publisher= www.seamusheaney.org|date= |quote= Heaney was born on 13th. April 1939, the eldest of nine children at the family farm called Mossbawn in the Townland of Tamniarn near Castledawson, Northern Ireland,...|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100224114536/http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|archivedate= {{dat|2010|02|24||bez}}}}</ref>
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1966—2013
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =

sentences: '''25. augusts''' ir gada 237. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (238. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 128 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Leymus arenarius kz10.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Leymus arenarius''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Leymus
| ģints_lv = Kāpukvieši
| binomial = Leymus
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Kāpukvieši''' ({{val|la|Leymus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras sugas ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Amerika|Amerikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tropicos.org/Name/40006314|title=Tropicos|website=www.tropicos.org|access-date=2023-01-13}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Flora oder Botanische Zeitung :welche Recensionen, Abhandlungen, Aufsätze, Neuigkeiten und Nachrichten, die  Botanik betreffend, enthält|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/945|publisher=Die Gesellschaft|date=1848|location=Regensburg|volume=31|last=Königl. Bayer. Botanische Gesellschaft zu Regensburg.|first2=|last2=|first3=|last3=|first4=|last4=|first5=|last5=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=118489|title=Leymus in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-13}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://bonap.net/NAPA/TaxonMaps/Genus/County/Leymus|title=2013 BONAP North American Plant Atlas. TaxonMaps|website=bonap.net|access-date=2023-01-13}}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama viena suga — [[Smiltāju kāpukviesis|smiltāja kāpukviesis]] (''Leymus arenarius'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/gramineae/|title=Graudzāļu dzimta - Gramineae, syn. Poaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-01-13}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|ģeoloģisko lūzumu|filmu|Sanandreasa lūzums (filma)}}

sentences: '''Benzpirēni''' ir perikondensēti [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži]] ar formulu C20H12. Tos var uzskatīt par [[pirēns|pirēna]] atvasinājumiem, kas veidojas, pirēna molekulai ar vienu malu pievienojoties vēl vienam [[benzols|benzola]] gredzenam. Ir iespējami divi benzpirēna [[izomēri]], ko sauc par benz[''a'']pirēnu un  benz[''e'']pirēnu. Benz[''a'']pirēns ir izplatītāks un bīstamāks, tādēļ ar terminu 'benzpirēns' parasti saprot šo izomēru.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pastaiga
| attēls                   = The Walk (2015 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Walk''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Toms Rotmens]]
* [[Stīvs Stārkijs]]
* [[Džeks Rapke]]
* Roberts Zemekis
| scenārija autors         =
* [[Kristofers Brauns]]
* Roberts Zemekis
| galvenajās lomās         =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Šarlote Le Bona]]
* [[Džeimss Bedžs Deils]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[ImageMovers]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|26|Ņujorkas filmu festivāls|2015|9|30|ASV|2015|10|9|Latvija|}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-2015|title=The Walk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 11, 2019|archive-date={{dat|2016|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161111122506/http://bbfc.co.uk/releases/walk-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=clouds2015.htm|title=The Walk (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pastaiga"''' ({{val|en|The Walk}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Bens Kingslijs]], [[Šarlote Le Bona]] un [[Džeimss Bedžs Deils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|26||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Bezengi
| attēls       =
| paraksts     =
| karte        =
| vietaskarte  = Kaukāzs#Kabarda-Balkārija
| reljefa_karte = jā
| paraksta_izvietojums = right
| kontinents   = [[Eiropa]]
| atrodas      = [[Lielais Kaukāzs]]
| sākas        =
| ieplūst      =
| plat_d=43 | plat_m=03 | plat_s=25| plat_NS=N
| gar_d=43| gar_m=05| gar_s=49| gar_EW=E
| platība      = >40
| garums       = ~14
| platums      =
| kritums      =
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     =
| valstis      =
| salas        =
}}
'''Bezengi''' ({{val|ru|Безенги}}) vai '''Ullučirans''' ({{val-krc|Уллу чыран}} — ‘Lielais ledājs’) ir [[šļūdonis]] [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] grēdas ziemeļu nogāzē.<ref>{{PZT|110}}</ref> Izvietojies [[Krievija]]s dienvidrietumos [[Kabarda-Balkārija|Kabardas-Balkārijas]] republikā. Sākas no [[Bezengi siena]]s, plūst ziemeļaustrumu virzienā aptuveni 14 km garumā. Noslīd līdz aptuveni 2000 m vjl, kur no tā sākas Bezengi Čerekas upe. Austrumos no ledāja atrodas Lielā Kaukāza otra augstākā virsotne [[Dihtau]].

sentences: {{Commonscat|Architects by country|Arhitekti pēc valsts}}

sentences: '''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Zemgaliešu Biruta
|     vārds_orig = Konstance Augustīne Grencione
|         attēls = Zemgaliesu biruta.jpg
|     att_izmērs = 200px
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1878
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Stāmeriena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{Vieta|Krievijas impērija|Rīga}} (tagad {{LAT}})
|        dzimums = S
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods = 1905. — 1906.
|          žanri = [[dzeja]], [[proza]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[dekadence (māksla)|dekadence]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Pols Verlēns]], [[Šarls Bodlērs]]
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jumpravas pagasts
| karte             = Jumpravas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Jumpravas pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Jumpravas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Flag of Jumpravas pagasts.png
| karoga_nosaukums  = Jumpravas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs2           = [[Jumprava (Jumpravas pagasts)|Jumprava]]
| mērs              = Aivars Samsons
| platība           = 87,4
| iedzīvotāji       = 2 118<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2118 / 87.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.manajumprava.lv
}}
'''Jumpravas pagasts''' ir viena no [[Ogres novads|Ogres novada]] administratīvajām teritorijām [[Daugava]]s krastā novada dienvidaustrumos. Robežojas ar [[Lēdmanes pagasts|Lēdmanes pagastu]], [[Lielvārdes pagasts|Lielvārdes pagastu]], [[Birzgales pagasts|Birzgales pagastu]] un [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Skrīveru pagasts|Skrīveru pagastu]].

sentences:
{{mazais burts}}
[[Formālā loģika|Formālajā loģikā]] '''de Morgana likumi''' saista [[loģiskais operators|loģiskos operatorus]] [[loģiskā konjunkcija|UN]] un [[loģiskā disjunkcija|VAI]] tādā veidā, ka, izmantojot [[negācija|negāciju]], no viena var pāriet uz otru, proti:
:NE (P VAI Q) = (NE P) UN (NE Q)
:NE (P UN Q) = (NE P) VAI (NE Q)

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Preiļu Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/9991893
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ja es palikšu
 | oriģinālnos = ''If I Stay''
 |      attēls = If I Stay poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[R. Dž. Katlers]]
 |  producents =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Elisone Grīnspena]]
 |   scenārijs = [[Šona Krosa]]
 |     aktieri =
* [[Hloja Greisa Moreca]]
* [[Džeimijs Bleklijs]]
* [[Džošua Leonards]]
* [[Steisija Kīča]]
* [[Aiša Hindsa]]
* [[Mireja Enosa]]
 |      mūzika = [[Heitors Perera]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|8|18|Ņujorkas pirmizrāde|2014|8|2|ASV|}}
 |      ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/if-i-stay-2014|title=If I Stay|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 29, 2018|archive-date={{dat|2016|02|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160213231329/http://www.bbfc.co.uk/releases/if-i-stay-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ifistay.htm|title=If I Stay (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|78,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ja es palikšu"''' ({{val|en|If I Stay}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz [[Geila Formane|Geilas Formanes]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[R. Dž. Katlers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hloja Greisa Moreca]], [[Džeimijs Bleklijs]], [[Džošua Leonards]], [[Steisija Kīča]], [[Aiša Hindsa]] un [[Mireja Enosa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|8|18||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathurus hirsutus a1.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus hirsutus
| autors = L.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga = Lathyrus hirsutus
| suga_lv = Skarbā dedestiņa
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Skarbā dedestiņa ''' (''Lathyrus hirsutus'') ir viengadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Latvijā konstatēta 20. gadsimta otrajā pusē uz dzelzceļa.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Rasiņš
| vārds_orig =
| attēls = Alfrēds Rasiņš.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1916
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 30
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Krasnodaras guberņa|Maikopa|td=Krievija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1995
| m_mēnesis = 03
| m_diena = 02
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Biruta Rasiņa (2022 - 2003), entomoloģe
| bērni = Rūta, Maija, Jānis
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[ekoloģija]], [[arheoloģija]], [[augu aizsardzība]]
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Augu aizsardzības institūts|Latvijas Augu aizsardzības institūts]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Bioloģijas institūts]]
| akad_amats = vecākais pētnieks
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| pasniedzēji =
| skolnieki = [[Edgars Vimba]], Austra Āboliņa, [[Gaida Ābele]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Rasiņš''' (1916—1995) bija latviešu [[Botānika|botāniķis]], [[Flora|vaskulāro augu floras]] un sistemātikas pētnieks, [[augu aizsardzība]]s speciālists, [[Ekoloģija|ekologs]] un [[Arheoloģija|arheologs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Verkora masīvs
|attēls                 = Vercors_topographic_map-fr.svg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Francija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 44.966667 | latNS  = N
| longd = 5.416667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{FRA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Franču Priekšalpi]], [[Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Granvemons]]
|augstums               = 2 341
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences: '''Borazons''' (arī '''elbors''' vai '''kubonīts''') ir [[bora nitrīds|bora nitrīda]] BN [[alotrops]]. Tas ir trešā cietākā mākslīgi radītā viela pēc [[dimanta nanostienīši]]em un [[ultracietais fullerīts|ultracietā fullerīta]]. Borazons ir [[kristāls]], kuru rada, karsējot līdzīgu daudzumu [[bors|bora]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] temperatūrā, kas pārsniedz 1800 °C pie 7 [[gigapaskāls|GPa]] spiediena. Borazons spēj ieskrāpēt [[dimants|dimantu]], taču arī ar dimantu var ieskrāpēt borazona kristālu.

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Krustnešu karagājiens virzījās gar [[Lielupe]]s krastiem uz Mežotni, kas atrodas uz dienvidiem no Rīgas.]]

sentences: '''Snelliusa likums''', arī '''Snella likums''', ir [[gaismas laušana]]s likums. Tas apgalvo, ka krišanas un laušanas leņķa [[sinuss|sinusu]] attiecība ir vienāda ar gaismas absolūto [[laušanas koeficients|laušanas koeficientu]] attiecību.<ref name="rokasgrāmata" /> Matemātiski tas tiek pierakstīts šādi:

sentences: '''Ekoloģiskā sukcesija''' ir [[ekosistēma]]s pārveidošanās, laika gaitā mainoties gan abiotiskajiem, gan biotiskajiem faktoriem, galvenokārt to mijiedarbības rezultātā. Sukcesijas bieži izraisa arī ārējie faktori, piemēram, ugunsgrēki, [[mežu izciršana]]. Galējo, tālāk praktiski nemainīgo sukcesijas stadiju sauc par klimaksu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|title= Vides terminu vārdnīca|accessdate= 2015-12-28|work= |publisher= [[Vides Vēstis (žurnals)|Vides Vēstis]]|date= |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160304224508/http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|archivedate= 2016-03-04}}</ref>

sentences: uzkritīs skaitlis “5”, ir vienāda ar 1:6 jeb {{nobr|(<math>\tfrac{1}{6}</math>)}}, tāpat kā varbūtība jebkuram citam kauliņa skaitlim]]

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] [[funkcija]]s '''grafiks''' <math>f</math> ir sakārtotu pāru kopums <math>(x, y)</math>, kur <math>f(x) = y.</math> Izplatītajā gadījumā, kur <math>x</math> un <math>f(x)</math> ir [[Reāls skaitlis|reāli skaitļi]], šie pāri ir punktu [[Dekarta koordinātu sistēma]]s  [[Plakne|divu dimensiju plaknē]] un tādējādi veido šīs plaknes apakškopu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Serveru''' '''šifrēšana''' ir saziņas sistēma, kurā ziņojumus var lasīt tikai saņēmējs un sūtītājs. Tas neļauj potenciālajiem noklausītājiem — tostarp telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējiem, interneta pakalpojumu sniedzējiem un pat sakaru pakalpojuma sniedzējam — piekļūt sarunas [[Šifrēšana|atšifrēšanai]] nepieciešamajām kriptogrāfiskajām atslēgām.<ref name="Wired Lexicon">{{Publikācijas atsauce|date=2014-11-25|title=Hacker Lexicon: What Is End-to-End Encryption?|url=https://www.wired.com/2014/11/hacker-lexicon-end-to-end-encryption/|journal=WIRED|language=en-US|archive-url=https://web.archive.org/web/20151223002912/http://www.wired.com/2014/11/hacker-lexicon-end-to-end-encryption/|archive-date=23 December 2015|access-date=22 December 2015}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrīta formulvienības struktūrformula

Amonija nitrīta formulvienības modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 13446-48-5
|      ķīmiskā formula = NH4NO2
|              molmasa = 68,03
|              blīvums = 1690
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 118,3 g / 100 ml
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrīts''' (NH4NO2) ir [[slāpekļpaskābe]]s amonija sāls. Tā ir kristāliska bezkrāsaina viela (smalki prizmveida kristāli, uzglabājot kļūst dzeltenīgi). Amonija nitrīts glabājot pamazām sadalās, it sevišķi paaugstinātā temperatūrā. Sadaloties izdalās [[slāpeklis]], tādēļ amonija nitrītu nedrīkst uzglabāt hermētiski noslēgtos traukos, jo, pieaugot spiedienam, pēc kāda laika var notikt eksplozija. Karsējot sausu amonija nitrītu, jau pie 60—70 °C notiek spēcīgs sprādziens. Amonija nitrīts viegli eksplodē arī trieciena iedarbībā, vai beržot [[piesta|piestā]].  Labi šķīst ūdenī, [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], slikti šķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Koncentrētos ūdens šķīdumos amonija nitrīts ātri sadalās, it sevišķi temperatūrā virs 33 °C. Amonija nitrīts ir samērā toksiska viela.

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Masačūsetsa
 | native_name             = ''Massachusetts''
 | other_name              =
 | settlement_type         = ASV štats
 | image_flag              = Flag of Massachusetts.svg
 | flag_size               = 120px
 | image_seal              = Seal of Massachusetts.svg
 | seal_size               = 80px
 | nickname                = Līča štats (''The Bay State''); Svētceļnieku štats (''The Pilgrim State''); Puritāņu štats (''The Puritan State'')
 | motto                   = ''Ense petit placidam sub libertate quietem''
 | anthem                  =
 | capital                 = [[Bostona]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[angļu valoda]]
 | spoken_language         =
 | image_map               = Massachusetts in United States (zoom).svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Masačūsetsas atrašanās vieta ASV
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | established_title       = Iestāšanās ASV
 | established_date        = {{dat|1788|2|6||bez}}
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 27337
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 6859819
 | population_as_of        = 2017. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | population_blank1_title = Rasu sastāvs
 | population_blank1       = baltie - 83,2%
melnie - 8,1%
 | population_blank2_title = Reliģijas
 | population_blank2       = [[katoļi]] - 34%
[[protestanti]] - 21%
nereliģiozi - 17%
 | timezone                = [[Austrumu laika zona]]
 | utc_offset              = -5
 | timezone_DST            = [[Austrumu vasaras laika zona]]
 | utc_offset_DST          = -4
 | elevation_m             = 20
 | elevation_max_m         = [[Greiloka kalns]] 1063.4
 | elevation_min_m         = 0
 | website                 = {{URL|http://www.mass.gov/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = US-MA
 | footnotes               =
}}

sentences: '''10. jūnijs''' ir gada 161. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (162. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 204 dienas.

sentences: '''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dimetiltriptamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 61-50-70
|      ķīmiskā formula = C12H16N2
|              molmasa = 188,269
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 40—59 °C
| viršanas temperatūra = 160 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|bioķīmiķi|Blohs|Blohs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Konrad Emil Bloch
| attēls =Konrad Bloch.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Blohs 1965. gadā
| dz_gads =1912
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Nisa|Niese]],  [[Vācija]]
(tagad [[Nisa]], {{POL}})
| m_gads =2000
| m_mēnesis=10
| m_diena=15
| m_vieta =[[Leksingtona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Hārvarda Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Jeila Universitāte]]
| alma_mater =[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Minhenes Tehniskā augstskola]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[holesterīns|holesterīna]] un [[taukskābe]]s [[metabolisms]] organismā
| apbalvojumi = [[1964]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|Maghreb|Magriba}}
{{Commonscat|Maghreb}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2545''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2545''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 759
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2020
| Starts                 = {{dat|2020|3|16|SK}} 18:28:10 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43 / 4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2544]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2547]]''
}}
'''''Kosmos-2545''''' (''Космос-2545'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tam ir ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 760. Tas orbītā tika palaists 2020. gada martā. ''Kosmos-2545'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 24.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Armēņu genocīda memoriālais komplekss
|native_name   =
|image         = Astela near Armenian Genocide Museum-Institute (3-1).JPG
|image_size    = 300
|caption       =
|map_image     = Erevāna
|map_text      =
|map_width     = 300
|latd  = 40 | latm  = 11 | lats  =  9 | latNS  = N
|longd = 44 | longm = 29 | longs = 26 | longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 44 m
|begin         =
|complete      =
|open          = 1967
|governing     =
|dedicated_to  = [[armēņu genocīds|Armēņu genocīda]] upuru piemiņai
|visitors      =
* ap 200 000<ref>{{cite news|title=On April 24 about 100 thousand visitors at Armenian Genocide Museum-Institute|url=http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|agency=[[Armenpress]]|date=24 April 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616154103/http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|archivedate=16 June 2014}}</ref>
* (līdz 150 000 cilvēkiem, izņemot 24. aprīli)<ref>{{cite news|title=Ցեղասպանությունն` օտարների աչքերով [The Armenian Genocide in the eyes of foreigners]|url=http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|agency=[[Yerkir Media]]|date=23 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616155306/http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|archivedate=16 June 2014|location=Yerevan|language=hy|quote=Ծիծեռնակաբերդի հուշահամալիր` չհաշված ապրիլի 24-ը, տարեկան է 120-150 հազար մարդ է այցելում: Նրանցից 80 հազարն օտարազգի են, այդ թվում եւ թուրքեր:}}</ref>
|public_transit=
|extra         =
}}
<mapframe text="Armēņu genocīda memoriālais komplekss" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q154775"
}
</mapframe>
'''Armēņu genocīda memoriālais komplekss''' ({{val|hy|Հայոց ցեղասպանության զոհերի հուշահամալիր}}, ''Hayots tseghaspanut'yan zoheri hushahamalir'') ir oficiālais [[Armēnija]]s memoriāls, kas veltīts [[armēņu genocīds|armēņu genocīda]] upuru piemiņai. Izveidots 1967. gadā Cicernakaberda pakalnā valsts galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Midjourney''
| logo = Midjourney Emblem.svg
| developer = ''Midjourney, Inc.''
| released = 2022. gada 12. jūlijs
| website = {{URL|midjourney.com}}
| logo_size = 130
| screenshot = Rupert Breheny mechanical dove eca144e7-476d-4976-821d-a49c408e4f36.png
| caption = "Mehāniskais balodis", kas izveidots ar Midjourney algoritma V5 versiju
}}'''''Midjourney''''' ir [[Mākslīgā intelekta māksla|mākslīgā intelekta attēlveidošanas]] programmatūra<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/25.03.2023-midjourney-maksliga-intelekta-bilzu-radisanai-un-the-sims-konkurents-tehnologiju-zinas.a502268/|title=«Midjourney» mākslīgā intelekta bilžu radīšanai un «The Sims» konkurents. Tehnoloģiju ziņas|website=www.lsm.lv|access-date=2023-05-01|language=lv}}</ref> un pakalpe, kuru izveidoja [[Sanfrancisko]] bāzētā pētniecības laboratorija ''Midjourney, Inc.'' Līdzīgi kā [[OpenAI]] [[DALL-E]] un ''[[Stable Diffusion]]'', ''Midjourney'' ģenerē attēlus, balstoties uz dabiskā valoda sniegtiem aprakstiem, ko sauc par "[[Uzvedņu inženierija|uzvednēm]]".<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.economist.com/interactive/briefing/2022/06/11/huge-foundation-models-are-turbo-charging-ai-progress|title=Huge “foundation models” are turbo-charging AI progress|work=The Economist|access-date=2023-05-01|issn=0013-0613}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://theconversation.com/give-this-ai-a-few-words-of-description-and-it-produces-a-stunning-image-but-is-it-art-184363|title=Give this AI a few words of description and it produces a stunning image – but is it art?|last=Hertzmann|first=Aaron|website=The Conversation|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref> Lietotāji veido attēlus ar ''Midjourney'', izmantojot ''[[Discord]]'' [[Robotprogrammatūra|botu]] komandas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pcworld.com/article/820518/midjourneys-ai-art-goes-live-for-everyone.html|title=Midjourney's enthralling AI art generator goes live for everyone|website=PCWorld|access-date=2023-05-01|language=en}}</ref>

sentences:
{{Tenisista infokaste
 |                       playername = Katerina Bondarenko
 |                       vārds_orig = ''Катерина Бондаренко''
 |                           attēls = File:Bondarenko K. US16 (1) (29236773553).jpg
 |                          att_izm =
 |                          caption = Bodarenko 2016. gadā
<!--------- Personas dati ----------->
 |                         nickname =
 |                          country = {{flag|Ukraina}}
 |                        residence = {{Vieta|Ukraina|Kijiva}}
 |                        datebirth = {{dzimšanas datums un vecums|1986|8|8}}
 |                       placebirth = {{Vieta|Ukrainas PSR|Krivijriha}}
 |                        datedeath =
 |                       placedeath =
 |                           height = {{mērvienība|cm=175}}
 |                           weight =
 |                        turnedpro = 2000
 |                          retired =
 |                            plays = ar labo roku; divrocīgs kreisais sitiens
 |                 careerprizemoney = 2 540 011 [[ASV dolārs|USD]]
<!------------ Vienspēles ----------->
 |                    singlesrecord = 368-264
 |                    singlestitles = 1 [[Sieviešu Tenisa asociācija|WTA]], 5 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestsinglesranking = 29. ({{dat|2009|10|12|SK}})
 |             AustralianOpenresult = 3R (2009, 2016)
 |                 FrenchOpenresult = 3R (2009)
 |                  Wimbledonresult = 3R (2011)
 |                     USOpenresult = QF (2009)
 |                 MastersCupresult =
 |           WTAChampionshipsresult =
 |                   Olympicsresult =
<!--------- Dubultspēles ------------>
 |                    doublesrecord = 180-174
 |                    doublestitles = 3 [[Sieviešu Tenisa asociācija|WTA]], 3 [[Starptautiskā tenisa federācija|ITF]]
 |            highestdoublesranking = 9. ({{dat|2008|10|20|SK}})
 |      AustralianOpenDoublesresult = '''W''' (2008)
 |          FrenchOpenDoublesresult = SF (2008)
 |           WimbledonDoublesresult = 2R (2007)
 |              USOpenDoublesresult = 3R (2008)
 |          MastersCupDoublesresult =
 |    WTAChampionshipsDoublesresult =
 |            OlympicsDoublesresult =
<!--------- Jauktās dubultspēles ------------>
 |                      mixedrecord =
 |                      mixedtitles =
 |              highestmixedranking =
 |        AustralianOpenMixedresult =
 |            FrenchOpenMixedresult =
 |             WimbledonMixedresult =
 |                USOpenMixedresult =
 |            MastersCupMixedresult =
 |      WTAChampionshipsMixedresult =
 |              OlympicsMixedresult =
<!--------- Citas sadaļas ----------->
 |                          updated = {{dat|2017|6|6||bez}}
 |                            slavz =
<!-------------- Medaļas ------------>
 |                    rādīt_medaļas =
 |                      headercolor =
 |                   medaltemplates =
}}
'''Katerina Bondarenko''' ({{val|uk|Катерина Володимирівна Бондаренко}}; dzimusi {{dat|1986|8|8}} [[Krivijriha|Krivijrihā]]) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[tenisiste]], spēlē ar labo roku. Viņas vecākā māsa [[Aļona Bondarenko]] arī ir profesionāla tenisiste. Katerinas augstākais sasniegums [[WTA]] tūres rangā ir ieņemtā 29. vieta, kas tika sasniegta {{dat|2009|10|12||bez}}. Kopumā vienspēlēs ir izcīnījusi 1 [[WTA]] un 5 [[ITF]] titulus. K. Bondarenko lielākais panākums ir uzvara 2008. gada [[Austrālijas atklātais čempionāts tenisā|Austrālijas atklātā čempionāta]] dubultspēļu turnīrā kopā ar savu māsu [[Aļona Bondarenko|Aļonu]]. Piedalījusies divās [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] ({{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}}).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria lithuanica 78558674.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| suga = Glyceria lithuanica
| suga_lv = Lietuvas ūdenszāle
| binomial = Glyceria lithuanica
| autors = (Gorski) Gorski
| sinonīmi =
}}'''Lietuvas ūdenszāle''' ({{val|la|Glyceria lithuanica}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas ir nevienmērīgi sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Latvija|Latvijā]] sastopama reti, tikai valsts vidū un austrumu — ziemeļaustrumu daļā, kur nelielas grupas aug auglīgos, mēreni mitros un pārmitros mežos, mežam caurtekošu [[Strauts|strautu]] malās.

sentences: '''Zeltnesis''' ir ceturtais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]] un [[Mazais pirkstiņš|mazo pirkstiņu]]. Parasti uz tā tiek valkāts [[laulību gredzens]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pašreizējo valsti|Krievija (nozīmju atdalīšana)|Krievija}}
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Российская Федерация''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Krievijas Federācija
|            valsts_nosaukums = Russia
|               karoga_attēls = Flag of Russia.svg
|            karoga_nosaukums = Krievijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of the Russian Federation.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Krievijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Krievijas himna|Krievijas Federācijas valsts himna]] ''Государственный гимн Российской Федерации''
|               kartes_attēls = Russian Federation (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Maskava]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[krievu valoda]] (''de facto'')
|             etniskās_grupas = [[krievi]] 80,9%
[[tatāri]] 3,9%
[[ukraiņi]] 1,4%
[[baškīri]] 1,1%
[[čuvaši]] 1,0%
[[čečeni]] 1,0%
citi 10,7%<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/result-december-2011.ppt |archive-url=https://web.archive.org/web/20120118212344/http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/result-december-2011.ppt |archive-date=18 January 2012 |title=ВПН-2010 |website=perepis-2010.ru}}</ref>
|        etniskās_grupas_gads = 2010
|              valsts_iekārta = ''[[de iure]]'' [[Federācija (valsts)|Federāla]] [[pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] [[republika]], ''[[de facto]]'' centralizēti [[autoritārisms|autoritāra republika]].<ref name="Bækken2018">{{grāmatas atsauce | author = Håvard Bækken | date = 21 November 2018 | title = Law and Power in Russia: Making Sense of Quasi-Legal Practices | publisher = Routledge | pages = 64– | isbn = 978-1-351-33535-5 | url = https://books.google.com/books?id=OrN7DwAAQBAJ&pg=PA64}}</ref><ref name="cia"/><ref name="Agency2021">{{grāmatas atsauce | author = Central Intelligence Agency | date = 25 May 2021 | title = The CIA World Factbook 2021-2022 | publisher = Simon and Schuster | pages = | isbn = 978-1-5107-6382-1 | url = https://books.google.com/books?id=NyUFEAAAQBAJ&pg=PT3386}}</ref><ref name="Cohen2014">{{grāmatas atsauce | author = Saul Bernard Cohen | year=  2014 | title = Geopolitics: The Geography of International Relations | edition = 3 | publisher = Rowman & Littlefield | page = 217 | isbn = 978-1-4422-2351-6 | oclc = 1020486977 | url = https://books.google.com/books?id=wTGeBQAAQBAJ&pg=PA217}}</ref>
|        valsts_galvas_tituls = [[Krievijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Vladimirs Putins]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Krievijas premjerministrs|Valdības vadītājs]]
|               valsts_galva2 = [[Mihails Mišustins]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Krievijas vēsture|Izveidošanās]]
|        neatkarības_notikums = [[Maskavija]]
|          neatkarības_datums = [[1263]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = [[Krievijas cariste]]
|         neatkarības_datums2 = [[1547]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = [[Krievijas Impērija]]
|         neatkarības_datums3 = [[1721]]. gadā
|       neatkarības_notikums4 = [[Krievijas Republika]]
|         neatkarības_datums4 = [[1917]]. gadā
|       neatkarības_notikums5 = [[Krievijas SFPR]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1917|11|7}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Padomju Savienība]]
|         neatkarības_datums6 = [[1922]]. gadā
|       neatkarības_notikums7 = Krievijas Federācija
|         neatkarības_datums7 =  {{dat|1991|12|25}}
|                 platība_km2 = 17 075 400
|               platība_rangs = 1.
|          iedzīvotāju_skaits = 142 905 200
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 9.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 8,3
|                     IKP_PPP = $1,326 triljoni
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 24 067
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}} 0,822
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 52.
|                        Gini = 42
|                   Gini_gads = 2012
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]] (₽)
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +3 līdz +12 (izņemot +5)
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.ru]], [[.рф]], [[.su]]
|              tālsarunu_kods = 7
|                iso_kods_num = 643
|              iso_kods_alfa2 = RU
|              iso_kods_alfa3 = RUS
}}
'''Krievija''' ({{val|ru|Россия}}, izrunā: {{Unicode|[[IPA|[rɐˈsʲijə]]]}}) jeb '''Krievijas Federācija''' ({{val|ru|Российская Федерация}}, [rɐˈsʲijskəjə fʲɪdʲɪˈratsɨjə]) ir federatīva valsts [[Eirāzija]]s ziemeļos, precīzāk, [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Ziemeļāzija|Ziemeļāzijā]].<ref name=britannica>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/513251/Russia| title= Russia| publisher= Encyclopedia Britannica| accessdate=2008-01-31}}</ref> Tā ir [[pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] federatīva [[republika]], kuru līdz [[Krievijas—Ukrainas karš|Krievijas—Ukrainas karam]] veidoja 81 [[Krievijas administratīvais iedalījums|federālais subjekts]]. Tās [[platība]] ir 17 075 400 [[kvadrātkilometrs|km2]], un tā ir teritoriāli lielākā [[valsts]] pasaulē. Krievijas Federācija ir gandrīz divas reizes lielāka par [[Kanāda|Kanādu]], kas ir otra lielākā valsts pasaulē. Pēc [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] skaita Krievijas Federācija ir devītā lielākā valsts pasaulē,<ref name=gen>{{Tīmekļa atsauce| title=The Russian federation: general characteristics| url=http://www.gks.ru/scripts/free/1c.exe?XXXX09F.2.1/010000R| 3=Federal State Statistics Service| accessdate=2008-04-05| archiveurl=https://web.archive.org/web/20110728064121/http://www.gks.ru/scripts/free/1c.exe?XXXX09F.2.1%2F010000R| archivedate=2011-07-28}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110728064121/http://www.gks.ru/scripts/free/1c.exe?XXXX09F.2.1%2F010000R |date=2011-07-28 }}</ref> kas robežojas ar šādām valstīm (secībā no ziemeļrietumiem uz dienvidaustrumiem): [[Norvēģija|Norvēģiju]], [[Somija|Somiju]], [[Igaunija|Igauniju]], [[Latvija|Latviju]], [[Lietuva|Lietuvu]], [[Polija|Poliju]], [[Baltkrievija|Baltkrieviju]], [[Ukraina|Ukrainu]], [[Gruzija|Gruziju]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānu]], [[Kazahstāna|Kazahstānu]], [[Mongolija|Mongoliju]], [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkoreju]] un [[Ķīna|Ķīnu]]. Tai ir jūras robeža arī ar [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]] un [[Japāna|Japānu]]. No šīm valstīm Krievijas Federāciju atšķir attiecīgi [[Beringa šaurums]] un [[Laperūza šaurums]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Liņs Daņs
 |       piktogramma_1 = Badminton pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Badmintons
 |          vārds_orig = 林丹
 |              attēls = Lin Dan.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|10|14}}
 |             dz_viet = {{vieta|Ķīna|Lunjaņa}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Lin Dan|url=http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/li/lin-dan-1.html|publisher=sports-reference.com|accessdate=2011-02-02|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150925112853/http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/li/lin-dan-1.html|archivedate=2015-09-25}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150925112853/http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/li/lin-dan-1.html |date=2015-09-25 }}</ref>
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = Ķīnietis
 |              garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |               svars = {{mērvienība|kg=70}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{CHN}}
 |        sporta veids = [[Badmintons]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 3 ({{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs = '''1.''' (2004. gada februāris)
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Liņs Daņs''' ({{val|zh|林丹}}, {{zh-p|Lín Dān}}; dzimis {{dat|1983|10|14}}) ir ķīniešu [[badmintonists]]. Viņš tiek uzskatīts par visu laiku izcilāko badmintonistu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Lin Dan: The Greatest Ever By Richard Eaton|url=https://ibadmintonstore.com/Badminton-Latest-News/Lin-Dan--The-Greatest-Ever-By-Richard-Eaton.aspx|publisher=ibadmintonstore.com|accessdate=2011-10-24|archiveurl=https://web.archive.org/web/20131103032421/https://ibadmintonstore.com/Badminton-Latest-News/Lin-Dan--The-Greatest-Ever-By-Richard-Eaton.aspx|archivedate=2013-11-03}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Is Lin Dan the greatest ever?|url=http://www.dnaindia.com/sport/report_is-lin-dan-the-greatest-ever_1282953|publisher=Daily News and Analysis|accessdate=2011-10-24}}</ref> Liņs ir vienīgais badmintonists, kas uzvarējis visos deviņos lielajos turnīros, tai skaitā [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]], Pasaules čempionātā, Pasaules kausā, [[Āzijas spēles|Āzijas spēlēs]] un Āzijas čempionātā.<ref>{{Ziņu atsauce|title="史上最佳"送林丹绝不是奉承 超级大满贯前无古人|url=http://yayun2010.sina.com.cn/o/2010-11-21/22445326391.shtml|accessdate=2011-02-02|newspaper=Sina|date=2010-11-21|language=Chinese}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|title="Super Dan" completes super "Grand Slam" as Denmark denies China's clean-sweep at BWF Finals|url=http://news.xinhuanet.com/english/sports/2011-12/18/c_131313685.htm|accessdate=2011-12-19|newspaper=Xinhuanet|date=2011-12-18|archiveurl=https://web.archive.org/web/20131119100812/http://news.xinhuanet.com/english/sports/2011-12/18/c_131313685.htm|archivedate=2013-11-19}}</ref>

sentences:
1916. gada darbā "[[Diženās rases bojāeja]]"]]
'''Ziemeļu rase''' ir viena no [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] apakškategorijām, kādās antropologi sadalīja [[Kaukāziešu rase|kaukāziešu rasi]] 20. gadsimta sākumā. Tās pamatā ir [[evolūcionisms|evolūcionisma]] idejās balstītā [[rasu teorija]] par vienu pārāko rasi, kas ir citu, mazāk kvalitatīvu rasu apdraudēta un kurai nepieciešama aizsargāšana pret izmiršanu, lai novērstu cilvēces attīstības traucējumus vai pat pilnīgu tās bojāeju nākotnē. Šīs teorijas ietvaros ziemeļu rase tiek uzskatīta par vadošo un pasaulē attīstītāko rasi, kam ir nepieciešamas vislielākās priekšrocības un aizsardzība.

sentences: {{Commonscat|Handball players from Romania}}

sentences: {{commonscat|Figure skaters from Spain|Spānijas daiļslidotāji}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 77
 | lv  = Septiņdesmit septiņi
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Ēvalds fon Firkss
|          vārds_orig = ''Friedrich Ewald von Fircks''
|              attēls = Frīdrihs Ēvalds fon Firkss.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1733
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|              m_gads = 1802
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]], [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] landrāts
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Rosa sala]]s dienvidos]]
'''Glečera mēle''' ir garš un šaurs peldošs [[ledājs|šļūdoņa]] turpinājums [[jūra|jūrā]], [[ezers|ezerā]] vai [[okeāns|okeānā]]. Parasti veidojas [[ledus vairogs|kontinentālo ledāju]] šļūdoņiem strauji noplūstot jūrā vai okeānā. Veido diezgan stabilu ledus masu, kas spēj saglabāt savu formu vairākas desmitgades.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ciānūdeņraža struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža cianīds
|           CAS numurs = 74-90-8
|      ķīmiskā formula = HCN
|              molmasa = 27,03
|              blīvums = 687
|  kušanas temperatūra = 259,75 K (-13,4 °C)
| viršanas temperatūra = 299,15 K (26 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Ciānūdeņradis''' (HCN) tīrā veidā ir bezkrāsains, ļoti viegli gaistošs, toksisks [[šķidrums]], kas labi šķīst ūdenī. Ciānūdeņradis raksturīgi smaržo pēc [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]]. Tā ūdens šķīdumu sauc par '''ciānūdeņražskābi''' jeb '''zilskābi''', kas ir vāja skābe (vājāka pat par [[ogļskābe|ogļskābi]]), tāpēc tās sāļi ([[cianīdi]]) gaisā ir nestabili. HCN reaģē ar [[aldehīdi]]em un [[ketoni]]em, veidojot [[ciānhidrīni|ciānhidrīnus]] (sk. [[acetonciānhidrīns]]). Tos lieto par [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[polimēri|polimēru]] izejvielām. HCN reaģē ar [[alkēni]]em, veidojot [[nitrili|nitrilus]], ko lieto galvenokārt par [[monomēri]]em.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Robežnieku pagasts
| karte             = Robežnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Robežnieku pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Robežnieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Robežnieki
| platība           = 127,49
| iedzīvotāji       = 1030<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1030 / 127.49 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s [[holēra]]s slimniekam dod uzņemt šķidrumu, lai novērstu atūdeņošanos.]]
'''Atūdeņošanās''' jeb '''dehidratācija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ὕδωρ hýdōr'' — 'ūdens') tiek definēta kā pārmērīgs [[ķermeņa šķidrums|ķermeņa šķidruma]] zaudējums (piemēram [[holēra]]s slimniekiem).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kostelić''''' var būt:
* [[Ivica Kosteličs]];
* [[Janica Kosteliča]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūpe
| abbreviation = Pup
| name_latin = Puppis
| RA = 7,5
| dec = −30
| areatotal = 673
| arearank = 20. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ζ Pup''
| starmagnitude = 2,25
| neareststarname = ''HD 69830''
| stardistance = 41
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =[[Pī Pupīdas]]
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Lielais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Nacionālā pils
| native_name         = ''Palacio Nacional''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Meksika#Ziemeļamerika
| status              =
| image               = Palacio_Nacional,_México_D.F.,_México,_2013-10-16,_DD_119.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
| latd  = 19.4325 | latNS  = N
| longd = 99.131111 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1522. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =

sentences:
(''Bombus confusus'')]]
'''Gada kukainis''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 1999. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Entomoloģijas biedrība]].<ref name=skudra>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.dabasdati.lv/lv/article/spoza-skudra-2012-gada-kukainis/|title=Spožā skudra - 2012. gada kukainis|date=2012-1-10|work=Dabasdati.lv}}</ref> Parasti par Gada kukaini tiek izraudzīta suga, kurai [[entomoloģija|entomologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada kukaini kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences: '''Oguzi''', arī '''oguzu tjurki''', bija viduslaiku [[Tjurki|tjurku]] tauta, kas sastāvēja no 24 lielām ciltīm un līdz 11. gadsimtam apdzīvoja [[Vidusāzija|Centrālāzijas]] un [[Mongolija]]s [[stepe]]s.

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences: '''"Džumandži"''' ({{val|en|Jumanji}}) ir pilnmetrāžas filmu sērija. Filmu izplatītājs ir kinokompānija ''[[Sony Pictures]]''.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Valdekas pils
| native_name         =
| former_names        = Waldeck
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Valdekas pils.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             = Valdekas pils 2015. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = Neogotika
| structural_system   =
| owner               = [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
| current_tenants     = [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Vides un būvzinātņu fakultāte]]s Ainavu arhitektūras un plānošanas katedra
| location            = {{vieta|Latvija|Jelgava|Rīgas iela 22}}
| pushpin_map         =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1870. gados.
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = Ādolfs Vinbergs
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Valdekas pils
|      numurs = 5163
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akaganeīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.06-40
|ķīm_formula=β-Fe3+O(OH,Cl)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns, rūsas krāsā
|svītra=Brūni dzeltena
|habituss=Smalkgraudaina, pulverveida masa
|skaldnība=-
|lūzums=-
|cietība=
|spīdums=Matēts
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs (atsevišķie kristāliņi — caurspīdīgi)
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=3,52
}}

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences: '''Alkohola reibums''' jeb [[sarunvaloda|sarunvalodā]] '''piedzeršanās''' ir psiholoģisks stāvoklis, kas var rasties no pārmērīgas [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] lietošanas. Reibums rodas, ja [[asinis|asinīs]] nokļūst vairāk [[etanols|etanola]], nekā [[aknas]] to spēj pārstrādāt. Pēc alkohola reibuma parasti seko [[paģiru sindroms]].

sentences: {{Commonscat|Swimmers from the United States}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Mākslīga šūna''' ir no mākslīgām sastāvdaļām izveidota [[šūna]]. Pirmās mākslīgās šūnas tika izgatavotas, izmantojot [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS) pamatsastāvā esošos ķīmiskos savienojumus.

sentences: '''Amiotrofā laterālā skleroze''' (ALS), ko dažreiz sauc par '''Šarko slimību''' (franču ārsta [[Žans Martins Šarko|Žana Martina Šarko]] vārdā) vai '''Lū Gēriga slimību''' (Ziemeļamerikā; beisbolista [[Lū Gērigs|Lū Gēriga]] vārdā), ir idiopātiska strauji progresējoša, vienmēr letāla [[neiroloģija|neiroloģiska]] slimība, kuras laikā novēro augšējo [[kustību neirons|kustību neironu]] (motoneironu) sairšanu. Tā rezultātā rodas neiromuskulāro signālu pārvades traucējumi — nervu ierosas elektriskie impulsi vairs nenokļūst līdz [[muskuļi]]em un to kustība kļūst aizvien grūtāka, līdz iestājas pilnīga ķermeņa, tai skaitā arī runas un elpošanas aparāta, [[paralīze]]. Cilvēka intelektuālās spējas slimības laikā ir pilnīgi saglabātas, tāpat kā uztveres, [[redze]]s, [[dzirde]]s, [[tauste]]s, [[oža]]s orgānu darbība. Amiotrofā laterālā skleroze pieder pie [[Retās slimības|retajām slimībām]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.orpha.net/national/LV-LV/index/par-retaj%C4%81m-slim%C4%ABb%C4%81m/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|03|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150414021048/http://www.orpha.net/national/LV-LV/index/par-retaj%C4%81m-slim%C4%ABb%C4%81m/ |archivedate={{dat|2015|04|14||bez}} }}</ref> Starptautiskā ALS slimnieku asociāciju apvienība kopš 1997. gada izvēlējās 21. jūniju par šīs slimības un cīņas pret to emblemātisko dienu.<ref>International alliance of ALS/MND associations. http://www.alsmndalliance.org/?s=june+21</ref>

sentences: '''Lipāze''' ir [[enzīms]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Tauki|tauku]] ([[Lipīdi|lipīdu]]) [[Hidrolīze|hidrolīzi]]. Lipāze ir [[Esterāzes|esterāžu]] apakšklase.<ref name="Svendsen2000"/> Lipāze ir svarīgs komponents barības lipīdu (tai skaitā [[Triglicerīdi|triglicerīdu]], tauku, [[eļļa]]s) [[Šķelšana|šķelšanā]], [[Membrānas transports|transportā]] un pārstrādē vairākos, ja ne visos dzīvajos [[Organisms|organismos]]. [[Gēns|Gēni]], kas kodē lipāzes, ir pat dažiem [[vīrusi]]em.<ref name="Afonso.etal1999"/><ref name="Girod.etal2002"/>

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Vladislavs Tarnovskis
|          vārds_orig = ''Władysław Tarnowski''
|              attēls = Władysław Tarnowski by Maurycy Gottlieb.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = Vroblevice, netālu no [[Drohobiča]]s, [[Austrijas Impērija]] <br />
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = uz kuģa, netālu no [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
|        dzīves_vieta = Vroblevice (''Wróblewice'')
|           pilsonība =
|             tautība = [[poļi|polis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klavieres|klaviermūzika]]
|            mācījies = [[Jagaiļa Universitāte]], [[Parīzes konservatorija]],  [[Leipcigas konservatorija]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Parallax View''
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = Parallax View movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = Alans Džejs Pakula
| scenārijs = * [[Deivids Gilers]]
* [[Lorenco Semple jaunākais]]
| aktieri = * [[Vorens Bītijs]]
* [[Hjūms Kronins]]
* [[Viljams Denjelss]]
* [[Pola Prentisa]]
| mūzika = [[Maikls Smols]]
| oriģinālnos = ''The Parallax View''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|6|14}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Parallax View''''' ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] politiskā [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un producents ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vorens Bītijs]], [[Hjūms Kronins]], [[Viljams Denjelss]] un [[Pola Prentisa]]. Filma balstīta uz 1970. gada Lorena Singera romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Parallax View|last=Singer|first=Loren|publisher=Dell|year=1970|isbn=1401069029|location=New York}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|precētu vīrieti|cilvēku vīrišķo dzimumu|vīrietis}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .asia
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 2006
|tips                  = [[Augšējā līmeņa domēns|Augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Afilias
|sponsors              =
|domātais-pielietojums = [[Āzija]]s uzņēmumu un kompāniju mājaslapām
|reālais-pielietojums  =
|ierobežojumi          = Tikai Āzijas reģiona uzņēmumiem
|struktūra             =
|dokumenti             = [http://www.icann.org/tlds/stld-apps-19mar04/asia.htm Proposal to ICANN]
|strīdu-risināšana     = [[UDRP]]
|mājas-lapa            = [http://www.dotAsia.org/ DotAsia.org]
|}}
'''.asia''' ir [[Āzija]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]), kas paredzēts Āzijas reģiona internetkompānijām un uzņēmumiem. Reģistrācija atļauta tikai Āzijas valstu rezidentiem.

sentences: {{ambox|text=Šie noteikumi attiecas uz ikvienu Wikimedia fonda projektu, kas skaidri norāda uz saikni ar fondu lapas apakšmalā un izmaiņu lapā}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils|vietām nezinātniski un neenciklopēdiski}}
{{cita nozīme|noteiktiem gaismas viļņa garumiem|vielām, kas piešķir krāsu,|krāsas}}

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|binomial=Gentianella campestris <small>(L.) Börner</small>|suga_lv=Lauka drudzenīte|suga=Gentianella campestris|ģints_lv=Drudzenītes|ģints=Gentianella|dzimta_lv=Genciānu dzimta|dzimta=Gentianaceae|rinda_lv=Genciānu rinda|attēls=Gentianella campestris (massif des Vosges).JPG|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|sinonīmi=Gentiana campestris (L.)}}'''Lauka drudzenīte''' ({{val|la|Gentianella campestris}}) ir mainīga izskata augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Drudzenītes|drudzenīšu ģintī]], kurā nodala vairākas pasugas. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama [[Eiropa|Eiropā]] — reti Eiropas dienvidu un centrālajā daļā, taču salīdzinoši biežāk ziemeļrietumu daļā, [[Pļava|pļavās]] un piejūrās. [[Baltijas jūra]]s austrumu piekrastē ir sastopama ļoti reti — galvenokārt pasuga ''G.c. ssp. baltica (Murb.) Á. et D.Löve (syn. G. baltica (Murb.) Börner).''

sentences: {{Commonscat|Fencers from France|Paukotāji no Francijas}}

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Bašārs al Asads
| vārds_orģ           = {{ara|بشار حافظ الأسد}}
| attēls              = Bashar al-Assad (cropped).jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Sīrija]]s [[Sīrijas prezidents|prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2000|7|17|N}}
| term_beigas         =
| viceprezidents      =
* [[Abduls Halims Hadems]]
* [[Zuhairs Mašarka]]
* [[Faruks al Šara]]
* [[Nadžahs Atars]]
| premjers            =
* [[Muhammeds Mustafa Mero]]
* [[Muhammeds Nadži Otari]]
* [[Adels Safars]]
* [[Riāds Farids Hidžabs]]
* [[Omārs Ibrahims Galongs]]
* [[Vaels al Halaki]]
* [[Imads Hamiss]]
* [[Huseins Arnouss]]
| priekštecis         = [[Abduls Halims Kadams]]
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Arābu sociālistiskās atdzimšanas<br />partija]]s līderis
| term_sākums2        = {{Dat|2000|10|6|N}}
| term_beigas2        =
| priekštecis2        = [[Hāfizs al Asads]]
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{Dzimšanas datums un vecums|1965|9|11}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Sīrija|Damaska}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| dzīves_vieta        =
| apglabāts           =
| tautība             = sīrietis
| partija             = [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Hāfizs al Asads]]
| māte                = [[Anīsa]]
| dzīvesb             = Asma Akrasa
| bērni               =
| profesija           = [[Oftalmologs]], [[politiķis]]
| alma_mater          = [[Damaskas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Bašārs al Asads''' ({{val-ar|بشار حافظ الأسد}}, ''{{transl|ar|DIN|Baššār Ḥāfiẓ al-ʾAsad}}''; dzimis {{dat|1965|9|11}})<ref>{{Cite book|last=Lesch |first=David W. |title=Syria: The Fall of the House of Assad |publisher=[[Yale University Press]] |year=2011 |isbn=978-0-300-18651-2 |page=4}}</ref> ir [[Sīrijas prezidents|Sīrijas prezidents]]. Par prezidentu kļuva 2000. gadā pēc tēva Hāfiza al Asada nāves, kurš Sīriju pārvaldīja 29 gadus.

sentences:
{{Infobox flag
|Name = PSRS
|Image = Flag of the Soviet Union.svg
|Image_size = 300px
|Use = 010110
|Proportion = 1:2
|Adoption = 1923. gada 12. novembris <small>(oriģinālā versija)</small>
|Relinquished = 1991. gada decembris
|Designer =
|Type =
}}
'''PSRS karogs''' bija viens no [[Padomju Savienība]]s oficiālajiem valsts simboliem. Oficiālais valsts karogs no 1923. līdz 1991. gadam. Karoga dizains un simbolisms ir no [[1917. gada Krievijas revolūcija]]s. Piecstaru zvaigzne, sirpis un āmurs ir arī [[komunisms|komunisma]] starptautiskais simbols.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 56
 | lv  = Piecdesmit seši
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |           platums =
 |             vārds = Moljērs
 |        vārds_orig = ''Molière''
 |            attēls = Pierre Mignard - Portrait de Jean-Baptiste Poquelin dit Molière (1622-1673) - Google Art Project (cropped).jpg
 |        att_izmērs = 200px
 |     att_nosaukums = Moljērs
 |           dz_gads = 1622
 |        dz_mēnesis = 1
 |          dz_diena = 15
 |          dz_vieta = {{ubl|{{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]]|(tagad {{FRA}})}}
 |            m_gads = 1673
 |         m_mēnesis = 2
 |           m_diena = 17
 |           m_vieta = {{ubl|{{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]]|(tagad {{FRA}})}}
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Francijas Karaliste]]
 |           tautība =
 |           dzimums = V
 |            vecāki = Žans Poklēns
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs = Armanda Bežāra
 |             bērni = Esprita-Madlēna Poklēna
 |          paraksts = Firma de Moliere.svg
 |        pseidonīms = Moljērs
 |      nodarbošanās = dramaturgs, teātra aktieris, teātra režisors, dzejnieks
 |rakstīšanas valoda = [[franču valoda]]
 |           periods = [[17. gadsimts]]
 |             žanri = [[komēdija]], [[farss]]
 |            temati =
 |      lit virzieni = [[klasicisms]]
 |  slavenākie darbi = {{ubl|[[Tartifs]] (''Tartuffe, ou l'Imposteur'', 1664)|[[Skopulis]] (''L'Avare'', 1668)}}
 |       ietekmējies =
 |        ietekmējis =
 |        alma_mater =
 |       apbalvojumi =
 |          piezīmes =
 |       kategorijas = jā
}}

sentences: '''Latviešu opera''' bija operteātris, kas no 1913. līdz 1915. gadam [[Pāvuls Jurjāns|Pāvula Jurjāna]] vadībā darbojās [[Rīgas Latviešu biedrība]]s zālē, bet 1918.—1919. gadā  [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] vadībā kā '''Latvju opera''' [[Latvijas Nacionālais teātris|Rīgas 2. pilsētas teātra]] telpās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Vats
|     vārds_orig = ''James Watt''
|         attēls = James Watt by Henry Howard.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Grīnoka]] (''Greenock''), [[Inverklaida]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Birmingema]], [[Anglija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = James Watt Signature.svg
|   darba_vietas = [[Glāzgovas Universitāte]], kompānija "[[Boltons un Vats]]"
|     alma_mater =
|        zinātne = [[inženierzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[tvaika dzinējs]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =A. gigantea Aldabra Giant Tortoise.jpg
| att_nosaukums =[[Aldabras milzu bruņurupucis]] (''Aldabrachelys gigantea'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Testudinidae
| dzimta_lv = Sauszemes bruņurupuču dzimta
| binomial =Testudinidae <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču dzimta''' (''Testudinidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām, kurai piederošās sugas mājo uz [[sauszeme]]s. Šajā dzimtā ir 15 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar apmēram 50 sugām un 4 izmirušas ģintis. Sauszemes bruņurupuču dzimtas tuvākie radinieki ir [[purva bruņurupuču dzimta]]s (''Emydidae'') sugas.<ref name=adw/>

sentences:
== Tukšs paraugs ==

{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds =
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''"Madagaskara"''' ({{val|en|Madagascar}}) ir pilnmetrāžas animācijas filmu sērija. Animācijas filmu ideja pieder ''[[DreamWorks Animation]]'' studijai, bet izplatītājs ir ''[[Paramount Pictures]]'', ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Eša ezers
Ežezers
|attēls=Ežezers pie Ezernieku - Andzeļu ceļa.JPG
| paraksts     = Eša ezers pie [[Ezernieki|Ezernieku]]-[[Andzeļi|Andzeļu]] ceļa
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=9,879
|garums=8,2
|Vid_dziļums=6,4
|Max_dziļums=21,0
|tilpums=0,061<ref>Latvijas daba. Rīga, "Latvijas enciklopēdija", 1995</ref>
|augstums_vjl=169,4
|izteka=[[Narūta]]
|baseins=120
|valstis=[[Latvija]]
|salas=[[Andzeļu sala]]
(Kopā: 41—45)<ref name="autogenerated1">[https://www.ezeri.lv/blog/DownloadAttachment?id=396 Ješa ezera 69 salas — mīts vai patiesība?]</ref>, lielākā — [[Lielā Lāču sala]]
|pilsētas=[[Andzeļi]]
[[Ezernieki]]
}}
'''Eša ezers'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=6360 Eša ezers/Ežezers] Vietvārdu datubāze</ref> jeb '''Ežezers''' (arī '''Jēša ezers''', '''Ješa ezers''', '''Ješezers''', '''Eža ezers''') ir [[ezers]] [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Ezernieku pagasts|Ezernieku]] un [[Andzeļu pagasts|Andzeļu]] pagastos. Salām bagātākais ezers [[Latvija|Latvijā]] un [[Baltija|Baltijā]].<ref>[http://dagda.lv/index.php?id=542 Uzsākts Igaunijas—Latvijas—Krievijas pārrobežu sadarbības projekts dabas izglītības attīstīšanai]{{Novecojusi saite}}, dagda.lv. Atjaunots: {{Dat|2013|02|14}}.</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Zemais Tauerns
|attēls                 = Hochgolling_von_Sueden.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hohgollings
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.3 | latNS  = N
| longd = 14 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohgollings]]
|augstums               = 2 863
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Mode''' ir vispārējais termins noteiktā laikposmā, noteiktā vidē valdošā gaume attiecībā uz apģērbu, apaviem, aksesuāriem, frizūrām, sadzīves priekšmetiem, dzīvesveidu u.t.t. Mode atsaucas uz jebko, kas ir aktuāls cilvēku apģērbā. Par modes galvaspilsētām tiek uzskatītas [[Londona]], [[Parīze]], [[Milāna]], [[Ņujorka]]. Šajās pilsētās arī notiek četri lielie modes šovi. Jēdziens tika ieviests 17. gadsimtā.<ref>{{LPE|6|736}}</ref>

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Galisija]]s karaļi'''.

sentences: {{Commonscat|Emperors of Japan|Japānas monarhi}}

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: {{Commonscat|Battles of the Byzantine Empire|Kaujas ar Bizantijas piedalīšanos}}

sentences:
{{Citas nozīmes|filmu|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Herkuless
| attēls                   = Hercules (1997 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hercules''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, muzikāla filma, fantāzija
| režisors                 =
* [[Rons Klementss]]
* [[Džons Muskers]]
| producents               =
* [[Alise Dūvija]]
* Rons Klementss
* Džons Muskers
| scenārija autors         =
* [[Donalds Makenerijs]]
* [[Bobs Šo]]
* [[Airīna Meči]]
* Rons Klementss
* Džons Muskers
| galvenajās lomās         =
* [[Teits Donovans]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Džeimss Vudss]]
* [[Sjūzana Īgena]]
* [[Rips Torns]]
| mūzika                   = [[Alans Menkens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|6|15|Ņujorka|1997|6|27|ASV|}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hercules.htm|title=Hercules|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 8, 2019}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|252,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 43
 | lv  = Četrdesmit trīs
}}

sentences: {{Commonscat|Animals in space exploration}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Timotijs Džeimss Makvejs''' ({{val|en|Timothy James McVeigh}}; dzimis [[1968]]. gada [[23. aprīlis|23. aprīlī]], miris [[2001. gads|2001]]. gada [[11. jūnijs|11. jūnijā]]) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ASV Bruņotie spēki|armijas]] [[veterāns]] un apsargs, kas veica [[Sprādzieni Oklahomasitijā|spridzināšanu]] Alfrēda P. Mareja ēkā [[Oklahomsitija|Oklahomsitijā]], atriebjoties, viņaprāt, tirāniskajai [[ASV federālā valdība|federālajai valdībai]]. Sprādzienā tika nogalināti 168 iedzīvotāji, un tas bija lielākais [[terorakts]] ASV līdz [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukumiem]].
Timotijs Makvejs tika sodīts ar [[nāvessods|nāvessodu]], veicot nāvējošu injekciju [[2001. gads|2001]]. gada [[11. jūnijs|11. jūnijā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = ''Tirreno—Adriatico''
| current_event = 2023. gada Tirreno—Adriatico
| image         = [[Image:Tirreno–Adriatico logo.svg|250px]]
| date          = Marta sākums līdz vidus
| region        = {{ITA}}
| english       =
| localnames    = Tirreno–Adriatico {{it icon}}
| nickname      = Divu jūru sacensības
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = Daudzdienu sacensības
| organiser     = ''[[RCS Sport]]''
| director      =
| first         = 1966
| number        = 57 (2022. gadā)
| last          =
| firstwinner   = {{flaga|ITA}} [[Dino Dzandegu]]
| mostwins      = {{flaga|BEL}} [[Rodžers De Vlāminks]]<br>(6 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|SLO}} [[Primožs Rogličs]]
}}

sentences:
'''Epīra''' ({{val-el|Ήπειρος}}, ''Ìpiros'') vēsturiski apzīmē reģionu [[Grieķija]]s ziemeļrietumu daļā un [[Albānija]]s dienviddaļu. Ziemeļos tas vēsturiski robežojās ar [[Ilīrija|Ilīriju]] un [[Maķedonija (senā)|Maķedoniju]], austrumos ar Grieķijas [[Tesālija]]s, bet dienvidos ar [[Centrālā Grieķija|Centrālās Grieķijas]] provincēm. Savukārt rietumos to apskalo [[Jonijas jūra]].
Plašāk Epīra pazīstama ar tās valdnieku [[Pirrs|Pirru]] (318. - 272. p.m.ē), kurš, aizstāvot grieķu koloniju Tarentu (mūsdienu [[Taranto]]) [[Itālija]]s pussalas dienvidos, divas reizes pēc kārtas - 280 un 279. gados p.m.ē., sakāva romiešu karaspēku. Tomēr arī Pirra karaspēks abās šajās kaujās cieta tik lielus zaudējumus, ka viņš bija spiests izmest savu slaveno frāzi — vēl viena tāda "uzvara" un mūsu vairs nebūs, kas iegāja vēsturē kā teiciens „Pirra uzvara”.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Flammendes Käthchen - Kalanchoe blossfeldiana.JPG|att_nosaukums=Blosfelda kalanhoja ar rozā, pildītiem ziediem|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe blossfeldiana|suga_lv=Blosfelda kalanhoja}}
'''Blosfelda kalanhoja''' (''Kalanchoe blossfeldiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs krāšņo un daudzveidīgo ziedu dēļ. Nosaukta par godu vācu botāniķim Robertam Blosfeldam (''Robert Blossfeld'').

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo}}
{{pārvietot|Uzņēmuma likviditāte}}
'''Likviditāte'''<ref>Latvijas statistika, www.csb.gov.lv</ref> raksturo uzņēmuma spēju jebkurā laikā dzēst savas īstermiņa saistības. Analizējot uzņēmuma bilances likviditāti, pēc likviditātes pakāpes (ātruma) sagrupētos apgrozāmo līdzekļu posteņus salīdzina ar īstermiņa saistībām. Uzņēmuma likviditātes analīzes svarīgākais uzdevums ir novērtēt tā maksātspēju. Tās novērtēšanai izmantojami kopējās likviditātes un absolūtās likviditātes koeficienti. Atšķirība ir tikai apgrozāmo līdzekļu sastāvā, kas var tikt novirzīti īstermiņa saistību dzēšanai.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūnijā,}}
{{jāuzlabo|Noformējums, kategorijas, stils}}
'''Buta algoritms''' ir [[Reizināšana|reizināšanas]] [[algoritms]], kas sareizina divus zīmes (+/-) binārus skaitļus, izmantojot binārā skaitļa papildkodu. To 1951. gadā izgudroja [[Endrū Donalds Buts]].

sentences: '''Kartupeļu čipsi''' ir [[čipsi|čipsu]] veids; kraušķīgi, parasti plānās šķēlītēs [[cepameļļa|eļļā]] cepti [[kartupelis|kartupeļi]]. Čipsi mēdz būt dažādas formas — rievoti, vienkārši sagriezti, kantaini —, ar [[sāls|sāli]] un citām [[garšviela|garšvielām]]. Kartupeļu čipsi mēdz būt ar dažnedažādākajām garšām, pievienojot citus produktus, piemēram, tomātu čipsiem pievieno [[tomāts|tomātus]]. Kartupeļu čipsi ir [[uzkodas]], tas nav pamatēdiens. Par kartupeļu čipsu dzimteni uzskata [[Anglija|Angliju]]. 2022. gadā lielākie uzņēmumi pasaulē pēc [[apgrozījums|apgrozījuma]], kas ražo kartupeļu čipsus, ir ''[[Lay’s]]'', ''[[Ruffles]]'', ''[[Pringles]]'', ''[[Utz Brands, Inc.]]'', ''[[Cape Cod Potato Chips]]'' un ''[[Kettle Foods]]''.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.insidermonkey.com/blog/5-biggest-potato-chip-brands-and-companies-in-the-world-1133323/ | title= 5 Biggest Potato Chip Brands and Companies in the World | publisher= insidermonkey.com | language= en}}</ref> Latvijā lielākais čipsu ražotājs ir “[[Ādažu čipsi]]”.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Daslers''' var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
]]
'''''Das Staatliche Bauhaus''''', plašāk zināms vienkārši kā '''''Bauhaus''''', bija mākslas virziens [[Vācija|Vācijā]], kas bija vērsts uz kombinēto [[amatniecība|amatniecību]] un [[tēlotāja māksla|tēlotājmākslu]]. Tās pamatideja bija apvienot arhitektu, mākslinieku un amatnieku radošos spēkus un zināšanas. Šo virzienu 1918. gadā izveidoja vācu arhitekts [[Valters Gropiuss]]. Mākslas virziens darbojās līdz 1933. gadam, kad to slēdza [[Trešais reihs|Trešā reiha]] radītā spiediena dēļ. Līdz 1925. gadam ''Bauhaus'' virziens tika attīstīts [[Veimāra|Veimārā]], no 1925. līdz 1932. gadam — [[Desava|Desavā]], bet pēdējos divus gadus [[Berlīne|Berlīnē]].

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{Cita nozīme|valsti Eiropā|pilsētu Baltkrievijā|Kosava}}
{{Cita nozīme|valsti Eiropā|pilsētu Ukrainā|Kosiva}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republika e Kosovës / Република Косово''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kosovas Republika
|            valsts_nosaukums = Kosova
|               karoga_attēls = Flag of Kosovo.svg
|            karoga_nosaukums = Kosovas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Kosovo.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kosovas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px

|               kartes_attēls = Europe-Republic of Kosovo.svg
|             kartes_paraksts = Kosova (tumši zaļa) Eiropā
|               galvaspilsēta = [[Priština]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[albāņu valoda]]
[[serbu valoda]]
|             etniskās_grupas = 92,0% [[albāņi]]
5,3% [[serbi]]
2,7% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva =  [[Vjosa Osmani]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 = [[Albins Kurti]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Serbija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|2008|2|17}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta1
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|2008|2|18}}
|                 platība_km2 = 10 887

|          iedzīvotāju_skaits = 2 200 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2005. gads|2005]].

|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 220

|                      valūta = [[Eiro]] (€)
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = ''nav zināms''

|                    piezīme1 = Atzinušas daudzas valstis, [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] vēl nav paudusi savu nostāju.
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Real_Lanthanotus_borneensis.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|        dzimta = Lanthanotidae
|     dzimta_lv = Čūskķirzaku dzimta
|   apakšdzimta =
|         ģints = Lanthanotus
|          suga = Lanthanotus borneensis
|       suga_lv =
|      sinonīmi =
|      binomial = Lanthanotus borneensis <small>Steindachner, 1878</small>
|    iedalījums =
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Čūskķirzaka''' ({{val|la|Lanthanotus borneensis}}) ir čūskķirzaku dzimtas rāpuļu suga. Savvaļā sastopama tikai [[Saravaka|Saravakas]] štatā [[Kalimantāna|Borneo salā]]. Tā ir vidēja lieluma ķirzaka ar 42-43 cm garu ķermeni.<ref name="PiankaVitt2003"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Rozenkrancs
|     vārds_orig = ''Carl Wilhelm Rosenkrantz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Liepāja|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[inženieris]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes universitāte]], [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Pēterburgas universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Rozenkrancs''' ({{val|de|Carl Wilhelm Rosenkrantz}}; dzimis {{dat|1876|6|13|}} [[Liepāja|Liepājā]]; miris [[1942]]. gadā [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievija]]s šahists un inženieris.<ref>{{ŠE|337}}</ref>

sentences:
{{POV}}
'''Ebreju vēstures hronoloģija''' apkopo svarīgākos [[Ebreji|ebreju]] vēstures notikumus no [[Tora]]s laikiem līdz [[Izraēla]]s valsts izveidošanai.

sentences: '''Rietumsibīrijas līdzenums''' ir liels [[līdzenums]] [[Krievijas Federācija]]s vidienē. Tas atrodas [[Sibīrija]]s rietumu daļā starp [[Urāli|Urālu kalniem]] un [[Vidussibīrijas plakankalne|Vidussibīrijas plakankalni]].

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Interdentāli līdzskaņi''' tiek izrunāti novietojot [[mēle]]s lokano galu pret augšējiem [[Zobi|priekšzobiem]]. [[Dentāls līdzskanis|Dentālie līdzskaņi]], turpretī, tiek izrunāti mēles galu novietojiet ''starp'' augšējiem un apakšējiem priekšzobiem. Tādējādi interdentālos līdzskaņus var artikulēt gan ar augšējiem, gan apakšējiem priekšzobiem, bet dentālie tiek artikulēti ar mēles lokano daļu pret augšējo priekšzobu ''aizmuguri''.<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Seišelu starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Seychelles International Airport/Aéroport de la Pointe Larue
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Seychelles_083.JPG
| paraksts                   =
| IATA                       = SEZ
| ICAO                       = FSIA
|lat_deg=4.674444|lat_dir=S
|lon_deg=55.521944|lon_dir=E
| karte                      = Seišelas#Indijas okeāns
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Seišelu starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila/militārā
| ipasnieks-operators        = Seišelu civilās aviācijas pārvalde
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{SYC}}
| elevation-f                = 10
| elevation-m                = 3
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 13/31
| r1-length-f                = 9833
| r1-length-m                = 2997
| r1-surface                 = betons
| pasazieru_skaits           = 736 558 (2013)
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
]]
'''Peptīdi''' ({{val-el|πεπτος (peptos)}} — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku [[aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par [[peptīdsaite|peptīdsaitēm]] —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par '''dipeptīdiem''', no trim — par '''tripeptīdiem''' utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par '''oligopeptīdiem''', bet peptīdus ar garāku ķēdi — par '''polipeptīdiem'''. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[bioķīmija|bioķīmiju]].

sentences: '''Habitoloģija''' (no latīņu vārda ''habitus'' nozīme izskats, veidols un ''loģij'' — mācība) [[kriminālistika]]s nozare, kas pēta likumsakarības, pēc kuram rodas [[informācija]] par cilvēka ārējo veidolu un uz to izzināšanas pamata izstrāda šī veidola pazīmju klasifikāciju, kā arī metožu sistēmu šo pazīmju fiksācijai un izmantošanai [[noziegums|noziegumu]] atklāšanā un meklējamo personu atrašanā.

sentences: '''Morganīts''', '''cēzija berils''' jeb '''sārtais smaragds''' ir rožaini sārts [[berils|berila]] paveids. Nereti atrodams arī oranži sārts berils, kuru arī dēvē par morganītu — šādu akmeni karsējot, tas paliek sārts. Nereti morganītam ir dažādu krāsu zonas.

sentences:
'''Zaharova''' var būt:
* [[Kristīna Zaharova]] — Latvijas dziedātāja
* [[Zaharova (ciems)|Zaharova]] — apdzīvota vieta Robežnieku pagastā

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Luišs Vašs di Kamoinšs
|         vārds_orig = ''Luís Vaz de Camões''
|             attēls = Luís de Camões por François Gérard.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = [[1524. gads|1524]]. gada decembrī vai [[1525. gads|1525]]. gada janvārī
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Lisabona]], [[Portugāles karaliste]]
({{POR}})
|             m_gads = 1580
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 10
|            m_vieta = [[Lisabona]], [[Portugāles karaliste]]
({{POR}})
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[klasicisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Os Lusíadas]]'' (1572)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Koimbras universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: '''Dielektriķis''' ir [[viela]], kurā ir maz brīvo [[lādiņnesējs|lādiņnesēju]], tādējādi dielektriķis ir viela, kura ļoti slikti vada [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]]. Tipiski dielektriķi ir [[stikls]], dažādas plastmasas, keramika, [[gumija]], [[Vizla (minerāls)|vizla]], kā arī [[gaiss]]. Dielektriķi ir arī daudzas citas nejonizētas [[gāze]]s un [[šķidrums|šķidrumi]], kā arī [[destilēts ūdens]] jeb pilnīgi tīrs ūdens (dabā tīrs ūdens tikpat kā nemēdz būt).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Kupfers
|     vārds_orig = ''Heinrich Kupffer''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1814
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Mazirbe]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1897
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valka]], {{LAT}}/[[Valga]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
<pre>{{Kosmosa kuģa infokaste
| Nosaukums                =
| Nosaukums_orig           =
| Attēls                   =
| Attēla_izmērs            =
| Att_virsraksts           =
| Programma                =
| KA_veids                 =
| Bāzes platforma          =
| KA sērijas Nr            =
| Īpašnieks                =
| Lielākie_izgatavotāji    =
| Starta_gads              =
| Starts                   =
| Nesējs                   =
| Starta_vieta             =
| Starta_laukums           =
| Apkalpe                  =
| apkalpes attēls          =
| apkalpes attēla apraksts =
| saslēgšanās-atvienošanās =
| Nolaišanās               =
| Nolaišanās vieta         =
| Darbības_beigu_gads      =
| Darbības_beigu_datums    =
| Darbības_ilgums          =
| Beigu_gads               =
| Beigu_datums             =
| Lidojuma_ilgums          =
| NSSDC_ID                 =
| Tīmekļa_vietne           =
| Masa                     =
| Enerģija                 =
| Pārlidojums              =
| Pārlidojuma_datums       =
| Centr_ķermenis           =
| Centr_ķermenis_parādīt   =
| Lielā_pusass             =
| Ekscentricitāte          =
| Inklinācija              =
| Periods                  =
| Apoapsīda                =
| Periapsīda               =
| Apriņķojumi              =
| Orbītā_ieiešanas_dat     =
| KA_iepr                  =
| KA_nāk                   =
| Pilot. misijas           =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Kosmonautikas veidnes]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''So Dear to My Heart''
| attēls                   = So Dear to My Heart poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 =
* [[Harolds D. Šusters]]
* [[Pērss Pīrss]]
| producents               =
* [[Volts Disnejs]]
* Pērss Pīrss
| scenārija autors         =
* [[Kens Andersons]]
* [[Džons Takers Betls]]
* [[Marks Deiviss]]
* [[Bills Pīts]]
* [[Moriss Rafs]]
* [[Teds Sīrss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobijs Driskols]]
* [[Luana Patena]]
* [[Beula Bondi]]
* [[Bērls Īvss]]
| mūzika                   = [[Džozefs S. Dabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Walt Disney Company|Walt Disney Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures, Inc.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1948|11|29|Čikāga|1949|1|19|ASV|}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/so-dear-my-heart-1949|title=So Dear to My Heart|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 30, 2019|archive-date={{dat|2019|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190330211801/http://www.bbfc.co.uk/releases/so-dear-my-heart-1949}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4,3 miljoni
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Ezernieku karsta kritenes
|      krāsu_shēma = reljefs
|           attēls = Vecezers - mikroskops - Panoramio (7).jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 57.0851731 | plat_NS = N
| gar_d  = 24.8132885 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Allažu pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Litle Grebe - Tachybaptus ruficollis.jpg
 | att_nosaukums =[[Mazais dūkuris]] (''Tachybaptus ruficollis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Podicipediformes
 |      kārta_lv = Dūkurveidīgie
 |    dzimta = Podicipedidae
 | dzimta_lv = Dūkuru dzimta
 |     ģints = Tachybaptus
 |  ģints_lv = Mazie dūkuri
 |         binomial = Tachybaptus <small>([[Ludwig Reichenbach|L. Reichenbach]], 1853)</small>
 |   kategorijas = nē
|  iedalījums=
}}
'''Mazie dūkuri''' (''Tachybaptus'') ir viena no [[dūkuru dzimta]]s (''Podicipedidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas apvieno 5 maza auguma dūkuru [[suga]]s, no kurām viena - [[pundurdūkuris]] (''Tachybaptus rufolavatus'') 2010. gadā oficiāli pasludināta par izmirušu. Pēdējo reizi pundurdūkuris dabā novērots 1982. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/106003630/0 |title=Tachybaptus rufolavatus |access-date={{dat|2013|05|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|08|16||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/6IvRKFH2u?url=http://www.iucnredlist.org/details/106003630/0 }}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|mikroorganismu miera stāvokli|veidojumu audos vai orgānos|cista}}
 ''Entamoeba histolytica'' cista]]
Mikrobioloģijā '''cista''' ir [[Mikroorganismi|mikroorganisma]] ([[Vienšūņi|vienšūņa]], [[baktērijas]]) miera stadija vai anabiotiska forma, kas palīdz [[Organisms|organismam]] izdzīvot nelabvēlīgos apstākļos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cista|title=cista {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-03-23}}</ref> Cistas stadijā vienšūņiem izveidojas apvalks un tie noapaļojas. Šādā stāvoklī tie var atrasties ilgu periodu, jo šūnās nenotiek aktīva vielmaiņa, taču cista var palīdzēt protistiem izplatīties ar [[Vējš|vēju]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] palīdzību. Kad mikrooganisms nonāk tam labvēlīgā vidē, tas cistu pamet.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Naktis bugi stilā
 | oriģinālnos = ''Boogie Nights''
 |      attēls = Boogie Nights poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
 |  producents =
* [[Loids Levins]]
* Pols Tomass Andersons
* [[Džons Laionss]]
* [[Džoanna Sellara]]
 |   scenārijs = Pols Tomass Andersons
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Bērts Renoldss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Hetere Greiema]]
 |      mūzika = [[Maikls Penns]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Lawrence Gordon Productions]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1997|9|11|Toronto kinofestivāls|1997|10|10|ASV|}}
 |      ilgums = 156 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/boogie-nights-1997 |title=Boogie Nights |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]) |accessdate=November 30, 2018 |archive-date={{dat|2016|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160413225911/http://www.bbfc.co.uk/releases/boogie-nights-1997 }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=boogienights.htm |title=Boogie Nights (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 30, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190507031403/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=boogienights.htm |archivedate={{dat|2019|05|07||bez}} }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Naktis bugi stilā"''' ({{val|en|Boogie Nights}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Džūliana Mora]], [[Bērts Renoldss]], [[Dons Čīdls]], [[Džons Reilijs]], [[Viljams H. Meisijs]] un [[Hetere Greiema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|mūzikas klubu|Četri balti krekli|Četri balti krekli}}
Literāri muzikālais klubs '''"Četri balti krekli"''' ir latviešu mūzikas klubs Rīgā, Vecpilsētas ielā 12. Klubs dibināts 2000.gada 15.martā. Klubā tiek atskaņota tikai Latvijā radīta mūzika, uzstājas Latvijas mūziķu apvienības.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Zinātnieki pēc tautības]]''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Ozols
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = Vidzemes guberņas Sēļu pagastā
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 20
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Partijas un saimnieciskais darbs [[Padomju Krievija|Padomju Krievijā]], PSRS ZA Botāniskais dārzs ([[Maskava]]), LPSR ZA [[Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Donas Lauksaimniecības un meliorācijas institūts ([[Novočerkaska|Novočerkaskā]])
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis, Botānikas profesors
}}

sentences:
{{Cita nozīme|ASV štatu|amerikāņu pilsētplānotāju|Ričards Florida}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Florida
''Florida''
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Talahasī]]
| pilsēta = [[Džeksonvila]]
| iestāšanās = [[1845]]. gada [[3. marts]]
| laiks = pussalā - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
ziemeļrietumos - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = Fla. FL US-FL
| mājaslapa = [http://www.myflorida.gov www.myflorida.gov]
| iedzgads = 2022
| iedzīvotāji = 22 244 823
| iedzīvotājiV = 3
| iedzblīvums = 160
| iedzblīvumsV = 8
| ieņēmumi = 40 171
| ieņēmumiV = 36
| rase = baltādainie — 81,47%
melnādainie — 16,31%
| reliģija = [[protestanti]] — 46%
[[katoļi]] — 21%
nereliģiozi — 17%
| platība = 170 304
| platībaV = 22
| garums = 800
| platums = 260
| ūdens = 17,9
| augstums = Britona kalns, 105
| Vaugstums = 30
| Zaugstums = 0
}}
'''Florida''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas dienvidaustrumu reģionā. Floridas [[galvaspilsēta]] ir [[Talahasī]]. Kopš {{dat|2019|1|18|Ģ}} štata [[gubernators]] ir [[Rons DeSantis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Gallinago gallinago a1.JPG
|    att_nosaukums = [[Mērkaziņa]] (''Gallinago gallinago'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Gallinago
|         ģints_lv = Mērkaziņas
|         binomial = Gallinago <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Zīdīšana''' ir [[Jaundzimušais|jaundzimušo]], cilvēka [[Bērns|bērnu]] un citu sugu [[Mazulis|mazuļu]] barošana ar [[māte]]s [[Piens|pienu]] no [[sieviete]]s (parasti, mātes) vai citas sugas [[Sievišķais dzimums|sievišķā dzimuma]] būtnes [[Krūts|krūtīm]]. Zīšanas [[reflekss]] ļauj jaundzimušajam izzīst pienu no krūts un norīt to. Piens krūtīs rodas [[laktācija]]s rezultātā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Televīzijas dvēsele 2
| attēls                   = Anchorman 2 Teaser Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anchorman 2: The Legend Continues''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Ādams Makejs]]
| producents               =
* [[Džads Apatovs]]
* [[Vills Ferels]]
* Ādams Makejs
| scenārija autors         =
* Vills Ferels
* Ādams Makejs
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Pols Rads]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Deivids Kečners]]
| mūzika                   =
* [[Džons Nau]]
* [[Endrjū Feltenšteins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Apatow Productions]]''
* ''[[Gary Sanchez Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|11|24|Austrālija|2013|12|18|ASV|}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anchorman-2-legend-continues-2013-0 |title=Anchorman 2: The Legend Continues |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=March 15, 2019 |archive-date={{dat|2015|07|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150709084403/http://www.bbfc.co.uk/releases/anchorman-2-legend-continues-2013-0 }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anchorman2.htm|title=Anchorman 2: The Legend Continues (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= March 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|173,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Televīzijas dvēsele]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Televīzijas dvēsele 2"''' ({{val|en|Anchorman 2: The Legend Continues}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Ādams Makejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Pols Rads]], [[Kristīna Eplgeita]] un [[Deivids Kečners]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|6|28||bez}} Austrālijā. Filma ir turpinājums 2004. gada filmai "[[Televīzijas dvēsele]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nelikumība
| attēls                   = Lawless film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lawless''
| žanrs                    = drāma, kriminālfilma
| režisors                 = [[Džons Hilkouts]]
| producents               =
* [[Lūsija Fišere]]
* [[Duglass Viks]]
* [[Megana Elisona]]
* [[Maikls Benaroja]]
| scenārija autors         = [[Niks Keivs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Mia Vašikovska]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   =
* [[Vorens Elliss]]
* Niks Keivs
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Red Wagon Entertainment]]''
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Revolt Films]]''
* ''[[BlumHansonAllen Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|5|19|Kannu filmu festivāls|2012|8|29|ASV|2013|2|8|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012|title=Lawless|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018|archive-date={{dat|2017|06|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170621201648/http://www.bbfc.co.uk/releases/lawless-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wettestcountry.htm|title=Lawless (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nelikumība"''' ({{val|en|Lawless}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Hilkouts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Šia Lebafs]], [[Gērijs Oldmens]], [[Mia Vašikovska]], [[Džesika Česteina]], [[Džeisons Klārks]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=Kereki
|skaits=4 (2010)
|vieta={{RUS}}, [[Čukotkas autonomais apvidus]]
|valoda=[[čukču valoda]], [[krievu valoda]]
[[kereku valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]], [[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[čukči]], [[korjaki]]
}}
'''Kereki''' (pašnosaukums: ''аӈӄалҕакку'' — ‘piejūras ļaudis’ vai ''каракыкку'' no {{val|ckt|кэрэкит}}) ir [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]]. Etnoss faktiski izzudis, 2010. gada tautskaitē par kerekiem sevi atzina 4 cilvēki. Tradicionālā nodarbošanās ir jūras dzīvnieku un kažokzvēru medības, zveja, briežkopība.<ref>[https://raipon.info/narody/kereki/ Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Кереки]</ref>

sentences:
{{Parka infokaste
| name            =  Nacionālais botāniskais dārzs
| alt_name        =
| photo           =

sentences:
{{Pārvietot|Džermaina Grīra}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Žermēna Grīra
|          vārds_orig = ''Germaine Greer''
|              attēls =Germaine Greer.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1939
|          dz_mēnesis =1
|            dz_diena =29
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[Austrālija|austrāliete]]
|            paraksts =
|               skola =[[feminisms]]
|           intereses =[[feminisms]], [[angļu literatūra]], [[mākslas vēsture]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]<br />[[Melburnas Universitāte]]
|          ietekme_no =[[marksisms]], [[anarhisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[The Female Eunuch]]'' (1970)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada janvārī,}}
{{VietasKarte
 |Subantarktika (Indijas okeāns)
 |label= Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka
 |position=left
 |width=300
  |latNS = S|latd = 57|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 125|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka Subantarktikas kartē
}}
'''Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] (vai [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienvidaustrumos). Izvietojusies starp [[Antarktīda]]s kontinenta nogāzi dienvidos, [[Kergelēna plato]] rietumos, [[Dienvidaustrumu Indijas grēda|Dienvidaustrumu Indijas grēdu]] ziemeļos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] austrumos. Tās garums ir ap 4500 km, platums — 1500 km. Vidējais dziļums ap 4000—5000 metru, maksimālais — 6089 metri. Dibena reljefs paugurains, tuvāk Antarktīdas kontinentam — [[abisālais līdzenums]].<ref>{{PZT|70}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vecais zēns
| attēls                   = Oldboy 2013 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Oldboy''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Rojs Lī]]
* [[Dags Deivisons]]
* [[Neitans Hehens]]
| scenārija autors         = [[Marks Protosēvičs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džošs Brolins]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Semjuels Džeksons]]
| mūzika                   = [[Raks Banjoss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|11|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013|title=Oldboy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323161232/http://www.bbfc.co.uk/releases/oldboy-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oldboy2013.htm|title=Oldboy (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vecais zēns"''' ({{val|en|Oldboy}}) ir 2013. gada asa sižeta trilleris, kas veidota kā rīmeiks [[Dienvidkoreja]]s 2003. gada filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džošs Brolins]], [[Elizabete Olsena]], [[Šarlto Koplijs]] un [[Semjuels Džeksons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|11|27||bez}}.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
|name = Ārlingtonas nacionālā kapsēta
|image = Arlington National Cemetery 2012.jpg
|imagesize = 300px
|caption = Ārlingtonas nacionālā kapsēta 2012. gada novembrī
|established = {{dat|1864|5|13|N|bez}}
|country =
|location = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}
|coordinates = {{Coord|38.880|N|77.070|W|format=dms|type:landmark_region:US-VA_scale:10000|display=inline,title}}
|type = Publiska
|owner = ASV Armijas departaments
|size = 253 ha
|graves= 400 000<ref name="DavenportMissingFunds">[http://www.washingtonpost.com/local/arlington-national-cemetery-trying-to-account-for-missing-12million/2012/01/25/gIQActihRQ_story.html Davenport, Christian. "Arlington Cemetery Trying to Account for Missing $12 Million." ''Washington Post.'' January 25, 2012.]</ref>
|website = {{URL|http://www.arlingtoncemetery.mil/|www.ArlingtonCemetery.mil}}
|findagrave = {{URL|1=http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=49269&CScn=Arlington&CScntry=4&CSst=48&|2=www.FindAGrave.com}}
|political =
}}
'''Ārlingtonas nacionālā kapsēta''' ({{val|en|Arlington National Cemetery}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārā [[kapsēta]], kas atrodas [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]]. Kapsēta ir 253 hektārus liela, te tiek apglabāti veterāni un dažādos militārajos konfliktos (kopš [[ASV pilsoņu karš|ASV pilsoņu kara]]) bojā gājušie un tiek pārapbedīti agrāk mirušie. Kapsētu pārvalda [[ASV Armija]].

sentences:
[[File:Logo-notruf-112-europaweit.svg|thumb|Eiropas vienotais ārkārtējo notikumu tālruņa numurs]]
[[File:Centrum Powiadamiania Ratunkowego w Krakowie 4.JPG|thumb]]
'''112''' ir [[Eiropa]]s vienotais ārkārtējo notikumu tālruņa numurs, uz kuru ir iespējams piezvanīt bez maksas no jebkura fiksētā vai [[Mobilais telefons|mobilā telefona]] numura. Nav nepieciešams ievadīt valsts vai reģiona kodu, lai sazvanītu vietējos glābšanas dienestus ([[Policija|policiju]], [[Ātrā palīdzība|ātro palīdzību]], [[Ugunsdzēsējs|ugunsdzēsības]] un glābšanas dienestu). Nepamatota numura lietošanas gadījumā var iestaties sodāmība gandrīz visās dalības valstīs, līdzīgi kā gadījumos, kad nepamatoti tiek zvanīts uz citiem glābšanas dienestu telefona numuriem.

sentences:
{{Infobox monarch
| name            = Alarihs I
| title           = [[Vestgoti|Vestgotu]] karalis
| image= Alarich steel engraving.jpg
| caption         =
| reign           = 395–410
| coronation      = 395
| predecessor     = [[Athanarihs]]
| successor       = [[Ataulfs]]
| issue           =
| royal house     =
| father          = Nav zināms<ref>Herwig Wolfram, "The Roman Empire and Its Germanic Peoples" (University of California Press, 1997), p. 90</ref>
| mother          =
| birth_date      = apmēram {{dat|370}}
| birth_place     = Pevsa, [[Dobrudža]]
| death_date      = {{dat|410}}
| death_place     = [[Kozenca]]
| place of burial =
| religion        =
}}
'''Alarihs I''' ({{val-got|Alareiks}}; dzimis apmēram {{dat|370}},<ref name="lpe">{{LPE|1|137}}</ref><ref name="britannica">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/12218/Alaric|title=Alarihs I|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2014|11|9||bez}}}}</ref> miris {{dat|410}}) bija [[vestgoti|vestgotu]] [[vestgotu karaļu uzskaitījums|karalis]] no 395. gada līdz savai nāvei 410. gadā. Pazīstams ar 410. gadā notikušo [[Romas izlaupīšana|Romas izlaupīšanu]], kas sekmēja [[Rietumromas impērija]]s bojāeju.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Suntažu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Suntazi Catholic church - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Suntažu katoļu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Suntažu katoļu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.902511
| longd = 24.926519
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Suntažu pagasts|Suntaži}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 2009. gads
| status                =
| functional_status     =
| leadership            = Prāvests Arnis Maziļevskis
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Joda skaitlis''' jeb '''jodskaitlis''' rāda, cik gramu [[jods (elements)|joda]] iespējams pievienot 100 g nepiesātināta organiskā savienojuma, kas satur [[dubultsaite]]s (piemēram, [[tauki|tauku]]). Jodu taukos var pievienot tie [[karbonskābe|karbonskābju]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atlikumi, kuros ir divkāršā saite. Jo vairāk divkāršo saišu ir karbonskābju ogļūdeņraža atlikumā, jo vairāk joda tas var pievienot. Nepiesātinātākiem savienojumiem jodskaitlis ir augstāks. Aromātisko ogļūdeņražu benzola gredzens ar jodu nereaģē, tādēļ ar jodskaitli var novērtēt nepiesātināto ogļūdeņražu piemaisījumus aromātiskajos ogļūdeņražos. Visbiežāk jodskaitli lieto tauku un taukskābju analīzēs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mountain Tapir2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints = Tapirus
| ģints_lv =Tapiri
| suga =Tapirus pinchaque
| suga_lv =Kalnu tapirs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo kalnu tapirs
| kategorijas =nē
| binomial=Tapirus pinchaque ([[Roulin]], 1829)
}}
'''Kalnu tapirs''' (''Tapirus pinchaque '') ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[Latīņamerika]]s tapiru [[suga|sugām]]. Kalnu tapirs ir otrs mazākais tapirs un ir vienīgais, kas dzīvo ārpus [[tropi|tropu]] [[lietus meži|lietus mežu]] [[bioma]]s.
 Kolumbijā]]
Kalnu tapiri dzīvo tropu un subtropu mitrajos mežos - [[miglas meži|miglas mežos]] un [[paramo]] biomā, kas atrodas [[Andi|Andu]] kalnos starp pēdējo tropu [[mežs|meža]] līniju un [[sniegs|sniega]] līniju (3800 metri virs jūras līmeņa - 5000 metri virs jūras līmeņa). Kalnu tapiru var sastapt Andu kalnos [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]] un [[Peru]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/21473 |title=Tapirus pinchaque (Mountain Tapir, Andean Tapir, Woolly Tapir) |access-date={{dat|2009|02|08||bez}} |archive-date={{dat|2009|04|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090424224616/http://www.iucnredlist.org/details/21473 }}</ref>.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Troksneņi''' (saukti arī par '''obstruentiem''') ir viena no divām lielajām [[Artikulācijas veids|artikulāciju]] klasēm. Otra ir [[Skanenis|skaneņi]]. Troksnenis tiek izrunāts ''pārtraucot'' runas procesā izejošo gaisa plūsmu un tādējādi radot palielinātu gaisa spiedienu [[balss trakts|balss traktā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Nuevaviskaja
| official_name = ''Nueva Vizcaya''
| image_skyline = FvfAritao9991 02.JPG
| imagesize =
| image_caption = Lauku ainava pie Aritao
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Nueva Vizcaya in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kagajanas Ieleja]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1839
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4813.88
| population_total = 497432
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 16 | latm = 29 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 09 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Bajombonga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 15
| p1 = '''15 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p6 =
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-NUV
| website                  = {{URL|http://www.nuevavizcaya.gov.ph/}}
}}
'''Nuevaviskaja''' ({{val|fil|Lalawigan ng Nueva Vizcaya}}, {{val|en|Province of Nueva Vizcaya}}, {{val|ilo|Probinsia ti Nueva Vizcaya}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kagajanas Ieleja]]s reģionā. Administratīvi dalās 15 municipalitātē un sīkāk 275 barangajās. Provinces centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Bajombonga]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]], bet provincē dzīvo arī nozīmīga aborigēno tautu ifugao, isinaju, gadanu u.c. minoritāte.

sentences:
{| class="infobox"
|+ Datoru jauda
! Nosaukums
! Saīsinājums
! FLOPS
|-
| [[Kilo-|kilo]]FLOPS
| kFLOPS
| 103
|-
| [[Mega-|mega]]FLOPS
| MFLOPS
| 106
|-
| [[Giga-|giga]]FLOPS
| GFLOPS
| 109
|-
| [[Tera-|tera]]FLOPS
| TFLOPS
| 1012
|-
| [[Peta-|peta]]FLOPS
| PFLOPS
| 1015
|-
| [[Eksa-|eksa]]FLOPS
| EFLOPS
| 1018
|-
| [[Zeta-|zeta]]FLOPS
| ZFLOPS
| 1021
|-
| [[Jota-|jota]]FLOPS
| YFLOPS
| 1024
|}
'''Flops''' jeb '''FLOPS''' (no {{val-en|floating-point operations per second}} - "peldošā punkta darbības sekundē") ir [[dators|datoru]] jaudas tipveida mērs,<ref>{{AkadTerm|term=flops|lang=LV}}</ref> kas norāda, cik daudz [[peldošā komata aritmētika]]s operācijas dators var veikt vienā [[sekunde|sekundē]]. Tas ir īpaši noderīgs attiecībā uz zinātniskiem aprēķiniem, kur bieži vien tiek veikts liels skaits peldošā komata operāciju.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jēkabs Dravnieks
|     vārds_orig = ''J. Drawin-Drawneeks''
|         attēls = Jēkabs Dravnieks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Bilskas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes = Pseidonīmi: Pērkoņdēls, J. Pērkondēls, J. Pd., J. Laimnieks.<ref>[http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm Dravnieks Jēkabs] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20030518183858/http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm |date={{dat|2003|05|18||bez}} }}, "Latviešu valodniecības darbinieki, lingvistiskais aspekts", informācija iegūta 12.03.2008</ref>
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mīlestības daba
| attēls          = Milestibas daba lv.jpg
| paraksts        =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Simple comme Sylvain''
| žanrs          = [[komēdijdrāma]]<br />romantiska filma
| režisors       = [[Monija Šukri]]
| producents       = * Nensija Grānta
* Silvēns Korbeils
| scenārija autors         = Monija Šukri
| galvenajās lomās       = * [[Magalija Lepina-Blondo]]
* [[Pjērs Īvs Kardināls]]
| mūzika = Emils Sornāns
| operators =
| montāža        = Polina Gaijāra
| studija        = ''Metafilms''
| izplatītājs    = ''MK2 Productions''
| izdošana       = {{Filmas datums|2023|5|18|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivāls]]|2023|11|8|Francija|2023|9|22|Kanāda}}
| ilgums        = 110 minūtes<ref>[https://www.unifrance.org/film/56508/simple-comme-sylvain Simple comme Sylvain (2023)] ''Unia Films S.A.'' 2024. gada 16. martā</ref>
| valsts        = * {{CAN}}<ref>[https://letterboxd.com/film/the-nature-of-love/ The Nature of Love (2023)] ''Letterboxd.com'' 2024. gada 16. martā</ref>
* {{FRA}}<ref>[https://www.allocine.fr/film/fichefilm_gen_cfilm=313750.html Simple comme Sylvain – Film 2023] ''AlloCiné'' 2024. gada 16. martā</ref>
| valoda       = franču
| budžets         =
| ienākumi          =
}}
'''"Mīlestības daba"'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=https://rigaiff.lv/lv/films-2023/milestibas-daba/|title=Mīlestības daba  |publisher=[[Rīgas Starptautiskais kino festivāls]] |access-date=2024-03-16 |language=lv-LV}}</ref> ({{lang-fr|Simple comme Sylvain}}) ir 2023. gada [[Kanāda]]s un [[Francija]]s romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisore ir [[Monija Šukri]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ici.radio-canada.ca/nouvelle/1971308/simple-comme-sylvain-un-certain-regard-cannes-monia-chokri|title=Simple comme Sylvain, de Monia Chokri, ira à Cannes|last=ICI.Radio-Canada.ca|first=Zone Arts-|website=Radio-Canada|access-date=2024-03-16|date=2023-04-13|language=fr-ca}}</ref> 2024. gada Cēzara balvu pasniegšanas ceremonijā filma saņēma [[Cēzara balva|Cēzara balvu]] kategorijā "Labākā ārzemju filma".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lefigaro.fr/cinema/ceremonie-cesar/cesar-2024-le-palmares-complet-de-la-49e-ceremonie-20240223|title=César 2024: Anatomie d'une chute sacré meilleur film. Le palmarès complet de la 49e cérémonie|website=Le Figaro|access-date=2024-03-16|date=2024-02-23|language=fr}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amfetamīna struktūrformula

Amfetamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (±)-1-fenilpropān-2-amīns
alfa-metilfeniletilamīns
beta-fenilizopropilamīns
benzedrīns
|           CAS numurs = 300-62-9
|      ķīmiskā formula = C9H13N
|              molmasa = 135,2084
|              blīvums = 930
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 203–205 °C<ref>Справочник химика. Том II. Ленинград: Химия, 1971. 1034. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = grūti šķīstošs
|                 citi =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dītrihs Andrejs Lēbers
|     vārds_orig = ''Dietrich André Loeber''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Jurists, politologs, vēsturnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Augusts Lēbers]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Dītrihs Andrejs Lēbers''' ({{val|de|Dietrich André Loeber}}; dzimis {{dat|1923|1|4}}, miris {{dat|2004|6|24}})<ref name="lat">{{LAT e|4|70}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], [[politologs]] un [[vēsturnieks]].

sentences: '''Papīra saspraude''' ir spīļveida [[kanceleja]]s priekšmets, kas ir domāta vairāku [[papīrs|papīra]] lapu saspraušanai kopā. Tā ir veidota no noteiktā veidā salocīta [[tērauds|tērauda]] [[stieple]]s gabala. Pirmās papīra saspraudes tika izgatavotas 19. gadsimta beigās.

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada Rīgas aplenkumu|Rīgas aplenkums|Rīgas aplenkums}}
 glezna).]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = EMpylori.jpg
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|             tips = Proteobacteria
|            klase = Epsilon Proteobacteria
|            kārta = Campylobacterales
|           dzimta = Helicobacteraceae
|            ģints = Helicobacter
|             suga = H. pylori
|          suga_lv = Helikobaktērija
|           suga_r = Helikobaktērija
|         binomial = Helicobacter pylori
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|هه‌رێمی کوردستان}} (''Herêmî Kurdistan'')
{{ara|إقليم كردستان}} (''Iqlīm Kurdistān'')
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kurdistānas reģions
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Kurdistan.svg
|            karoga_nosaukums =
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Kurdistan Regional Government.svg
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Iraqi Kurdistan in Iraq (de-facto and disputed hatched).svg
|             kartes_paraksts = Irākas Kurdistānas oficiālā teritorija (tumši sarkanā), reģionālās valdības kontrolētās strīdus teritorijas (gaišāk sarkanā krāsā) un Irākas valdības kontrolētās strīdus teritorijas (svītrotas)
|               galvaspilsēta = [[Erbīla]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[kurdu valoda]]
[[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas = kurdi, asīrieši, arābi, turkmēņi, čaldīni
|        etniskās_grupas_gads = 2004
|              valsts_iekārta = Parlamentārs autonoms reģions
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = Nečirvans Barzani
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva2 = Masrurs Barzani
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = ''[[De facto]]'' autonomija
|          neatkarības_datums = 1991. gada oktobrī
|       neatkarības_notikums2 = Reģiona valdība izveidota
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1992|7|4||bez}}
|                 platība_km2 = 78736
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020<ref>https://krso.gov.krd/en/statistics/population</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 6171083
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Irākas dinārs]]
|                valūtas_kods = IQD
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.krd]]
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Kurdistānas reģions''' ({{val|ku|هه‌رێمی کوردستان}}, ''Herêmî Kurdistan''; {{val|ar|إقليم كردستان}}, ''Iqlīm Kurdistān'') ir reģions [[Irāka]]s ziemeļos un vienīgais valsts autonomais reģions. Lai atšķirtu no citām [[Kurdistāna]]s teritorijām, šo reģionu paši [[kurdi]] mēdz dēvēt par '''Dienvidkurdistānu'''.

sentences:
'''Petroleja''' ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas sastāv no [[ogļūdeņraži]]em. Petroleju iegūst no [[nafta]]s [[destilācija]]s procesā.<br />
Sākotnēji petroleju izmantoja apgaismojumam petrolejas lampās. Mūsdienās to plaši izmanto kā [[degviela|degvielu]] ([[aviācija|aviācijā]], [[raķete|raķeštehnikā]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Klermonferāna
 | official_name            = ''Clermount-Ferrand''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Clermont vu de Montjuzet.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Francija
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name         = {{karogs|Francija}}
 | subdivision_name1        = [[Overņa]]
 | subdivision_name2        = [[Pijdedoma]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 42.67
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2006
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140700
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 3.297
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd =45  | latm =46  | lats =59  | latNS =N
 | longd =3  | longm =04  | longs =57  | longEW =E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 63113<br />63000
 | elevation_m              = 321-602
 | website                  = [http://www.clermont-ferrand.fr clermont-ferrand.fr]
}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Ukrainas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Caron''''' var būt:

sentences:
Piezīme. Dažas būves tika celtas, kā cietokšņi, bet vēlāk pārbūvētas par '''[[pils|pilīm]]'''.
Skatīt arī kategoriju: '''[[:Kategorija:Pilis|Pilis]]'''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Marģers Skujenieks
| attēls = Margers Skujenieks.jpg
| att_izm = 195px
| amats = [[Latvijas Republikas Ministru prezidenti|Latvijas Republikas Ministru prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1931|12|6|N|}}
| term_beigas = {{dat|1933|03|23|N|}}
| prezidents = [[Alberts Kviesis]]
| priekštecis = [[Kārlis Ulmanis]]
| pēctecis = [[Ādolfs Bļodnieks]]
| term_sākums2 = {{dat|1926|12|19|N|}}
| term_beigas2 = {{dat|1928|01|23|N|}}
| prezidents2 = * [[Jānis Čakste]]
* [[Gustavs Zemgals]]
| priekštecis2 = [[Arturs Alberings]]
| pēctecis2 = [[Pēteris Juraševskis]]
| dzim_dati = {{dat|1886|06|22}}
| dzim_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1941|07|12|1886|06|22}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[LSDSP]] (?—1921)
[[Mazinieku partija]] (1921—1929)
[[Progresīvā apvienība]] (1929—1934)
| dzīvesb =
| profesija = [[ekonomika|ekonomists]], [[statistika|statistiķis]]
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Latvijas Republikas finanšu ministrs]]
| term_sākums3 = {{dat|1932|02|21|N|}}
| term_beigas3 = {{dat|1933|03|23|N|}}
| prezidents3 = [[Alberts Kviesis]]
| premjers3 = Marģers Skujenieks
| priekštecis3 = [[Gustavs Zemgals]]
| pēctecis3 = [[Jānis Annuss (politiķis)|Jānis Annuss]]
| amats4 = [[Latvijas Republikas iekšlietu ministrs]]
| term_sākums4 = {{dat|1931|12|06|N|}}
| term_beigas4 = {{dat|1932|03|20|N|}}
| prezidents4 = [[Alberts Kviesis]]
| premjers4 = Marģers Skujenieks
| priekštecis4 = [[Ansis Petrevics]]
| pēctecis4 = [[Jānis Kauliņš]]
| term_sākums5 = {{dat|1926|12|19|N|}}
| term_beigas5 = {{dat|1928|01|23|N|}}
| prezidents5 = * [[Jānis Čakste]]
* [[Gustavs Zemgals]]
| premjers5 = Marģers Skujenieks
| priekštecis5 = [[Eduards Laimiņš]]
| pēctecis5 = Eduards Laimiņš
}}
'''Marģers Skujenieks''' ({{dat VS|{{dat|1886|06|22|N}}|{{dat||06|10|N}}}} — {{dat|1941|07|12|N}}) bija [[Latvija]]s sabiedriski politiskais darbinieks, statistiķis, publicists. Divas reizes (no 1926. līdz 1928. un no 1931. līdz 1933. gadam) bijis [[Latvijas Ministru prezidents]], vēlāk vadījis [[Latvijas Olimpiskā komiteja|Latvijas Olimpisko komiteju]]. [[Tautas padome]]s loceklis, [[Latvijas Satversmes sapulce]]s un visu četru pirmskara Saeimu deputāts. Pēc [[Latvijas okupācija (1940)|okupācijas]] deportēts uz [[Padomju Savienība|PSRS]] un nošauts 1941. gadā.

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Tālu no debesīm
| attēls = Far from Heaven (2002 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Far from Heaven''
| žanrs = melodrāma
| režisors = [[Tods Heinss]]
| producents = * [[Džodija Allena]]
* [[Kristīne Vačona]]
| scenārija autors = Tods Heinss
| galvenajās lomās = * [[Džūliana Mora]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Deniss Heisberts]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Džeimss Rebhorns]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Killer Films]]''
* ''[[Consolidated Film Industries]]''
* ''[[TF1 Cinema]]''
* ''[[Section Eight]]''
* ''[[Vulcan Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2002|11|8|ASV}}
| ilgums = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Far from Heaven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|13,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=farfromheaven.htm |title=Far from Heaven (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=September 2, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190830193620/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=farfromheaven.htm |archivedate={{dat|2019|08|30||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Tālu no debesīm"''' ({{val|en|Far from Heaven}}) ir 2002. gada melodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tods Heinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūliana Mora]], [[Deniss Kveids]], [[Deniss Heisberts]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Džeimss Rebhorns]] un [[Vaiola Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas sportisti|Vingrotāji]]
[[Kategorija:Vingrotāji]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Žirafe
| abbreviation = Cam
| name_latin = Camelopardalis
| RA = 6
| dec = +70
| areatotal = 757
| arearank = 18. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = β Cam
| starmagnitude = 4.03
| neareststarname =HD 46588
| stardistance = 58.22
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Kasiopeja]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =ErmineSpot.jpg
| att_nosaukums =[[Zirga pēda]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| kategorijas =nē
| binomial=Perissodactyla <small>([[Richard Owen|Owen]], 1848)</small>
}}

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
|nosaukums=Vikipēdija urdu valodā
|logo_attēls=
|lapas_attēls=
|lozungs=
|veids=[[Interneta enciklopēdija]]
|valsts=
|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]
|izveidotāji=
|darbību_uzsāka={{dat|2004|1|27||bez}}
|valodas=[[urdu valoda|urdu]]
|komerciāla=Nē
|reģistrācija=Iespējama
|reģistrēti_lietotāji=
|popularitāte=
|mājas_lapa=
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Pols Lanževēns
| vārds_orig =''Paul Langevin''
| attēls = Langevin.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1872
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1946
| m_mēnesis=12
| m_diena=19
| m_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]], ''Collège de France'', [[Sorbonna]], ''ESPCI ParisTech''
| alma_mater =''[[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI ParisTech]]''<br />''École Normale Supérieure''
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji = [[Dž. Dž. Tomsons]], [[Pjērs Kirī]]
| studenti = [[Irēna Žolio-Kirī]], [[Luijs de Brojī]]
| sasniegumi = Lanževēna vienādojums
| apbalvojumi = Hjūza medaļa, Koplija medaļa
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Kurzeme|Kurzemē]]|Rinda|Rinda}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rinda
| attēls            = Rinda netālu no satekas ar Stendi 2006-10-14.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rinda netālu no satekas ar [[Stende (upe)|Stendi]]
| karte             = Latvijas upe Rinda karte.png
| kartes_paraksts   = Rinda, kas saplūst ar [[Stende (upe)|Stendi]] un ietek [[Irbe (upe)|Irbē]]. Iztek no [[Puzes ezers|Puzes ezera]], tālāk [[Engure (upe)|Engures upes]] un [[Usmas ezers|Usmas ezera]].
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Puzes ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Irbe (upe)|Irbe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=56 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=57 | sāk_gar_s=07 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 29
| iztekas_augstums  = 12,3
| ietekas_augstums  = 5,5
| kritums           = 6,8
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,16
| baseins           = 691,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Zviede]]
}}
'''Rinda''' (lejtecē arī '''Angera''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97042 |title=Informācija par objektu: Rinda |accessdate={{dat|2016|04|17||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir viena no [[Irbe (upe)|Irbes]] satekupēm (otra ir [[Stende (upe)|Stende]]) [[Ventspils novads|Ventspils novadā]]. Iztek no [[Puzes ezers|Puzes ezera]] [[Puzes pagasts|Puzes pagastā]]. Tipiska līdzenumu upe — viena no lēnākajām Latvijā. Kopējais kritums ir 6,8 m, kas sastāda vidēji 0,23 m/km. Upes augštece [[Ugāles līdzenums|Ugāles līdzenumā]], vidustece [[Ventavas līdzenums|Ventavas līdzenumā]], sateka ar Stendi — [[Irves līdzenums|Irves līdzenumā]]. Augštece 7 km garumā līkumo plašā (līdz 100 m) ielejā ar kopējo kritumu 0,5 m, ar salām, vecupēm un blakusgultnēm. Tālāk upes platums 15-25 m, gultne vietām regulēta un tās dziļums līdz 3 m. Lielākā pieteka ir [[Zviede]].<ref name="LD">[[Latvijas daba (enciklopēdija)|Latvijas daba]], 5. sējums, "Preses nams", 1998. 5.-6. lpp. ISBN 9984-00-312-4</ref> Upes krasti pārsvarā apdzīvoti, lielākās apdzīvotās vietas krastā ir skrajciemi [[Topciems]], [[Desciems]] un [[Rinda (ciems)|Rinda]]. Baseinā daudz mežu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Somali Wild Ass.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Asinus
| apakšģints_lv = Ēzeļi
|          suga = Equus africanus
|       suga_lv = Āfrikas savvaļas ēzelis
|        pasuga = Equus africanus somalicus
|     pasuga_lv = Somālijas savvaļas ēzelis
|      binomial = Equus africanus somalicus <small>([[Noack]], 1884)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Somālijas savvaļas ēzelis''' jeb '''Somālijas ēzelis''' (''Equus africanus somalicus'') ir [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļa]] (''Equus africanus'') pasuga. Tas apdzīvo [[Somālija]]s ziemeļaustrumus un [[Etiopija|Ziemeļetiopijas]] klinšainās un akmeņainās tuksneša teritorijas.

sentences: '''Saindēšanās ar mangānu''' jeb '''mangānisms'''<ref>[https://tezaurs.lv/mang%C4%81nisms "Mangānisms"]</ref> ir reta [[Neiroloģija|neiroloģiska]] saslimšana, kas saistīta ar pārmērīgu [[mangāns|mangāna]] uzņemšanu ar barību vai ieelpojot. Vēsturiski personām, kas nodarbinātas mangāna sakausējumu ražošanā vai pārstrādē,<ref>Baselt, R. (2008) ''Disposition of Toxic Drugs and Chemicals in Man'', 8th edition, Biomedical Publications, Foster City, CA, pp. 883—886, {{ISBN|0-9626523-7-7}}.</ref><ref>{{publikācijas atsauce|author=Normandin, Louise|last2=Hazell|first2=A. S.|date=2002|title=Manganese neurotoxicity: an update of pathophysiologic mechanisms|journal=Metabolic Brain Disease|volume=17|issue=4|pages=375–87|doi=10.1023/A:1021970120965|pmid=12602514|s2cid=23679769}}</ref> ir bijis mangānisma attīstības risks; tomēr pašreizējie veselības un drošības noteikumi attīstītajās valstīs aizsargā strādniekus.<ref name="osha.gov">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html|title=Safety and Health Topics: Manganese Compounds (as Mn)|publisher=U.S. [[Occupational Safety and Health Administration]]|access-date={{dat|2021|04|24||bez}}|archive-date={{dat|2017|08|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170801002948/https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html}}</ref> Pirmo reizi šo traucējumu 1837. gadā aprakstīja britu akadēmiķis Džons Koupers (''John Couper''), kurš pētīja divus pacientus, kas bija mangāna rūdas malēji.<ref name="Couper 1837 41–422">{{publikācijas atsauce|last=Couper|first=John|date=1837|title=On the effects of black oxide of manganese when inhaled into the lungs|journal=Br. Ann. Med. Pharm. Vital. Stat. Gen. Sci.|volume=1|pages=41–42}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Augusts: Osedžas zeme
| attēls                   = August Osage County 2013 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''August: Osage County''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Velss]]
| producents               =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Grānts Heslovs]]
* [[Žans Dumeniens]]
* [[Stīvs Trakslers]]
| scenārija autors         = [[Treisijs Letss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Margo Martindeila]]
| mūzika                   = [[Gustavo Santaolalla]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Jean Doumanian Productions]]''
* ''[[Smokehouse Pictures]]''
* ''[[Battle Mountain Films]]''
* ''[[Yucaipa Films]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|9|Toronto kinofestivāls|2013|12|27|ASV|2014|2|7|Latvija|}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/august-osage-county-2013|title=August: Osage County|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 29, 2019|archive-date={{dat|2020|07|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200725042758/https://www.bbfc.co.uk/releases/august-osage-county-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|37 miljoni}}
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|74,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=augustosagecounty.htm|title=August: Osage County|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Singapūras mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Singapūras vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{vikisaites+}}
'''ISAM''' (no {{val|en|Indexed Sequential Access Method}} — "indeksēti secīga piekļuves metode") ir veids, kā ātri piekļūt uzglabātajiem datiem. Šī metode sākotnēji tika izstrādāta kompānijā [[IBM]], lai izmantotu to savos lieldatoros, bet tagad tā ir galvenais veids, kā pasniegt datus gandrīz visās datu bāzēs (relāciju uc).

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences: '''SECAM''' ({{val-fr|'''Sé'''quentiel '''c'''ouleur '''a'''vec '''m'''émoire}} — krāsu secīgums ar atmiņas iekārtu) ir [[analogā televīzija|analogās televīzijas]] krāsu kodējuma standarts. Iekārtas, kas darbojas tikai SECAM sistēmā, vairs netiek ražotas (parasti tās spēj darboties arī [[PAL]] un/vai [[NTSC]] sistēmās).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Agaricus-urinascens-Dordogne 03.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. urinascens
| suga_lv =Dižsporu atmatene
| binomial = Agaricus urinascens
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Metroloģija''' kā [[Vēsture|vēstures]] palīgdisciplīna pēta dažādus cilvēces vēsturē pielietotus mērus (garuma, laukuma, tilpuma, masas). Vēsturiskās metroloģijas uzdevums ir noskaidrot mēru nosaukumus, to kvantitatīvās attiecības, to reālo lielumu — t.i., noformulēt tos atbilstoši mūsdienu mērvienībām.

sentences: '''Gumiņbaktērijas''' jeb '''gumiņu baktērijas''' (''Rhizobium'') ir [[baktērija|baktēriju]] ģints, kas dzīvo [[tauriņziežu dzimta]]s [[augi|augu]] [[sakne|sakņu]] izaugumos — [[gums|gumos]] — un piesaista [[atmosfēra]]s [[slāpeklis|slāpekli]], ko ar [[nitrogenāze|nitrogenāzi]] pārveido [[amonjaks|amonjakā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Stīvens Bečelors
|          vārds_orig = ''Stephen Batchelor''
|              attēls = Stephen Batchelor.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Bečelors sarunājās ''Upaya'' Dzen centrā<ref>[http://www.upaya.org/search/?q=Stephen+Batchelor&cx=014338525989458857966%3Aeuaofz_ndny&cof=FORID%3A11&submit=&siteurl=www.upaya.org%2F&ref=&ss=7281j6442539j17  ''Upaya'' Dzen centra mājaslapa]</ref> [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]]
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1953
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Dandī]], [[Skotija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = anglis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = ''Martine Fages''
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[filozofija]]
|           intereses = [[budisms]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[hinduisms]], [[stoicisms]], [[Dans Kjūpits]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Stratigrāfija''' ({{val|la|stratum}} — ‘segums’, ‘slānis’) ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pētī [[Zemes garoza]]s slāņu veidošanās vēsturisko secību un izplatību. Nozīmīgākie pētījumi ir [[nogulumieži|nogulumiežu]] iedalīšana stratigrāfiskās vienībās konkrētos griezumos un reģionos, stratigrāfisko vienību starpreģionu korelācija un stratigrāfiskā iedalījuma izveidošana. Pētījumos izmanto dažādas stratigrāfiskās metodes iežu vecuma noteikšanai. Iegūtos pētījumus izmanto ģeoloģiskās izpētes darbos, īpaši ģeoloģiskajā [[kartēšana|kartēšanā]], kā arī [[inženierģeoloģija|inženierģeoloģijā]], [[hidroģeoloģija|hidroģeoloģijā]], [[paleoģeogrāfija|paleoģeogrāfijā]] un citur.

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Vostok
| oriģ. nosaukums = Восток
| izgat. nosaukums =
| GRAU indekss = 8K72K
| attēls = Russia-Moscow-VDNH-Rocket R-7-1.jpg
| attēla izmērs = 200
| attēla paraksts = ''Vostok'' raķetes makets Krievijas izstāžu centrā Maskavā
| pielietojums = [[nesējraķete]]
| raķešu saime =[[R-7 (raķešu saime)|R-7]]
| raķešu grupa = Vostok
| valsts = [[Padomju Savienība|PSRS]]
| izgatavotājs =
| augstums = 38,36 m
| diametrs = 2,95 m (centr. bloks)
| masa = 287 000 kg
| pakāpes = 3
| derīgā krava = 200 km orbītā — 4730 kg
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = Tjuratama ([[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]])
| startu skaits = 13
| veiksmīgie = 11
| avārijas = 2
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1960|12|22|sk}}
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1961|3|9|sk}}
| pēdējais = {{dat|1964|7|10|sk}}
}}
'''Vostok''' jeb '''8K72K''' bija [[Padomju Savienība|PSRS]] kosmiskā [[nesējraķete]], ar kuru tika veikti pirmie cilvēku lidojumi kosmosā. Tā tika izveidota, modificējot raķeti [[Vostok 8K72]].

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_gads = 1898
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| m_dat_alt = {{dat|1938|10|20}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Harkiva}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[brigādes komandieris]] (1935)
|  dienesta_laiks = 1916—1938
|          valsts = {{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{flaga|Latvija|LSPR}} [[Latvijas SPR|LSPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas flote]]
[[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā armija]]
[[Padomju Latvijas armija]]
[[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|AVPP]]—[[PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts|IeTK]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Ernests Liepiņš.jpg
}}

sentences:
{{IPA infokaste/core
|ipa-number={{{ipa-number}}}
|ipa-text=&#{{{ipa}}};
|ipa-image={{{ipa-image}}}
|imagesize={{{imagesize}}}
|unicode={{{unicode}}}
|ipa-entity=&#{{{ipa}}};
|xsampa={{{xsampa}}}
|kirshenbaum={{{kirshenbaum}}}
|sound={{{sound}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Valodu veidnes|IPA]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Rīgas bērnu dzelzceļš''', arī '''Latvijas bērnu dzelzceļš''', bija viens no 52 [[PSRS]] strādājošiem bērnu dzelzceļiem, kurus pilnībā apkalpoja bērni, lai apgūtu dzelzceļnieku profesijas. Šo dzelzceļu uzbūvēja un finansēja "[[Baltijas dzelzceļš]]", tā speciālisti vadīja Jauno tehniķu pulciņu, kurš gatavoja personālu darbiem Bērnu dzelzceļā. Dzelzceļa līnija atradās [[Rīga|Rīgā]], [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparka]] apkaimē.

sentences: '''Mūžīgā filozofija''' ({{val|en|perennial philosophy}}, {{val|la|philosophia perennis}}) ir [[metafizika|metafiziska]] uzskatu sistēma, kas runā par cilvēci visos laikos un vietās vienojošu domas kopību un zināšanām par "dievišķo Realitāti". Jēdzienu "mūžīgā filozofija" pirmoreiz izmantoja itāļu teologs Agostino Steuko savā grāmatā "''{{lang|la|De perenni philosophia}}''" 16.gs. vidū.<ref>Copenhaver 1992, 185.</ref>

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Ukraine|Ukrainas riteņbraucēji}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences:
{{Cita nozīme|jēdzienu bioloģijā|automašīnu marku|Audi (auto)}}
 audi (1 — folikula, 2 — epitēlijs, 3 — endotēlijs.]]
'''Audi''' ir [[šūna|šūnu]] un [[starpšūnu viela]]s kopums ar kopīgu izcelsmi, līdzīgu uzbūvi, kuras organismā veic vienādas funkcijas. Audus iedala specializētajos audos (augiem: [[segaudi]], [[balstaudi]], [[vadaudi]] un citi) un [[veidotājaudi|veidotājaudos]] (augiem: [[meristēma]]s). Audi ir sastopami tikai daudzšūnu [[eikarioti|eikariotos]]. Dzīvo organismu audu uzbūvi pētī [[histoloģija]]. Dažādi mijiedarbojošos audu kopumi veido [[orgāns|orgānus]].

sentences: '''Trani''' ir vīrišķie [[medus bite|medus bišu]] (''Apis'') saimes īpatņi. Bišu saimē bez traniem dzīvo arī [[darba bite]]s un [[bišu māte]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bangsamoro
| official_name = ''Bangsamoro''
| image_skyline = Bulingan Falls Lamitan.jpg
| imagesize =
| image_caption = Bulinganas ūdenskritums pie [[Lamitana]]s [[Basilana]]s salā
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| settlement_type = [[Filipīnu reģioni|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_map = Bangsamoro Autonomous Region in Muslim Mindanao in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| area_total_km2 = 13536.1
| population_total = 4404288
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 13 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 15 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Kotabato]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 7
| p1 = '''6 provinces'''
| p2 = [[Basilana (province)|Basilana]]
| p3 = [[Dienvidlanao]]
| p4 = [[Dienvidmagindanao]]
| p5 = [[Sulu]]
| p6 = [[Tavitavi]]
| p7 = [[Ziemeļmagindanao]]
| p8 = '''1 neatkarīgā pilsēta'''
| p9 = [[Kotabato]]
| p10 =
| p11 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[moro]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-14
| website                  = {{URL|http://bangsamoro.gov.ph/}}
}}
'''Bangsamoro autonomais reģions musulmaņu Mindanao''' vai '''BARMM''' ({{val|fil|Rehiyong Awtonomo ng Bangsamoro sa Muslim Mindanao}}, {{val|en|Bangsamoro Autonomous Region in Muslim Mindanao}}, {{val|mdh|Dairat nu Bangsamoro sa Muslim Mindanao a pegkamalan i ginawa}}) ir viens no [[Filipīnas|Filipīnu]] reģioniem valsts dienvidos, vienīgais autonomais reģions valstī. Iekļauj 5 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona faktiskais centrs un lielākā pilsēta ir [[Kotabato]], bet formāli administratīvais centrs ir [[Paranga]]. Reģiona nosaukums veidots no [[malajiešu valoda]]s ''bangsa'' — ‘nācija’ un musulmaņu etnosu kopējā apzīmējuma «[[moro (tauta)|moro]]». Atšķirībā no pārējās valsts, kas ir prezidentiāla republika, Bansamoro tiek ieviesta parlamentāra sistēma ar ceremoniālu reģiona galvu valī, ko nozīmē parlaments un izpildvaru galvenā ministra vadībā.

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Valentīno parks
| photo = Torino-Parco del Valentino.jpg
| photo_width = 270
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Itālija|Turīna}}
| latd                = 45
| latm                = 03
| lats                = 14.4
| latNS               = N
| longd               = 7
| longm               = 41
| longs               = 09.6
| longEW              = E
| map_type = Turīna
| map_alt  =
| region =
| area = 42,1 ha
| created = [[1856. gads|1856]]
| operator =
| visitation_num =
| website =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Charles Babbage
| attēls =CharlesBabbage.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1791
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Londona]], {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Lielbritānijas Karaliste]]
| m_gads =1871
| m_mēnesis=10
| m_diena=18
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[analītiskā filozofija]], [[datorzinības]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[diferenču mašīna]]<br />[[analītiskā mašīna]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Raubiško''' var būr:

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{sadalīt}}
'''Perifērās asinsrites patoloģiskā fizioloģija''' ir asins cirkulācija sīkajās artērijās, arteriolās, prekapilāros, kapilāros, postkapilāros, arteriolovenulārajās anastomozēs, vēnulās un sīkajās vēnās.
=== Arteriālā hiperēmija ===
Asins pārpilnība kādā orgānā vai audu apvidū, kas rodas, paplašinoties orgāna vai audu arteriolām un kapilāriem. Izšķir fizioloģisko un patoloģisko hiperēmiju.

sentences:
{{personas infokaste
|        attēls = Valentīne Lasmane pirms 1940.jpg
| att_nosaukums = Valentīne Lasmane pirms 1940. gada
|       dz_gads = 1916
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 16
|      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Poltavas guberņa|Kremenčuka|td=Ukraina}}
|        m_gads = 2018
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 3
|       m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|       tautība = [[latvieši|latviete]]
|  nodarbošanās = filoloģe
|       dzimums = S
}}
'''Valentīne Lasmane''' dzimusi '''Jaunzeme''' (1916—2018) bija latviešu [[filoloģe]] un nacionālās pretestības kustības dalībniece.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetonciānhidrīna struktūrformulas

Acetonciānhidrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = acetona ciānhidrīns,
2-hidroksi-2-metilpropānnitrils
|      ķīmiskā formula = C4H7NO
|              molmasa = 85,1045
|              blīvums = 932
|  kušanas temperatūra = -19 °C
| viršanas temperatūra = 95 °C (dažos avotos 69 °C)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Acetonciānhidrīns''' (C4H7NO) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kura molekulā pie viena un tā paša [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atoma]] ir [[hidroksilgrupa]] un [[nitrilgrupa]]. Šādus savienojumus sauc par ciānhidrīniem jeb α-oksinitriliem. Acetonciānhidrīns ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs, ārkārtīgi indīgs šķidrums ar vieglu [[parastā mandele|rūgto mandeļu]] smaržu.

sentences:
[[Kategorija: Kinofestivāli]]
[[Kategorija: Latvijas kino]]
[[Kategorija:Apbalvojumi kino]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Spīrss Brūss
|     vārds_orig = ''William Speirs Bruce''
|         attēls = WilliamBruce.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Londona]], {{ENG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1921
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Edinburga]], {{SCO}}
}}
'''Viljams Spīrss Brūss''' ({{val|en|William Speirs Bruce}}, dzimis {{dat|1867|8|1}} [[Londona|Londonā]], miris {{dat|1921|10|28}} [[Edinburga|Edinburgā]]) bija [[Skotija|skotu]] dabaszinātnieks, [[polārpētnieks]] un [[okeanogrāfs]]. Organizējis un vadījis Skotijas Nacionālo antarktisko ekspedīciju (1902-1904), kā arī dibinājis pirmo pastāvīgo [[meteostacija|meteostaciju]] [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Dagda
|         vārds_orig = Olga Taube
|             attēls = Anna Dagda.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1915
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1996
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Stokholma]] {{SWE}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Dagda''', īstā vārdā '''Olga Taube''' (dzimusi 1915. gada 22. janvārī Aizputē, mirusi 1996. gada 27. februārī Stokholmā), bija latviešu [[dzejniece]] un kritiķe. Viena no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājām.

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Kurzemes rajons|Rīgas Kurzemes rajonā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Jākobs fon Ikskils
|          vārds_orig = ''Jakob Johann Baron von Uexküll''
|              attēls = Uex_photo_full.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Jakobs fon Ikskils ap 1903. gadu
|             dz_gads = 1864
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = Keblaste, [[Pērnavas apriņķis]],
 [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|              m_gads = 1944
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 25
|             m_vieta = Kapri sala, [[Itālija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[zooloģija]], [[bioloģija]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = avangardiski pētījumi bioloģijā, kibernētikā, semiotikā,
 ieviesis zinātnē jēdzienu "apkārtējā vide" (''Umwelt'')
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
'''Čeks''' ({{val-fr|chèque}}) ir [[vērtspapīrs]], [[dokuments]] un [[finanšu instrumenti|finanšu instruments]], parasti papīra formātā, kas nosaka kārtību, kādā izmaksā [[nauda|naudu]] no čeka devēja [[bankas konts|bankas konta]]. Par čeku sauc arī [[talons|talonu]], kuru [[pircējs|pircējiem]] izdod [[pārdevējs|pārdēvēji]] tirdzniecības vietās pēc [[pirkums|pirkuma]] veikšanas, vai arī papīru, kurš jāapmaksā pie [[kase]]s.
==Saites==
*[http://likumi.lv/doc.php?id=90973 Čeku likums]
{{ekonomika-aizmetnis}}

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Bērzaines ģimnāzija
|attēla_nos   = Bērzaines ģimnāzija (1915).jpg
|att_izm      = 270px
|att_apraksts = Bērzaines ģimnāzijas ēka pirms Pirmā pasaules kara
|dibin        =[[1826]]
|vieta        ={{vieta|Krievijas Impērija|Cēsis|Bērzaine|td=Latvija|3s=Bērzaine (Cēsis)}}
|tips         = ģimnāzija
|direktors    =
|skolotāji    =
|skoleni      =
|logo         =
|mlapa        =
|embedded              =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Bērzaines ģimnāzija
|      numurs = 9
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Vēsture
|     reģions = Vidzeme
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}}}

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Brīvības piemineklis Jēkabpilī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastās pupiņas
|         binomial = Phaseolus vulgaris
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
|           attēls = Snijboon peulen Phaseolus vulgaris.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Phaseolus
|         ģints_lv = Pupiņas
|       apakšģints = Phaseolus sect. Phaseolus
|    apakšģints_lv = Pupiņas
|             suga = P. vulgaris
|          suga_lv = Parastās pupiņas
|         sinonīmi = {{ubl|''Phaseolus nanus'' (‘pundurpupiņas’)|''Phaseolus compessus''}}
|        izplatība = Dabiskais izplatības areāls
|  izcelsmes_vieta = [[Centrālamerika]] un [[Dienvidamerika]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Draivs
| attēls                   =  Drive2011Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Drive''
| žanrs                    = drāma, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Nikolass Vindings Ferns]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Ādams Sīgels]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Džons Palermo]]
* [[Džidži Prickere]]
| scenārija autors         = [[Hoseins Amini]]
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Braians Krenstons]]
* [[Kristīna Hendriksa]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Oskars Izāks]]
* [[Alberts Brūkss]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[OddLot Entertainment]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[Motel Movies]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|9|16|ASV}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/drive-2011|title=Drive|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828165742/https://bbfc.co.uk/releases/drive-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drive2011.htm|title=Drive (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|6|22||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Draivs"''' ({{val|en|Drive}}) ir 2011. gada asa sižeta drāma, kuras režisors ir [[Nikolass Vindings Refns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Kerija Maligana]], [[Braians Krenstons]], [[Kristīna Hendriksa]], [[Rons Pērlmans]], [[Oskars Izāks]] un [[Alberts Brūkss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|5|20||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivālā]].

sentences:
'''Mariner programma''' (laikaposms: [[1962]] - [[1973]]) bija ASV [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] aģentūras, sadarbībā ar [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], planētu izpētes programma ar mērķi pētīt [[Marss (planēta)|Marsu]], [[Venēra (planēta)|Venēru]] un [[Merkurs (planēta)|Merkuru]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://science.nasa.gov/missions/mariner-missions/ |title=Mariner Missions |publisher=NASA |access-date={{dat|2015|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2016|08|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160825140242/http://science.nasa.gov/missions/mariner-missions/ }}</ref> Programmas laikā tika paveikti vairāki kosmosa izpētes sasniegumi:
* pirmais planētas pārlidojums - ''Mariner 2''
* pirmie attēli no citas planētas - ''Mariner 4''
* pirmā ieiešana orbītā ap citu planētu - ''Mariner 9''
* pirmais [[Gravitācijas manevrs|gravitācijas manevra]] pielietojums starpplanētu lidojumā - ''Mariner 10''
Kopumā no desmit programmas aparātiem septiņi sasniedza lidojumu mērķus, bet trīs aparāti tika zaudēti dažādu kļūmju dēļ. Plānotie ''Mariner 11'' un ''Mariner 12'' aparāti tika pārveidoti par ''[[Voyager 1]]'' un ''[[Voyager 2]]'' [[Voyager programmas]] ietvaros, savukārt ''[[Viking 1]]'' un ''[[Viking 2]]'' orbitālie aparāti tika balstīti uz uzlabota ''Mariner 9'' aparāta bāzes.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Klute''
| operators =
| attēls = Klute-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = Alans Džejs Pakula
| scenārijs = * Endijs Lūiss
* Deivs Lūiss
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Čārlzs Čofi]]
* [[Rojs Šeiders]]
| mūzika = Gordons Viliss
| oriģinālnos = ''Klute''
| studija = ''Gus Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Klute#tab=summary|title=Klute (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Klute''''' ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Donalds Saterlends]], [[Čārlzs Čofi]] un [[Rojs Šeiders]]. ''Klute'' ir pirmā daļa Pakulas "paranojas triloģijā", tai seko ''[[The Parallax View]]'' (1974) un "[[Visi prezidenta vīri]]" (1976).

sentences: '''Marokieši''' ([[Arābu valoda|arābu]]: المغاربة) ir [[Maroka|Marokas Karalistes]] pilsoņi. Marokas iedzīvotāji pārsvarā ir [[arābi]] (67 %) un [[berberi]] (31 %). Runā [[Marokas arābu dialekts|Marokas arābu valodas dialektā]] (spēj 92,2 % iedzīvotāju), kā arī [[Berberu valodas|berberu]] valodā (26% marokiešiem tā ir [[Dzimtā valoda|dzimtā]] vai otrā valoda).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Iedzimts nefrotiskais sindroms''' ir pārmantots traucējums, kas izpaužas ar proteīnūriju ([[proteīns|proteīniem]] [[Urīns|urīnā]]), kā arī ar ķermeņa [[tūska|tūskām]]. Tas izpaužas jau pirmajā dzīves gadā. Biežāk sastopamie ir somu tipa nefrotiskais sindroms un difūzā mezangiālā skleroze. Iedzimtais nefrotiskais sindroms ir ļoti reta nefrotisko sindromu forma.

sentences: '''Liktenis''' ir pārdabisks spēks, kas uztverts kā nemainīti un noteikti pasākumi; nākotne, ko nosaka šis pārdabiskais spēks indivīdam, grupai vai cilvēku masām kopumā.<ref>Ilustrētā angļu valodas vārdnīca = Oxford Illustrated Dictionary / red. D.Strelēvica ; tulk. no angļu val. I.Bērziņa. - 2., atj. un pap. izd. - Rīga : Zvaigzne ABC, [2009]. - 1008 lpp. : il. - (DK Oxford). - Oriģ. nos.: Oxford Illustrated Dictionary. {{ISBN|9789984174464}}.</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Šona Millere-Uibo
 |      vārds_orig = ''Shaunae Miller-Uibo''
 |          attēls = Shaunae Miller-Uibo at Doha 2019 (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Šona Millere-Uibo 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|4|15}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Bahamas|Naso}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BAH}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=185}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=69}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[200 metri]], [[400 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''Pure Athletics Club''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{BAH}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 m sievietēm|400 m]]}}
{{MedalGold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 m sievietēm|400 m]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|400 m}}
{{MedalSilver|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|400 m}}
{{MedalSilver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|400 m}}
{{MedalBronze|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Belgrada 2022|400 m }}
{{MedalBronze|Sopota 2014|400 m}}
{{MedalCompetition|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalGold|Goldkosta 2018|200 m}}
}}
'''Šona Millere-Uibo''' ({{val|en|Shaunae Miller-Uibo}}; dzimusi {{dat|1994|4|15}} [[Naso]]) ir [[Bahamu Salas|Bahamu]] [[vieglatlēte]], sprintere, startē [[200 metri|200]] un [[400 metri|400 metru]] distancēs. Viņa ir divkārtēja olimpiskā čempione un [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022. gada]] pasaules čempione 400 metros.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Klusais okeāns
|attēls            =
|platība           = 165 250 000
|platība_bez_jūrām =
|garums            = 15 500
|platums           = 19 800
|Max_dziļums       = 10 911
|Vid_dziļums       = 4 280
|tilpums           = 710
|sāļums            =
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Klusais okeāns''' ir pasaules lielākā [[ūdenstilpe]], kas klāj aptuveni trešo daļu [[Zeme]]s virsmas. Nosaukumu okeānam devis [[portugāļi|portugāļu]] jūrasbraucējs [[Fernāns Magelāns]] — pirmais eiropietis, kas šķērsoja okeānu. Okeāna nosaukums cēlies no tā, ka visu ceļu no [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] līdz [[Filipīnas|Filipīnām]] Magelāna ceļojums pagāja mierīgos laikapstākļos.

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica incana <small> L.</small>|attēls=Veronica spicata subsp incana 1.JPG|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica incana|suga_lv=Sirmā veronika|kategorijas=nē}}'''Sirmā veronika''' (''Veronica incana'') ir [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas [[Dienvideiropa|dienvidos]], [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumos]] un [[Āzija|Āzijā]], bet [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir uzskatāma par ļoti retu, adventīvu augu, tā atrodas tālu ziemeļrietumos no auga dabiskā [[Izplatības areāls|izplatības areāla]]. Augs aug [[Stepe|stepēs]], akmeņainās nogāzēs, uz [[Klints|klintīm]], sausos [[Priežu mežs|priežu mežos]] un solončaku pļavās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-incana-l/|title=sirmā veronika - Veronica incana L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-21}}</ref>

sentences: '''Lieces deformācija''' jeb vienkārši '''liece''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] vienā šķēlumā notiek [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe]], bet citā šķēlumā — [[Stiepes un spiedes deformācija|spiede]]. Šādā deformācijā [[Paralēlskaldnis|paralēlskaldņa]] vai [[Cilindrs|cilindra]] viduslīnijas garums nemainās.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Taizemes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Taizemes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cabbage and cross section on white.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|         binomial = Brassica oleracea
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Mākslas un zinātnes pilsēta''' ({{val|es|Ciudad de las Artes y las Ciencias}}, [[valensiešu valoda|valensiešu]]: ''Ciutat de les Arts i les Ciències'') ir uz izklaidi balstīts arhitektūras un kultūras komplekss, [[Valensija (Spānija)|Valensijā]], [[Spānija]]s austrumu daļā. Tas ir vismodernākais Valensijas tūrisma objekts un viens no [[Divpadsmit Spānijas dārgumi]]em. Mākslas un zinātnes pilsēta atrodas bijušās Turjas upes gultnē, kas tika novirzīta un nosusināta pēc 1957. gada postošajiem plūdiem, kuru laikā bojā gāja 81 cilvēks un nopietni tika sabojāta pilsētas infrastruktūra un ēkas. Projekta sākotnējās izmaksas bija plānotas ap 300 miljoniem [[eiro]], bet gala izmaksas ir pieaugušas gandrīz trīs reizes.

sentences: '''18. februāris''' ir gada 49. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 316 (317 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: {{Commonscat|Progressive rock groups|Progresīvā roka grupas}}

sentences: '''Gāzizlāde''' ir procesu kopums, kas norisinās [[Gāze|gāzē]], kurā plūst [[elektriskā strāva]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rūdolfs Šteiners
|     vārds_orig = Rudolf Steiner
|         attēls = Steiner_um_1905.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = R. Šteiners 1905. gadā
|     dz_dat_alt = [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris]]
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Kraljeveca,  [[Austrijas Impērija]], (tagad [[Donji Kraljeveca]], {{HRV}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Dornaha]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Šteinere-Siversa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Rūdolfs Jozefs Lorencs Šteiners''' (''Rudolf Joseph Lorenz Steiner'', dzimis [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris|27. februārī]],<ref>oficiālajos dokumentos Šteinera dzimšanas datums norādīts 1861. gada 27. februāris. Savukārt kādā Šteinera rakstītā autobiogrāfijas fragmentā viņš raksta: "Es piedzimu 1861. gada 25. februārī. Pēc divām dienām es tiku kristīts."
Skat.,''Christoph Lindenberg'', ''Rudolf Steiner'', Rowohlt 1992, {{ISBN|3-499-50500-2}}, p. 8. 2009. gadā jaunatklātā dokumentā parādās atbalsts 27. februārim: skat. ''Günter Aschoff'', [http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf "Rudolf Steiners Geburtstag am 27. Februar 1861 - Neue Dokumente"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140628170708/http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf |date={{dat|2014|06|28||bez}} }}, ''Das Goetheanum'' 2009/9, pp. 3ff</ref> miris {{dat|1925|3|30}}) bija [[Vācieši|vācu]] publicists, [[antroposofija]]s mācības izveidotājs, [[Teozofijas biedrība]]s vācu sekcijas ģenerālsekretārs (1902—1913).

sentences: '''Kimono''' ir [[Japāņi|japāņu]] [[tautastērps]]. Tas ir garš T veida apģērbs, parasti šūts no zīda vai kokvilnas. [[Japāna|Japānā]] kimono valkā gan vīrieši, gan sievietes. Kimono tiek sasiets ar jostu, ko sauc par ''obi.'' Tradicionāli kimono tiek šūti ar rokām. Parasti kimono tiek valkāts formālos gadījumos.

sentences: '''Dzinis'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=driver&lang=EN&terms=driver Lielā terminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref>, saukts arī par '''draiveri''' ({{val|en|driver}}), ir [[programma]], kas vada dažādu procesu norisi vai ierīču darbību (piemēram, signālu pārsūtīšanu pa sakaru līnijām, diskdziņu, printeru u.c. ierīču funkcionēšanu), lai saskaņotu šo procesu izpildi vai ierīču sadarbību ar [[dators|datoru]]. Ierīču dziņus lieto, lai katrai programmai, kas grib lietot kāda veida ierīci, nebūtu jāiekļauj visu attiecīgā veida ierīču vadības kodu. Dziņi nodrošina standartizētu kāda veida ierīču piekļuves saskarni.

sentences: '''10. maijs''' ir gada 130. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (131. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 235 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Šelda
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Schelde Antwerpen.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Šelda Antverpenē
  | karte             = Schelde Relief (de).png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = {{vieta|Francija|Gui}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NLD}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 350
  | iztekas_augstums  = 95
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | sāk_plat_d= 49| sāk_plat_m= 59| sāk_plat_s= 11| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 3| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 59| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 51| iet_plat_m= 25| iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 3| iet_gar_m= 32| iet_gar_s= 42| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
| pietekas          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lejasšeldas sāļie purvi (Schorren van de Beneden Schelde)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 420 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/327 327]
}}
}}
'''Šelda''', arī '''Shelda''' ({{val|nl|Schelde}}, {{val|vls|Schelde}}, {{val|la|Scaldis}}) jeb '''Esko''' ({{val|fr|Escaut}}, {{val|wa|Escô}}) ir upe, kas šķērso [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Iņupiati sadala [[Polārais valis|polārā vaļa]] ķermeni, 2017. gads
| tauta = Iņupiati
| skaits = 20 709 (2015)
| vieta = [[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[angļu valoda]]<br />[[iņupiatu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas =
| radi = [[inuiti]], [[juiti]], [[jupiki]]
}}
'''Iņupiati''' (pašnosaukums: ''Iñupiat'') ir viena no [[Ziemeļamerika]]s [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo [[Aļaska]]s pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un [[Noma (pilsēta)|Nomas]] pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (''Taġiumiut'' — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (''Nunamiut'' — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lielvārdes pils
| alternate_name =
| image          = Lielvārdes pilsdrupas.JPG
| image_size     = 250px
| caption        = Lielvārdes pilsdrupas 2012. gadā
| map            =
| latd= |latm= |lats= |latNS=N
| longd= |longm= |longs= |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Lielvārde|Lielvārdes parks}}
| type           = [[Pilskalns]] ar apmetni un viduslaiku pilsdrupām
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      = Pašvaldības īpašums un Valsts īpašums.
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Lielvārdes pilskalns un viduslaiku pils.
|      numurs = 1843
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: {{Commonscat|Sultans of the Ottoman Empire|Osmaņu impērijas sultāni}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oktobra debesis
|attēls                    = October sky poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''October Sky''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džo Džonstons]]
| producents               =
* [[Čārlzs Gordons (producents)|Čārlzs Gordons]]
* [[Lerijs Dž. Franko]]
| scenārija autors         = [[Lūiss Koliks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kriss Ouens]]
* [[Lora Derna]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|2|19||bez}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/october-sky-1999|title=October Sky|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 6, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=octobersky.htm|title=October Sky (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|34,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Oktobra debesis"''' ({{val|en|October Sky}}) ir 1999. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Džo Džonstons]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Kriss Kūpers]], [[Kriss Ouens]] un [[Lora Derna]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|1999|2|19||bez}}.

sentences:
heksahidrāts Co(H2O)6Cl2 (sarkanā krāsā)]]
'''Kristālhidrāti''' ({{val|el|krystallos}} - [[ledus]], [[kalnu kristāls]] + ''hydōr'' - [[ūdens]]) ir kristāliskas [[viela]]s (biežāk neorganiskas), kuru sastāvā ir ūdens [[molekula]]s - tā saucamais [[kristalizācijas ūdens]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Frīdrihs Engelss
|          vārds_orig = ''Friedrich Engels''
|              attēls = Friedrich Engels portrait (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1820
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Barmena, [[Prūsija]], [[Vācijas konfederācija]]<br />([[Vupertāle]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1895
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Friedrich Engels Signature.svg
|               skola = [[marksisms]], [[dialektiskais materiālisms]], [[vēsturiskais materiālisms]]
|           intereses = [[politikas filozofija]], [[ekonomika]], [[šķiru cīņa]], [[kapitālisms|kapitālisma]] kritika
|              idejas =
|          alma_mater = [[Berlīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Ludvigs Feierbahs|Feierbahs]], [[Makss Štirners|Štirners]], [[Ādams Smits|Smits]], [[Deivids Rikardo|Rikardo]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Žans Žaks Ruso|Ruso]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gēte]], [[Šarls Furjē|Furjē]], [[Mozess Hess|Hess]], [[Lūiss Morgans|Morgans]], [[Hērakleits]]
|          ietekmējis = [[marksisms|marksisma]] kustība
|               darbi = ''Die Lage der arbeitenden Klasse in England'' (''Strādnieku šķiras stāvoklis Anglijā'', 1845), ''Der Ursprung der Familie, des Privateigenthums und des Staats'' (''Ģimenes, privātīpašuma un valsts izcelšanās'', 1884)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kenedija Kosmosa centrs
| native_name         = ''Kennedy Space Center''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = {{Photomontage|position=center
  |photo1a = VAB and SLS.jpg
  |photo2a = Artemis I - First Joint Launch Countdown Simulation (cropped).jpg
  |photo2b = Lunar planetary landscape and runway at KSC built to test Morpheus lander.jpg
  |photo3a = <!-- KSC new HQ building.jpg -->
  |photo3b = NASA’s SLS and SpaceX’s Falcon 9 at Launch Complex 39A & 39B (KSC-20220406-PH-JBP01-0001).jpg
  |photo4a = Aerial view of most of the KSC visitor complex.jpg
  | size = 250
  | spacing = 2
  | color = #FFFFFFu
  | border = 0
  | foot_montage =
    }}
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Florida]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Florida
| latd  = 28| latm  = 31| lats  = 27| latNS  = N
| longd = 80| longm = 39| longs = 04| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1962
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|http://www.nasa.gov/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Džona Kenedija Kosmosa centrs''' ({{val|en|John F. Kennedy Space Center}}, '''KSC''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmodroms]] uz [[Merita]]s salā pie [[Kanaverala rags|Kanaverala zemesraga]] [[Florida|Floridā]]. Kosmodroms atrodas [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] pārziņā pilotējamo programmu realizēšanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Raši
|     vārds_orig = רַשִׁ"י
|         attēls = Rashi woodcut cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1040
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Truā]], [[Truā grāfiste]], [[Francija]]
([[Oba (departaments)|Oba]], [[Šampaņa-Ardēni]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1105
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Truā]], [[Truā grāfiste]], [[Francija]]
([[Oba (departaments)|Oba]], [[Šampaņa-Ardēni]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = svēto rakstu komentētājs, sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3 meitas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name               = ''Picasa''
| logo               =
| screenshot         =
| caption            =
| author             = ''[[Idealab]]''
| developer          = ''[[Google]]''
| frequently updated = yes
| operating_system   = ''[[Microsoft Windows|Windows]], [[Linux]], [[Mac OS X]]''
| genre              = [[Digitālā fotogrāfija|digitālo fotogrāfiju]] organizators
| license            = [[bezmaksas programmatūra]]
| website            = http://picasa.google.com
}}

sentences: '''Brusketa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/bruseta-pret-brusceta-pret-brusketa/ |title= Brušeta pret bruščeta pret brusketa |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 22. novembris |accessdate= 2020. gada 11. novembrī |quote=Ar itāļu valodā rakstīto nosaukumu „bruschetta” apzīmē grauzdētu maizi, parasti baltmaizi, ar tomātiem, ķiplokiem un olīveļļu. Atbilstoši izrunai oriģinālvalodā latviešu valodā maizes nosaukums rakstāms „brusketa”.}}</ref> ({{val|it|bruschetta}}, {{ipa2|bruˈsketta}}, no ''bruscare'' — ‘cept uz oglēm’) ir tradicionāla [[Itālija|itāļu]] uzkoda. Pagatavo no grauzdētas [[maize]]s (parasti [[čabata]]s), ko ieziež ar [[ķiploks|ķiploku]] un [[olīveļļa|olīveļļu]]; bieži vien papildina ar tomātiem, [[prošuto]] šķiņķi, [[baziliks|baziliku]], [[mocarella|mocarellu]], olīvām u.c sastāvdaļām. Lieto kā ''antipasto'' pirms pamatēdiena vai kā atsevišķu uzkodu.<ref>[https://archive.today/20121208184234/http://www.annamariavolpi.com/bruschetta.html Toasted Garlic Bread. Bruschetta Classica]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Benny_Trapp_Anguis_cephallonicus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis cephalonnica
| suga_lv       = Peloponēsas glodene
|      binomial = Anguis cephalonnica <small>([[Franz Werner|Werner]], 1894)</small>
| kategorijas   = nē
|     izplatība =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''TED''
| Logo                =
| Sauklis             = Idejas, ar kurām vērts dalīties
| Uzņēmuma_veids      = akadēmiska konference
| Dibināšanas_datums  = 1984. gads
| Sēdeklis            = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              = ''[[Sapling Foundation]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ted.com/pages/42 |title=Par TED: Kas mēs esam: Kam pieder TED |work=TED |publisher=TED Conferences, LLC |accessdate=2012. gada 4. augustā |language=angliski}}</ref>
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              =
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.ted.com Ted.com]
}}
'''TED''' ([[akronīms]] no [[angļu valoda|angļu]] vārdiem „''Technology, Entertainment, Design''”) ir privātas [[bezpeļņas organizācija]]s ''[[Sapling Foundation]]'' rīkota konferenču sērija ar saukli „Idejas, ar kurām vērts dalīties“ ({{val|en|Ideas worth spreading}}).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss atjaunots
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss — Revolūcija]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|739,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0234215/|title=The Matrix Reloaded (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|11}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 138 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|7}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Reloaded''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Glorija Fostere]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Poster - The Matrix Reloaded.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss atjaunots"''' ({{val|en|The Matrix Reloaded}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[asa sižeta filma]], kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]], [[Džeida Pinketa-Smita]] un [[Glorija Fostere]]. Tā ir flimas "[[Matrikss]]" turpinājums un filmu sērijas "Matrikss" otrā filma.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Tierney''''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Krievijas ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:Krievijas ģeologi| ]]

sentences: '''Firns''' (no senaugšvācu: ''firni'' — ‘pērnais, vecais’) ir blīvi sagulējies, graudains un daļēji pārkristalizējies, parasti vairākgadīgs, [[sniegs]]. Parasti tā ir pārejas stadija starp sniegu un [[ledājs|ledāju]] [[ledus|ledu]]. Šādas sniega masas blīvums parasti ir starp 0,45 un 0,8 g/cm³.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Fiji|Fidži}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Utkins
|     vārds_orig = ''Владимир Валентинович Уткин''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[ķirurģija]], [[pulmonoloģija]]
|          grāds = [[Doktors (akadēmiskais grāds)|medicīnas doktors]]
|   darba_vietas = [[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Medicīnas institūts]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte]], Maskavas 1. Medicīnas institūts
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji = [[Pauls Stradiņš]]
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = Latvijas Pulmonoloģijas centra radīšanas iniciators (1969)
|    apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagāts zinātnes darbinieks (1982)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vladimirs Utkins''' ({{val|ru|Владимир Валентинович Уткин}}; dzimis {{dat|1932|6|27}}, miris {{dat|1994|8|23}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] [[ķirurģija|ķirurgs]] [[pulmonoloģija|pulmonologs]], habilitētais medicīnas zinātņu doktors, [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis (1993).<ref name="i.med">{{tīmekļa atsauce |title=Vladimirs Utkins |url=http://www.ieverojamiemediki.lv/u/utkins-vladimirs/ |website=100 nozīmīgas personas Latvijas medicīnas vēsturē}}</ref>

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšdelma kauls |
  Latin        = Humerus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray207.png |
  Caption      = Augšdelma kauls no priekšpuses|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Augšdelma kauls''' jeb '''pleca kauls''' ({{val-la|humerus}}) ir [[roka|augšējās brīvās ekstremitātes]] [[kauls]]; tas ir pāra, garais cauruļveida [[kauls]]. Tas savieno [[lāpstiņa|lāpstiņu]] ar [[elkoņa kauls|elkoņa kaulu]] un tam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals (tuvāk ķermenim)
* Kaula ķermenis
* Distālais gals (tālāk no ķermeņa)

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gunārs Rode
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1934
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =2008
|           m_mēnesis =3
|             m_diena =9
|             m_vieta =[[Priekule]], {{LAT}}
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]], [[Vladimira]], [[Stokholma]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|             tautība = [[latvietis]]
|        nodarbošanās = [[PBLA]] līdzstrādnieks
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs = Ieva Strauberga
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
|            piezīmes =
}}

sentences: {{Commonscat|Handball players from Latvia}}

sentences: '''Osciloskops''', agrāk saukts par oscilogrāfu un neoficiāli zināms kā skops vai katodstaru osciloskops, ir [[Elektronika|elektronisks]] testa instruments, kas ļauj pastāvīgi novērot dažādu signālu [[Spriegums|spriegumu]], parasti uzrādot to kā divdimensiju līkni viena vai vairāku signālu uzrādīšanai. Osciloskopi tiek izmantoti, lai novērotu elektronisko signālu maiņu konkrētā [[Laiks|laika]] posmā. Novērotos rādījumus var analizēt pēc tādām īpašībām kā [[amplitūda]], [[frekvence]], pieauguma laiks, laika intervāls, [http://www.slideshare.net/gnoris/deformcijas deformācija]{{Novecojusi saite}} un citām. Mūsdienu oscilogrāfi var aprēķināt un parādīt šīs īpašības precīzi.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://learn.sparkfun.com/tutorials/how-to-use-an-oscilloscope|title=How to Use an Oscilloscope - learn.sparkfun.com|website=learn.sparkfun.com}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|ASV štatu|Džordžija (nozīmju atdalīšana)|Džordžija}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Džordžija
Georgia
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = angļu
| galvaspilsēta = [[Atlanta]]
| pilsēta = [[Atlanta]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[2. janvāris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = GA US-GA
| mājaslapa = [http://www.georgia.gov www.georgia.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 10 711 908
| iedzīvotājiV = 8
| iedzblīvums = 71,5
| iedzblīvumsV = 18
| ieņēmumi = 56 183
| ieņēmumiV = 33
| rase = baltie - 59,7%
melnie - 30,5%
| reliģija = [[protestanti]] - 67%
[[katoļi]] - 9%
nereliģiozi - 18%
| platība = 153 909
| platībaV = 24
| garums = 480
| platums = 370
| ūdens = 2,6
| augstums = 1 458
| Vaugstums = 180
| Zaugstums = 0
}}
'''Džordžija''' ({{val|en|Georgia}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štats]], kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar [[Tenesī]] un ar [[Ziemeļkarolīna]]s štatu ziemeļos, ar [[Dienvidkarolīna]]s štatu ziemeļaustrumos, ar [[Florida]]s štatu dienvidos, ar [[Alabama]]s štatu rietumos, kā arī ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] dienvidaustrumos. Džordžijas štata [[galvaspilsēta]] un lielākā pilsēta ir [[Atlanta]]. Štata kopējā platība ir 153 909 km², pēc 2019. gada datiem štatā dzīvo 10,62 miljoni iedzīvotāju. Tas ir 24. lielākais ASV štats pēc platības un 8. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 159 apgabalos.

sentences:
'''Fruktoze''' ir vienkāršs cukurs, balta, kristāliska, ļoti salda viela, cilvēka organisms izmanto viegli.
Fruktoze izplatīta augu valstī, atrodama augļos ([[tomāts|tomātos]], [[ābols|ābolos]]), visvairāk fruktozes ir bišu [[medus|medū]] (līdz 50%). Kā sastāvdaļa fruktoze ietilpst disaharīda [[saharoze]]s un dažu [[polisaharīdi|polisaharīdu]] molekulās. Iegūst saharozes [[hidrolīze]]s procesā. [[glikoze|D-glikozi]] var pārvērst par D-fruktozi, apstrādājot ar [[sārms|sārmu]] (epimerizācija). No augu valsts izolētā fruktoze pieder pie D rindas, kristāliskā veidā eksistē β-piranozes formā, H2O šķīdumos uzrāda optisko aktivitāti, novērojama [[mutarotācija]]. Fruktoze ir vissaldākā no visiem cukuriem, tā ir 1,5 reizes saldāka par saharozi un 3 reizes saldāka par glikozi. Izmanto medicīnā par vērtīgu uzturvielu. Disaharīdu sastāvā ietilpst β-furanozes veidā.

sentences: {{cita nozīme|ģeogrāfisku apgabalu|pussalu|Korejas pussala}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Personīgais foto
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru Cesvaines pagastā|Mucenieku ezers (nozīmju atdalīšana)|Mucenieku ezers}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Mucenieku ezers
|attēls=
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=57 | plat_s=13 | plat_NS=N
| gar_d=26 | gar_m=19 | gar_s=37 | gar_EW=E
|platība=0,018
|garums=0,2
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=
|baseins=
|valstis={{LAT}}
|salas=
|pilsētas=[[Cesvaine]]
}}
'''Mucenieku ezers''' (arī '''Mucenieks''') - [[ezers]] [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Cesvaines pagasts|Cesvaines pagastā]] uz [[Cesvaine]]s pilsētas dienvidu robežas. Atrodas meža ielokā starp ceļu [[Pļaviņas]]-[[Madona]]-[[Gulbene]] ([[P37]]) un [[dzelzceļa līnija Pļaviņas - Gulbene|dzelzceļa līniju Pļaviņas - Gulbene]]. Ezera platība ir 1,8 ha. Ūdeņus novada grāvis uz [[Sūla|Sūlu]].

sentences:
{{Rīga — Daugavpils}}
'''Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija [[Latvija|Latvijā]], kura ir 218 [[kilometrs|kilometrus]] gara.<ref name="ldz1">[http://www.railwaymuseum.lv/lv/content/dzelzce%C4%BCu-l%C4%ABniju-latvij%C4%81-b%C5%ABvniec%C4%ABbas-hronolo%C4%A3ija Dzelzceļu līniju Latvijā būvniecības hronoloģija] — Latvijas dzelzceļa vēstures muzejs</ref> Šī līnija ir viena no pirmajām dzelzceļa līnijām Latvijā.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Bauska
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Jumpravas dolomīta atsegums Lielupes krastā.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Jumpravas dolomīta atsegums Lielupes krastā
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 25 |  lats = 1 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 6 | longs = 36 | longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{LVA}}, [[Zemgale]]
 |    nearest_city = [[Bauska]]
 |            area = {{mērv|ha=1079}}
 |     established = 2004
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Bauskas dabas parks''' ir īpaši aizsargājama dabas teritorija [[Bauskas novads|Bauskas]] novadā. Izvietojies [[Lielupe]]s ielejā posmā no [[Bauska]]s līdz [[Mežotne]]i. Aizsargājamā teritorija izveidota 2004. gadā, lai apvienotu atsevišķus vērtīgus dabas pieminekļus ([[Bauskas dolomīta atsegumi|Bauskas dolomīta atsegumus]], atsegumus pretī Mūsas un Mēmeles satekai, [[Jumpravas dolomītu atsegumi|Jumpravas dolomītu atsegumus]], Ziedoņu [[dolomīts|dolomīta]] atsegumus), saglabātu neskartu [[Mēmele]]s, [[Mūsa]]s un Lielupes upes posmu, kā arī Lielupes kultūrainavu. Teritorijā atrodas arī nozīmīga [[upes nēģis|upes nēģu]] un [[vimba|vimbu]] nārsta vieta un vairāki [[Latvija|Latvijā]] īpaši aizsargājami biotopi.<ref>[http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_parki/bauska/ Dabas aizsardzības pārvalde. Bauska]</ref> [[Natura 2000]] teritorija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Saxicola_rubetra_-Belgium_-male-8.jpg
| att_nosaukums = [[Lukstu čakstīte]] (''Saxicola rubetra'')
| att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Muscicapidae
|    dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
| apakšdzimta=Saxicolinae
| apakšdzimta_lv=Čakstīšu apakšdzimta
|  ģints =Saxicola
|  ģints_lv =Čakstītes
|      binomial =Saxicola <small>([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1802)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Čakstītes''', '''čakstīšu ģints''' (''Saxicola'') ir [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') ģints, kas apvieno 15 mūsdienās dzīvojošas [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref> Tās ir [[Vecā Pasaule|Vecās Pasaules]] putni, kas sastopami [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un vairākās [[okeāns|okeānu]] salās.<ref name=world/><ref>[http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1055790308002546 Phylogenetic relationships, biogeography and speciation in the avian genus Saxicola]</ref> Uzturas atklātā, krūmainā ainavā.

sentences: "'''Karaliskā uguņošanas mūzika'''" ir [[Svīta (mūzika)|svīta]], kuru sacerējis [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]. Svīta pirmo reizi tika atskaņota [[1749]]. gada 27. aprīlī [[Londona|Londonā]], kad notika svētki par godu [[Austrija]]s un [[Anglija]]s miera līgumam un [[Karš par Austrijas mantojumu|kara par Austrijas mantojumu]] beigām. Rakstot "Uguņošanas mūziku", komponistam bija jārēķinās ar [[troksnis|troksni]], ko radīs [[pirotehnika]], tāpēc sākotnēji svītas izpildīšanas [[orķestris|orķestra]] sastāvā tika iekļautas 24 [[oboja]]s, [[baroks|baroka]] orķestrim raksturīgo trīs vietā. Kopā šajā orķestrī bija 24 obojas, 12 [[fagots|fagoti]], 9 [[trompete]]s, 9 [[mežrags|mežragi]], 3 pāri [[Timpāni|timpānu]], [[kontrafagots]] un vēl viens [[sitaminstrumenti|sitaminstruments]]. Svītas pirmās atskaņošanas laikā uz skatuves nokrita dažas [[petarde]]s, kas izraisīja ugunsgrēku. Par spīti ugunij, Hendelis turpināja diriģēt orķestri. Vēlāk skaņdarbs tika pārrakstīts tradicionālam baroka orķestra sastāvam, lai uzstātos [[Faundlingas slimnīca|Faundlingas slimnīcā]]. Šajā orķestrī [[vijole]]s spēlēja oboju daļas, [[Čells|čelli]] fagotu daļas, kā arī notika citas izmaiņas orķestra sastāvā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Imants Freimanis
|     vārds_orig =
|         attēls = Imants Freimanis 1916.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Imants Freimanis 1916. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Jaunsvirlaukas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Juris un Olga Freimaņi
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Nadežda Vasiļjeva
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Petrogradas Elektrotehniskais institūts
|        zinātne = [[inženierija]], radiotehnika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = radiometroloģijas un [[hidroakustika]]s izveidotājs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Jūrmalas pilsētas daļu|Pumpuri (nozīmju atdalīšana)|Pumpuri}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pumpuri
|attels             =
|paraksts           = Priedes Pumpuru kāpās
|karte              =
|paraksts2          = Pumpuru novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,7km2
|iedzivotaju_skaits = 523 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5.]]
|cits               = Vilciens ([[Pumpuri (stacija)|Pumpuru stacija]])
|pasta_indekss      = LV-2008
|areja_saite        =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Pameldri|suga=Eleocharis uniglumis|suga_lv=Vienplāksnes pameldrs|autors=(Link) Schult.|binomial=Eleocharis uniglumis|att_nosaukums=|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Fig. 08 Eleocharis uniglumis.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Eleocharis|sinonīmi=}}'''Vienplēksnes pameldrs''' ({{val|la|Eleocharis uniglumis}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama ZIemeļu puslodē, vairāk [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]] tuvumā. [[Latvija|Latvijā]] tā ir diezgan bieži sastopama visā teritorijā — ūdenstilpju piekrastēs, [[Purvs|purvos]], [[Grāvis|grāvjos]], mitros pļavu pazeminājumos un uz applūstošiem meža ceļiem.

sentences:
{{cita nozīme|putnu|apdzīvotu vietu Ezeres pagastā|Grieze (Ezeres pagasts)}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Corncrake (Crex crex).jpg
 | att_nosaukums =
 |      binomial = Crex crex
 |        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Gruiformes
 |      kārta_lv = Dzērvjveidīgie
 |        dzimta = Rallidae
 |     dzimta_lv = Dumbrvistiņu dzimta
 |         ģints = Crex
 |      ģints_lv = Griezes
 |          suga = C. crex
 |       suga_lv = Grieze
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība = <br />
{{legend|yellow|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopama ziemošanas sezonā}}
}}
'''Grieze''' (''Crex crex'') ir vidēji liels [[dumbrvistiņu dzimta]]s (''Rallidae'') [[dzērvjveidīgie|dzērvjveidīgais]] putns, kas izplatīts gandrīz visā [[Eiropa|Eiropā]], izņemot [[Islande|Islandi]], [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]] un [[Skandināvija]]s ziemeļu daļu. Tā ligzdo arī [[Āzija|Āzijā]] no [[Rietumāzija]]s līdz [[Ķīna]]s ziemeļrietumiem un [[Sibīrija]]s centrālajai daļai. Ziemot grieze migrē uz [[Āfrika]]s dienvidaustrumiem.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/lvp_crecre.htm |title=Ornitofaunistika: Grieze Crex crex |access-date={{dat|2013|12|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130731181348/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_crecre.htm |archivedate={{dat|2013|07|31||bez}} }}</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/flufftails/ World Bird List: Flufftails, finfoots, rails, trumpeters, cranes, limpkin, 2020]</ref>

sentences: '''Sekstamino''' jeb '''6-mino''' ir polimino, kurš sastāv no sešiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 35 unikāli sekstamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 216 sekstamino pozīcijas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Dirrenmats
|     vārds_orig = ''Friedrich Dürrenmatt''
|         attēls =Friedrich duerrenmatt 19890427.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Frīdrihs Dirrenmats (1989. g.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1921
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = [[Konolfingene|Konolfingenē]], [[Berne]]s kantonā, [[Šveice|Šveicē]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 14
|        m_vieta = ''Neuchâtel'', [[Šveice|Šveicē]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[šveicieši|šveicietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[dramaturgs]]
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods = [[1945]]-[[1990]]
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = "Fiziķi", "Vecās dāmas vizīte", "Romuls Lielais"
|    ietekmējies = [[Bertolts Brehts|Bertolta Brehta]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīdrihs Dirrenmats''' (''Friedrich Dürrenmatt'', dzimis {{dat|1921|01|5}}, miris {{dat|1990|12|14}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[dramaturģija|dramaturgs]], [[romāns|romānists]] un [[eseja|esejists]], darbojies arī kā teātra [[režisors]] un [[gleznotājs]]. Starp izcilākajiem Dirrenmata darbiem jāmin lugas "Romuls Lielais" (''Romulus der Große'', [[1950]]), "Vecās dāmas vizīte" (''Der Besuch der alten Dame'', [[1956]]) un "Fiziķi" (''Die Physiker'', [[1962]]).

sentences:
{{Hokejista infokaste v2
 |           vārds = Terijs Savčuks
 |      vārds_orig = ''Terry Sawchuk''
 |          attēls = Terry Sawchuk 1963.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1929|12|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Kanāda|Manitoba|Vinipega}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1970|5|31|1929|12|28}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 86 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |             poz = [[Vārtsargs (hokejs)|Vārtsargs]]
 |        tvēriens = Kreisais
 |         kar_sāk = 1949
 |        kar_beig = 1970
 |       izglītība =
<!------ Kluba informācija ------>
 |             kom =
 |          numurs =
 |           amats =
 |            līga =
<!------ Drafts ------>
 |         b_klubs =
 |          drafts =
 |         dr_gads =
 |         dr_līga =
 |          dr_kom =
<!------ Drafts2 ------>
 |         drafts2 =
 |        dr_gads2 =
 |        dr_līga2 =
 |         dr_kom2 =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |        kl_sez 1 =
 |         klubs 1 =
 |        kl_sez 2 =
 |         klubs 2 =
 |        kl_sez 3 =
 |         klubs 3 =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |      taut_sez 1 =
 |          taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |  tr_klubs_sez 1 =
 |      tr_klubs 1 =
 |  tr_klubs_sez 2 =
 |      tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |      sasniegumi =
* 4x [[Stenlija kauss]] (1952, 1954, 1955, 1967)
* 11x NHL Visu zvaigžņu spēle (1950, 1951, 1952, 1953, 1954, 1955, 1956, 1959, 1963, 1964, 1968)
* 3x NHL simboliskā pirmā izlase (1951, 1952, 1953)
* 4x NHL simboliskā otrā izlase (1954, 1955, 1959, 1963)
* 4x [[Vezinas balva]] (1952, 1953, 1955, 1965)
 |           slavz = [[Hokeja slavas zāle]] (1971)
 |          aģenti =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Terijs Savčuks''' ({{val|en|Terrance Gordon Sawchuk}}; dzimis {{dat|1929|12|28}}, miris {{dat|1970|5|31}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes kanādiešu [[hokejists]], spēlēja [[Vārtsargs (hokejs)|vārtsarga]] pozīcijā. Viņš 21 sezonu pārstāvēja [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] klubus [[Detroitas "Red Wings"]], [[Bostonas "Bruins"]], [[Toronto "Maple Leafs"]], [[Losandželosas "Kings"]] un [[Ņujorkas "Rangers"]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Kolčaks
|     vārds_orig = ''Александр Колчак''
|         attēls =Kolchak07.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Kolčaks 1919. gadā
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|11|16}}|{{dat||11|4}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]],  [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1920
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 07
| m_vieta = [[Irkutska]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi]]s
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Aleksandr Kolchak Signature.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[admirālis]] (''aдмирал'')
|  dienesta_laiks = 1886.—1920.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1886.—1917.),
[[Balto kustība]] (1917.-1920.)
|       struktūra = Kara flote (''Флот'')
|         vienība =
|       komandēja = [[Krievijas Baltijas jūras kara flote]] (komandiera palīgs),
[[Krievijas Melnās jūras kara flote]],
Krievijas armijas Austākais virspavēlnieks (''Верховный Главнокомандующий Российской армией'').
|          kaujas = [[Krievijas-Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = Jūras kadetu korpuss, [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[kategorija:Latvijas upes pēc pilsētas]]

sentences: '''28. februāris''' ir gada 59. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 306 (307 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{citas nozīmes|uzliktni sejai|Maska (nozīmju atdalīšana)|Maska}}
 dalībnieki ar maskām]]
'''Maska''' ir uzliktnis uz [[seja]]s, kurā attēlota kāda būtne, dzīvnieks vai cilvēks. Maskai ir parasti ir izgriezti divi caurumi [[acs|acīm]], lai tās lietotājs varētu caur tiem skatīties. Maskas var kalpot arī kā dekors. Galvenais maskas mērķis ir tās lietotājam palikt anonīmam. No aizvēsturiskiem laikiem maskas izmanto dažādu [[rituāls|rituālu]], [[ceremonija|ceremoniju]] vai [[pragmatisms|praktisku]] iemeslu dēļ. Mūsdienās tās izmanto arī [[karnevāls|karnevālos]] un [[masku balle|masku ballēs]].

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Auces rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums =  <big>   الجمهورية اليمنية </big>
''{{Unicode|Al-Jumhūriyyah al-Yamaniyyah}}''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Jemenas Republika
|           valsts_nosaukums = Yemen
|           karoga_nosaukums = Jemenas Republikas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Yemen.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Jemenas Republikas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 125px
|             ģerboņa_attēls = Emblem of Yemen.svg
|              kartes_attēls = LocationYemen.PNG
|                valsts_moto = ''"Allah, al-Watan, at-Thawra, al-Wehda"''
"Dievs, nācija, revolūcija, vienotība"
|               valsts_himna = ''[[Jemenas Republikas himna|United Republika]]''
|             valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Sana (pilsēta)|Sana]], [[Adena]] (pagaidu galvaspilsēta)
|latd = 15 |latm = 21 |lats = 17 |latNS = N |longd = 44 |longm = 12 |longs = 24 |longEW = E
|            lielākā_pilsēta = [[Sana (pilsēta)|Sana]]
|             valsts_iekārta = [[Pagaidu valdība]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Jemenas prezidents]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Jemenas viceprezidents|Viceprezidents]]
|      valsts_galvas_tituls3 = [[Jemenas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Rashad al-Alimi]]
|              valsts_galva2 = [[Aidarus al-Zoubaidi]]
|              valsts_galva3 = [[Ahmad Awad bin Mubarak]]
|              platība_rangs = 49.
|                platība_km2 = 528,076
|             procenti_ūdens = neievērojams
|         iedzīvotāju_skaits = 25 408 000<ref name=yearbook2013>{{tīmekļa atsauce|title=Statistical Yearbook 2013|url=http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls|publisher=Central Statistical Organisation|accessdate=24 February 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121009023840/http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls|archivedate={{dat|2012|10|09||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121009023840/http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls |date={{dat|2012|10|09||bez}} }}</ref>
|            etniskās_grupas =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 48.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 44.7
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 160.
| GDP_nominal = $16,511 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Yemen |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=6 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $550<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $38,595 miljardi<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1,172<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|       neatkarības_iegūšana = Izveide
|       neatkarības_notikums = [[Jemenas apvienošana|Apvienošana]]
|         neatkarības_datums = {{dat|1990|5|22}}
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{samazinājās}} 0.482<ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf|title=2016 Human Development Report|year=2016|accessdate=21 March 2017|publisher=United Nations Development Programme}}</ref>
|             HDI_kategorija = zems
|                     valūta = [[Jemenas riāls]]
|               valūtas_kods = YER
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +3
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|                     domēns = [[.ye]]
|               iso_kods_num = 887
|             iso_kods_alfa2 = YE
|             iso_kods_alfa3 = YEM
|             tālsarunu_kods = 967
|                   piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coenonympha arcania 01 (HS).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv =Zvīņspārņi
| dzimta =Nymphalidae
| dzimta_lv =Raibeņu dzimta
| apakšdzimta =Satyrinae
| apakšdzimta_lv = Samteņu apakšdzimta
| cilts = Satyrini
| cilts_lv = Samteņu cilts
| ģints =Coenonympha
| ģints_lv = Sīksamteņi
| suga =C. arcania
| suga_lv =Lauka sīksamtenis
| binomial =Coenonympha arcania
| autors =[[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1761
| kategorijas =nē
}}

sentences:
sula]]
'''Dzēriens''' ir [[šķidrums]], kas tiek īpaši sagatavots, lai to varētu iedzert, uzņemt [[organisms|organismā]] caur [[mute|muti]]. Dzērienus lieto dažādu iemeslu dēļ, bet lielākoties tomēr, lai remdētu [[slāpes]]. Tas var būt arī pārtikas produkts ar kuru remdē [[izsalkums|izsalkuma]] sajūtu, piemēram, zīdaiņiem tas ir [[piens]]. Nereti ar terminu "dzēriens" apzīmē [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] vai no tiem pagatavotu [[kokteilis|kokteili]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sanleučio
| native_name         = ''San Leucio''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Itālija#Eiropa
| status              =
| image               = San_Leucio_-_Fontana.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Itālija|Kampānija|Kazerta}}
| latd  = 41.1 | latNS  = N
| longd = 14.333333 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1762. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kazertas 18. gadsimta karaliskā pils ar parku, Vanvitelli akvedukts un Sanleičio komplekss
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv
|        designation1_date = 1997. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/549 549]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 110,76 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Muzeja infokaste
 | name        = Islandes fallu muzejs
 | image       =
 | imagesize   =
 | established = 1997
 | collection  = 280 dzimumlocekļi<ref name="Telegraph">{{ziņu atsauce|title=Last but not the least|last=Singh|first=Khushwant|work=The Telegraph|location=Kolkata|date=16 July 2011|url=http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp|accessdate=3 June 2011|archive-date={{dat|2011|07|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110719202229/http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp}}</ref>
 | area        =
 | location    = {{vieta|Islande|Reikjavika}}
 | latitude    = 64.142952
 | longitude   = -21.915
 | visitors    = 11 000 ik gadu<ref name="AFP">{{ziņu atsauce|title=At Iceland's Phallological Museum, size is everything|url=http://www.independent.co.uk/travel/news-and-advice/at-icelands-phallological-museum-size-is-everything-2319332.html|agency=Agence France-Presse|date=21 July 2011|accessdate=3 June 2011}}</ref>
 | website     = {{URL|http://www.phallus.is/}}
}}
'''Islandes fallu muzejs''' ({{val|is|Hið Íslenzka Reðasafn}}) ir muzejs [[Reikjavika|Reikjavikā]], [[Islande|Islandē]]. Te atrodas pasaulē lielākā [[dzimumloceklis|dzimumlocekļu]] un tā daļu kolekcija.

sentences:
[[Kategorija:Kataras sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Katarā]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences:
simbols [[Tukss]], šī zīmola pārstāvētās vērtības ir atvērtība un nekomercialitāte]]
'''Zīmols''' ir produkta vai uzņēmuma [[Korporatīvā identitāte|vizuālās identitātes]] elements, kas veido izmērāmu emocionālu un finansiālu vērtību. Tas var būt vārds, apzīmējums, zīme, [[simbols]], dizains vai šo elementu kopums, kas atšķir konkrēto produktu vai uzņēmumu no tā konkurentiem.<ref> Philip Kotler, Principles of Marketing, 12th Edition</ref> Zīmols sabiedrībai saistās ar noteiktām produkta vērtībām. Uzņēmumu [[tirgzinība]]s kampaņas mēdz apzināti kultivēt vērtības, ar kurām identificējas tā esošie klienti vai potenciālie klienti. Šo procesu sauc par [[Zīmolvedība|zīmolvedību]]. Zīmols ir tik pat skaidri atpazīstams kā nosaukums, ko uzņēmums sabiedrībā izmanto, lai tā atšķirtu uzņēmuma piedāvāto no jebkura cita uzņēmuma piedāvājumiem. Tā atpazīstamība attiecas uz patērētāja zināšanām, pieredzi vai lojalitāti pret reklamēto zīmolu.<ref> Gerard Tellis, Effective Advertising. 9.-125.lpp. </ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ihors Hrečaniks
| vārds_orig = Ігор Гречаник
| dz_gads = 1960
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| alma_mater = [[Nacionālā tēlotājmākslas un arhitektūras akadēmija|Kijivas Valsts mākslas institūts]] (1984)
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Bedras kauja
| width       =
| partof      = musulmaņu un kuraišītu kara
| image       = Battle of Badr.jpg
| image_size  = 280px
| alt         =
| caption     =
| date        = {{dat|624|3|15}}
| place       = [[Bedr Huneina]], [[Hidžāzs]]  (mūsdienās {{nobr|{{SAU}}}})
| coordinates = {{Coord|23|44|N|38|46|E|region:SA_type:event|display=it}}
| map_type    =
| map_relief  =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = {{ubl|[[musulmaņi|musulmaņu]] uzvara|sākās [[musulmaņu un kuraišītu karš]]}}
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{flagicon image|Black flag.svg}} [[musulmaņi]] no [[Medīna]]s
| combatant2  = {{flagicon image|Quraysh Flag.svg}} [[kuraišīti]] no [[Meka]]s
| combatant3  =
| commander1  = {{ubl|{{flagicon image|Black flag.svg}} '''[[Muhameds]]'''|{{flagicon image|Black flag.svg}} [[Alī ibn Abū Tālibs]]}}
| commander2  = {{ubl|{{flagicon image|Quraysh Flag.svg}} '''[[Amrs Ibn Hišāms]]'''|{{flagicon image|Quraysh Flag.svg}} [[Utbahs Ibn Rabiahs]]}}
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   = 313 kareivji
| strength2   = 950 kareivji
| strength3   =
| casualties1 = 14 nogalināti
| casualties2 = 140 nogalināti
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
[[Kategorija:Šķirotava]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Šķirotava]]

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļamerika]]
[[Kategorija:Valstu administratīvais iedalījums]]

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 5.
|attēls         = 5Saeima2.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 1993. gadā
|sākums         = {{dat|1993|7|6}}
|beigas         = {{dat|1995|11|6}}
|priekšsēdētājs = [[Anatolijs Gorbunovs]]
|pr biedri      = [[Aivars Berķis]]
[[Andrejs Krastiņš]]
|frakcijas      = [[Latvijas Ceļš]] (36)
[[Latvijas Nacionālās neatkarības kustība]] (15)
[[Saskaņa Latvijai - Atdzimšana Tautsaimniecībai]] (13)
[[Latvijas Zemnieku savienība]] (12)
[[Līdztiesība (partija)|Līdztiesība]] (7)
[[Tēvzemei un Brīvībai]] (6)
[[Kristīgo demokrātu savienība]] (6)
[[Demokrātiskā centra partija]] (5)
|pirms          = [[Latvijas Republikas Augstākā padome|LR Augstākā padome]]
|pēc            = [[6. Saeima]]
}}
'''5. [[Saeima]]''' bija [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]] laika posmā no 1993. gada 6. jūlija līdz 1995. gada 6. novembrim. Tā bija pirmā [[Latvija]]s [[Saeima]] kopš 1934. gada, kad darbību beidza [[4. Saeima]]. Līdz 5. Saeimai valsti pārvaldīja [[Latvijas Republikas Augstākā Padome]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Suņu sala
| attēls                   = SunuSala.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Isle of Dogs''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Stīens Reilss]]
* [[Džeremijs Dosons]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         = Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Braians Krenstons]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Bobs Balabans]]
* [[Greta Gērviga]]
| mūzika                   = [[Kortnijs B. Vinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Studio Babelsberg]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|Berlīnes filmu festivāls|2018|3|23|ASV|2018|5|3|Latvija|2018|5|10|Vācija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018|title=Isle of Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 29, 2018|archive-date={{dat|2018|10|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181004180335/http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|64,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=isleofdogs.htm|title=Isle of Dogs (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Suņu sala"''' ({{val|en|Isle of Dogs}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s animācijas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Braians Krenstons]], [[Edvards Nortons]], [[Bills Marijs]], [[Skārleta Johansone]], [[Džefs Goldblūms]], [[Bobs Balabans]] un [[Greta Gērviga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|2|15||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-valīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2
|molmasa=117,15
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=315 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sublimējas; sadalās
|izoelektriskais punkts=6,00
}}
'''Valīns''' ('''''Val''''', 2-amino-3-metilbutānskābe, α-aminoizobaldriānskābe, C5H11NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Tā ir alifātiskā aminoskābe. Valīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (prizmatiski kristāli no ūdens vai heksagonālas plāksnītes no [[etanols|etanola]]). Vielas nosaukums cēlies no [[baldriāns|baldriāna]] ({{Val-la|valeriana}}).

sentences:
sprāgstvielu briketēs]]
'''Detonators''' ir ierīce, kuru izmanto, lai aktivizētu [[sprāgstviela]]s.

sentences: '''Duets''' (no {{val|it|duetto}}, kas saukārt no no {{val|la|duo}} — 'divi') ir [[vokāls]] [[skaņdarbs]] divām balsīm vai instrumentāls skaņdarbs diviem [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentiem]], kā arī šāda skaņdarba abi izpildītāji.

sentences:
pastmarka]]
'''Starptautiskais ģeofiziskais gads''' bija laika posms no [[1957]]. gada 1. jūlija līdz [[1958]]. gada 31. decembrim, kura laikā 67 valstis visā pasaulē veica [[Ģeofizika|ģeofiziskus]] novērojumus un pētījumus pēc vienotas programmas un metodikas. Pirms tā bija divi [[Starptautiskais polārais gads|Starptautiskie polārie gadi]], bet [[1959]]. gadā Starptautiskais ģeofiziskais gads tika turpināts kā Starptautiskā ģeofiziskā sadarbība.

sentences:
'''Makvejs''' var būt:
* [[Roberts Makvejs]] — ASV hokejists;
* [[Timotijs Makvejs]] — ASV armijas veterāns un apsargs;
* [[Tonijs Makvejs]] — ASV vieglatlēts.

sentences: '''Operācija "Papīra saspraude"''' ({{val|en|Operation Paperclip}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Kopīgās izlūkošanas mērķu aģentūras (JIOA) slepenā programma, ko lielākoties veica armijas pretizlūkošanas (CIC) speciālie aģenti. Programmas ietvaros vairāk nekā 1600 vācu zinātnieku, inženieru un tehniķu, piemēram, [[Verners fon Brauns]] un viņa [[V-2 raķete|V-2 raķešu]] komanda, tika pārvietoti no [[Vācija]]s uz ASV, valdības nodarbinātībai, galvenokārt laika posmā no 1945. līdz 1959. gadam. Daudzi bija bijušie [[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija|nacistu partijas]] locekļi un daži arī bijušie līderi.<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Jacobsen|first=Annie|title=Operation Paperclip: The Secret Intelligence Program to Bring Nazi Scientists to America|url=https://archive.org/details/operationpapercl0000jaco|publisher=Little, Brown un Company|page=Prologue, ix|location=New York|year=2014|isbn=978-0-316-22105-4}}</ref><ref name="archives.gov">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.archives.gov/iwg/declassified-records/rg-330-defense-secretary/|title=Joint Intelligence Objectives Agency|publisher=U.S. National Archives un Records Administration|access-date=October 9, 2008}}</ref>

sentences:
'' (Lielbritānija) valdes sēde]]
'''Uzņēmums''' [[ekonomika|ekonomikā]] ir organizatoriski saimnieciska vienība, ko dibina indivīdi ([[fiziska persona|fiziskas personas]], [[juridiska persona|juridiskas personas]], reģistrētas komercsabiedrības) vai citas juridiskas personas ([[komersants|komersanti]]) [[uzņēmējdarbība]]s veikšanai un peļņas gūšanai. Uzņēmuma dibināšanas galvenā jēga ir nošķirt tajā ieguldāmo [[Īpašums|mantu]] vai [[nauda|naudu]], kas nepieciešama uzņēmējdarbības veikšanai, no tā dibinātāju ([[komersants|komersantu]], [[dalībnieks|dalībnieku]], [[akcionārs|akcionāru]]) mantas. Uzņēmuma dalībnieki var no tā izstāties, tie savas daļas var nodot, pārdot vai dāvināt citiem dalībniekiem vai trešajām personām. Dalībnieka nāves gadījumā tam piederošās daļas vai akcijas manto viņa radinieki. Neatkarīgi no minētajām izmaiņām dalībnieku sastāvā uzņēmums var turpināt funkcionēt.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Erihs Reinholds fon Albedils
|     vārds_orig = ''Erich Reinhold von Albedyl''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1732
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Peltsamā]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Jaunmoku muiža]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = oberjēgermeistars
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - karavīrs Erihs fon Albedils, māte - Ģertrūde Sofija, dzim. Bīrene (''Bieren''), otrajā laulībā fon Korfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Margarete Anna fon Koskulla (''Margarethe Anna von Koskull'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mēneši}}
{| class="toccolours" style="float:right; margin-left: 1em; text-align:center;" cellpadding=2 cellspacing=0
|- style="background-color: #ccccff;"
|[[Marts|<<]]
|colspan="5" style="text-align: center;"| '''Aprīlis'''
|[[Maijs|>>]]
|- style="background-color: #ccccff; border: none;"
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Ot
|width="14%"| Tr
|width="14%"| Ce
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Se
|width="14%"| Sv
|-
|        ||        ||        ||[[1. aprīlis|1]]||[[2. aprīlis|2]]||[[3. aprīlis|3]]||[[4. aprīlis|4]]
|-
|[[5. aprīlis|5]]||[[6. aprīlis|6]]||[[7. aprīlis|7]]||[[8. aprīlis|8]]||[[9. aprīlis|9]]||[[10. aprīlis|10]]||[[11. aprīlis|11]]
|-
|[[12. aprīlis|12]]||[[13. aprīlis|13]]||[[14. aprīlis|14]]||[[15. aprīlis|15]]||[[16. aprīlis|16]]||[[17. aprīlis|17]]||[[18. aprīlis|18]]
|-
|[[19. aprīlis|19]]||[[20. aprīlis|20]]||[[21. aprīlis|21]]||[[22. aprīlis|22]]||[[23. aprīlis|23]]||[[24. aprīlis|24]]||[[25. aprīlis|25]]
|-
|[[26. aprīlis|26]]||[[27. aprīlis|27]]||[[28. aprīlis|28]]||[[29. aprīlis|29]]||[[30. aprīlis|30]]||
|- style="background-color: #ccccff;"
{{!}}colspan="7"{{!}}'''[[2010. gads|2010]]'''
|}
'''Aprīlis''' ({{val|la|Aprilis}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] ceturtais [[mēnesis]]. Aprīlis ir viens no četriem mēnešiem, kurā ir 30 dienas. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sulu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sultekis'' vai ''Velyku mėnuo'' bet mūsdienās — ''balandis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences: '''14. maijs''' ir gada 134. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (135. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 231 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera 2
| attēls                   = Pink_Panther_2poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Pink Panther 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Haralds Zvarts]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Neustaders]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Žans Reno]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Aišvarija Raja]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  = [[Džūlija Vonga]]
| studija                  = ''[[Roberts Saimonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|2|6}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pinkpanther2.htm | title=The Pink Panther 2 (2009) | publisher=Box Office Mojo | accessdate=2023-07-22}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Rozā pantera]]" (2006)
| nākamā                   =
| imdb                     = 0838232
}}
'''"Rozā pantera 2"''' ({{val|en|The Pink Panther 2}}) ir 2009. gada ASV detektīvkomēdijas filma. Filmas režisors ir [[Haralds Zvarts]] un tas ir turpinājums 2006. gada filmai "[[Rozā pantera]]", kas uzņemta, balstoties uz populāra komēdijseriāla sižetu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozs Mikēns
|     vārds_orig = ''Juozas Mikėnas''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Tēlnieka J.Mikena dzimtās mājas|Skārdupītes]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Viļņa]], [[Lietuvas PSR]], [[PSRS]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Jons Mikens]]
|          māsas = [[Akvile Mikenaite]]
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Silovs''' (siev. dz. '''Silova''') ir [[slāvi|slāvu]] izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences: '''Ekoloģiskais pēdas nospiedums''' ({{val|en|ecological footprint}}; dažreiz tulkots kā ''ekoloģiskās pēdas nospiedums'' vai ''ekoloģiskā pēda'') ir cilvēka ietekmes uz vidi aprēķināšanas un atspoguļošanas metode. Tā uzskaita [[enerģija]]s un vielas plūsmu, ieejot kādā noteiktā saimniecības sistēmā un izejot ārā no tās, un dabūtos lielumus pārvērš attiecīgā zemes un ūdeņu platībā, kas nepieciešami, lai daba šo plūsmu uzturētu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |title=Veikendžeils M., Rīss, V., Mūsu ekoloģiskais pēdas nospiedums - Kā samazināt cilvēka ietekmi uz zemeslodi. Apgāds Norden AB: Rīga, 2000. 13.lpp. |access-date={{dat|2011|03|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305000055/http://www.virums.lv/index.php?option=com_docman&task=doc_details&gid=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''phpMyAdmin''}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''phpMyAdmin''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''phpMyAdmin'' sākuma ekrāns
| developer              = ''The phpMyAdmin Project''
| programming language   = ''[[PHP]]'', ''[[XHTML]]'', ''[[Cascading Style Sheets|CSS]]'', ''[[JavaScript]]''
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra]]
| language               = [[#Pašreizējais status|Daudzvalodu]] (64)
| genre                  = Pārlūkprogrammas bāzēts datubāzes pārvaldes rīks
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website                = {{URL|http://www.phpmyadmin.net/}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Klupanodonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C22H34O2
|molmasa=330,50
|blīvums=941
|kušanas temperatūra=<-78 °C
|viršanas temperatūra=236 °C pie 5 mmHg
}}
'''Klupanodonskābe''' (''cis,cis,cis,cis,cis''-7,10,13,16,19-dokozānpentaēnskābe, DPA, C21H33COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar piecām divkāršajām saitēm molekulā (''omega-3'' [[taukskābe]]). Klupanodonskābe ir iedzeltens eļļains šķidrums. Klupanodonskābei ir izomērs - adrēnskābe (''cis,cis,cis,cis,cis''-4,7,10,13,16-dokozānpentaēnskābe), kam ir citāds dubultsaišu novietojums molekulā un kas pieder pie ''omega-6'' taukskābēm.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Ernest Walton''
| attēls =Ernest Walton.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Dungarvana]] (''Dungarvan''), [[Manstera]], {{GBR}}, tagad {{IRL}}
| m_gads =1995
| m_mēnesis=6
| m_diena=25
| m_vieta =[[Belfāsta]], [[Ziemeļīrija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{IRL}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
'''Franču grupa''' ir [[PSRS]] drošības iestāžu dots apzīmējums latviešu inteliģences [[disidents|disidentu]] grupai, ko 1950. un 1951. gadā [[Valsts drošības komiteja|Latvijas PSR Tautas drošības komisariāta]] darbinieki apsūdzēja buržuāziskajā nacionālismā un dalībā pretpadomju sanāksmēs. Grupas dalībniekiem piesprieda 7-25 gadu ilgu ieslodzījumu un izsūtījumu uz [[PSRS]] nometinājuma vietām.
Represiju mērķis bija izolēt režīmam nelojālus cilvēkus un iebaidīt Latvijas inteliģenci.<ref>[http://www.lma.lv/?parent=1505 Sods par sapni un Franču grupa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305002351/http://www.lma.lv/?parent=1505 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }} lma.lv</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC-COOH
|molmasa=90,03 (dihidrātam 126,07)
|blīvums=1900 (dihidrātam 1653)
|kušanas temperatūra=101 °C (ātri karsējot); sublimējas 157 °C temperatūrā
|viršanas temperatūra=sadalās 189,5 °C temperatūrā
}}
'''Skābeņskābe''' (etāndiskābe, HOOC−COOH) ir vienkāršākā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Tā ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Skābeņskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''[[oksalāti]]em''' (no {{val|la|oxalis}} — '[[zaķskābene]]s'). Skābeņskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Veido kristālhidrātu ar divām molekulām ūdens (C2H2O4· 2H2O). Skābeņskābe ir kaitīga veselībai (lielos daudzumos), jo tā piesaista un nogulsnē [[kalcijs|kalciju]], kas var radīt [[nierakmeņi|nierakmeņus]], [[podagra|podagru]] un kalcija nepietiekamību.

sentences: '''Pusmetāli''' jeb '''metaloīdi''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuri pēc savām īpašībām ieņem starpstāvokli starp [[metāli]]em un [[nemetāli]]em. Pusmetāliem parasti ir metāliska un nemetāliska [[Alotropija|alotropiskā]] modifikācija. Vienots standarts pusmetālu noteikšanai un pilns pusmetālu saraksts nepastāv.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
Glicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H2NCH2COOH
|molmasa=75,07
|blīvums=1607
|kušanas temperatūra=232 - 236 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,06
}}
'''Glicīns''' ('''''Gly''''', aminoetiķskābe, glikokols, H2NCH2COOH) ir vienkāršākā [[aminoskābe]]. Tā ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, un kam ir salda garša ({{Val-el|glykys}} - salds; no tā cēlies vielas nosaukums). Tā kā glicīnam pie ''alfa'' oglekļa atoma ir divi ūdeņraža atomi, tas nav optiski aktīvs, atšķirībā no citām aminoskābēm.

sentences:
— pazīstams atstarojošais miglājs]]
'''Difūzais miglājs'''  ir neregulāras formas [[miglājs]] bez izteiktām robežām; tas var pats izstarot [[gaisma|gaismu]] vai arī absorbēt to. Lielāko daļu miglāju var raksturot kā difūzos miglājus<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=diffuse%20nebula&s=0&g=2&r=10331062 Difūzais miglājs — letonika.lv]</ref>; tas nozīmē, ka tie ir izstieptas formas un bez izteiktām robežām. [[Redzamā gaisma|Redzamās gaismas spektrā]] šos miglājus var iedalīt emisijas un atstarojošajos miglājos. Emisijas miglāji izstaro jonizētas gāzes spektrālās līnijas radiāciju (galvenokārt no jonizēta [[ūdeņradis|ūdeņraža]]); tos bieži dēvē par [[H II reģions|H II reģioniem]] (terminu H II profesionālajā astronomijā lieto, lai apzīmētu jonizētu ūdeņradi).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihails fon Reineke
|     vārds_orig = ''Michael von Reineke
Михаил Францевич Рейнеке''
|         attēls = Reyneke face.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1801
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Grotūžu muiža]] (''Grotgausenshof''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Madonas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācu konfederācija]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jūrnieks, hidrogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
sveķi — bagātīgs terpēnu avots]]
'''Terpēni''' ({{val-el|terebinthos}} — sveķu koks jeb terpentīnkoks<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 675. lpp.</ref>) ir [[augi|augu]] valstī bieži sastopami [[ogļūdeņraži]]. Tie veidojas no ūdenī nešķīstošiem [[lipīdi]]em. Terpēni pārsvarā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] nepiesātinātie atvasinājumi vai arī sarežģītāki bicikliskie savienojumi. Terpēnu nomenklatūras nosaukumi mēdz būt gari un neparocīgi, tādēļ parasti šīm vielām lieto triviālos nosaukumus. Dažreiz par terpēniem dēvē arī [[terpenoīdi|terpenoīdus]] — terpēnu atvasinājumus, kas bez [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] satur arī citus elementus, parasti [[skābeklis|skābekli]]. Pazīstami terpenoīdi ir [[mentols]] un [[kampars]]. Daudzi terpēni ir optiski aktīvi savienojumi.

sentences: '''A. Šaņavska Maskavas Tautas universitāte''' ({{val-ru|Московский городской народный университет имени А. Л. Шанявского}}) bija [[Maskava]]s pilsētas augstākās izglītības iestāde, kas darbojās no 1908. līdz 1920. gadam. To izveidoja pēc poļu izcelsmes Tālo Austrumu zelta raktuvju īpašnieka generāļa Alfonsa Šaņavska (1837—1905) sieva saskaņā ar viņa novēlējuma nosacījumiem. 1912. gadā uzcēla jaunu universitātes ēku (arhitekts Ilarions Ivanovs-Šics).

sentences: '''Esteres grāmata''', viena no [[ebreji|ebreju]] un [[kristieši|kristiešu]] [[Bībele]]s grāmatām kurā aprakstīta neizdevusies intriga, kuras plāns bija iznīcināt visus [[Ahamenīdu impērija|Ahamneīdu impērijā]] (ikdienā [[Persijas impērija]]) dzīvojošos ebrejus. Ebreju [[Purims|Purima]] svētki joprojām tiek svinēti tā, kā tie noteikti Esteres grāmatā. Grāmata izceļas ar to, ka tajā nav pieminēts Dievs.

sentences: {{Commonscat|Cardinals from Italy|Kardināli no Itālijas}}

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Balvu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Kubulu pagasts}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Hundzehu
|attēls=宿迁泗洪洪泽湖湿地 - panoramio.jpg
|map = Ķīna#Austrumķīna#Dzjansu
| plat_d= 33| plat_m= 18| plat_s= 27| plat_NS=N
| gar_d= 118| gar_m= 42| gar_s= 36| gar_EW=E
|platība=1960
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=13,5
|augstums_vjl=15
|izteka=
|baseins=158 000
|valstis={{CHN}}
|salas=
|pilsētas=[[Hundze]]
}}
'''Hundzehu''' ({{val|zh|洪澤湖}}, ''Hóngzé Hú'') ir liels saldūdens [[ezers]] [[Ķīna|Ķīnā]], [[Dzjansu]] provincē, ceturtais lielākais Ķīnas saldūdens ezers. Izvietojies [[Huaihe]] lejtecē.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name = Tutmoss III
|name-orig =
|image = Thutmosis III-2.jpg
|imgw = 214
|caption = Tutmosa III statuja
|reign = 1479.—1425. gads p.m.ē.
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =[[Hatšepsuta]]
|successor =[[Amenhoteps II]]
|spouse =
|issue =
|house =18. dinastija
|father =[[Tutmoss II]]
|mother =[[Iseta]]
|birth_date =1481. gadā p.m.ē.
|death_date =1425. gadā p.m.ē.
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Valdnieku ieleja|KV34}}
}}
'''Tutmoss III''' bija [[senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 18. dinastijas laikā. Bija prasmīgs karotājs.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Šotas Rustaveli Tbilisi starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = თბილისის შოთა რუსთაველის სახელობის საერთაშორისო აეროპორტი
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Tbilisi airport 1.jpg
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = TBS
| ICAO                       = UGTB
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Gruzija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 41  | plat_m  = 40 | plat_s = 09 | plat_NS = N
| gar_d  = 44  | gar_m   = 57 | gar_s  = 17 | gar_EW  = E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = Starptautiskā / civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''[[TAV Airports]] Holding''
| apkalpo                    = {{vieta|Gruzija|Tbilisi}}
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Gruzija|Tbilisi}}
| uzcelta                    = <!-- for military airports -->
| used                       = <!-- for military airports -->
| komandieris                = <!-- for military airports -->
| metric-elev                = Y
| elevation-f                = 1624
| elevation-m                = 495
| majas_lapa                 = {{url|http://tbilisiairport.com/}}
|                  r1-number = 13R/31L
|                r1-length-f = 9843
|                r1-length-m = 3000
|                 r1-surface = [[betons]]
|                 metric-rwy = Y
|                  h1-number = H1
|                h1-length-f = 98
|                h1-length-m = 30
|                 h1-surface = asfaltbetons
|                  r2-number = 13L/31R (slēgts)
|                r2-length-m = 2500
|                 r2-surface = [[asfaltbetons]]
| pasazieru_skaits           = 3 692 202 (2019. gadā)
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 7
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 5
|              simbols = N
|             atommasa = 14,0067
|   valences elektroni = [He]2s22p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Sašķidrināts slāpeklis un slāpekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +5, +4, '''+3''', +2, +1, −1, −2, −3
|  elektronegativitāte = 2,04
|              blīvums = 1,251
|  kušanas temperatūra = 63,14 K (−210 °C)
| viršanas temperatūra = 73,35 K (−195,79 °C)
}}
'''Slāpeklis''' ir [[ķīmiskais elements]], kuru apzīmē ar simbolu '''N''' un tā [[atomskaitlis]] ir 7. Parasti slāpeklis ir divatomu [[gāze]], kuras ķīmiskā formula ir '''N2'''. [[Daba|Dabā]] slāpeklis ir sastopams [[Zemes atmosfēra|atmosfērā]], kur tas ir galvenā [[gaiss|gaisa]] sastāvdaļa. Paaugstinātā [[temperatūra|temperatūrā]] slāpeklis var reaģēt ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], (veidojot [[amonjaks|amonjaku]]), [[sārmu metāli]]em (veidojot attiecīgus nitrīdus) un vēl augstākā temperatūrā arī ar [[skābeklis|skābekli]], veidojot [[slāpekļa(II) oksīds|slāpekļa(II) oksīdu]]. Savienojumos slāpeklim var būt oksidēšanas pakāpe no −3 ([[amonjaks]]) līdz +5 ([[slāpekļskābe]] un tās [[sāļi]]). Visbiežāk slāpeklis ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bromoforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHBr3
|molmasa=252,73
|blīvums=2899
|kušanas temperatūra=8,0 °C
|viršanas temperatūra=149 °C
}}
'''Bromoforms''' (tribrommetāns, CHBr3) ir smags, dzeltenīgs, slikti degošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences: '''Imidakloprīds''' ir sistēmisks [[Insekticīdi|insekticīds]], kas darbojas kā [[Kukaiņi|kukaiņu]] [[neirotoksīns]] un pieder [[Neonikotinoīdi|neonikotinoīdu]] ķīmiskai klasei. Neonikotinoīdi iedarbojas uz kukaiņu [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]] un ļoti maztoksiski ietekmē [[Zīdītāji|zīdītājus]]. Imidakloprīds bloķē ķīmiskās mijiedarbības kukaiņu nervu sistēmā. Tas tieši bloķē [[Nikotīna acetilholīna receptori|nikotīna acetilholīna receptorus]]. Bloķējot šos receptorus, imidakloprīds kavē [[acetilholīns|acetilholīna]] izdalīšanos sūtāmo [[Nervu impulss|nervu impulsu]] laikā starp [[Nervgals|nervgaliem]], rezultātā kukainis tiek [[Paralīze|paralizēts]] un mirst. Imidakloprīds ir efektīvs, ja trāpa uz kukaiņa ķermeņa vai iekļūst iekšā barošanās laikā.<ref name="orst"/>

sentences: '''Tīkla pārslodze''' [[Datortīkls|datortīklu]] un [[Rindošanas teorija|rindošanas teorijā]] ir [[Pakalpojuma kvalitāte|pakalpojuma kvalitātes]] pasliktināšanās, kas rodas, ja tīkla mezglā vai savienojumā tiek pārraidīts vairāk datu, nekā tas spēj apstrādāt. Tipiskas sekas ir [[rindas aizkavēšanās]], [[Pakešu zudums|pakešu zudumi]] vai jaunu savienojumu bloķēšana.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Districtus Regii Piltensis
 Kreis Pilten
Powiat Piltyński ''
|nosaukums_latv_val  = Piltenes apgabals
|sugasvārds          = autonoms apgabals
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvija
|laikmets            = Agrīnie [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = [[Polijas—Lietuvas ūnija]] (no 1569. gada), [[Krievijas Impērija]]
|valdības_veids      = Autonoms apgabals, muižnieku republika, kas tika pārvaldīta atbilstoši 1611. un 1617. gada statūtiem.
|
|gads_sākums         = 1585
|gads_beigas         = 1796 (1818)
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              = [[Piltenes mantojuma karš]] (1585)
|date_event1         =
|event2              = [[Polijas—Zviedrijas karš (1600—1629)]]
|date_event2         =
|event3              = [[Otrais Ziemeļu karš]]
|date_event3         =
|event4              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event4         =
|
|event_pre           = [[Kurzemes bīskapija]] pārdota Dānijai
|date_pre            =
|event_post          = Nodibināta [[Kurzemes guberņa]]
|date_post           =
|
|p1                  = Kurzemes bīskapija
|flag_p1             = E. F. Kerbers Kurzemes bīskapijas ģerbonis 1838.jpg
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Krievijas Impērija
|flag_s1             = Flag of Russia.svg
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flaga Rzeczypospolitej Obojga Narodow ogolna.svg
|flag                =
|flag_type           = Polijas-Lietuvas ūnijas karogs
|
|image_coat          = Piltenes apgabala ģerbonis 1770.jpg
|symbol              =
|symbol_type         = Piltenes apgabala ģerbonis 1770
|
|image_map           = Piltenes apgabala karte 1770.jpeg
|image_map_caption   = Piltenes apgabals Kurzemes un Zemgales hercogistes kartē (1770).
|
|galvaspilsēta       = [[Piltene]], [[Aizpute]] ([[Piltenes landtāgs|Piltenes landtāga]] sanāksmju vieta)
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[Vācu valoda|Vācu]], [[Latīņu valoda|Latīņu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|reliģija            = [[Luterānisms]], [[katolicisms]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Polijas karalis un Lietuvas liekņazs
|representative1     = Piltenes stārasts, Piltenes landtāgs
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|nāciju|apdzīvotu vietu|Franči (ciems)}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = ''Microsoft Excel''
|                   logo = Microsoft Excel 2013-2019 logo.svg
|             screenshot = Microsoft Excel 2013 Default Screen.png{{!}}border
|                caption = ''Microsoft Excel 2013'' ''[[Windows 8]]'' operētājsistēmā
|              developer = ''[[Microsoft]]''
| latest_release_version = 2013 (15.0.4433.1506)
|    latest_release_date = {{dat|2012|12|11||bez}}
| latest_preview_version =
|    latest_preview_date =
|       operating_system = ''[[Microsoft Windows]]''
|                  genre = [[Izklājlapa]]
|                license = [[Izplatāmprogrammatūra]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Microsoft Office Excel 2010|url=http://download.cnet.com/Microsoft-Office-Excel-2010/3000-2077_4-15245.html|work=[[Download.com]]|publisher=[[CBS Interactive]]|accessdate=February 7, 2013}}</ref>
|                website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/excel}}
}}
'''''Microsoft Excel''''' ir izklājlapu lietojumprogrammatūra, ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tajā lietotājs var veikt skaitļošanas procedūras, tāpat te ir iekļauti dažādi grafiskie līdzekļi, šķērstabulas un ''[[Visual Basic for Applications]]''.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Patusas lagūna
|attēls=Noiva do Mar.jpg
|paraksts=[[Riugrandi]] Patusas lagūnas krastā
|karte=Lagoa dos Patos PIA03444 lrg.jpg
|kartes_paraksts=Patusas lagūnas satelītattēls
|map = Brazīlija
| plat_d=31 | plat_m=0 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=51 | gar_m=16 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{BRA}}
|platība=10 144
|garums=280
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=Riugrandi
|baseins=
|valstis=[[Brazīlija]], [[Urugvaja]]
|salas=
|pilsētas=[[Portualegri]], [[Pelotasa]], [[Riugrandi]]
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Alcatel SA''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = apvienots ar ''[[Lucent]]''
| predecessor      =
| successor        = ''[[Alcatel-Lucent]]''
| foundation       = 1898. gads
| founder          =
| defunct          = 2006. gads
| location_city    = [[Parīze]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = [[telesakari|telesakaru]] iekārtas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences:
— vispazīstamākais korozijas piemērs.]]
'''Korozija''' (no {{val|la|corrosio}} — 'sabrukšana') ir [[metāls|metālu]], to [[sakausējums|sakausējumu]] un dažādu izstrādājumu sabrukšana apkārtējās vides ķīmiskā vai elektroķīmiskā iedarbībā.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                 =
| nosaukums                 = Lidosta "Jūrmala"
| nosaukums_originalvaloda  =
| attels                    = Jūrmalas lidostas terminālis (centrs).jpg
| attela-platums             = 246px
| paraksts                   = Lidostas pasažieru terminālis (2014)
| IATA                      =
| ICAO                      = EVJA
|lat_deg=56|lat_min=56|lat_sec=33|lat_dir=N
|lon_deg=23|lon_min=13|lon_sec=26|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips             = civilā
| operators                 =
| ipasnieks                 = SIA "Tukums Airport"
| atrasanas_vieta           = [[Smārdes pagasts]],

[[Tukuma novads]], [[Latvija]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 232
| elevation-m                = 71
| metric-rwy                =
| r1-number                 = 13/31
| r1-length-f               =
| r1-length-m               = 2502
| r1-surface                = [[betons]]
| pasazieru_skaits          =
| majas_lapa                 = {{URL|http://jurmalaairport.com}}
}}
'''Lidosta "Jūrmala"''' (ICAO: '''EVJA'''; iepriekš — '''Tukuma lidosta''', ICAO: '''EVTA''', '''EVTJ''') ir nesertificēts gaisa pārvadājumu [[lidlauks]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caa.lv/lv/informacija-un-uzzinas/civilas-aviacijas-lidlauki |title=Civilās aviācijas aģentūra. Civilās aviācijas lidlauki |access-date={{dat|2014|06|26||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201028192438/http://www.caa.lv/lv/informacija-un-uzzinas/civilas-aviacijas-lidlauki }}</ref> [[Tukuma novads|Tukuma novadā]] {{nobr|4 km}} no [[Tukums|Tukuma]] centra. Izveidots bijušajā militārajā lidlaukā, kas agrāk bija viens no galvenajiem [[Padomju Savienība|PSRS]] militārajiem lidlaukiem Latvijā.  Bija sertificēts (2014) vizuālajiem lidojumiem diennakts gaišajā un tumšajā laikā.<ref>[https://ais.lgs.lv/eAIPfiles/26-JUN-2014-AIRAC/html/eAIP/EV-AD-2.EVJA-en-GB.html#AD-2.EVJA Latvian AIP]</ref> Lidlaukā ir viens {{nobr|2502 m}} garš un {{nobr|45 m}} plats betona plātņu seguma skrejceļs. 2010. gadā lidostā uzbūvēts termināls pasažieru lidostas vajadzībām, kurš savu darbību tā arī nav uzsācis. 2015. vasarā pēc ilgstošām grūtībām ar ietekmi uz vidi novērtējuma apstiprināšanu lidostai tika atņemta sertifikācija. Tas notika iespējamas lidostas īpašnieku un patiesā labuma guvēju saistības ar nelikumīgām darbībām un kontrabandas riska dēļ.<ref name="lsm.lv">{{Ziņu atsauce | title = «Jurmala Airport» anulēts lidlauka sertifikāts | first = Madara | last = Fridrihsone| publisher = lsm.lv | date = 2015. gada 18. augustā | accessdate = 2015. gada 31. septembrī | url = http://www.lsm.lv/lv/raksts/ekonomika/zinas/jurmala-airport-anulets-lidlauka-sertifikats.a141950/}}</ref>

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Bogorijas ezers
|attēls=Lake bogoria2.jpg
| map = Kenija
| vieta        = {{KEN}}
| plat_d=0 | plat_m=15 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=36 | gar_m=6 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=34
|garums=34
|Vid_dziļums=5
|Max_dziļums=10
|tilpums=0,18
|augstums_vjl=960
|izteka=Nav
|baseins=700
|valstis=[[Kenija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Bogorijas ezers''' ({{val-en|Lake Bogoria}}, agrāk ''Lake Hannington'') - [[sālsezers]] ar lielu [[sārms|sārmu]] saturu, atrodas [[Kenija]]s centrālajā daļā, ap 285 km ziemeļziemeļrietumos no [[Nairobi]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vidkuns Kvislings
| vārds_orģ           =Vidkun Quisling
| attēls              =Portrett av Vidkun Quisling i sivile klær, ukjent datering.jpg
| apraksts            =
| amats               =[[Norvēģijas premjerministrs]]
| term_sākums         =[[1942]]. gada [[1. februāris]]
| term_beigas         =[[1945]]. gada [[9. maijs]]
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| amats2              =[[Norvēģijas aizsardzības ministrs]]
| term_sākums2        =[[1931]]
| term_beigas2        =[[1933]]
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| dzim_dati           ={{dat|1887|07|18|N}}
| dzim_vieta          =[[Telemarka]], [[Norvēģija]]
| mir_dati            ={{dat|1945|10|24|N}}
| mir_vieta           =[[Oslo]], [[Norvēģija]]
| tautība             =[[norvēģi]]s
| partija             =[[Senterpartiet]]<br />[[Nasjonal Samling]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[karavīrs]], [[politiķis]]
| alma_mater          =
| reliģija            =[[luterānisms]]
| paraksts            =
}}
'''Vidkuns Kvislings''' ({{val|no|Vidkun Quisling}}; dzimis {{dat|1887|07|18}}, miris {{dat|1945|10|24}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[karaspēks|armijas]] virsnieks un [[politiķis]]. Pēc veiksmīgas karjeras armijā viņš iesaistījās politikā un no [[1931]]. līdz [[1933]]. gadam bija Norvēģijas aizsardzības ministrs. 1933. Kvislings izveidoja fašistisko ''[[Nasjonal Samling]]'' partiju. [[1940]]. gadā, pēc vācu iebrukuma Norvēģijā, Kvislings uz neilgu laiku kļuva par valsts vadītāju, tomēr pēc dažām dienām tika atstādināts. [[1942]]. gadā [[Trešais reihs|Trešā reiha]] okupācijas vara viņu piekrita iecelt par kolaboracionistu valdības vadītāju. Pēc Trešā reiha kapitulācijas Kvislingu arestēja, vēlāk tiesāja un atzina par vainīgu [[Valsts nodevība|valsts nodevībā]]. 1945. gada 24. oktobrī strēlnieku komanda Vidkunam Kvislingam izpildīja nāvessodu. Norvēģijā un ārpus tās Kvislinga vārds ir kļuvis par sinonīmu [[nodevība]]i, [[koloborācija]]i.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''13. marts''' ir gada 72. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (73. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 293 dienas.

sentences:
{{islāms}}
'''Zakā''' ({{val-ar|زكاة}}, {{izrunā|zæˈkæː}}) ir ceturtais no [[islāma pieci pīlāri|islāma pieciem pīlāriem]]. Tā ir [[labdarība]]s nodeva, kad tiek veikts īpašs ikgadējs neaiztikto uzkrājumu 2,5% daļas ziedojums labdarības mērķiem. Tas palīdz pārkāpt iekšējo [[skopums|skopumu]] un atsvešinātību no citu problēmām.

sentences:
{{Citas nozīmes|futbola stadionu [[Liepāja|Liepājā]]|Daugavas stadions|Daugavas stadions}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Daugavas stadions
|attēls            = Daugava Stadium Liepaja September 26, 2023.jpg
|valsts            = {{flag|Latvija}}
|pilsēta           = Liepāja
|adrese            =Jūrmalas parks 3
|celtniecība-no    =1925
|pabeigts          =
|atklāts           = {{dat|1925}}
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =105
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =68
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    =
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 4022
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = [[FK Liepāja]] ([[Latvijas futbola Virslīga|Virslīga]])
[[FK Karosta]] ([[
Latvijas futbola 2. līga|2. līga]], rezerves laukums)
[[Grobiņas SC/LFS]] (Virslīga)
|mājas-lapa        =http://loc.lv/lv/stadioni/daugavas/
}}
'''Daugavas stadions''' ir sporta stadions trešajā lielākajā [[Latvija]]s pilsētā [[Liepāja|Liepājā]], kas tika atklāts [[1925. gads|1925. gadā]]. Tā ietilpība ir 4022 sēdvietas. Stadionā savas mājas spēles aizvada [[2015. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona|Latvijas futbola virslīgas]] klubs [[FK Liepāja]] un [[Grobiņas SC/LFS]].

sentences: '''CSS''' (no {{val|en|Cascading Style Sheets}}) jeb '''Stila lapas kaskadēšana''' ir īpaša stila lapas valoda, ko lieto, lai aprakstītu izskatu [[iezīmēšanas valoda|iezīmēšanas valodā]] veidotiem dokumentiem. Populārākais pielietojums ir [[HTML]] un [[XHTML]] valodās veidotu [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] izskata aprakstīšanai, bet to var izmantot jebkādiem [[XML]] dokumentiem, piemēram, [[SVG]] un [[XUL]]. CSS specifikācijas uztur [[Vispasaules tīmekļa konsorcijs]] (W3C).

sentences:
{{cita nozīme|matemātiķi|orbitālo observatoriju|Euclid}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Eiklīds
|     vārds_orig = ''Ευκλείδης'', ''Eukleidēs''
|         attēls = Euclid statue, Oxford University Museum of Natural History, UK - 20080315.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 330. gadu p.m.ē.
|       dz_vieta = [[Atēnas]]
|      m_dat_alt = ap 260. gadu p.m.ē.
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Aleksandrija]]
|        tautība = [[grieķi]]s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Platons]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Eiklīda ģeometrija]]<br />"Elementi"
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = ''Visuotinė lietuvių enciklopedija''
| attēls           = Visuotine liet. enciklopedija.JPG
| att_izm          = 275px
| image_caption    = VLE sējums
| author           =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LTU}}
| language         = [[lietuviešu valoda|lietuviešu]]
| series           =
| subject          = Vispārēja
| genre            = [[Enciklopēdija]]
| publisher        = [[Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs]] (''Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras'')
| pub_date         =
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = 20 000
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          = 26 sējumi cietos vākos<br>elektroniskā versija
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''''Visuotinė lietuvių enciklopedija''''' (''''VLE'''') ir vispārēja [[enciklopēdija]] [[lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]]. Enciklopēdijas izdevējs ir [[Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs]] (''Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras''). VLE redakcija sāka darbu 2001. gadā.<ref name="Voruta">{{Cite web|url=http://www.voruta.lt/lietuva-jau-turi-uzbaigta-visuotine-lietuviu-enciklopedija/|title=Lietuva jau turi užbaigtą „Visuotinę lietuvių enciklopediją“|date=2014-07-08|website=Voruta|access-date=2020-04-09}}</ref> Patlaban izdoti 26 sējumi, kuru ap 20 000 lappusēs ir vairāk nekā 100 000 šķirkļu. Enciklopēdijas elektronisko versiju atvēra 2017. gada 5. jūnijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.alfa.lt/straipsnis/50181055/visuotine-lietuviu-enciklopedija-jau-ir-internete|title=„Visuotinė lietuvių enciklopedija“ – jau ir internete|website=[[alfa.lt]]|access-date=2019-02-25}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Brīvdienas]]
[[Kategorija:Kristiešu svētki]]
[[Kategorija:Svētki]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathyrus linifolius RF.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus linifolius
| autors = (Reichard) Bässler
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga_lv = Kalnu dedestiņa
| suga = Lathyrus linifolius
| sinonīmi =
Lathyrus montanus Bernh.
| kategorijas = nē
}}
'''Kalnu dedestiņa ''' (''Lathyrus linifolius'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Latvijā aug tuvu [[areāls|areāla]] austrumu robežai un ir reti sastopama. Suga ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 2. kategorijā, Baltkrievijas un Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.<ref name=Sg>''Latvijas Sarkanā grāmata'' 3.sēj. ''Vaskulārie augi''. Rīga: LU Bioloģijas institūts, 2003. 376. lpp. ISBN 9984-559-08-4</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Ezernieku pagastā|Ezernieki (nozīmju atdalīšana)|Ezernieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ezernieki
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Ezernieku_baznīca_2000-07-22.jpg
| image_caption = [[Bukmuižas Svētā Ludviga Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| subdivision_name2 = [[Ezernieku pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 2,21
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = {{dat|2020|01|16||bez}}
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65486 |title=Informācija par objektu: Ezernieki |accessdate={{dat|2020|11|05||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 387
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 11
| lats = 07
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 39
| longs = 24
| longEW = E
| elevation_m = 195
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5692 Ezernieki
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Georgs Gadamers
|          vārds_orig = Hans-Georg Gadamer
|              attēls = Hans-Georg Gadamer.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums = Hanss Georgs Gādamers 2000. gadā
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Marburga]], [[Vācijas Impērija]],<br />(tagad [[Hesene]], {{GER}})
|              m_gads = 2002
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Heidelberga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[valoda]], [[ontoloģija]], [[estētika]]
|              idejas =
|          alma_mater = [[Marburgas Universitāte]], [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Pauls Nātorps]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Martins Heidegers]]
|           skolnieks = [[Džanni Vatimo]]
|          ietekme_no = [[Aishils]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins]], [[Frīdrihs Šleiermahers]], [[Vilhelms fon Humbolts]], [[Vilhelms Diltejs]], [[Edmunds Huserls]], [[Martins Heidegers]], [[Rūdolfs Bultmanis]], [[Karls Jasperss]]
|          ietekmējis = [[Ričards Rortijs]], [[Džanni Vatimo]], [[Pols Rikērs]], [[Jirgens Hābermāss]]
|               darbi = "[[Patiesība un metode]]" (''Wahrheit und Methode'', 1960)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
glezna "Nodokļu maksāšana"]]
'''Nodoklis''' ir obligāts ar [[likums|likumu]] noteikts [[maksājums]], kuru veic [[juridiska persona|juridiskas]] vai [[fiziska persona|fiziskas personas]], lai veidotu daļu no [[pašvaldība]]s vai [[valsts budžets|valsts budžeta]].  Nodokļi tiek iekasēti gandrīz visās mūsdienu [[valsts|valstīs]] un parasti kalpo par valsts galveno [[ienākumi|ienākumu]] avotu, ar ko lielākoties tiek segti tās sabiedriskie [[izdevumi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
'''Keps''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences: '''Autisms''' ({{val|el|αὐτός, autos}} — ‘pats’) jeb '''autiskā spektra traucējumi''' ir dažādu pakāpju [[garīga slimība|garīgi traucējumi]], kam raksturīgas nepietiekami attīstītas [[saskarsme]]s spējas un sociālā distancēšanās. Autisma pazīmes parādās bērnībā, kad var novērot vecumam nepietiekamas sociālās prasmes attiecībās ar vienaudžiem un tendenci būt vienatnē. Lielākoties sociālās iemaņas dzīves laikā tiek apgūtas, bet tas notiek lēnāk nekā citiem cilvēkiem un ne pilnvērtīgi.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Vilhelms fon Taube
|     vārds_orig = ''Friedrich Wilhelm Taube von der Issen''
|         attēls = TaubeWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1807
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br/>({{vieta|Latvija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Gustavs Vilhelms fon Taube]], Kristīne Elizabete fon Venedigere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna Vendula fon Bahmane
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{pareizrakstība+}}
. Mikaels Topeliuss, 18. gadsimta beigas]]
'''Trīsvienība''' ir doktrīna [[kristietība|kristietībā]] par [[Dievs|Dievu]] kā vienotu būtni, kuru veido trīs personas – [[Dievs Tēvs]], [[Dievs Dēls]] un Dievs [[Svētais Gars]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pokémon® Detektīvs Pikaču
 | oriģinālnos = ''Pokémon: Detective Pikachu''
 |      attēls =Pokémon Detective Pikachu teaser poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
* [[Fantāzijas literatūra|fantāzija]]
* [[ģimenes filma|ģimenes]]
 |    režisors = [[Robs Letermans]]
 |  producents =
* [[Merija Parenta]]
* [[Kale Bojters]]
 |   scenārijs =
* [[Nikola Perlmane]]
* Robs Letermans
 |     aktieri =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Džastiss Smits]]
* [[Kens Vatanabe]]
 |      mūzika = [[Henrijs Džakmans]]
 |   operators = [[Džons Matiesons]]
 |     montāža = [[Marks Sangers]]
 |     studija =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[The Pokémon Company]]''
* ''[[Nintendo Films]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|10}}
 |      ilgums =
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{JPN}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.latimes.com/business/hollywood/la-fi-ct-box-office-avengers-endgame-avatar-record-20190507-story.html|title=Can 'Avengers: Endgame' top 'Avatar's' box office record? Analysts say it has a shot|work=[[Los Angeles Times]] |author=Ryan Faughnder|language=en|date=May 7, 2019|accessdate=May 11, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|433 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5884052/?ref_=bo_se_r_1|title=Pokémon Detective Pikachu (2019)|website=[[Box Office Mojo]]|language=en|accessdate=March 21, 2020}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pokémon® Detektīvs Pikaču"''' ({{val|en|Pokémon: Detective Pikachu}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s [[Fantāzijas literatūra|fantāzijas]] un [[ģimenes filma]], kuras režisors ir [[Robs Letermans]]. Galvenās lomas atveido [[Raiens Renoldss]], [[Džastiss Smits]] un [[Kens Vatanabe]]. Filmas darbība norisinās lielpilsētā. Filma ir stāsts par jaunieti Timu Gudmanu, kurš izmeklē sava tēva noslēpumaino pazušanu. Izmeklēšanu Tims veic kopā ar [[pikaču]], kuru viņš ir spējīgs saprast. Filma ir balstīta uz datorspēļu sērijas un [[anime]] seriāla "[[Pokemoni]]" motīviem. Šī ir pirmā pilnmetrāžas filma par [[pokemonu uzskaitījums|pokemoniem]], kura nav anime.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''That Awkward Moment''
| attēls                   =  That Awkward Moment.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Toms Gormikans]]
| producents               =
* [[Endrjū Konors]]
* [[Džastins Napi]]
* [[Skots Aversano]]
* [[Kevins Turens]]
| scenārija autors         = Toms Gormikans
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Mailzs Tellers]]
* [[Maikls B. Džordans]]
* [[Imodžena Pūtsa]]
* [[Džesika Lūkasa]]
* [[Makenzija Deivisa]]
| mūzika                   = [[Deivids Torns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Treehouse Pictures]]''
* ''[[Aversano Films]]''
* ''[[What If It Barks Films]]''
* ''[[Ninjas Runnin' Wild Productions]]''
* ''[[Virgin Produced]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|27|Losandželosa|2014|1|31|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/awkward-moment-2013|title=That Awkward Moment|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2019|archive-date={{dat|2017|06|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170620170219/http://www.bbfc.co.uk/releases/awkward-moment-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=areweofficiallydating.htm|title=That Awkward Moment (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''That Awkward Moment''''' (Austrālijā, Indonēzijā un Jaunzēlandē izdota kā '''''Are We Officially Dating?''''') ir 2014. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Toms Gormikans]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Mailzs Tellers]], [[Maikls B. Džordans]], [[Imodžena Pūtsa]], [[Džesika Lūkasa]] un [[Makenzija Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|27||bez}} Losandželosā.

sentences: '''Ekonomikas izaugsme''' ir [[ražošana]]s apjoma (reālā [[Iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] (IKP)) palielināšanās temps noteiktā laika periodā. Ekonomikas izaugsmes rādītājs ir reālā IKP pieauguma temps.<ref name="uzdevumi.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/ekonomika/10-12-klase/valsts-loma-tirgus-ekonomika-3761/re-c7880313-fa48-4e98-9ccd-7ca5fdda90d0|title=Ekonomikas izaugsme, attīstība — teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|language=lv|access-date=2019-03-24}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|atmosfēras daļu, kas redzama no Zemes|metafizisku jēdzienu|debesis (reliģija)}}

sentences:
s katoļu bīskaps [[Juris Nikolajs Hilzens]] (1692-1775)]]
 (1741)]]
'''Hilzeni''' ({{val-de|von Hülsen}}, {{val-pl|Hylzen, Hilzen}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kuras priekšteči izsekojami līdz 14. gadsimtam, kad viņi piedalījās [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karos]]. Kopš 16. gadsimta pārpoļotā Hilzenu dzimta izplatījās arī tagadējā [[Baltkrievija|Baltkrievijā]], [[Polija|Polijā]] un [[Vācija|Vācijā]]. 18. gadsimtā kļuva par ietekmīgu dzimtu [[Inflantija|Inflantijā]] ([[Latgale|Latgalē]]), kur citu starpā saradojās ar [[Šadurski|Šadursku]] dzimtu.

sentences: '''Sedimentoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta mūsdienu nogulumu, piemēram, [[smilts]], [[grants]], [[māls|mālu]] un organiskas izcelsmes materiālu transportēšanos un izgulsnēšanos dažādu ģeoloģisko procesu ietekmē. Zināšanas sedimentoloģijā izmanto, lai interpretētu notikumus ģeoloģiskajā vēsturē, [[nogulumieži|nogulumiežu]] sastāvu un veidošanos. Lietišķā sedimentoloģija pēta nogulumu transportēšanās un izgulsnēšanās ietekmi uz hidrotehnisko būvju būvēšanu un ekspluatāciju.

sentences: {{Commonscat|Photographers by country|Fotogrāfi pēc valsts}}

sentences: '''Vecvārds''' ir kādas [[valoda]]s [[vārds]], kas vairs netiek plaši lietots un izgājis no aktīvā vārdu krājuma. Tie visvairāk ir sastopami [[dzeja|dzejā]], [[zinātne|zinātnē]], reliģiskajos un rituālu tekstos. Vecvārdus iedala [[historisms (valodniecībā)|historismos]] un [[arhaisms|arhaismos]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Erhards Bricke
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zinaīda Sitina
|          bērni = Maksimiliāns Bricke
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896–1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[Ķīmijas tehnoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Maksimiliāns Glāzenaps]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Erhards Bricke''' ({{val-de|Erhard Britzke}}, {{val-ru|Эргард Викторович Брицке}}; 1877–1953) bija vācbaltiešu izcelsmes [[Krievijas impērija]]s, vēlāk [[PSRS]] [[ķīmiķis]]. [[Rīgas Politehniskais institūts (1896–1919)|Rīgas Politehniskā institūta]] (1910–1917) un Pļehanova Maskavas tautsaimniecības institūta (1919–1929), [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] Militāri Ķīmiskās akadēmijas profesors (1932-1939). Mākslīgā mēslojuma zinātniskā institūta direktors (1923-1938). Pētīja un patentēja minerālmēslu iegūšanas metodes un piedalījās [[Ķīmiskie ieroči|ķīmisko ieroču]] ražošanas tehnoloģiju izstrādē. [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s īstenais loceklis, Ļeņina prēmijas laureāts (1929).<ref>{{LPE|2|136}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mironis nāk
| attēls                   = Deadmanwalkingp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dead Man Walking''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Tims Robinss]]
| producents               =
* [[Džons Kiliks]]
* [[Rads Simons]]
* Tims Robinss
| scenārija autors         = Tims Robinss
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Penns]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Roberts Proskis]]
* [[Reimonds Dž. Berijs]]
* [[R. Lī Ermijs]]
* [[Skots Vilsons]]
| mūzika                   = [[Deivids Robinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Gramercy Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|12|29|}}
| ilgums                   = 122 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/dead-man-walking-1995|title=Dead Man Walking|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926162555/https://www.bbfc.co.uk/releases/dead-man-walking-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadmanwalking.htm|title=Dead Man Walking|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Mironis nāk''' ({{val|en|Dead Man Walking}}) ir 1995. gada krimināldrāma, kas balstīta uz 1973. gada tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Tims Robinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šons Penns]], [[Sūzana Sarandona]], [[Roberts Proskis]], [[Reimonds Dž. Berijs]], [[R. Lī Ermijs]] un [[Skots Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|12|29||bez}}.

sentences:
== Ieteicamie parametri ==
=== Saules sistēmas planētas un pavadoņi ===
Šie ir ieteicamie parametri. Pārējie parametri uzskaitīti sadaļā ''Visi parametri''.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Ce)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-60
|ķīm_formula=(Ce,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzaļš, dzeltenzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,7
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lauva
| attēls                   =  Lion (2016 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lion''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Gērts Deiviss]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šermans]]
* [[Endžija Fīldere]]
| scenārija autors         = [[Lūks Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Devs Patels]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Deivids Venhems]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Abišeks Barate]]
| mūzika                   =
* [[Dastins O'Hallorans]]
* ''[[Hauschka]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Screen Australia]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Aquarius Films]]''
* ''[[Sunstar Entertainment]]''
* ''[[Cross City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Transmission Films]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|9|10|Toronto kinofestivāls|2016|11|25|ASV|2017|1|19|Austrālija|2017|1|20|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lion-2016|title=Lion|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2019|archive-date={{dat|2019|09|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190922123722/https://bbfc.co.uk/releases/lion-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Bengāļu valoda|Bengāļu]]
* [[Hindi]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lion.htm|title=Lion (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|140,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lauva"''' ({{val|en|Lion}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Sarū Brīrlija grāmatu ''A Long Way Home''. FIlmas režisors ir [[Gērts Deiviss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Devs Patels]], [[Rūnija Mara]], [[Deivids Venhems]], [[Nikola Kidmena]] un [[Abišeks Barate]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|23||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: {{Commonscat|Mathematicians by country|Matemātiķi pēc valsts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kapronskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H12O2
|molmasa=116,16
|blīvums=920
|kušanas temperatūra=–3 °C
|viršanas temperatūra=202-203 °C
}}
'''Kapronskābe''' (n-heksānskābe, pentānkarbonskābe, С5Н11СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Kapronskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju aromātu, līdzīgu [[siers|siera]] vai [[kaza]]s smakai. Kapronskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''kaproātiem''' ({{Val-la|capra}} - kaza) vai '''heksanātiem'''.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Adamovas krauja
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls =
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 55.88911
| gar_d            = 27.125266
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Krāslavas novads}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Beloreckas dzelzceļa stacija
| tips                = pasažieru un kravas stacija
| attēls              = Ilshats Beloretskrailwaystation.jpg
| attēla_apraksts     =
| karte               = Baškortostāna#Krievija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1967
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 10
| adrese              =
| latd  = 53.9269 | latNS  = N
| longd = 58.3222 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
}}
'''Beloreckas dzelzceļa stacija''' ({{val|ba|Белорет}}, {{val|ru|Белорецк}}) ir [[Krievija]]s Kuibiševa dzelzceļa Baškīru reģiona [[dzelzceļa stacija]] [[Belorecka|Beloreckā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]].

sentences:
'''Atommasa''' jeb relatīvā molekulmasa <math> M_r \ </math> ir dotās vielas molekulas (vai atoma) masas <math> m_0 \ </math> attiecība pret 1/12 oglekļa atoma masas <math> m_{0C} \ </math>:
: <math> M_r = \frac{m_0}{1/12 m_{0C}} \ </math>
Tā galvenokārt koncentrēta atoma kodolā, kura tilpums ir aptuveni 10-15 daļa no atoma tilpuma. Tā kā atomu un molekulu masas ir ļoti mazas, aprēķinos izdevīgi izmantot nevis masas absolūtās vērtības, bet gan relatīvās vērtības. Saskaņā ar starptautisku vienošanos visu atomu un molekulu masas salīdzina ar 1/12 [[ogleklis|oglekļa]] atoma masas (tā saucamā [[atommasu oglekļa skala]]).  Ķīmisko elementu atommasas izsaka atommasas vienībās ''u''. 1 u = 1,6606 * 10-27 [[Kilograms|kg]] (apmēram atbilst 1/12 daļai no [[ogleklis|C-12]] [[izotopi|izotopa]] atoma masas). Atommasu, kas izteikta atommasas vienībās, sauc par relatīvo atommasu. Relatīvo atommasu apzīmē ar simbolu ''Mr''.
== Daži ķīmiskie elementi ==
{|
|-
! [[:Category:Ķīmiskie elementi|Elements]] !! Relatīvā atommasa
|-
| [[Ūdeņradis]] || 1,008
|-
| [[Skābeklis]] || 15,999
|-
| [[Kālijs]] || 39,098
|-
| [[Dzelzs]] || 55,84
|-
| [[Zelts]] || 196,97
|-
| [[Urāns (elements)|Urāns]] || 238,03
|}

sentences:
'''Bests''' var būt:
* [[Džordžs Bests]] (''George Best''; 1946―2005) — ziemeļīru futbolists;
* [[Pīts Bests]] (''Pete Best''; 1941) — britu mūziķis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Difenhidramīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Benadryl'', ''Dimedrol''
|           CAS numurs = 58-73-1
|      ķīmiskā formula = C17H21NO
|              molmasa = 255,355
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Sējas jeb lapu mēnesis”]]
'''Maijs''' ({{val|la|mensis Maius}}, par godu Senās Romas dievietei [[Maija (mitoloģija)|Maijai]]) ir [[gads|gada]] piektais [[mēnesis]] un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 [[diena]]. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''lapu''' vai '''sējas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''ziedu mėnuo'' bet mūsdienās — ''gegužė''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Maijs ir pēdējais [[pavasaris|pavasara]] mēnesis. Tie cilvēki, kuri ir dzimuši līdz [[20. maijs|20. maijam]] pēc [[horoskops|horoskopa]] ir [[vērsis (zodiaka zīme)|vērši]], bet pēc šī datuma dzimušie ir [[dvīņi (zodiaka zīme)|dvīņi]].

sentences:
, [[eiro]] un [[Rumānijas leja]]]]
'''Valūtas kurss''', arī '''naudas kurss''', '''maiņas kurss''', ir [[valūta]]s cena, kas izteikta citu valstu naudas vienībās. Valūtas kurss var mainīties katru dienu, tādēļ ir divi naudas maiņas modeļi. Viens no tiem ir peldošais kurss, kas ir atkarīgs no valūtas [[pieprasījums un piedāvājums|pieprasījuma un piedāvājuma]], bet otrs ir fiksētais valūtas kurss, kur valūta tiek mainīta pret citu noteiktu valūtu ar noteiktu likmi, piemēram, Latvijas bijušās naudas vienības [[lats]] kurss bija piesaistīts [[eiro]] ar fiksētu likmi, tas ir, 1 eiro bija 0,7028 lati.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mandžūru kandidāts
| operators =
| attēls = The Manchurian Candidate (1962 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiskais trilleris, ''neo-noir''
| režisors = [[Džons Frankenheimers]]
| producents = * [[Džordžs Akselrods]]
* Džons Frankenheimers
| scenārijs = Džordžs Akselrods
| aktieri = * [[Frenks Sinatra]]
* [[Lorenss Hārvijs]]
* [[Dženeta Lī]]
* [[Andžela Lensberija]]
* [[Henrijs Silva]]
* [[Džeimss Gregorijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Manchurian Candidate''
| studija = ''M.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1962|10|24}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Manchurian-Candidate-The#tab=summary|title=The Manchurian Candidate (1962) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|1|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mandžūru kandidāts"''' ({{Val|en|The Manchurian Candidate}}) ir 1962. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Frankenheimers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Frenks Sinatra]], [[Lorenss Hārvijs]], [[Dženeta Lī]], [[Andžela Lensberija]], [[Henrijs Silva]] un [[Džeimss Gregorijs]]. Filma balstīta uz Ričarda Kondona 1959. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Politika pēc virziena]]
[[Kategorija:Tieslietas]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Adamārs
|     vārds_orig = Jacques Hadamard
|         attēls = Hadamard2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Versaļa]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bordo Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Francijas Koledža]] (''Collège de France''), [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''),
|     alma_mater = [[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Šarls Ermits]], [[Žans Gastons Darbū]], [[Pols Emils Apels]], [[Emils Pikārs]]
|       studenti = [[Moriss Frešē]], [[Pols Levi]], [[Andrē Veils]]
|     sasniegumi = [[pirmskaitļu teorēma]], [[Adamāra matrica]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Cinna latifolia NRCS-1.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Cinna|ģints_lv=Cinnas|suga=Cinna latifolia|suga_lv=Platlapu cinna|binomial=Cinna latifolia|autors=(Trevir.) Griseb.|sinonīmi=}}'''Platlapu cinna''' ({{val|la|Cinna latifolia}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga ar cirkumpolāru izplatības areālu ziemeļaustrumu [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences: {{Commonscat|Athletes from Poland|Polijas vieglatlēti}}

sentences:
vēlā paleolīta periodā (pirms 20 0000 gadu), kad Ziemeļeiropu klāja ledājs un gar tā malu pletās tundra. Oranžā krāsā iezīmēta Solutras, bet rozā krāsā Gravetas paleolīta kultūra.]]
'''Paleolīts''' (no {{val|el|παλαιός}} — 'vecs', ''λίθος'' — 'akmens') jeb '''senais akmens laikmets''' bija [[aizvēsture]]s periods, kas ilga no aptuveni 3,3 miljoniem līdz 12 000 gadu atpakaļ, kura laikā [[hominīni|cilvēkveidīgās būtnes]] sāka izmantot pirmos akmens [[darbarīks|darbarīkus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/event/Paleolithic-Period|title=Paleolithic Period|first=|last=|work=britannica.com|publisher=[[Encyclopædia Britannica]]|date=|accessdate=25 September 2022}}</ref> Paleolīts ilga līdz aptuveni 10 000. gadam p.m.ē., kad beidzās pēdējais [[ledus laikmets]] un attīstījās [[mezolīts|mezolītam]] raksturīgās kultūras. Jau paleolīta laikā cilvēki dažviet sāka nodarboties ar [[zemkopība|zemkopību]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
Šo [[deja|deju]] un [[rotaļa|rotaļu]] [[1938]].gadā pierakstīja kultūras pilī [[Ziemeļblāzma]], [[Mīlgrāvis|Mīlgrāvī]]. Tādēļ to dažreiz nosacīti uzskata par [[Rīga]]s novada tautasdeju.

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|text_color=#311D00|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=4 (1950, 1954, 1955, 1964)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=11|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Kevins Stefanskis|bg_color=#FF3300|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Cleveland Browns|logo=Cleveland Browns logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Klīvlendas "''Browns''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Klīvlenda|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1944|menedžeris=Endrū Berijs|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''FirstEnergy Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 431|krāsas=brūna, oranža, balta<br />{{color box|#311D00}} {{color box|#FF3300}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=* Džimijs Heslems
* Dī Heslema|prezidents=|divīzijas tituli=12}}'''Klīvlendas "Browns"''' ({{Val|en|Cleveland Browns}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Klīvlenda|Klīvlendā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1944. gadā. "Browns" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''FirstEnergy Stadium'' stadionā. "Brows" savas pastāvēšanas vēsturē ir izcīnījuši četrus [[Superkauss|Superkausus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Leersia oryzoides sl44.jpg
| att_nosaukums = [[Parastais parīss]] (''Leersia oryzoides'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Leersia
| ģints_lv = Parīsi
| kategorijas = nē
| binomial = Leersia
| autors =
}}'''Parīsi''' ({{val|la|Leersia}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints ar dabiski kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:330006-2|title=Leersia Sw. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-12-28|language=en}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Evenu sievietes tautastērpos 20. gadsimta sākumā
|tauta=Eveni
|skaits=21830 (2010)
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[evenu valoda]], [[krievu valoda]]
[[jakutu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]], [[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[evenki]], [[nanaji]], [[oroči]], [[ulči]], [[mandžūri]]
}}
'''Eveni''' (pašnosaukums: ''эвэсэл'', vienskaitlī — ''эвэн'') ir tauta [[Āzija|Āzijā]], viena no [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tautām]].<ref>{{PZT|204|Eveni}}</ref> Apdzīvo pamīšus ar citām tautām plašu teritoriju [[taiga]]s un [[mežatundra]]s joslās no [[Jeņiseja]]s rietumos līdz [[Kamčatka]]i austrumos un no [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] ziemeļos līdz [[Stanovojs|Stanovojam]] dienvidos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raipon.info/peoples/evens/evens.php |title=Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Эвены |access-date={{dat|2021|03|07||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210126153232/http://raipon.info/peoples/evens/evens.php }}</ref>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Kunilings''' ({{val|la|cunnilingus}}, cēlies no ''cunnus'' — ‘sievietes ārējie dzimumorgāni’, ''lingere'' — ‘laizīt’) ir [[orālais sekss|orālā seksa]] veids, kurā tiek kairināti [[sieviete]]s ārējie [[dzimumorgāns|dzimumorgāni]] ([[klitors]], citas [[vulva]]s vai [[maksts]] daļas) ar [[mute|muti]], [[lūpas|lūpām]], [[mēle|mēli]].<ref name="Carroll">{{cite book|author =Janell L. Carroll|title =Sexuality Now: Embracing Diversity|isbn = 978-0-495-60274-3|publisher=[[Cengage Learning]]|year=2009|pages=265–267|accessdate=29 August 2013|url=http://books.google.com/books?id=5f8mQx7ULs4C&pg=PA265}}</ref><ref name="Weiten">{{cite book| authors = Wayne Weiten, Margaret A. Lloyd, Dana S. Dunn, Elizabeth Yost Hammer|title=Psychology Applied to Modern Life: Adjustment in the 21st century|isbn = 978-0-495-55339-7 |publisher=Cengage Learning|year=2008|page=422|accessdate=26 February 2011|url=http://books.google.com/books?id=Y6QRJb40C84C&pg=PA422&lpg=PA422}}</ref> Klitors ir seksuāli jutīgākā sievietes dzimumorgānu daļa, un tā stimulācija var izraisīt [[orgasms|orgasmu]].<ref name="Ellison">{{cite book |last=Rodgers |first=Joann Ellison|title=Sex: A Natural History |publisher=[[Macmillan Publishers|Macmillan]] |year=2003 |isbn=0805072810|pages=92–93|accessdate=September 4, 2014|url=http://books.google.com/books?id=eJutAwmKCPEC&pg=PA92}}</ref><ref name="=Greenberg ">{{cite book |last=Greenberg |first=Jerrold S. |first2=Clint E. |last2=Bruess |first3=Sarah C |last3=Conklin |title=Exploring the Dimensions of Human Sexuality |publisher=Jones & Bartlett Learning |isbn=978-0-7637-7660-2 |year=2010|pages=95–96 |accessdate=15 November 2012 |url=http://books.google.com/books?id=6b36v8JHznIC&pg=PA95}}</ref><ref name="Carroll2">{{cite book |last=Carroll |first=Janell L. |title=Sexuality Now: Embracing Diversity |publisher=[[Cengage Learning]]|pages=110–111|year=2012 |accessdate=12 September 2012|url=http://books.google.com/books?id=RY0n2CGS5EcC&pg=PT154 |isbn=978-1-111-83581-1}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikolajs Eke
|          vārds_orig = ''Nicolaus von Ecke''
|              attēls = Nikolajs Eke.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Nikolaja Ekes medaļa
|             dz_gads = 1541
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|              m_gads = 1623
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Nikolajs Eke''', arī '''Niklāvs Eks''' ({{val|de|Nicolaus von Ecke}}, 1541—1623) bija [[Rīgas rāte|Rīgas rātskungs]], [[birģermeistars]] un [[burggrāfs]]. Kā Polijas karaļa interešu aizstāvim Ekem bija nozīmīga loma [[Kalendāra nemieri Rīgā|kalendāra nemieros]].

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name=Berlīnes Zooloģiskais dārzs<br />''Zoologischer Garten Berlin''
|logo=
|logo_width=150px
|logo_caption=
|image=Berlin Elefantentor 09-2017.jpg
|image_width=260px
|image_caption=Ziloņu vārti: viena no divām ieejām zooloģiskajā dārzā
|date_opened=1844. gadā<ref name="zoo-infos">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.zoo-infos.de/zoos-en/41.html|title=Zoologischer Garten Berlin|work=zoo-infos.de|publisher=Zoo-Infos.de |access-date=5 September 2010}}</ref>
|location={{vieta|Vācija|Berlīne}}
|coordinates={{Coord|52|30|30|N|13|20|15|E|type:landmark_region:DE-BE_scale:5000|display=inline,title}}
|area=35 hektāri<ref name="zoo-infos"/>
|num_animals=20,219 (2017)<ref name=info1>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.zoo-berlin.de/de/aktuelles/news/artikel/das-aufregende-jahr-2017-in-zahlen|title=Das aufregende Jahr 2017 in Zahlen – Inventur in Zoo, Tierpark und Aquarium Berlin|trans-title=The Exiting Year 2017 In Numbers – Stocktaking In Zoo, Aquarium And Tierpark|language=de|date=2 March 2018|website=Zoologischer Garten Berlin's website|access-date=2 March 2018|archive-date=26 September 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190926164635/https://www.zoo-berlin.de/de/aktuelles/news/artikel/das-aufregende-jahr-2017-in-zahlen|dead-url=yes}}</ref>
|num_species=1,373 (2017)<ref name=info1/>
|members=[[Eiropas zooloģisko dārzu un akvāriju asociācija|EAZA]],<ref name="eaza_list">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.eaza.net/membership/Pages/Zoos%20and%20Aquariums.aspx|title=EAZA Member Zoos & Aquariums|work=eaza.net|publisher=European Association of Zoos and Aquaria|access-date=5 September 2010}}</ref> [[Pasaules zooloģisko dārzu un akvāriju asociācija|WAZA]]<ref name="waza_list">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.waza.org/en/site/zoos-aquariums|title=Zoos and Aquariums of the World|work=waza.org|publisher=WAZA|access-date=5 September 2010|archive-date={{dat|2016|03|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160303215751/http://www.waza.org/en/site/zoos-aquariums}}</ref>
|annual_visitors=vairāk kā 3,5 miljoni (2017)<ref name=info1/>
|exhibits=
|website={{URL|zoo-berlin.de}}
}}
'''Berlīnes Zooloģiskais dārzs''' ({{val|de|Zoologischer Garten Berlin}}) ir vecākais līdz mūsdienām saglabājies un pazīstamākais [[zooloģiskais dārzs]] [[Vācija|Vācijā]]. Tas atklāts 1844. gadā un aizņem 35 hektārus no [[Berlīne]]s [[Tīrgartena (parks)|Tīrgartenas parka]]. Ar aptuveni 1380 dažādām sugām un vairāk nekā {{sk|20200}} dzīvniekiem, zooloģiskais dārzs piedāvā vienu no visplašākajām sugu kolekcijām pasaulē.<ref name=info1/><ref name="Tierstatistik 2013">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tierpark-berlin.de/tierpark/tiere-wissenswertes/tierstatistik/tierstatistik-2013.html|title=Zoo Berlin Tierstatistik 2013|work=zoo-berlin.de|publisher=Zoo Berlin|access-date=18 January 2014|language=de|archive-date={{dat|2014|07|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140712091933/http://www.tierpark-berlin.de/tierpark/tiere-wissenswertes/tierstatistik/tierstatistik-2013.html}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens: Nāvējošais joks
| attēls                   =  Batman-The Killing Joke (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Batman: The Killing Joke''
| žanrs                    = animācijas filma, supervaroņu
| režisors                 = [[Sems Liu]]
| producents               =
* [[Brūss Tims]]
* [[Alans Bērnets]]
* [[Sam Reģistrs]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = (balss angļu valodā)
* [[Kevins Konrojs]]
* [[Marks Hemils]]
* [[Tara Stronga]]
* [[Rejs Vaiss]]
| mūzika                   =
* [[Kristofers Kārters]]
* Maikls Makjūštons
* [[Lolita Ritmane]]
| operators                =
| montāža                  = Kristofers Lozinskis
| studija                  =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Fathom Events]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|7|22|Sandjego Comic-Con|2016|7|25|ASV|2016|8|2|Latvija}}
| ilgums                   = 77 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/batman-killing-joke-film | title=''Batman – The Killing Joke'' (18) | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | access-date={{dat|2016|7|20|bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url= https://www.reddit.com/r/batman/comments/4icuu9/batman_the_killing_joke_production_info_rumors |title= Batman The Killing Joke – Production info & rumors|access-date={{dat|2016|8|15|bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.the-numbers.com/movie/Batman-The-Killing-Joke#tab=summary |title=Batman: The Killing Joke |website=The Numbers |access-date={{dat|2016|8|15|bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Betmens: Nāvējošais joks"''' ({{val|en|Batman: The Killing Joke}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[pieaugušais|pieaugušo]] [[animācija]]s [[supervaronis|supervaroņu]] trillera filma, ko veidojusi studija ''[[Warner Bros. Animation]]'' un izplata ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''. Šī filma par ''[[DC Comics]]'' tēlu [[Betmens|Betmenu]] ir 26. filma [[DC Visuma oriģinālās animācijas filmas|DC Visuma oriģinālo animācijas filmu]] sērijā, un tās scenārijs adaptēts no [[Batman: The Killing Joke (komikss)|tāda pašā nosaukuma grafiskā romāna]], ko veidojuši [[Alans Mūrs]] un [[Braians Bolands]]. Filmas režisors ir [[Sems Liu]], scenārists ir [[Braians Azarelo]] un galvenās lomas filmā angļu valodā ierunājuši [[Kevins Konrojs]], [[Marks Hemils]], [[Tara Stronga]] un [[Rejs Vaiss]]. Tāpat kā grafiskajā romānā filma seko [[Džokers (tēls)|Džokera]] centieniem padarīt policijas komisāru [[Džims Gordons|Džeimsu Gordonu]] par jukušu un Betmena izmisīgajiem mēģinājumiem viņu apturēt.

sentences:
{{Start tab
|Tab-1=Portāls
|URL-1=Portāls:Latvija
|Tab-2=Portāla diskusija
|URL-2=Portāla diskusija:Latvija
|Tab-3=Vikiprojekts
|URL-3=Vikiprojekts:Latvija
|Tab-4=Vikiprojekta diskusija
|URL-4=Vikiprojekta diskusija:Latvija
|border=1px solid #9e1b34
|Off tab color=#F8EABA
|On tab color=
|rounding=5em
|Tab alignment=center
}}
LGBTQ+ vikiprojekts tika izveidots {{dat|2015|11|08||bez}}.

sentences:
'''Epstaina–Bāras vīruss''' ('''EBV'''), ko sauc arī par '''cilvēka herpesvīrusu 4''' ('''HHV-4'''), ir viens no astoņiem zināmajiem herpesvīrusu grupas [[Vīruss|vīrusiem]] un viens no visbiežāk sastopamajiem cilvēku vīrusiem.
Vīruss nosaukts pēc britu patologa un akadēmiķa [[Entonijs Epstains|Entonija Epstaina]] (''Anthony Epstein'', 1921–2024) un īru virusoloģes [[Ivona Bāra|Ivonas Bāras]] (''Yvonne Barr'', 1932–2016), kuri kopīgi šo vīrusu atklāja un informāciju par to publicēja 1964. gadā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūlijā,}}
'''Standartatmosfēra''' — vertikālais temperatūru, [[atmosfēras spiediens|spiediena]] un gaisa blīvuma sadalījums [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfērā]], kurš atbilst tās ilggadējiem vidējiem rādītājiem.

sentences:
piemineklis [[Kijiva|Kijivā]] (2013)]]
'''Dekomunizācija''' ir pasākumu un darbību kopums valsts un sabiedrības atbrīvošanai no [[Komunisms|komunistiskās ideoloģijas]] ietekmes un sekām visās dzīves jomās pēc valdošo komunistisko režīmu sabrukuma.

sentences:
{{karoga infokaste
| Name = Velsas
| Article =
| Image = Flag of Wales 2.svg
| Use = 111000
| Symbol = {{FIAV|normal}} {{FIAV|110000}}
| Proportion = 3:5
| Adoption = 1959 (pašreizējā versija)
| Design = [[Velsas pūķis]] karoga centrā starp horizontālām baltu un zaļu joslām.
}}
'''Velsas karogs''' ({{val|cy| Baner Cymru vai Y Ddraig Goch}}, kas nozīmē "sarkanais pūķis") sastāv no sarkanā pūķa attēla, kas atrodas zaļā un baltā laukā. Tāpat kā daudzu [[heraldikas figūra|heraldikas figūru]] gadījumā, precīzs pūķa attēlojums nav standartizēts likumā, un tam ir daudz atveidojumu. Tas nav pārstāvēts arī [[Apvienotās Karalistes karogs|Savienības karogā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Kavass''' var būt:

sentences:
''Ghillie'' tērpā]]
'''Maskēšanās''' ir paslēpšanās metode, kuras pielietošanas rezultātā kāds konkrēts [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] vai objekts kļūst neredzams uz apkārtējā fona. Piemēram, [[tīģeris|tīģeriem]] ir svītras, lai tie būtu neredzami [[džungļi|džungļos]]. Protams tas izpaužas ne tikai [[daba|dabā]], bet arī ar cilvēkiem saistītajās jomās, piemēram, [[militārisms|militārismā]], kad ir ļoti svarīgi no ienaidnieku redzes loka paslēpt kādu objektu, šādu maskēšanos sauc par [[kamuflāža|kamuflāžu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NSU Motorenwerke''
| native_name      =
| logo             = NSU_1960_Logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1873. gads
| founder          = Kristiāns Šmits
| defunct          = 1969. gads
| location_city    = [[Nekārzulma]]
| location_country = {{GER}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = automobiļi, motocikli
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium lupinaster 2.JPG
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium lupinaster
| suga_lv = Lupīnu āboliņš
| binomial = Trifolium lupinaster (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Lupīnu āboliņš''' (''Trifolium lupinaster'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. [[Suga]] ir plaši izplatīta [[Eirāzija|Eirāzijā]], tās ietvaros dažreiz nodala pasugas.<ref>[https://tezaurs.lv/mwe:636 Lupīnu āboliņš] Tezaurs.lv Skatīts: 2024.02.09.</ref><ref name=daba>[https://www.latvijasdaba.lv/augi/trifolium-lupinaster-l/ Lupīnas āboliņš Trifolium lupinaster L.] Sugu enciklopēdija Latvijas daba. Skatīts: 2024.02.09.</ref> Lai gan Baltijas valstis ietilpst sugas [[izplatības areāls|izplatības areālā]],<ref>[https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:523323-1 Trifolium lupinaster] Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.02.09.</ref> lupīnu āboliņš Latvijā ir ļoti reti sastopams, adventīvs (nejauši ievests) augs,<ref name=daba/> bet Lietuvā tas ierakstīts [[Sarkanā grāmata|Sarkanās grāmatas]] 3. kategorijā (reta suga ar nelielu [[populācija|populāciju]] skaitu).<ref>[https://g4.dcdn.lt/gr/rk/1_ivadas.pdf Lietuvos Raudonoji knyga] Skatīts: 2024.02.09.</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|sporta veidu|bokss (nozīmju atdalīšana)|bokss}}
{{Sporta infokaste
| nosaukums = Bokss
| attēls = Boxing080905 photoshop.jpg
| att_izm =
| paraksts = Boksa cīņa
| piktogramma = Boxing pictogram.svg
| pikt_izm = 75px
| pikt_par = Olimpiskā boksa [[piktogramma]]
| savienība =
| citi_nos =
| pirmais =
| reģistrētie =
| klubi =
| kontakts = Ir
| komanda =
| ilgums =
| jdzimums =
| kategorijas =
| ekipējums =
| vieta =
| olimpisks = {{oss|V=1904}}—{{oss|V=1908}}<br />{{oss|V=1920}}—pašlaik
| novecojis =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 23
|lv = Divdesmit trīs
}}
'''23''' ('''Divdesmit trīs''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[22 (skaitlis)|22]] un [[24 (skaitlis)|24]].

sentences: '''17. septembris''' ir gada 260. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (261. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 105 dienas.

sentences: '''27. maijs''' ir gada 147. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (148. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 218 dienas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Olafa baznīca
| native_name           = ''Oleviste kirik''
| image                 = St Olaf's church, Tallinn, July 2008.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_size              =
| latd  = 59 | latm  = 26 | lats  = 29.1 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 44 | longs = 52.1 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Baptisti|Baptisms]]
| rite                  =
| status                = Aktīva baznīca
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| height_max            =
| spire_height          = 123,7 m
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Tallinas Svētā Olafa baznīca''' ({{val|et|Oleviste kirik}}) ir [[baptisti|baptistu]] baznīca [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs =
|       grupa =
| tipol_grupa =
|   vēstnesis =
}}</pre>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Jakobs Bēbers
|     vārds_orig = Johann von Böber
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1746
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = ''Weimer''
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1820
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Jakobs Bēbers''' (''Johann von Böber'', dzimis {{dat|1746|12|22}}, miris [[1820]]. gada naktī no [[15. jūlijs|15.]] uz [[16. jūlijs|16. jūliju]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] pedagogs, entomologs, botāniķis. [[Jelgava]]s Pētera akadēmijas profesors. No [[1796]]. gada [[Sanktpēterburga]]s kadetu korpusa inspektors, [[galma padomnieks]]. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis. [[Brīvmūrniecība]]s vēsturnieks un apcerējumu redaktors. Jelgavas Jāņa ložas „''Zu den drey Gekrönten Schwerdtern''“ goda loceklis.

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, iekšējās saites, iekšējās atsauces}}
'''Pseidozinātne''' ir metodoloģija, [[ticība]] vai prakse, kas tiek pasniegta kā [[zinātne|zinātniska]], taču neatbilst [[Zinātniskā metode|zinātniskajai metodei]]; tai trūkst zinātniskā statusa pierādījumu, drošticamības vai kādā citā ziņā. Pirmoreiz šo terminu izmantoja 1843. gadā franču [[Fizioloģija|fiziologs]] Fransuā Magendī (''François Magendie''),<ref>[http://vlp.mpiwg-berlin.mpg.de/people/data?id=per112 Magendi] Magendī bio {{en ikona}}</ref> kurš tiek uzskatīts par eksperimentālās fizioloģijas un [[vivisekcija]]s pionieri.

sentences: [[Algebra|Algebrā]] '''substitūcija''' (no {{val|la|substitūtiō}} — 'aizstāšana, aizvietošana') ir kādas sākumā dotas [[Mainīgais lielums|mainīgo]] izteiksmes aizstāšana ar citu mainīgo<ref name=":2">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra 10.—12. klasei, I daļa.|last=Kriķis|first=Dainis|last2=Šteiners|first2=Kārlis|publisher=Zvaigzne ABC|year=1998.|isbn=9984-17-178-7|location=|pages=}}</ref>, tādējādi reducējot uzdevumu uz tādu, kuram ir jau zināma risināšanas gaita.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra un elementārās funkcijas|last=Kalniņš|first=R.|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|year=1969|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Musikverein}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Musikverein'' koncertzāle
| native_name         = Wiener Musikverein
| image               = Musikverein_Vienna_June_2006_480.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Musikverein koncertzāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     = [[Vīnes filharmoniķi]]
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Vīne]]
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| plat_NS = N | plat_d = 48.200556
|  gar_EW = E | gar_d = 16.372222
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1870. gada 6. janvāris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      = 1744 sēdvietu, 300 stāvvietas (Zelta zāle)
| architect           = [[Teofils Hansens]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Buru Delta
|               attēls =
|       citi nosaukumi = δ Velorum
|           zvaigznājs = [[Buras (zvaigznājs)]]
|          deklinācija = −54° 42′ 30″
|        rektascensija = 08h 44m 42,2s
|    redzamais spožums = 1,95 (2,03/5,1)
|   absolūtais spožums = -0.01 (0,05/3,51)
|
}}
'''Buru Delta''' (δ Vel , δ Velorum, Buru δ, Delta Velorum) ir zvaigžņu sistēma [[Buras (zvaigznājs)|Buru]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Atrodas apmēram 79,7 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s.

sentences: '''Globālais datu sinhronizācijas tīkls''' (GDSN) ir uz [[internets|internetu]] balstīts, savstarpēji savienotu datu pūlu tīkls. GDSN ļauj uzņēmumiem visā pasaulē ar saviem tirdzniecības partneriem apmainīties ar standartizētiem produktu pamatdatiem.

sentences: '''Piekrastes navigācija''' ({{val|en|piloting}}) ir [[navigācija]]s veids, kuru izmanto ierobežotos ūdeņos ar biežu vai pastāvīgu kuģa vietas noteikšanu attiecībā pret tuvumā esošiem ģeogrāfiskiem orientieriem un ūdenstilpes dibena raksturu.<ref name="Bowditch N. 2019">Bowditch N., National Geospatial-Intelligence Agency ''The American Practical Navigator (Bowditch), Pub No 9. Volume I — 2019 edition.'' National Geospatial-Intelligence Agency, 2019. 2. lpp.</ref> Kuģa vietas noteikšanai izmanto vizuālus ģeogrāfisko orientieru novērojumus un radaru. Ūdens dziļuma noteikšanai var izmantot eholotu. Piekrastes navigāciju izmanto, kamēr ir redzamas krasta navigācijas zīmes un uguņi.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss fon Pajers
|     vārds_orig = ''Julius von Payer''
|         attēls = Luckhardt - Julius von Payer (ÖNB 8080757).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Teplice|Šēnava]], [[Austrijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1915
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Bleda|Veldesa]], [[Austroungārija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Austrietis
|   nodarbošanās = virsnieks, kartogrāfs, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jūliuss Johanness Ludoviks fon Pajers''' ({{val|de|Julius Johannes Ludovicus von Payer }}; dzimis {{dat|1841|9|2}}, miris {{dat|1915|9|29}}) bija [[Austroungārija]]s armijas virsnieks, [[alpīnists]], [[polārpētnieks]], [[kartogrāfs]] un [[gleznotājs]], Terezijas militārās akadēmijas profesors. Kopā ar [[Karls Veiprehts|Karlu Veiprehtu]] vadīja Austroungārijas polāro ekspedīciju (1872-1874), kas atklāja [[Franča Jozefa Zeme|Franča Jozefa Zemi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |title=Payer, Julius Johann Ludwig Ritter von (österreichischer Adel 1876) |access-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160702113102/https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |archivedate={{dat|2016|07|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ainaži
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ainažu jūrskolas muzejs 2002-05-01.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = [[Ainažu jūrskolas muzejs]]
 | image_flag               = Flag_of_Ainaži.png
 | flag_link                = Ainažu karogs
 | image_shield             = Ainazi COA.svg
 | shield_link              = Ainažu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
 | latd = 57| latm = 51| lats = 50| latNS =N
 | longd = 24| longm = 21| longs = 36| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1926]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Ainažu pilsētas un pagasta pakalpojumu sniegšanas centra vadītāja
 | leader_name              = Ilona Jēkabsone
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|et|Heinaste}}
{{val|de|Hainasch}}
 | area_total_km2           = 5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ainaži}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4035
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.salacgriva.lv/lat/ainazi/}}
 | footnotes                =
}}
'''Ainaži''' ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Limbažu novads|Limbažu novadā]], pie pašas [[Igaunija]]s robežas [[Baltijas jūra]]s [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] austrumu krastā. Robežojas ar [[Ainažu pagasts|Ainažu]] un [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem un Igaunijas [[Pērnavas apriņķis|Pērnavas apriņķa]] [[Hēdemēstes pagasts|Hēdemēstes pagastu]]. Ainaži izvietojušies ap 4 km garā joslā starp jūras krastu un [[Autoceļš A1 (Latvija)|Rīgas—Tallinas šoseju]]. Atrodas {{nobr|116 km}} attālumā no [[Rīga]]s.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences: '''26. jūlijs''' ir gada 207. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (208. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 158 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pilsētas mežs''' ir [[mežs]] vai [[Koks|koku]] grupa, kas aug [[Urbanizācija|urbanizētās]] teritorijās vai to apkārtnē. Pilsētu meži ļauj cilvēkiem, kas dzīvo pilsētās, izzināt [[Daba|dabu]] un būt tai tuvāk, pilsētu mežos cilvēki pastaigājas, atpūšas kopā ar ģimenēm, [[Sports|sporto]] utt. Pilsētu meži pilda sociālās un [[rekreācija]]s funkcijas, kā arī no tiem pilsētām ir virkne [[Ekoloģija|ekoloģisko]], [[Klimats|klimatisko]] un [[Estētika|estētisko]] ieguvumu.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =
|          vārds_orig = Martin Heidegger
|              attēls = Heidegger 4 (1960) cropped.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1889
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Meskirhe]],  [[Vācijas impērija]],
(tagad {{GER}})
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 05
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Meskirhe]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]], [[eksistenciālisms]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[ontoloģija]], [[metafizika]], [[māksla]], [[sengrieķu filozofija]], [[valoda]], [[dzeja]]
|              idejas = esamība, Heidegera terminoloģija
|          alma_mater = [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Edmunds Huserls]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Henrihs Rikerts]]
|           skolnieks = [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Herberts Markūze|Markūze]], [[Hanna Ārente|Ārente]]
|          ietekme_no = [[Anaksimandrs]], [[Hērakleits]], [[Platons]], [[Parmenīds]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants|Kants]],[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins|Helderlins]], [[Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings|Šellings]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Vilhelms Diltejs|Diltejs]], [[Francis Brentano|Brentano]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Rainers Marija Rilke|Rilke]], [[Georgs Trākls|Trakls]], [[Ernsts Jungers|E. Jungers]]
|          ietekmējis = [[Leo Štrauss|L. Štrauss]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], Markūze, [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Žaks Lakāns|Lakāns]], [[Pols Rikērs|Rikērs]]
|               darbi = "[[Esamība un laiks]]" (''Sein und Zeit'', 1927)
"[[Kants un metafizikas problēma]]" (''Kant und das Problem der Metaphysik'', 1929)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Citoplazma''' ir pusšķidra [[viela]], kas veido [[šūna]]s iekšējo vidi. Tā sastāv no izšķīdinātām vienkāršajām [[Olbaltumvielas|olbaltumvielām]] un citām vielām, kas nepieciešamas šūnas darbībai. Nodrošina vielmaiņu šūnā un mijiedarbību starp [[Šūnas organoīdi|organoīdiem]].

sentences: '''Modele''', vīriešu dzimtē — '''modelis''', ir [[persona]], kuras uzdevums ir demonstrēt kaut ko, piemēram, [[apģērbs|apģērbu]]. Augsti apmaksātas un ārkārtīgi slavenas modeles sauc par [[supermodele|supermodelēm]]. Modeļu izskatam, ķermenim un vecumam ir noteiktas prasības.<ref name=enc>[https://books.google.ru/books?id=CljLw4sH2DMC&pg=PA212 The American Beauty Industry Encyclopedia]</ref><ref>[https://books.google.ru/books?id=WfwjAgAAQBAJ&pg=PT114 Creative Careers in Fashion: 30 Ways to Make a Living in the World of Couture]</ref> Visbiežāk sastopamās modeles ir manekenes (modeles, kas demonstrē tērpus modes skatēs) un fotomodeles (pozē žurnāliem, reklāmām, reklāmas plakātiem).

sentences:
[[Kategorija:Ķengarags]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Ķengarags]]

sentences:
{{Ostas infokaste
|               name = Novorosijskas jūras osta
|        native_name =
|              image = Novo-2010-08-27-043.jpg
|          imagesize =
|            caption =
|            country = {{RUS}}
|           location = [[Krasnodaras novads]], [[Novorosijska]]
|            address =
|        pushpin_map = Krievija#Krasnodaras novads
| latd = 44
| latm = 43
| lats = 32
| latNS = N
| longd = 37
| longm = 47
| longs = 20
| longEW = E
|        map_caption =
|            map_alt =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened =
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater = 344 ha
|               size = 278,12 ha
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 =
|      blankdetails1 =
| blankdetailstitle2 =
|      blankdetails2 =
| blankdetailstitle3 =
|      blankdetails3 =
| blankdetailstitle4 =
|      blankdetails4 =
| blankdetailstitle5 =
|      blankdetails5 =
| blankdetailstitle6 =
|      blankdetails6 =
|           arrivals =
|       cargotonnage =
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website = {{URL|http://bsamp.ru/info-city-novorossiysk}}
}}
'''Novorosijskas jūras osta''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Новороссийский морской порт'') ir viena no lielākajām [[Melnā jūra|Melnās jūras]] [[Osta|ostām]] un lielākā osta [[Krievija|Krievijā]]. Piestātņu kopējais garums ir 8,3 km.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Girgensons
|     vārds_orig = ''Otto Girgensohn''
|         attēls = Otto Christoph Heinrich Girgensohn.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1796
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Jaunpiebalga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1869
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Igaunijas guberņa|Tallina|td=Igaunija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, kritiķis un cenzors
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kristofers Reinholds Girgensons]], māte - Doroteja, dzim. Fitkava
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vilhelmīne, dzim. Šramma
|          bērni = [[Reinholds Girgensons]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Anabaptisms''' ({{val|grc|ἀναβαπτισμός}}; {{gree|ἀνά}} — ‘atkārtoti’, {{gree|βαπτισμός}} — ‘baptisms’<ref>{{citation|title=Anabaptism, n.|work=Oxford English Dictionary|publisher=Oxford University Press|date=2012. gada decembris|url=http://www.oed.com/view/Entry/6864|accessdate=2013.gada 21.janvāris}} {{en ikona}}</ref>) ir 16. gadsimtā radusies [[kristietība|kristiešu]] [[reformācija]]s kustība [[Eiropa|Eiropā]], kas tic, ka [[kristības]] ir jānovilcina, līdz kandidāts varēs atzīt savu ticību. Lai gan daži uzskata anabaptismu kā daļu no [[protestantisms|protestantisma]], citi to skata kā nesaistītu ar to.<ref>{{Citation | url = http://www.cbc4me.org/articles/Baptist/04-McGrath.pdf | title = CBC 4 me | format = [[PDF]] | contribution = Neither Catholic nor Protestant | first = William | last = McGrath | accessdate = {{dat|2011|12|07||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120106014336/http://www.cbc4me.org/articles/Baptist/04-McGrath.pdf | archivedate = {{dat|2012|01|06||bez}} }} {{en ikona}}</ref><ref>{{Citation | url = http://vlib.iue.it/carrie/texts/carrie_books/gilbert/15.html | title = THE ANABAPTISTS AND THE REFORMATION | contribution = CHAPTER 15 THE RADICALS OF THE REFORMATION | first = William | last = Gilbert | accessdate = {{dat|2015|04|14||bez}} | archivedate = {{dat|2018|12|25||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20181225031916/http://vlib.iue.it/carrie/texts/carrie_books/gilbert/15.html%20 }} {{en ikona}}.</ref> No anabaptistu kustības ir cēlušies [[amiši]], [[huterīti]] un [[menonīti]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Edmunds Vrēdens
|     vārds_orig = ''Эдмунд Романович Вреден''
|         attēls = Вреден Эдмунд Романович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Svislača]]?, [[Grodņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Svislačas rajons]], [[Grodņas apgabals]], {{BLR}})
|   dzīves_vieta = [[Sanktpēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ekonomists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Fēlikss Vrēdens]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Klepsidra''' ir ūdens [[pulkstenis]], kas sastāv no [[tvertne]]s, kurai augšpusē un apakšpusē ir nelielas atveres. Tvertne ir ar piestiprinātu kātu, lai vieglāk varētu iegremdēt [[ūdens]] baseinā. Izceļot to no ūdens baseina, augšējā atvere aizveras un neļauj ūdenim izlīt. Kad to atbrīvo, ūdens vienmērīgi sāk plūst pa apakšējo atveri. Klepsidrai bija daudzi pielietojumi, piemēram, ar to mērīja dažādu ēdienu pagatavošanas [[Laiks|laiku]], [[Pulss|pulsu]], [[runa]]s garumu utt.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
[[Valodniecība|Lingvistikā]] ([[Artikulatorā fonētika|artikulatorajā fonētikā]]) '''artikulācijas veids''' apraksta balss orgānu (mēle, lūpas, deguns, aukslējas u.c) mijiedarbību skaņas radīšanas procesā. Parasti šis koncepts tiek attiecināts uz [[Līdzskanis|līdzskaņiem]]. Katrai [[artikulācijas vieta]]i var būt vairāki artikulācijas veidu un tātad arī vairāki [[Homorganisks|homorganiski]] līdzskaņi.

sentences: '''Repertuārs''' ({{val-fr|repertoire}}, kas savukārt no {{val-la|repertorium}} — 'saraksts') ir [[skatuves mākslinieks|skatuves mākslinieku]] vai [[mākslinieks|mākslinieku]] grupas iestudēto [[loma|lomu]], izpildāmo [[skaņdarbs|skaņdarbu]], [[daiļdarbs|daiļdarbu]], [[deju]] un citu priekšnesumu kopums.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Animatrikss
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| valsts =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|6|3}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Home Video]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Animatrix''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri =
| scenārijs =
| producents =
* [[Lana un Lilija Vačovskas|Vačovski]]
* [[Maikls Āriass]]
* Hiroaki Takeuči
* [[Eiko Tanaka]]
| režisors =
* [[Endijs Džonss]]
* [[Mahiro Maeda]]
* [[Šiničiro Vatanabe]]
* [[Jošiaki Kavadžiri]]
* [[Takeši Koike]]
* [[Kodži Morimoto]]
* [[Pīters Čungs]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The-animatrix-poster.jpeg
| imdb =
}}'''"Animatrikss"''' ({{Val|en|The Animatrix}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta animācijas filma, kuras režisori ir [[Endijs Džonss]], [[Mahiro Maeda]], [[Šiničiro Vatanabe]], [[Jošiaki Kavadžiri]], [[Takeši Koike]], [[Kodži Morimoto]], [[Pīters Čungs]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .kp
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = {{dat|2007|9|24||bez}}
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Korea Computer Center''
|sponsors              = ''Korea Computer Center''
|domātais-pielietojums = Ar [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkoreju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ir izveidotas tikai dažas atsevišķas mājas lapas
|ierobežojumi          = Jābūt uzņēmumam vai organizācijai saistītai ar Ziemeļkoreju
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.kpnic.gov.kp/ www.kpnic.gov.kp]
}}

sentences: {{Commonscat|Bridges in Istanbul|Tilti Stambulā}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Sakse
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna_Sakse.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Lejasciema pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1981
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 02
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Edgars Abzalons (1900-1950)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Austra Sēja, Smīns, Trīne Grēciņa, Zane Mežadūja
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Latviešu literārā biedrība''' ({{val|de|Lettisch-literärische Gesellschaft}}), arī '''Latviešu draugu biedrība''', sākotnēji bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] mācītāju 1824. gadā dibināta sabiedriska organizācija [[latviešu valoda]]s, folkloras un kultūras izpētei un popularizēšanai. Vēlāk biedrībā iestājās arī daudzi latviešu sabiedriskie darbinieki un valodnieki, piemēram, [[Krišjānis Barons]], [[Juris Bārs]], [[Ludis Bērziņš]], [[Jānis Čakste]], [[Jānis Endzelīns]], [[Jēkabs Lautenbahs]], [[Ansis Līventāls]], [[Āronu Matīss]], [[Kārlis Mīlenbahs]], [[Juris Neikens]], [[Jēkabs Osis]].

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = 1798. gada īru sacelšanās
| partof            = [[Atlantijas revolūcija]]s un [[Francijas revolucionārie kari|Francijas revolucionārajiem kariem]]
| colour_scheme     = background:#bbcccc
| image             = MAXWELL(1845) p184 Defeat at Vinegar Hill.jpg
| image_size        = 300px
| caption           = 1798. gada īru sacelšanās
| date              = 1798. gada 24. maijs — 12. oktobris
| place             = {{flaga|IRL}} [[Īrija]]
| result            = Kroņa spēku apspiešana
* [[Lielbritānijas un Īrijas ūnijas akts|Īrijas parlamenta atcelšana]] un [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes]] izveidošana 1801. gadā
* Mēģinājums atjaunot sacelšanos ar [[Īru sacelšanās 1803. gadā|dumpi Dublinā]] 1803. gadā
* partizānu karš turpinās [[Entrimas grāfiste|Entrimā]] līdz 1800. gadam,  [[Viklovas grāfiste|Viklovā]] līdz 1803. gadam un [[Veksfordas grāfiste|Veksfordā]] līdz 1804. gadam
| combatant1        = {{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Apvienoto īru savienība]]
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Aizsargi (Īrija)|Aizsargi]]
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Francijas Pirmā republika]]
| combatant2        = [[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Lielbritānijas Karaliste]]
* [[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Īrijas Karaliste]]
| commander1        = {{resize|95%|{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Teobalds Volfs Tons]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Henrijs Džojs Makkrakens]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Viljams Eilmers]] (kritis gūstā)
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Entonijs Perijs]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Beginals Hārvijs]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Henrijs Manro]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Džons Mērfijs]]#†
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Žans Ambērs]]}} (kritis gūstā)
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Žans Bompārs]] (kritis gūstā)
| commander2        = {{resize|95%|[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Džons Prets]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Čārlzs Kornvoliss]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Ralfs Aberkrombijs]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Džerards Leiks]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Sers Džordžs Nagents]]
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Viljams Pits Jaunākais]]}}
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Džons Vorenss]]
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Roberts Stjuarts]]
| strength1         = {{resize|95%|50 000 Apvienotie īri
4100 Franču [[Franču revolucionārā armija|karavīri]]
10 [[Francijas Kara flote]]s kuģi<ref>[https://www.bbc.co.uk/history/british/empire_seapower/irish_reb_01.shtml The 1798 Irish Rebellion] (BBC).</ref>}}
| strength2         = {{resize|95%|40 000 [[Milicija (Lielbritānija)|milicija]]
30 000 Britu [[Britu armija|karavīri]]
~25 000 [[brīvprātīgie kavalēristi]]
~1000 [[Hesenes algotņi|Hesenieši]]}}
| casualties1       = {{resize|95%|10 000<ref>Thomas Bartlett, ''Clemency and Compensation, the treatment of defeated rebels and suffering loyalists after the 1798 rebellion, in Revolution, Counter-Revolution and Union, Ireland in the 1790s'', Jim Smyth ed, Cambridge, 2000, p. 100</ref>–50 000<ref name="thomas1969">[[Thomas Pakenham (historian)|Thomas Pakenham]], p. 392 ''The Year of Liberty'' (1969) {{ISBN|0-586-03709-8}}</ref> aptuvenie karavīru un civiliedzīvotāju upuri
3500 Franči sagūstīti
7 Franču kuģi sagrābti}}
| casualties2       = {{resize|95%|500–2000 karavīri miruši<ref>Bartlett, p. 100</ref>
apmēram 1000 [[Lojālisms|lojālistu]] civiliedzīvotāji miruši<ref>Richard Musgrave (1801). ''Memoirs of the different rebellions in Ireland'' (see Appendices)</ref>}}
| campaignbox       =
}}
'''1798. gada īru sacelšanās''' ([[Īru valoda|īru]]: ''Éirí Amach 1798'') bija [[Īri|īru]] sacelšanās [[Īrijas karaliste|Īrijas karalistē]] pret [[Britu impērija|Britu Impērijas varu]], kas notika [[Francijas revolucionārie kari|Revolucionāro karu]] laikā.

sentences:
{{Infokaste+}}
.]]
'''Eliazārs ben Jūda ben Kalonimus no Vormsas''' ({{val|he|אלעזר מוורמס}}, dzimis ap 1176. gadā [[Mainca|Maincā]], miris 1238. gadā [[Vormsa|Vormsā]]) bija [[Vācija]]s viduslaiku [[hasīdi|hasīdu]] (“dievbijīgo”) skolas pārstāvis, Vormsas rabīns un viens no sava laika izcilākajiem [[Talmūds|Talmūda]] un [[Kabala]]s mācītājiem. Pēc sava slavenākā darba nosaukuma pazīstams arī kā Eliazārs Rokičs (''Elazar Rokeach'').<ref>Moshe Idel. Kabbalah: New Perspectives. Ņuheivena, 1988</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Zolitūde (nozīmju atdalīšana)|Zolitūde}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Zolitūde
|attels             =
|paraksts           = Zolitūdes daudzstāvu apbūve: 104. un 119. projekts.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,888 km²
|iedzivotaju_skaits = 19 559 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[4z. autobusu maršruts (Rīga)|4z.]] [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]] [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]] [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]] [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]] [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]] [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      = LV-1029
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/zolitude/ apkaimes.lv]
}}
 Zolitūdē. 2007. gads.]]
'''Zolitūde''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Zemgales priekšpilsēta|Zemgales priekšpilsētā]], kas atrodas tās R daļā. Tā robežojas ar [[Beberbeķi|Beberbeķu]], [[Imanta (Rīga)|Imantas]], [[Šampēteris|Šampētera]], [[Pleskodāle]]s un [[Mūkupurvs|Mūkupurva]] apkaimēm. Zolitūdes apkaimes robežas ir [[Kārļa Ulmaņa gatve]], Gaviezes iela, Čuguna iela, Jāņa Endzelīna iela, [[Jūrkalnes iela (Rīga)|Jūrkalnes iela]], kā arī [[dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II]] tās Z daļā.

sentences: '''Ilūkstes apriņķa muižu nosaukumi''' ir viens no avotiem [[Ilūkstes apriņķis|Ilūkstes apriņķa]] un Latvijas vēstures izziņai.

sentences:
[[Kategorija:Indonēzija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Indonēzija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia caudata
| attēls = Fleur du Strelitzia Caudata . Elle est très ressemblante a celle du Strelitzia Nicolai ( Strelitzia blanc ).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = R.A.Dyer
| suga = Strelitzia caudata
| suga_lv = Astainā strelīcija
}}'''Astainā strelīcija'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://telpaugi.wordpress.lv/2013/08/24/strelicija-2/|title=Strelīcija|last=|website=Telpaugi|access-date=2023-12-23|date=2013-08-24|language=lv}}</ref> (''Strelitzia caudata'') ir [[Strelīcijas|strelīciju]] suga, kas sastopama [[Āfrika|Āfrikā]] — no [[Čimanimani]] kalniem [[Zimbabve|Zimbabvē]] uz dienvidiem līdz [[Mozambika]]i un [[Svatini]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:585016-1|title=Strelitzia caudata R.A.Dyer {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-23|language=en}}</ref>

sentences:
[[Silūrs|silūra]] merģelī.]]
'''Merģelis''' ir mālains [[karbonāti]]sks [[nogulumiezis]], kas satur 50—75% [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] un 25—50% [[Sālsskābe|sālsskābē]] nešķīstošu atlikumu, ko veido [[silīcija dioksīds]], [[Alumīnija oksīds|alumīnija]], [[dzelzs oksīds|dzelzs]] u.c. [[oksīdi]]. Ja no karbonātiem sastāvā ir [[dolomīts]], tad iezi sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]] jeb [[domerīts|domerītu]]. Pretējā gadījumā tas ir kaļķa merģelis. Parastiem merģeļiem SiO2 attiecība pret pārējiem oksīdiem nepārsniedz vairāk kā četras reizes. Pretējā gadījumā tie ir attiecināmi pie silikātu grupas.

sentences:
{{Sporta infokaste
 | nosaukums   = Kalnu riteņbraukšana
 | attēls      = XCBikeRacer.jpg
 | att_izm     = 275px
 | paraksts    = Krosa (XC) sacensību dalībnieks
 | savienība   = [[Starptautiskā riteņbraukšanas savienība]] (UCI)
 | iesauka     =
 | pirmais     = 1976
 | reģistrētie =
 | klubi       =
 | kontakts    =
 | komanda     =
 | jdzimums    =
 | kategorijas = [[Riteņbraukšanas sports]]
 | bumba       =
 | olimpisks   = {{OSS|V=1996}}—pašlaik
}}
'''Kalnu riteņbraukšana''' ir [[riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas sporta]] disciplīna, kurā tiek veiktas distances bezceļa un mainīga reljefa trasēs uz īpaša veida MTB (Mountainbike) velosipēdiem. Kalnu riteņbraukšana ietver sevī vairakas apakšdisciplīnas, kurās tiek izmantoti dažādu konstrukciju un ģeometrijas MTB velosipēdi:

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =37623 Valmiera
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1993|9|15}}
| alt_names = 1993 RN4; 1999 TO222
| mp_name = 37623
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=37623+Valmiera#content 37623 Valmiera (1993 RN4)]</ref>
| aphelion =3.4158 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.9594 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =3.1876 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.0716
| period =5.69 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =22.3081°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =13 H
| single_temperature=
}}
'''37623 Valmiera''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1993]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā [[Čīle|Čīlē]]. Tas ir nosaukts [[Valmiera]]s vārdā.
== Atsauces ==
{{Atsauces}}
[[Kategorija:Asteroīdi]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Andrijs Danilko
|      Vārds_orig = ''Андрій Данилко''
|          Attēls = Verka Serduchka ESC 2007.JPG
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Verka Serdjučka [[2007. gads|2007]]. gada Eirovīzijā
|        Dz_vārds = Andrijs Danilko
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|10|2}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Poltava}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[aktieris]]<br />[[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.v-serduchka.com/ v-serduchka.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Andrijs Danilko''' ({{val|uk|Андрі́й Миха́йлович Дани́лко}}; dzimis {{dat|1973|10|2}} [[Poltava|Poltavā]]), plašāk pazīstams kā '''Verka Serdjučka''' ({{val|ru|Верка Сердючка}}), ir [[Ukraina|ukraiņu]] dziedātājs, TV raidījumu vadītājs, aktieris un [[Humors|humorists]]. Ukrainas tautas mākslinieks ([[2008. gads|2008]]).<ref>[http://korrespondent.net/showbiz/music/559873 Daņilko kļuvis par Ukrainas tautas mākslinieku] {{ru ikona}}</ref>

sentences: - [[superkontinents]], kuru apskaloja [[Pantalasa]]s superokeāns]]

sentences: '''Iztēle''' ir [[prāts|prāta]] īpašība, ar kuras palīdzību ir iespējams uz pieņēmumu pamata radīt apstākļus, kuri ļautu atrisināt vienu vai otru iztēles īpašnieka ieceres realizēšanās iespēju, līdz ar ko iztēli var apskatīt kā indivīda spēju modelēt kādu iedomātu vai eksistējošu problēmu, lai tās atrisinājumu izmantotu sev vēlamos nolūkos. Iztēli, kā prāta īpašību viennozīmīgi, var piedēvēt vien [[cilvēks|cilvēkam]], lai gan ir centieni rast pierādījumus tam, ka ar iztēli saistītas spējas varētu piemist [[primāti]]em un citiem [[zīdītāji]]em, tomēr pārliecinošu pierādījumu tam pagaidām nav, tāpēc pagaidām iztēli var uzskatīt par unikālu, cilvēku raksturojošu īpašību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citronskābes struktūrformula

Citronskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H8O7
|molmasa=192,12
|blīvums=1665
|kušanas temperatūra=153 °C
|viršanas temperatūra=sadalās 175 °C temperatūrā
}}
'''Citronskābe''' (2-hidroksipropān-1,2,3-trikarbonskābe, НООС–СН2–C(COOH)(OH)–СН2–СООН) pieder pie trīsvērtīgajām [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]]. Citronskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Citronskābes sāļus sauc par '''[[citrāti]]em'''.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Halīts
|        attēls =
|         klase = [[Halogenīdu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 3.AA.20
|   ķīm_formula = Nātrija hlorīds - NaCl
|     singonija = [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Visbiežāk - bezkrāsas, balts, gaišzils, dzeltens, sarkans  utt
|        svītra = Balta
|      habituss = Pārsvarā kubi un masīvos nogulumiežos, kā arī granulēti, šķiedrveida un kompakti
|     skaldnība = Ļoti laba, kubiska
|        lūzums = Gliemežnīcas
|       cietība = 2
|       spīdums = Stikla
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
| laušanas_koef = 1,544
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,1-2,2
}}
'''Halīts''' (gr. ''ἅλς'' — sāls) jeb '''akmenssāls''' ir [[Hlorīdi|hlorīdu]] klases [[minerāls]] ar [[Nātrija hlorīds|nātrija hlorīda]] (NaCl) kristālisko formu. Minerāla kristālķīmiskajā struktūrā ir seši [[Nātrijs|nātrija]] [[katjoni]], kas iekļauj [[Hlors|hlora]] [[Anjoni|anjonu]]. Veido kubisku [[Singonija|singoniju]] un [[telpiskā grupa|telpisko grupu]] Fm3m. Ļoti labi šķīst ūdenī.<ref>{{LPE|4|10}}</ref>

sentences: '''Izzināšana''' ir [[cilvēks|cilvēka]] [[informācija]]s apstrādes procesi un to likumsakarības, uzmanība, uztvere, paternu atpazīšana, [[zināšanas|zināšanu]] reprezentācijas, [[atmiņa]], [[valoda]], [[domāšana]], problēmu risināšana, radošums, lēmumu pieņemšana, mākslīgais un cilvēka [[intelekts]]. Kognitīvos procesus pēta [[kognitīvā psiholoģija]]. Šos procesus sauc arī par '''kognitīvajiem procesiem''' ({{val|la|cognitio}} — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens').

sentences: '''Ametrīns''' ([[hibrīdvārds]] no "ametists" un "citrīns") ir neparasts [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — violetā [[ametists|ametista]] un zeltaini dzeltenā [[citrīns|citrīna]] apvienojums vienā [[kristāls|kristālā]]. Dārgakmeņu tirdzniecībā lieto arī terminus '''bolivianīts''', '''amecitrīns''' vai '''tristīns'''.

sentences:
{{apvienot|Lubāns}}
'''Meliorācijas darbi Lubāna mitrājā''' norisinās jau no 19. gadsimta un tie kulmināciju piedzīvoja 20.gadsimtā, kad notika ļoti intensīva hidrobūvju celtniecība. To veica, lai samazinātu plūdu apjomus un to nodarīto postījumu visā mitrāja teritorijā, kas palos applūda milzīgās platībās. Plūdu apmēri sagādāja lielas lauksaimniecības problēmas un pilnīgu nespēju izaudzēt kultūraugus, līdz ar to nesot bada gadus Lubāna mitrāja iedzīvotājiem.

sentences:
{{cita nozīme|hokeju ar bumbiņu|citiem hokejam līdzīgiem sporta veidiem|hokeja sports}}
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Bendijs
| attēls       = Hammarby vs GAIS 2012-02-11 (4).jpg
| att_izm      =
| paraksts     = Bendija komanda gatavojas aizstāvēt savus vārtus pret stūra sitienu 2012. gadā.
| piktogramma  =
| pikt_izm     =
| pikt_par     =
| savienība    =
| citi_nos     = Krievu hokejs
| pirmais      =
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     =
| komanda      = 11 katrai komandai
| ilgums       = 90 min.
| jdzimums     = Jā, atsevišķas sacensības
| kategorijas  =
| ekipējums    =
| vieta        = [[Bendija laukums]]
| olimpisks    =
| novecojis    =
}}
'''Bendijs''' (no {{val|en|Bandy}}) vai '''hokejs ar bumbiņu''' ir [[komandu sports|komandu sporta]] veids, kurā piedalās divas komandas, katrā ir pa vienpadsmit spēlētājiem. Bendiju spēlē uz ledus klāta laukuma, kas ir gandrīz tikpat liels kā [[futbols|futbola]] laukums. Spēles mērķis ir ar nūju iesist bumbu vārtos. Bendijā ir saskatāmas kopējas iezīmes gan ar futbolu, gan ar [[hokejs|hokeju]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Roberts Virens
| vārds_orig = ''Роберт Вирен''
| attēls = Портрет к статье «Вирен, Роберт Николаевич». Военная энциклопедия Сытина (Санкт-Петербург, 1911-1915).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1857
| dz_mēnesis = 01
| dz_diena = 06
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Novgoroda}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1917
| m_mēnesis = 03
| m_diena = 14
| m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kronštate|Petrograda}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| nodarbošanās = [[militārpersona]]
}}

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Turkey}}

sentences: '''[[Meksika|Meksikas Savienotās Valstis]]''' ir [[federatīva valsts]], ko veido 32 administratīvās vienības, no tām '''31 štats''' ''(state)'' un '''1 federālais apgabals''' ''(Distrito Federal)''. Saskaņā ar [[1917]]. gada [[Meksikas konstitūcija|Konstitūciju]] štati ir federāli un suverēni brīvi. Katram štatam ir savs [[kongress]] un [[konstitūcija]], savukārt federālajam apgabalam ir ierobežota autonomija ar vietējo Kongresu un valdību.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Tretjakovs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = Krievija, [[Kijevas guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]]
|        tautība = [[krievs]]
|     pseidonīms = V.T.
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, kritiķis
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[Dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
}}

sentences: '''Kur mājo mana meitiņa''' ir [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] sacerēta latviešu ziņģe, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" 1872. gadā. To vienīgo reizi dziesmu svētkos dziedāja [[I Vispārīgie latviešu Dziedāšanas svētki|Pirmo Vispārīgo latviešu Dziedāšanas svētku]] laicīgo dziesmu koncertā.

sentences: '''Ekonomiskā politika''' ir pasākumu un valdības darbību kopums, kuru mērķis ir pieņemt un īstenot ekonomiskos lēmumus [[makroekonomika]]s līmenī. Ekonomiskās politikas īstenošana nozīmē sociāli nozīmīgu mērķu sasniegšanu. Ekonomiskās politikas mērķus nosaka valsts ekonomikas stāvoklis attiecīgajā brīdī, kā arī subjektīvi faktori.

sentences:
{| class="infobox" style="width:{{#ifexpr:23<{{{infoboxwidth|23}}}|23|{{{infoboxwidth|23}}}}}em;  font-size: 90%;"
|-
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; font-size: large; padding-bottom: 0.3em;" | {{{nosaukums}}}
|-
{{#if:{{{subtemplate|<noinclude>
-
</noinclude>}}}|
{{!}} colspan="2" style="text-align: center;" {{!}} {{{subtemplate}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{attēls|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} colspan="2" style="text-align: center;" {{!}} {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{attēls|}}}|size={{{att_izm|}}}|sizedefault=250px}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{paraksts|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} colspan="2" style="border-bottom: 1px solid #aaa; text-align:center;" {{!}} {{{paraksts}}}
{{!}}-
}}
{{!}} style="width: 7em;text-align:right;" {{!}} '''Tips'''
{{!}} {{{tips}}}
{{!}}-
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Ražotājs'''
{{!}} {{{ražotājs|{{{ražotājs}}}}}}
{{!}}-
{{#if:{{{konstruktors|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Konstruktors'''
{{!}} {{{konstruktors}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{pirmais lidojums|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Pirmais lidojums'''
{{!}} {{{pirmais lidojums}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{nodošana|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Nodošana'''
{{!}} {{{nodošana}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{nodots|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Nodots'''
{{!}} {{{nodots}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{pēdējais lidojums|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Pēdējais lidojums'''
{{!}} {{{pēdējais lidojums}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{stāvoklis|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Stāvoklis'''
{{!}} {{{stāvoklis}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{pārējie lietotāji|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Lietotājs'''
{{!}} {{{lietotājs}}}{{#if:{{{more users|<noinclude>-</noinclude>}}}|
<br />{{{pārējie lietotāji}}} }}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{izgatavots|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Izgatavots'''
{{!}} {{{izgatavots}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{kopskaits|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Kopskaits'''
{{!}} {{{kopskaits}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{programmas izmaksa|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Ražošanas programmas izmaksa'''
{{!}} {{{programmas izmaksa}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{cena|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Cena'''
{{!}} {{{cena}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{bāzes modelis|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Bāzes modelis'''
{{!}} {{{bāzes modelis}}}
{{!}}-
}}
{{#if:{{{varianti|<noinclude>-</noinclude>}}}|
{{!}} style="text-align:right;" {{!}} '''Varianti'''
{{!}} {{{varianti}}}
{{!}}-
}}
|}<noinclude>
{{dokumentācija}}

sentences: '''Apraksts''' ir [[Priekšmets|priekšmeta]] vai [[Parādība|parādības]] atveidojums nelielā laika sprīdi. Īpašs apraksta paveids ir [[Daba|dabas]] [[ainava]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 64. lpp.</ref> Galvenais aprakstam ir aprakstīt kāda priekšmeta, cilvēka vai [[Dzīva būtne|dzīvas būtnes]] ārējās pazīmes un būtiskākās [[Īpašības vārds|īpašības]].<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/5-klase/teksta-planosana-7355/re-3b2b9a23-8f53-4b99-b68e-db6db72e9e0c</ref>

sentences:
{{Navbox
|name=Eiropas valstu valdību vadītāji
|title=[[Eiropa|Eiropas valstu un atkarīgo teritoriju valdību vadītāji]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Uldis Ofkants
|          vārds_orig =
|              attēls = Uldis Ofkants.jpg
|          att_izmērs = 140px
|       att_nosaukums = Uldis Ofkants ieslodzījuma laikā Mordovijas nometnē
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1941
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2008
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 26
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = [[Rīgas Kinostudija]]s strādnieks
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Malāvija|Malāvijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Malāvijas ir iekļautas '''2 vietas''' (1 kultūras objekts un 1 dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/mw Malāvija]</ref>. Malāvija Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja [[1982]]. gada [[5. janvāris|5. janvārī]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''General Motors''
| native_name      =
| logo             = General Motors (2021).svg
| logo_size        = 155px
| logo_caption     =
| image            = RenCen.JPG
| image_size       = 205px
| image_caption    = ''General Motors'' galvenais birojs atrodas ''[[Renaissance Center]]'' debesskrāpju kompleksā [[Detroita]]s pilsētā, [[Mičigana]]s štatā.
| type             = [[publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{dat|1908|9|18}}
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Detroita]]
| location_country = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Daniels Akersons (priekšsēdētājs un ģenerāldirektors)
| industry         = [[Autobūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
komerctransports
auto rezerves daļas
| services         =
| revenue          = {{increase}} [[ASV dolārs|$]] 135.592 miljardi (2010)<ref name=10K>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1467858/000119312511051462/d10k.htm |title=2010 Form 10-K, General Motors Company |date=March 1, 2011 |publisher=United States Securities and Exchange Commission |access-date={{dat|2011|03|22||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/618rRUww2?url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1467858/000119312511051462/d10k.htm |archivedate={{dat|2011|08|23||bez}} }}</ref>
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 209,000 (2010)<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Company Profile |url=http://www.gm.com/corporate/about/ |publisher=General Motors |year=2010 |accessdate=2011. gada 26. marts |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110325004306/http://www.gm.com/corporate/about/ |archivedate={{dat|2011|03|25||bez}} }}</ref>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.gm.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Materiālzinātne''' ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas pēta sakarības starp materiālu struktūru [[Atoms|atomu]] vai [[Molekula|molekulu]] mērogos un to makroskopiskās īpašības. Materiālzinātnes pamatā ir lietišķās [[Fizika|fizikas]] un [[Ķīmija|ķīmijas]] nozares.

sentences: {{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gitija
 | official_name            = {{gree|Γύθειο}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = 20190509 376 gytheion.jpg
 | image_caption            = Gitijas krastmala.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Lakonijas nome|Lakonija]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 35,141
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 4279
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 36 | latm = 45 | lats = 42 | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 33 | longs = 58 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 232 00
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 17
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Gitija''' ({{val|el|Γύθειο}}) ir neliela pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas [[Peloponēsa]]s pussalas dienvidu daļā, [[Mani pussala]]s austrumu krastā (17 metrus v.j.l.), 171 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]] un 51 km uz dienvidaustrumiem no [[Kalame]]s. Pēc 2011. gada [[Kalikratisa reforma]]s pilsēta atrodas [[Austrummani dēms|Austrummani dēmā]]. Senos laikos tā bija [[Sparta (pilsēta)|Spartas]] pilsētas [[osta]].<ref>[https://ru.wikisource.org/wiki/%D0%A0%D0%A1%D0%9A%D0%94/Gythium Gythium]// Реальный словарь классических древностей / авт.-сост. Ф. Любкер ; Под редакцией членов Общества классической филологии и педагогики Ф. Гельбке, Л. Георгиевского, Ф. Зелинского, В. Канского, М. Куторги и П. Никитина. — СПб., 1885. — С. 585.</ref> Pie Gitijas atrodas senā [[Kranaja]], neliela sala, uz kuras pēc [[sengrieķu mitoloģija]]s [[Parīds]] no [[Troja]]s un [[Trojas Helēna|Helēna]] no Spartas pavadīja kopā savu pirmo nakti, pirms došanās uz Troju, kas noveda pie [[Trojas karš|Trojas kara]].

sentences:
uzrakstīto noveli "[[Savādais notikums ar doktoru Džekilu un misteru Haidu]]"]]
'''Izdomājums''' jeb '''fikcija''' ({{val|la|fictio}} — 'izdomājums') ir [[īstenība]]i neatbilstošs [[apgalvojums]] vai [[stāstījums]]. Atsevišķos gadījumos izdomājums tiek izmantots kā nepatiess fakts. Literatūrā pie izdomājumiem pieder [[daiļliteratūra]] un citi nezinātniski darbi. Pie izdomājumiem pieder arī dažādi tēli, piemēram, [[Ziemassvētku vecītis]] vai [[Lieldienu zaķis]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 83
|             7. čaula =
|             6. čaula = 5
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bi
|             atommasa = 208,98040
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Mākslīgi iegūts bismuta kristāls un dabiskā bismuta paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+5''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 2,02
|              blīvums = 9780
|  kušanas temperatūra = 544,7 K (271,5 °C)
| viršanas temperatūra = 1837 K (1564 °C)
}}

sentences: '''ANO Klimata pārmaiņu konference''' ir ikgadēja [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] dalībvalstu sanāksme ar mērķi cīnīties pret [[klimata pārmaiņas|klimata pārmaiņām]]. Nozīmīgākie pieņemtie lēmumi konferencēs ir [[Kioto protokols]] un [[Parīzes nolīgums]].

sentences: '''Slāņu gubumākoņi''' ''Stratocumulus'' (Sc) ir plakanas kaudzes veida gubu [[mākoņi]] bez izteiktas vertikālās attīstības. Mākoņi debesīs izvietoti nevienmērīgi un neaizklāj visas debesis. Tie bieži vien izvietojas paralēlās rindās vai viļņos. Sc mākoņus var diezgan viegli sajaukt ar [[Altocumulus|Ac]] mākoņiem, kuriem ir līdzīga forma, bet Ac atrodas lielākā augstumā. Ja mākoņi ir lielāki, tad tie visticamāk ir Sc mākoņi, jo atrodas tuvāk zemei. Ac mākoņi būs mazāk nekā 5° lieli leņķiskajā izmērā (tas aptuveni atbilst triju vidējo pieaugušā cilvēka pirkstu platumam izstieptas rokas attālumā no acs). Mākoņu pamats augstums ir 500—1500 metri, bet biezums 200—800 m. Mākoņi sastāv no ūdens pilieniem, kuru rādiuss 5 mikrometri. [[Nokrišņi]] no Sc mākoņiem izkrīt reti, tie ir ļoti īslaicīgi un vāji nokrišņi, smidzenis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tievais vīrs
| operators =
| attēls = The Thin Man 1934 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[V. S. Van Daiks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viljams Pauels]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Morīna O'Salivana]]
* [[Nets Pendletons]]
* [[Minna Gombela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Thin Man''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1934|5|25}}
| ilgums = 91 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[After the Thin Man]]'' (1936)
| imdb =
}}'''"Tievais vīrs"''' ({{Val|en|The Thin Man}}) ir 1934. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[V. S. Van Daiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viljams Pauels]], [[Mirna Loja]], [[Morīna O'Salivana]], [[Nets Pendletons]] un [[Minna Gombela]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Dešils Hemets|Dešila Hemeta]] 1934. gada romānu.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Pēteris Lasī''' ({{val|ga|Peadar de Lása}}, {{val|de|Peter Graf von Lacy}}, {{val|ru|Пётр Петрович Ласси}}; [[1678]]-[[1751]]) bija [[īri|īru]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s [[feldmaršals]] ķeizarienes [[Anna I|Annas]] valdīšanas laikā, [[grāfs]] (1740), [[Vidzemes guberņa|Rīgas un Vidzemes gubernators]] (1727–1751).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hidroksilapatīts
|attēls=
|klase=
|ŠtruncaID=7/B.39-30
|ķīm_formula=Ca5(PO4)3(OH)
|singonija=
|krāsa=balts, pelēks, dzeltens
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=
|caurspīdīgums=necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3.08
}}'''Hidroksilapatīts''' ('''Ca5(PO4)3(OH)''') ir [[minerāls]]. Tas bieži tiek nepareizi saukts par '''hidroksiapatītu'''. Šī minerāla [[ķīmiskais sastāvs]] ir ļoti līdzīgs dabīgā [[kauls|kaula]] sastāvam un ar šo minerālu tiek saistītas cerības nākotnē aizstāt [[zobu urbšana|zobu urbšanu]], ievietojot šo materiālu [[zobi|zobu]] caurumos. Tādā veidā tas aizplombē tos, jo tas veiksmīgi savienojas ar zobu [[emalja|emalju]].<ref>"Zobi drīzumā vairs nebūs jāurbj", Ilustrētā Zinātne. - 2005. gada decembra numurs, 19.lpp.</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig =
|         attēls = Herbert_Marcuse_in_Newton,_Massachusetts_1955.jpeg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Herberts Markūze
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{Vieta|Vācija|Berlīne}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1979
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{Vieta|Vācija|Štarnberga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = vācu
|        tautība =
|   nodarbošanās = filozofs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Herberts Markūze''' ({{val|de|Herbert Marcuse}}; dzimis [[1898]]. gada 19. jūlijā Berlīnē, miris [[1979]]. gada 29. jūlijā Štarnbergā) bija ebreju izcelsmes vācu filozofs, viens no pazīstamākiem Frankfurtes skolas pārstāvjiem. Plašu ievērību guva 60. gados kā filozofs, sociālteorētiķis un politiskais aktīvists, kuru masu mediji mēdza dēvēt par „jauno kreiso kustības tēvu”. Viņa teorijas par „viendimensionālo” sabiedrību radīja augsni mūsdienu kapitālistiskās un valsts vadītas komunistiskas sabiedrības kritikai. Ar savu „lielās atteikšanās” jēdzienu viņš kļuva pazīstams kā revolucionāru pārmaiņu teorētiķis un aicināja atbrīvoties no pārticīgās rietumu sabiedrības žņaugiem. Tāpēc viņš kļuva par vienu no ASV ietekmīgākajiem intelektuāļiem XX gadsimta 60. un 70. gados. Viņa idejas gūst atbalstu arī Eiropā, kuras sabiedrība attīstās pēc ASV parauga, līdz ar to H. Markūzes idejas atstāj iespaidu uz Eiropas sociālpolitiskajām teorijām.

sentences: '''Arhaisms''' (no {{val|grc|ἀρχαϊκός}} (''archaios'') — 'sens, senlaiku')<ref name="sv">{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |last=Cepurniece |first=S. |last2= Gūtmanis|first2= A.|last3=Lukstiņš |first3= G.|last4= Strazdiņa|first4= V.|last5=Vīlipa |first5= R.|last6= Feldhūns|first6= A. |year=1978 |publisher=Liesma |location=Rīga |page=66}}</ref> [[leksikoloģija|leksikoloģijā]] ir [[vecvārds]], kura apzīmētais jēdziens ir saglabājies līdz mūsdienām, bet tagad tā nosaukšanai izmanto citu vārdu, piemēram, ''nēzdogs'' "mutauts, kabatlakats", ''secen'' "garām",<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref> ''kamieši'' "[[pleci]]", ''diet'' "dejot". Arhaismus daudz lieto [[rakstnieks|rakstnieki]], lai padarītu daiļradi senatnīgāku un ar svinīgāku noskaņu.

sentences:
s pārtvertā narkotiku zemūdene<ref name="PERU">[https://www.miamiherald.com/latest-news/article238345743.html de Guerra del Perú via Storyful M. Peruvian authorities seize narco-submarine carrying over a ton of cocaine] Miami Herald 2019. gada 13. decembris. Skatīts: 2020. gada 24. novembrī</ref>]]
'''Narkotiku zemūdene''' ir paštaisīts zemūdens pašgājējs [[Zemūdens aparāts|aparāts]], ko būvējuši [[Nelegālā narkotiku tirdzniecība|narkotiku kontrabandisti]], lai ievestu narkotikas. Īpaši intensīvi tās izmanto Kolumbijas [[Narkotiku kartelis|narkotiku karteļu]] locekļi, lai eksportētu [[Kokaīns|kokaīnu]] no [[Kolumbija]]s uz [[Meksika|Meksiku]] un tālāk pa sauszemes ceļu uz [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]].<ref name="Drug">[https://www.nytimes.com/2009/04/26/magazine/26drugs-t.html?_r=1 Kushner D. Drug-Sub Culture] The New York Times Magazine 2009. gada 23. aprīlis. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref><ref name="Taiwan">[https://www.taiwannews.com.tw/en/news/1309588 Bajak F. DEA: Seized submarine quantum leap for narcos]{{Novecojusi saite}} Taiwan News 2010. gada 5. jūlijs. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref> Ir radušās bažas, ka šādus kuģus var izmantot [[Terorisms|terorismā]].<ref name="Terror">[https://www.theatlantic.com/international/archive/2012/09/feds-cant-catch-cartels-cocaine-filled-submarines/323833/ Estes A. C. The Feds Can't Catch the Cartels' Cocaine-Filled Submarines] The Atlantic 2012. gada 9. septembris. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref> Šo peldlīdzekļu iespējas ir būtiski pieaugušas (dažas šādas zemūdenes spēj šķērsot [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]]); to darbības rajoni un rādiusi ir paplašinājušies un to skaits ir strauji pieaudzis.<ref name="Yahoo">[https://www.yahoo.com/news/why-seas-suddenly-swimming-drug-223400474.html?guccounter=1&guce_referrer=aHR0cHM6Ly9lbi53aWtpcGVkaWEub3JnL3dpa2kvTmFyY28tc3VibWFyaW5l&guce_referrer_sig=AQAAALdtjP3x8-pelqOUPHp5EPSb0b9_NPCvXvlAmZleRSAtHUpUcNEmo5nEk-m1QQBqgD7UgmwTuqPFml7_zUnw6YG_EQQ-EKcpp97MzZCW3dZmoMP5fThJ1ZoowpsIHSGufHih6DpVho8zbWmy1M648humx2UUEKJkBq8lK9P_R9CY Mizokami K. Why Our Seas Are Suddenly Swimming With Drug-Running Narcosubs] Popular Mechanics 2020. gada 5. marts. Skatīts: 2020. gada 26. novembrī</ref>

sentences: '''Levante''' ir ģeogrāfisks termins, kas apzīmē plašu areālu [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Tās aptuvenās robežas ir [[Taurs (kalni)|Taurs]] ziemeļos, [[Arābijas tuksnesis]] dienvidos, [[Vidusjūra]] rietumos un [[Mezopotāmija]] austrumos. Pēc dažām definīcijām Levantē iekļauj arī visu Mezopotāmiju. Areāls aptuveni sakrīt ar [[arābu valoda|arābisko]] terminu "[[Mešriks]]", kas apzīmē arābu zemes uz austrumiem no [[Ēģipte]]s un ziemeļos no [[Arābijas pussala]]s.

sentences:
{{novecojis}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NASDAQ OMX Group, Inc.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[2007. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņujorka]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = ''[[NASDAQ]]'', ''[[NASDAQ OMX Nordic]]''
| homepage         = [http://www.nasdaqomx.com/ nasdaqomx.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''NASDAQ OMX Group, Inc.''''' (saīsinājumā ''NDAQ'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] reģistrēts uzņēmums, kas pārvalda [[fondu birža]]s ASV, [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]] un [[Baltija|Baltijā]] un [[Armēnija|Armēnijā]]. Galvenais birojs atrodas [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vatu jūra
|attēls=13-09-29-nordfriesisches-wattenmeer-RalfR-19.jpg
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 53 |latm = 32 |lats =  |latNS = N
 |longd = 6 |longm = 53 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
| okeāns       = Atlantijas okeāns
|platība=10 000
|garums=450
|platums=30—40
|Max_dziļums=
|valstis={{DNK}}
{{NED}}
{{DEU}}
|pilsētas=[[Amsterdama]]
[[Brēmerhāfene]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Vatu jūra, Austrumfrīzu Vatu jūra un Dollarts (Wattenmeer, Ostfriesisches Wattenmeer & Dollart)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 121 620 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/82 82]
}}
}}
<mapframe text="Vatu jūra" width=300 height=300 zoom=6 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q26080"
}
</mapframe>

sentences:
'' pitaijas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] tirgu starp [[banāns|banāniem]] un [[cukurābols|cukurāboliem]]]]
'''Pitaija''' (zināms arī kā '''pūķa auglis''') ir [[auglis]], ko iegūst no vairāku sugu [[kaktuss|kaktusiem]], galvenokārt no ''[[Hylocereus]]'' un ''[[Stenocereus]]'' ģintīm. Pitaiju augļi aug brīvā dabā [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], bet to plaši kultivē [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. Pitaiju garša tiek raksturota kā ļoti maiga (kā [[kivi (auglis)|kivi]] vai [[melone]]s) un viegli salda. Augļi parasti sver no 150 līdz 600 gramiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zaudētā nedēļas nogale
| operators =
| attēls = The Lost Weekend (1945 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rejs Millands]]
* [[Džeina Vaimena]]
| mūzika = [[Miklošs Roža]]
| oriģinālnos = ''The Lost Weekend''
| studija = ''[[Paramount Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Paramount Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1945|11|29}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Lost-Weekend-The#tab=summary|title=The Lost Weekend (1945) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|8|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zaudētā nedēļas nogale"''' ({{Val|en|The Lost Weekend}}) ir 1945. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rejs Millands]] un [[Džeina Vaimena]]. Filma ir balstīta uz Čārlza Džeksona 1944. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Arnolds Stubavs
 | vārds_orig              =
 | attēls                  = Arnolds Stubavs.jpg
 | attēla izmērs           = 150px
 | komentārs               = pirms 1950. gada
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1910|12|29}}
 | dz. vieta               = [[Šķibes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1958|05|19|1910|12|29}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[aktieris]]
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
(Averoess), musulmaņu filozofs, kurš aktīvi diskutēja par visvarenības paradoksu.]]
'''Visvarenības paradokss''' ir savstarpēji saistītu [[paradokss|paradoksu]] saime, kuros tiek apskatīts jautājums par to, kas [[visvarenība]]i ir pa spēkam paveikt. Viens no visbiežākajiem visvarenības paradoskiem ir tā sauktais "akmens paradokss". Tas ir šāds: ja [[Dievs]] ir visvarens, tad viņš var izveidot akmeni, kuru pats nevar pacelt. Paradokss rodas tāpēc, ka viņš nav spējīgs pacelt šādu akmeni, no kā uzreiz izriet, ka viņš tomēr nav visvarens. Arī, ja viņš šādu akmeni nevar izveidot, viņš nav visvarens.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hlorīda kristālrežģis

Cinka hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi = cinka(II) hlorīds,
 cinka dihlorīds
|           CAS numurs = 7646-85-7
|      ķīmiskā formula = ZnCl2
|              molmasa = 136,315
|              blīvums = 2907
|  kušanas temperatūra = 292 °C
| viršanas temperatūra = 756 °C
| šķīdība ūdenī        = 432 g/100 ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka hlorīds''' (ZnCl2) ir balta, kristāliska, ūdenī ļoti labi šķīstoša viela. Tas ir [[cinks|cinka]] un [[hlors|hlora]] [[binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[sālsskābe]]s cinka [[sāļi|sāli]]. Cinka hlorīdam ir nepatīkama metāliska [[garša]] un tas kairina [[āda|ādu]] un [[gļotāda]]s. Pazīstami arī bāziskie cinka hlorīdi, piemēram, Zn(OH)Cl.

sentences: '' publicēta ''[[Encyclopædia Britannica]]'' reklāma]]

sentences: '''14. augusts''' ir gada 226. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (227. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 139 dienas.

sentences: '''23. augusts''' ir gada 235. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (236. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 130 dienas.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi"
| attēls           = Schmitt 05.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''Monsieur Ibrahim et les Fleurs du Coran''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     = Marselino Čions (''Marcelino Truong'')
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           = ''Le cycle de l'invisible''
| subject          =
| genre            = [[romāns]]
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2001
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = "[[Milarepa]]" (1997)
| followed_by      = "[[Oskars un rozā dāma]]" (2002)
}}
'''"Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi"''' ({{val-fr|Monsieur Ibrahim et les Fleurs du Coran}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] romāns no noveļu un romānu cikla ''Le cycle de l'invisible''. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2001. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

sentences: '''Āķveidīgie spalvmākoņi''' ({{val-la|Cirrus uncinus}}, ''Ci unc'') ir neliela izmēra paralēli [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] sablīvējumi ar āķveidīgu dzīvnieku nagu formu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem [[ūdens]] pilieniem. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristālu veidošanās. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis. Visbiežāk mākoņi novērojami augšupejošas gaisa plūsmas laikā un [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanās laikā. ''Ci unc'' ir vēstneši par [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņām tuvākajā laikā. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos 17—18 km. Mākoņi ir caurspīdīgi, tiem cauri spīd [[Saule]] un [[Mēness]]. Dienā tie nesamazina apgaismojumu. [[Nokrišņi]] no āķveidīgajiem spalvmākoņiem neizkrīt. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] šos mākoņus vēl ilgi apspīd Saule.

sentences:
{{Citas nozīmes|algoritmu|RSA|RSA}}
'''RSA šifrēšanas algoritms''' ir mūsdienās visplašāk lietotais asimetriskās šifrēšanas algoritms. Tas pirmo reizi tika aprakstīts 1977. gadā un ir vēsturiski pirmais plaši lietotais asimetriskās šifrēšanas algoritms.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Vienādie
 | oriģinālnos = ''Equals''
 |      attēls = Equals Movie.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = zinātniskā fantastika, romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Dreiks Doremuss]]
 |  producents =
* [[Maikls Prass]]
* [[Čips Diginss]]
* [[Anna Ruārka]]
* [[Maikls Šēfers]]
* [[Ridlijs Skots]]
* [[Džejs Sterns]]
 |   scenārijs = [[Neitans Pārkers]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džeki Vīvere]]
 |      mūzika =
* [[Saša Rings]]
* [[Dastins O'Hallorens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Route One Films]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Freedom Media]]''
* ''[[Infinite Frameworks Studio]]''
 | izplatītājs =
* ''[[DirecTV Cinema]]''
* ''[[A24]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2016|5|20|Latvija|2016|5|26|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/equals-2015|title=Equals|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=equals.htm|title=Equals (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Vienādie"''' ({{val|en|Equals}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas drāma, kuras režisors ir [[Dreiks Doremuss]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Nikolass Holts]], [[Gajs Pīrss]] un [[Džeki Vīvere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Micēlijs''' (no {{val|grc|μύκης}} ''(múkēs)'' — 'sēne') jeb '''sēņotne''' ir [[sēne|sēņu]] organisma paslēptā daļa, kas var atrasties zem [[sūnas|sūnām]], koku mizas, vai vienkārši zemē. Tas ir smalks tīklveida veidojums, veidots no ļoti smalkām pavedienveida [[hifas|hifām]], kas izplešas tālu prom no sēnes [[augļķermenis|augļķermeņa]]. Micēlijs var būt vienšūnas jeb ''rizomicēlijs'' (zemākajām sēnēm) vai daudzšūnu (augstākajām sēnēm). Sēņotne kalpo gan kā barības uzsūcējs, gan arī priekš [[veģetatīvā vairošanās|veģetatīvās vairošanās]]. Primitīvākajām sēnēm micēlija var arī nebūt. Sēņu organisms galvenokārt attīstās no [[sporas|sporām]], kas labvēlīgos apstākļos izdīgst un izveido sēņotni.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Carex cinerea|autors=Pollich|suga_lv=Iesirmais grīslis|suga=Carex cinerea|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=CarexCanescens2.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=Carex canescens L.}}'''Iesirmais grīslis''' ({{val-la|Carex cinerea}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama ziemeļu apvidos. [[Latvija|Latvijā]] bieži sastopama visā valsts teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-cinerea-pollich/|title=iesirmais grīslis - Carex cinerea Pollich - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vitis vinifera
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Vitis vinifera 001.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Vitales
| rinda_lv = Vīnkoku rinda
| dzimta = Vitaceae
| dzimta_lv = Vīnkoku dzimta
| ģints = Vitis
| ģints_lv = Vīnkoki
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| suga = Vitis vinifera
| suga_lv = Īstais vīnkoks
}}'''Īstais vīnkoks''' ({{val|la|Vitis vinifera}}) ir [[vīnkoku dzimta]]s suga, kura ir izcēlusies [[Vidusjūra]]s reģionā, [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Āzija]]s dienvidrietumos, no [[Maroka]]s un [[Portugāle]]s ziemeļiem līdz [[Vācija]]s dienvidiem un [[Irāna]]s ziemeļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ww2.bgbm.org/_EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameId=34500&PTRefFk=500000|title=The Euro+Med Plantbase Project - Taxon Summary Page|website=web.archive.org|access-date=2023-06-26|date=2007-09-28|archive-date=2007-09-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20070928003507/http://ww2.bgbm.org/_EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameId=34500&PTRefFk=500000}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Āfrikas valodas]]
[[Kategorija:Malāvija]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences: {{commonscat|Education in Finland|Izglītība Somijā}}

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 71
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lu
|             atommasa = 174,967
|   valences elektroni = [Xe]4f145d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Lutēcija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,27
|              blīvums = 9841
|  kušanas temperatūra = 1925 K (1652 °C)
| viršanas temperatūra = 3675 K (3402 °C)
}}

sentences: '''Bremžu sistēma automašīnai''' ir ar [[berze]]s spēku radīta ātruma salēnināšanai vai auto nekontrolētas aizripošanas nepieļaušanai izveidota sistēma. Parasti automašīnā ir divas bremzes - rokas stāvbremze un darba bremze (pedālis).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Coccosteus grossi nuchale.jpg
| att_nosaukums = '''''C. grossi''''' ''nuchale'' kauls (holotips).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Coccosteidae
| dzimta_lv = Kokkosteīdas
| ģints = Coccosteus
| ģints_lv = Kokkosteji
| suga = Coccosteus grossi
| kategorijas = nē
| binomial= <small>Obrucheva, 1962</small>
}}
'''''Coccosteus grossi''''' ir [[Kokkosteīdas|kokkosteīdu]] [[Artrodiras|artrodiru]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Vidusdevons|vidusdevonā]], [[živeta]]s laikmetā ([[arukilas svīta]]). Sugu 1962. gadā pirmo reizi aprakstīja padomju paleontoloģe [[Olga Obručeva]]. Sugas [[holotips]] ir ''[[nuchale]]'' kauls, kas tika atrasts [[Arukilas alas|Arukilas alās]] pie [[Tartu]] ([[arukilas svīta]]). Nosaukums ''Coccosteus grossi'' nozīmē Grosa (nosaukts [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] paleontologa [[Valters Gross|Valtera Grosa]] vārdā) kokkostejs. Suga bija izplatīta [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]] [[Igaunija|Igaunijā]], Tartu apkārtnē ([[Tahtvere]]), [[Peipuss|Peipusa ezera]] krastos ([[Kallaste]]), [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Orodeža]]s (Novosiverska), [[Vruda]]s (Redjkino), Rundas ([[Pļussa]]s pieteka) krastos (arukilas svīta), kā arī pie [[Vooru]] ciema [[Viljandi pagasts|Viljandi pagastā]] ([[Burtnieku svīta]]).

sentences:
.]]
'''Hidrovizlas''' ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, kas no [[vizla]]s atšķiras ar lielāku saistīta [[ūdens]] daudzumu, kas viegli zūd, to uzsildot, un ar mazāku [[Katjoni|katjonu]] saturu, kas veido saites starp slāņiem.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas vijolnieki| Vijolieces]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Nakts muzejā 2
| attēls = Attēls:Night_at_the_Museum_2_poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = Night at the Museum: Battle of the Smithsonian
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Šons Levijs]]
| producents = [[Kriss Kolumbuss]]
| scenārija autors = [[Roberts Garants]], [[Tomass Lenons]]
| galvenajās lomās = [[Bens Stillers]]
 [[Eimija Adamsa]]
[[Ouens Vilsons]]
[[Bills Heiders]]
[[Robins Viljamss]]
| mūzika = [[Alans Silvestri]]
| operators =
| montāža = [[Dons Zimmermans]], [[Dīns Zimmermans]]
| studija = 21 Laps Entertainment
[[Ingenious Film Partners]]
[[1492 Pictures]]
[[Sesame Workshop]]
| izplatītājs = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks =
| ilgums = 89 minūtes
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightatthemuseum2.htm|title=
Night at the Museum:
Battle of the Smithsonian (2009)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2016|1|2||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|413 106 170}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = [[Nakts muzejā]] (2006)
| nākošā = [[Nakts muzejā 3]] (2014)
| imdb = 1078912
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  |nosaukums=Apše
  | citvalsts         = Lietuva
  | citnosaukums      = Apše
  | citvaloda         = lt
  | citvaloriģin      = Apšė
  |attēls=Apsa.JPG
  |paraksts=Tilts pār Apši pie [[Narvīdži]]em
  |garums=45
  |garums_latvijā=20
  |baseins=365,8
  |baseins_latvijā=233,1
  |gada_notece=
  |izteka=
  |augštece=Vereta
  |ieteka=[[Bārta (upe)|Bārta]]
  |tek_caur={{LTU}}<br />{{LAT}}
  |pietekas=[[Ruņa]], [[Sārte]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=17 | iet_plat_s=21 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
|name             = Dodžu pils
|native_name      = ''Palazzo Ducale''
|native_name_lang = it
|image            = Doge's Palace - Venice 2016.jpg
|map_type         = Itālija#Eiropa
|alt              =
|established      = {{start date|1340}}
|location         = [[Sanmarko laukums]] 1,<br />30124 [[Venēcija]], [[Itālija]]
| latitude = 45.4339
| longitude = 12.34
|type             = [[Mākslas muzejs]], vēsturiska celtne
|director         = Kamillo Tonīni
|website          = {{URL|1=http://palazzoducale.visitmuve.it/en/home/|2=palazzoducale.visitmuve.it}}
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Venēcija un tās lagūna
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, v, vi
|        designation1_date = 1987. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 70176,4 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Dodžu pils" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q189883"
}
</mapframe>
'''Dodžu pils''' ({{val|it|Palazzo Ducale}}) ir 14. gadsimta [[pils]], kas celta [[Venēcijas gotika]]s stilā, viens no galvenajiem apskates objektiem [[Venēcija|Venēcijā]] un ziemeļu [[Itālija|Itālijā]]. Pils bija [[Venēcijas dodži|Venēcijas dodžu]] (pilsētas vadītāju) rezidence. 1923. gadā tajā tika atvērts muzejs. Mūsdienās tas ir viens no 11 muzejiem, ko pārvalda pilsētas muzeju fonds.

sentences:
<includeonly>{| {{WPMILHIST Infobox style|main_box|vcard}}
|-
! colspan="2" {{WPMILHIST Infobox style|header_bar}} | {{{unit_name|{{PAGENAME}}}}}{{#if:{{{native_name|}}}|
{{{native_name}}}}}
|-
{{#if:{{{image|}}} |
{{!}} colspan="2" {{WPMILHIST Infobox style|image_box}} {{!}} {{{image|}}}
{{{caption|}}}
}}
|-
! style="padding-right: 1em;" | {{#if:{{{start_date|}}}|{{#if:{{{end_date|}}}|Active|Founded}}|Active}}
| {{#if:{{{start_date|}}}|{{#if:{{{end_date|}}}|{{{start_date}}}–{{{end_date}}}|{{{start_date}}}}}|{{{dates|}}}}}
|- class="adr"
{{#if:{{{country|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Valsts
{{!}} {{{country|}}}
}}
|-
{{#if:{{{allegiance|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Lojalitāte
{{!}} {{{allegiance|}}}
}}
|-
{{#if:{{{branch|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Sadaļas
{{!}} {{{branch|}}}
}}
|-
{{#if:{{{type|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Tips
{{!}} {{{type|}}}
}}
|-
{{#if:{{{role|}}}{{{specialization|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Loma
{{!}} {{{role|}}}{{{specialization|}}}
}}
|-
{{#if:{{{size|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izmērs
{{!}} {{{size|}}}
}}
|-
{{#if:{{{command_structure|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Daļa no
{{!}} {{{command_structure|}}}
}}
|-
{{#if:{{{garrison|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{garrison_label|}}}|{{{garrison_label|}}}|Štābs}}
{{!}} {{{garrison|}}}
}}
|-
{{#if:{{{nickname|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Iesauka
{{!}} {{{nickname|}}}
}}
|-
{{#if:{{{patron|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Patrons
{{!}} {{{patron|}}}
}}
|-
{{#if:{{{motto|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Moto
{{!}} {{{motto|}}}
}}
|-
{{#if:{{{colors|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{colors_label|}}}|{{{colors_label|}}}|Krāsas}}
{{!}} {{{colors|}}}
}}
|-
{{#if:{{{march|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Maršs
{{!}} {{{march|}}}
}}
|-
{{#if:{{{mascot|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Simbols
{{!}} {{{mascot|}}}
}}
|-
{{#if:{{{anniversaries|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Gadadienas
{{!}} {{{anniversaries|}}}
}}
|-
{{#if:{{{equipment|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{equipment_label|}}}|{{{equipment_label|}}}|Ekipējums}}
{{!}} {{{equipment|}}}
}}
|-
{{#if:{{{battles|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{battles_label|}}}|{{{battles_label|}}}|Kaujas}}
{{!}} {{{battles|}}}
}}
|-
{{#if:{{{decorations|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Apbalvojumi
{{!}} {{{decorations|}}}
}}
|-
{{#if:{{{battle_honours|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{battle_honours_label|}}}|{{{battle_honours_label|}}}|Kaujas apbalvojumi}}
{{!}} {{{battle_honours|}}}
}}
|-
{{#if:{{{disbanded|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izformēts
{{!}} {{{disbanded|}}}
}}
|-
{{#if:{{{flying_hours|}}}|
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Lidošanas stundas
{{!}} {{{flying_hours|}}}
}}
|-
{{#if:{{{website|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Mājaslapa
{{!}} {{{website|}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{commander2|}}}{{{commander3|}}}{{{current_commander|}}}{{{ceremonial_chief|}}}{{{colonel_of_the_regiment|}}}{{{notable_commanders|}}} |
! colspan="2" {{WPMILHIST Infobox style|header_bar}} {{!}} Komandieri
}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{current_commander|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander1_label|}}}|{{{commander1_label|}}}|{{#if:{{{current_commander_label|}}}|{{{current_commander_label|}}}|Tagadējais
komandieris}}}}
{{!}} {{#if:{{{commander1|}}}|{{{commander1|}}}|{{{current_commander|}}}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander2|}}}{{{ceremonial_chief|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander2_label|}}}|{{{commander2_label|}}}|{{#if:{{{ceremonial_chief_label|}}}|{{{ceremonial_chief_label|}}}|Simboliskie komandieri}}}}
{{!}} {{#if:{{{commander2|}}}|{{{commander2|}}}|{{{ceremonial_chief|}}}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander3|}}}{{{colonel_of_the_regiment|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander3_label|}}}|{{{commander3_label|}}}|{{#if:{{{colonel_of_the_regiment_label|}}}|{{{colonel_of_the_regiment_label|}}}|Daļas komandieris}}}}
{{!}} {{#if:{{{commander3|}}}|{{{commander3|}}}|{{{colonel_of_the_regiment|}}}}}
}}
|-
{{#if:{{{commander4|}}}{{{command_sergeant_major|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{commander4_label|}}}|{{{commander4_label|}}}|{{#if:{{{command_sergeant_major_label|}}}|{{{command_sergeant_major_label|}}}|Komandieris seržantmajors}}}}
{{!}} {{#if:{{{commander4|}}}|{{{commander4|}}}|{{{command_sergeant_major|}}}}}
}}
|-
{{#if:{{{notable_commanders|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Ievērojami
komandieri
{{!}} {{{notable_commanders|}}}
}}
|-
{{#if:{{{identification_symbol|}}}{{{identification_symbol_2|}}} |
! colspan="2" {{WPMILHIST Infobox style|header_bar}} {{!}} Zīmotne
}}
|-
{{#if:{{{identification_symbol|}}} |
{{#ifeq:{{{identification_symbol_label|}}}|none|
{{!}} colspan="2" style="text-align: center;" {{!}} {{{identification_symbol|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{identification_symbol_label|}}}|{{{identification_symbol_label|}}}|Identifikācijas
simbols}}
{{!}} {{{identification_symbol|}}}
}}
}}
|-
{{#if:{{{identification_symbol_2|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{identification_symbol_2_label|}}}|{{{identification_symbol_2_label|}}}|Identifikācijas
simbols}}
{{!}} {{{identification_symbol_2|}}}
}}
|-
{{#if:{{{identification_symbol_3|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{identification_symbol_3_label|}}}|{{{identification_symbol_3_label|}}}|Identifikācijas
simbols}}
{{!}} {{{identification_symbol_3|}}}
}}
|-
{{#if:{{{identification_symbol_4|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} {{#if:{{{identification_symbol_4_label|}}}|{{{identification_symbol_4_label|}}}|Identifikācijas
simbols}}
{{!}} {{{identification_symbol_4|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_attack|}}}{{{aircraft_bomber|}}}{{{aircraft_electronic|}}}{{{aircraft_fighter|}}}{{{aircraft_interceptor|}}}{{{aircraft_patrol|}}}{{{aircraft_recon|}}}{{{aircraft_trainer|}}}{{{aircraft_transport|}}}{{{aircraft_tanker|}}}{{{aircraft_helicopter|}}}{{{aircraft_helicopter_attack|}}}{{{aircraft_helicopter_cargo|}}}{{{aircraft_helicopter_multirole|}}}{{{aircraft_helicopter_observation|}}}{{{aircraft_helicopter_trainer|}}}{{{aircraft_helicopter_utility|}}} |
! colspan="2" {{WPMILHIST Infobox style|header_bar}} {{!}} Izmantotie lidaparāti
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_attack|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Triecienlidaparāti
{{!}} {{{aircraft_attack|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_bomber|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Bumbvedēji
{{!}} {{{aircraft_bomber|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_electronic|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Elektroniskie ieroči
{{!}} {{{aircraft_electronic|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_fighter|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Iznīcinātāji
{{!}} {{{aircraft_fighter|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Helikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_attack|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Triecienhelikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_attack|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_cargo|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Kravas helikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_cargo|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_multirole|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Daudzpielietojuma helikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_multirole|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_observation|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izlūkhelikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_observation|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_trainer|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Treniņhelikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_trainer|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_helicopter_utility|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Apkalpojošie helikopteri
{{!}} {{{aircraft_helicopter_utility|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_interceptor|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Pārtvērēji
{{!}} {{{aircraft_interceptor|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_patrol|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Patruļlidaparāti
{{!}} {{{aircraft_patrol|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_recon|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Izlūklidaparāti
{{!}} {{{aircraft_recon|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_trainer|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Treniņlidaparāti
{{!}} {{{aircraft_trainer|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_transport|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Kravas lidaparāti
{{!}} {{{aircraft_transport|}}}
}}
|-
{{#if:{{{aircraft_tanker|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Uzpildes lidaparāti
{{!}} {{{aircraft_tanker|}}}
}}
|}</includeonly><noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
'''Bohēmijas valdnieki''' bija augstākās varas turētāji — [[kņazs|kņazi]] ({{val|cs|kníže}}), [[hercogs|hercogi]], [[karalis|karaļi]] mūsdienu [[Čehija]]s valsts teritorijā kopš [[Lielmorāvija]]s izveides [[9. gadsimts|9. gadsimtā]]. Visilgāk valdošās valdnieku dinastijas bija [[Pšemislu dinastija]] ([[870]]—[[1306]]),  [[Luksemburgu dinastija]] ([[1310]]—[[1437]]) un [[Hābsburgi|Hābsburgu dinastija]] ([[1526]]—[[1918]]).
Pēc [[Čehoslovākijas Republika]]s izveides [[1918]]. gadā par augstāko amatpersonu kļuva valsts prezidents.

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Aglonas maizes muzejs
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Aglonas maizes muzejs1.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aglona]], [[Aglonas pagasts]], [[Preiļu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56.1332363 | latNS  = N
| longd = 27.0017417 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences: '''Saiksa—Piko vienošanās''', arī '''Saiksa—Piko—Sazonova vienošanās''' bija slepena vienošanās, starp Lielbritāniju un Franciju par [[Osmaņu impērija]]s [[arābi|arābu]] apdzīvoto teritorijas sadalīšanu, par kuras noslēgšanas datumu uzskata 1916. gada 16. maiju, lai arī diplomātiska sarakste par teritoriju piederību turpinājās vēlāk. Sarunās 1916. gadā iesaistījās arī [[Krievijas Impērija]], un 1917. gadā [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]. Slepenā vienošanās noteica šo valstu ietekmes sfēras [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], pēc [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] rezultātā sagaidāmās Osmaņu impērijas sabrukuma. Vienošanos {{Dat|1916|5|16}} parakstīja franču diplomāts, bijušais Francijas ģenerālkonsuls Beirutā un Damaskā Fransuā Žoržs Piko un britu diplomātiskais padomnieks Marks Saiks. Galīgā vienošanās par Tuvo Austrumu valstu robežām pakāpeniski tika panākta 1920. gadu sākumā. Pat pēc Krievijas izstāšanās no kara, [[Anatolija]]s sadalījums vēlreiz tika apstiprināts ar [[Sevras līgums|Sevras līgumu]], kas teritorijas piešķīra arī [[Grieķijas karaliste]]i.<ref>[https://www.britannica.com/event/Sykes-Picot-Agreement Sykes-Picot Agreement]</ref>

sentences:
{{Infobox political party
| country       = Latvia
| name          = Latvijai un Ventspilij
| colorcode     = #009E9D
| logo          = Latvijai un Ventspilij logo.jpg
| leader        = [[Aivars Lembergs]]
| foundation    = {{dat|1994|03|10}}
| dissolved     =
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Ventspils}}
| ideology      = [[reģionālisms]]
| position      = [[centrisms]]
| international =
| european      =
| europarl      =
| colours       =
| seats1_title  = [[14. Saeima]]<br />([[ZZS]] sastāvā)
| seats1        = {{Infobox political party/seats|2|100|hex=#009E9D}}
| seats2_title  = [[Eiroparlaments]]
| seats2        = {{Infobox political party/seats|0|8|hex=#009E9D}}
| seats3_title  = [[Ventspils dome]]
| seats3        = {{Infobox political party/seats|7|13|hex=#009E9D}}
|membership_year    = 2023
|membership         = 207{{steady}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ur.gov.lv/lv/specializeta-informacija/informacija-par-politisko-partiju-biedru-skaitu/|title=Informācija par politisko partiju biedru skaitu|website=Uzņēmumu reģistra tīmekļvietne|access-date=2023-03-01|language=lv}}</ref>
| website       = {{URL|http://www.latvijaiunventspilij.lv/}}
| footnotes     = {{ubl|[[Latvijas politika]]|[[Latvijas politisko partiju saraksts|Partijas Latvijā]]}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ansis Bīlenšteins
|     vārds_orig = ''Hans Bielenstein''
|         attēls = Ansis Bīlenšteins 1910.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Jaunauce]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bauska]], [[Latvijas SPR]]
([[Bauskas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Augusts Bīlenšteins]]
|          brāļi = [[Bernhards Bīlenšteins]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Vilma Rūdolfa
 |      vārds_orig = ''Wilma Rudolph''
 |          attēls = Wilma Rudolph.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Vilma Rūdolfa 1961. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1940|6|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Tenesī|Klārksvila}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1994|11|12|1940|6|23}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Tenesī|Brentvuda}}
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}<ref name="usatf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatf.org/HallOfFame/TF/showBio.asp?HOFIDs=141|title=Wilma Rudolph|publisher=Usatf.org|accessdate={{dat|2013|6|26||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130423092652/http://www.usatf.org/HallOfFame/TF/showBio.asp?HOFIDs=141|archivedate={{dat|2013|04|23||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}<ref name="usatf" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=1956}}, {{oss|V=1960}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Vilma Glodeana Rūdolfa''' ({{val|en|Wilma Glodean Rudolph}}; dzimusi {{dat|1940|6|23}}, mirusi {{dat|1994|11|12}}) bija amerikāņu [[vieglatlēte]], startējusi [[100 m]] un [[200 m]] sprinta distancēs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Ingvers
|           attēls = Koeh-146-no text.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugi
|          rinda_r = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugi
|         dzimta_r = Ingveraugu dzimta
|            ģints = Zingiber
|         ģints_lv = Ingveri
|             suga = Z. officinale
|          suga_lv = Ingvers
|         binomial = Zingiber officinale
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = Centrālāzija un Dienvidāzija
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Krievijas—Livonijas—Lietuvas karš (1500-1503)
|partof=[[Maskavijas—Lietuvas kari]]em
|image=
|caption=Militārās kampaņas 1500. gadā
|date=1500—1503
|place=[[Eiropa]]
|casus=Vairāku kņazistu pāreja no Lietuvas uz Maskavijas virskundzību.
|territory=Maskavija pakļāva Lietuvas dižkunigaitijas austrumu teritorijas, Livonijas konfederācija nosargāja neatkarību no Krievijas.
|result=Daļēja Maskavijas uzvara
|combatant1= [[Lietuvas dižkunigaitija]]
 [[Livonijas konfederācija]]
|combatant2= [[Maskavas lielkņaziste]]
 [[Krimas haniste]]
|commander1= [[Aleksandrs Jagellons]]
 [[Konstantins Ostrožskis]]
 [[Valters fon Pletenbergs]]
|commander2= [[Ivans III]]
 [[Daniils Šcenija]]
 [[Mengli I Girejs]]
|strength1
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
|Battles won1=
|Battles won2=
|notes=
}}

sentences:
{{Himna
|title         = Himna
|image         = Himnusz.jpg
|caption       = Ungārijas himnas [[rokraksts]]
|country       = {{flaga|Ungārija}} [[Ungārija]]
|composer      = [[Ferencs Erkels]]
|music_date    = 1844. gads
|author        = [[Ferencs Keļčejs]]
|lyrics_date   = 1823. gads
|adopted       = 1849. gads
|until         =
|sound         = Hungarian national anthem, performed by the United States Navy Band (1997 arrangement).mp3
|sound_title   = Ungārijas valsts himna (instrumentālā versija)
}}
'''"Himna"''' ({{val|lv|Himnusz}}) ir [[Ungārija]]s [[valsts himna]]. Himna sākas ar vārdiem '''"Dievs, svētī ungārus"''' (''Isten, áldd meg a magyart''), kas dažreiz arī tiek uzskatīts par tās nosaukumu. Himnas vārdus 1823. gadā sacerēja [[Ferencs Keļčejs]] (''Ferenc Kölcsey''), bet mūziku — [[Ferencs Erkels]] (''Ferenc Erkel''). Par Ungārijus himnu tā tika oficiāli pieņemta 1949. gadā.

sentences: '''Cilts''' ({{val|la|tribus}}) [[organismu klasifikācija|organismu klasifikācijā]] ir [[taksonomiskais rangs]], kuru izmanto gan [[zooloģija|zooloģijā]], gan [[botānika|botānikā]]. Cilts ir nākamais taksonomiskais rangs zem [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un [[apakšdzimta]]s, bet virs [[ģints (bioloģija)|ģints]]. Zooloģijā cilšu zinātniskie nosaukumi beidzās ar izskaņu ''-ini''. Dažreiz izmanto apakšcilts jēdzienu, tad izskaņa ir ''-ina''. Botānikā cilšu zinātnisko nosaukumu izskaņa ir ''-eae''. Cilts jēdzienu ieviesa vēlāk, pēc [[Kārlis Linnejs|Kārļa Linneja]] aizsāktās augu klasificēšanas sākuma. Cilts jēdzienu arvien plašāk sāka izmantot, kad sāka [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumos un radās nepieciešamība dzīvniekus un augus klasificēt vēl atsevišķās grupās starp dzimtu un ģinti.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Staņislava Valaseviča
 |      vārds_orig = ''Stanisława Walasiewicz''
 |          attēls = Stanisława Walasiewicz 1938.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1911|4|3}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1980|12|4|1911|4|3}}
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=174}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=60}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{OSS|V=1932}}, {{OSS|V=1936}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Staņislava Valaseviča''' ({{val|pl|Stanisława Walasiewicz}}; dzimusi {{dat|1911|4|3}}, mirusi {{dat|1980|12|4}}), pazīstama arī kā '''Stella Volša''' (''Stella Walsh''), bija [[poļi|poļu]] [[vieglatlēte]], startēja sprinta sacensībās. Pēc sportistes nāves tika atklāts, ka viņai ir bijuši [[Reproduktīvā sistēma|dzimumdiferenciācijas traucējumi]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tiagu Brazs
 |      vārds_orig = ''Thiago Braz''
 |          attēls = Thiago Braz em 2021 (crop).jpg
 |         att_izm = 220px
 |        paraksts = Tiagu Brazs 2021. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|12|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|Brazīlija|Marilia}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BRA}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=75}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,03 m (2016)
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{BRA}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=2016|teksts=Rio 2016}}|{{osv|Vieglatlētika|2016|vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{Medal|Bronze|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
}}

sentences:
[[File:Tukums-1 stacija 2021 (2).jpg|thumb|right|250px|Stacija Tukums I]]
'''Torņakalns—Tukums II''' (neoficiāls nosaukums ''Rīga—Tukums'') ir viena no senākajām dzelzceļa līnijām [[Latvija|Latvijā]] un tā savieno Rīgu ar [[Tukums|Tukumu]] caur kūrortpilsētu [[Jūrmala|Jūrmalu]]. Līnija no Torņakalna ir 65 km gara, bet no Rīgas — 68 km. Tajā pastāv diezgan intensīva piepilsētas elektrovilcienu satiksme, maršrutos Rīga—Dubulti, Rīga—Sloka, Rīga—Ķemeri, Rīga—Tukums I, Rīga—Tukums II. Pa līniju kursē arī kravas vilcieni uz Ventspili un atpakaļ, pasažieru dīzeļvilcieni uz Ventspili kursēja līdz 2010. gada 16. februārim. (pēc 2013./2014. gada saraksta ir paredzēti 6 vilcienu pāri diennaktī), 1 pāris līdz Slokai, bet posmā līdz Zasulaukam — uz Bolderāju, Lāčupi (5 pāri).<ref>[http://www.ldz.lv/texts_files/2014%20tikla_parskats.pdf Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārskats 2014; VAS Latvijas dzelzceļš]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Žanna Dibarī. Karaļa favorīte
| attēls = Zanna-dibari-karala-favorite.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| oriģinālnos = ''Jeanne du Barry''
| žanrs =
| režisors = [[Maivena]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Džonijs Deps]]
* [[Maivena]]
* [[Pjērs Rišārs]]
* [[Noēmija Ļvovska]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Le Pacte]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2023|5|16|Francija|2023|9|27|Latvija}}
| ilgums = 116 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://le-pacte.com/france/film/jeanne-du-barry|title=Jeanne du Barry|website=[[Le Pacte]]|access-date=6 April 2023}}</ref>
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
* {{UK}}
| valoda = [[franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|22,4 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Goodfellow |first=Melanie |date=30 March 2023 |title=Female-Directed Films Hit Historic 33% Share In France But Women Struggle To Access High Budgets – CNC Study |url=https://deadline.com/2023/03/female-directed-films-33-percent-share-france-budgets-cnc-study-1235313489/ |access-date=2 April 2023 |website=Deadline |language=en-US}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Jeanne du Barry (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt17277414/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2024|1|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}'''"Žanna Dibarī. Karaļa favorīte"''' ({{val|fr|Jeanne du Barry}}) ir 2023. gada Francijas, Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopražojuma vēsturiska [[drāma]]s filma, kuras režisore un producente ir [[Maivena]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], Maivena, [[Pjērs Rišārs]] un [[Noēmija Ļvovska]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Budbergs''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atlīdzības mednieks
| attēls                   = Bounty hunter poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Bounty Hunter''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Endijs Tenants]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = [[Sāra Torpa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džerards Batlers]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Columbia Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|3|19||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bounty-hunter-2010|title=The Bounty Hunter|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bountyhunter.htm|title=The Bounty Hunter (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|136,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Atlīdzības mednieks"''' ({{val|en|The Bounty Hunter}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Endijs Tenants]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]] un [[Džerards Batlers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|3|13||bez}}.

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Okeāniskā Zemes garoza''' ir daļa no [[Zeme]]s [[litosfēra]]s, kas atrodas zem [[okeāns|okeāniem]]. Okeāniskā Zemes garoza sastāv galvenokārt no [[mafiskie ieži|mafiskajiem iežiem]] jeb [[sima]]s. Okeāniskā Zemes garoza ir plānāka nekā [[kontinentālā Zemes garoza]] ([[sials]]) - tā parasti ir plānāka par 10 kilometriem. Taču okeāniskā Zemes garoza ir no blīvāka materiāla - vidējais blīvums ir 3,2 - 3,3 g/cm³.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Krustpils—Jēkabpils tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Krustpils - Jēkabpils tilts1.jpg
|attēla paraksts      = Tilts, raugoties no [[Jēkabpils]] puses ar tuneli Krasta (tagad Pļaviņu) ielā, kas ir saglabājies līdz mūsdienām
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = Autotransports, [[dzelzceļš|dzelzceļa]] satiksme
|šķērso               = [[Daugava]]
|atrašanās vieta      = [[Jēkabpils]] un [[Krustpils]], [[Latvija]]
|apkalpo              = Latvijas Dzelzceļu virsvalde
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            = tērauds
|posmu skaits         = 3
|balstu skaits        = 4
|posma garums         = 81 m
|garums               = 279 m
|platums              =
|augstums             = 30 m
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =  no [[1933]]. līdz [[1936]]. gadam
|atklāts              = [[1936]]. gada [[16. novembris]]
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       = [[1962]]. gada rudens
|sabruka              = [[1944]]. gada 7.—8. augusts (uzspridzināts)
|tika nojaukts        =
|izmaksas             = {{nobr|2 262 000 Ls}}
|koordinātas          = {{coord|56|29|58|N|25|52|42|E|type:landmark}}
}}{{Vairāki attēli
| align     = right
| direction = vertical
| width     = 250
| image1    = Krustpils-Jēkabpils vecais tilts.jpg
| caption1  = Skats no Jēkabpils uz tiltu pāri [[Daugava]]i
| image2    = Krustpils -Jēkabpils tilts2.jpg
| caption2  = Skats no [[Jēkabpils]] puses uz pilsētu un tiltu, pa kuru dodas vilciens
| image3    = Krustpils.jpg
| caption3  = Skats uz [[Krustpils|Krustpili]] un kuģīti, kas pārvadāja pasažierus starp abām pilsētām, kamēr nebija uzbūvēts tilts
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Valeiko''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
. Ja kādam ir priekšmeti, no kuriem viņš vēlas atbrīvoties, bet kuri varētu noderēt citam cilvēkam, tos izliek un nodod tam, kam tie ir vajadzīgi]]
'''Ziedojums''' ir resursu dāvinājums vai [[Brīvprātīgais|brīvprātīgs]] [[Nauda|naudas]] pārskaitījums organizācijai vai personai.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Karnunta
| native_name    =
| image          = Carnuntum thermae 01.JPG
| image_size     =
| caption        = Karnuntas atjaunotās termas.
| map_type       = Austrija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 48| latm = 06| lats = 48| latNS = N
| longd = 16| longm = 51| longs = 41| longEW = E
| location       = {{vieta|Austrija}}
| region         = [[Panonija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Romiešu
| excavations    = no 1877. gada
| archaeologists = Otto Hiršfelds
| condition      = Drupas un restaurētas ēkas
| management     =
| public_access  = Brīvdabas muzejs
| notes          =
| designation    =
}}
'''Karnunta''' ({{val|la|Carnuntum}}) bija [[Romas impērija|romiešu]] militārā nometne [[Dzintara ceļš|Dzintara ceļa]] krustojumā ar [[Donava|Donavu]], [[Augšējā Panonija|Augšējās Panonijas]] administratīvais centrs, kura drupas atrodas blakus [[Petronelkarnunta]]s ciematam [[Austrija|Austrijā]], pusceļā no [[Vīne]]s uz [[Bratislava|Bratislavu]]. Tiek uzskatīts, ka romiešu pilsētas Karnuntas iedzīvotāju skaits bija ap 50 tūkstošiem cilvēku.

sentences:
{{0}}[[1A. autobusu maršruts (Tallina)|1A]]{{·}} {{0}}{{0}}[[2. autobusu maršruts (Tallina)|2]]{{·}} {{0}}{{0}}[[3. autobusu maršruts (Tallina)|3]]{{·}} {{0}}{{0}}[[4. autobusu maršruts (Tallina)|4]]{{·}} {{0}}{{0}}[[5. autobusu maršruts (Tallina)|5]]{{·}} {{0}}{{0}}[[6. autobusu maršruts (Tallina)|6]]{{·}} {{0}}{{0}}[[7. autobusu maršruts (Tallina)|7]]{{·}} {{0}}{{0}}[[8. autobusu maršruts (Tallina)|8]]{{·}}
{{0}}{{0}}[[9. autobusu maršruts (Tallina)|9]]{{·}} {{0}}[[10. autobusu maršruts (Tallina)|10]]{{·}} {{0}}[[11. autobusu maršruts (Tallina)|11]]{{·}} {{0}}[[12. autobusu maršruts (Tallina)|12]]{{·}} {{0}}[[13. autobusu maršruts (Tallina)|13]]{{·}} {{0}}[[14. autobusu maršruts (Tallina)|14]]{{·}} {{0}}[[15. autobusu maršruts (Tallina)|15]]{{·}} {{0}}[[16. autobusu maršruts (Tallina)|16]]{{·}}
{{0}}[[17. autobusu maršruts (Tallina)|17]]{{·}} [[17A. autobusu maršruts (Tallina)|17A]]{{·}} {{0}}[[18. autobusu maršruts (Tallina)|18]]{{·}} [[18A. autobusu maršruts (Tallina)|18A]]{{·}} {{0}}[[20. autobusu maršruts (Tallina)|20]]{{·}} [[20A. autobusu maršruts (Tallina)|20A]]{{·}} {{0}}[[21. autobusu maršruts (Tallina)|21]]{{·}} [[21A. autobusu maršruts (Tallina)|21A]]{{·}}
[[21B. autobusu maršruts (Tallina)|21B]]{{·}} {{0}}[[22. autobusu maršruts (Tallina)|22]]{{·}} {{0}}[[23. autobusu maršruts (Tallina)|23]]{{·}} {{0}}[[24. autobusu maršruts (Tallina)|24]]{{·}} [[24A. autobusu maršruts (Tallina)|24A]]{{·}} {{0}}[[25. autobusu maršruts (Tallina)|25]]{{·}} {{0}}[[26. autobusu maršruts (Tallina)|26]]{{·}} [[26A. autobusu maršruts (Tallina)|26A]]{{·}}
{{0}}[[27. autobusu maršruts (Tallina)|27]]{{·}} {{0}}[[28. autobusu maršruts (Tallina)|28]]{{·}} {{0}}[[29. autobusu maršruts (Tallina)|29]]{{·}} {{0}}[[30. autobusu maršruts (Tallina)|30]]{{·}} {{0}}[[31. autobusu maršruts (Tallina)|31]]{{·}} {{0}}[[32. autobusu maršruts (Tallina)|32]]{{·}} {{0}}[[33. autobusu maršruts (Tallina)|33]]{{·}} [[34A. autobusu maršruts (Tallina)|34A]]{{·}}
{{0}}[[35. autobusu maršruts (Tallina)|35]]{{·}} {{0}}[[36. autobusu maršruts (Tallina)|36]]{{·}} {{0}}[[37. autobusu maršruts (Tallina)|37]]{{·}} {{0}}[[38. autobusu maršruts (Tallina)|38]]{{·}} {{0}}[[39. autobusu maršruts (Tallina)|39]]{{·}} {{0}}[[40. autobusu maršruts (Tallina)|40]]{{·}} {{0}}[[41. autobusu maršruts (Tallina)|41]]{{·}} [[41B. autobusu maršruts (Tallina)|41B]]{{·}}
{{0}}[[42. autobusu maršruts (Tallina)|42]]{{·}} {{0}}[[43. autobusu maršruts (Tallina)|43]]{{·}} {{0}}[[44. autobusu maršruts (Tallina)|44]]{{·}} {{0}}[[45. autobusu maršruts (Tallina)|45]]{{·}} {{0}}[[46. autobusu maršruts (Tallina)|46]]{{·}} {{0}}[[47. autobusu maršruts (Tallina)|47]]{{·}} {{0}}[[48. autobusu maršruts (Tallina)|48]]{{·}} {{0}}[[49. autobusu maršruts (Tallina)|49]]{{·}}
{{0}}[[50. autobusu maršruts (Tallina)|50]]{{·}} {{0}}[[51. autobusu maršruts (Tallina)|51]]{{·}} {{0}}[[53. autobusu maršruts (Tallina)|53]]{{·}} {{0}}[[54. autobusu maršruts (Tallina)|54]]{{·}} {{0}}[[55. autobusu maršruts (Tallina)|55]]{{·}} {{0}}[[56. autobusu maršruts (Tallina)|56]]{{·}} {{0}}[[57. autobusu maršruts (Tallina)|57]]{{·}} {{0}}[[58. autobusu maršruts (Tallina)|58]]{{·}}
{{0}}[[59. autobusu maršruts (Tallina)|59]]{{·}} {{0}}[[60. autobusu maršruts (Tallina)|60]]{{·}} {{0}}[[61. autobusu maršruts (Tallina)|61]]{{·}} {{0}}[[62. autobusu maršruts (Tallina)|62]]{{·}} {{0}}[[63. autobusu maršruts (Tallina)|63]]{{·}} {{0}}[[65. autobusu maršruts (Tallina)|65]]{{·}} {{0}}[[66. autobusu maršruts (Tallina)|66]]{{·}} {{0}}[[67. autobusu maršruts (Tallina)|67]]{{·}}
{{0}}[[68. autobusu maršruts (Tallina)|68]]{{·}} {{0}}[[72. autobusu maršruts (Tallina)|72]]{{·}} {{0}}[[73. autobusu maršruts (Tallina)|73]] {{0|000000000000000000000000}}
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
, paceļas [[gaiss|gaisa]] un [[Ūdens tvaiks|ūdens tvaika]] burbuļi]]
'''Tvaiks''' ir [[viela]]s gāzveida stāvoklis apstākļos, kad gāzveida viela var atrasties līdzsvarā ar šķidru un cietu tās pašas vielas stāvokli. Procesu, kurā no šķidras vai cietas vielas rodas tvaiks, sauc par [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], bet pretējo norisi — par [[kondensēšanās|kondensēšanos]]. Ikdienā bieži ar šo terminu saprot [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]], lai gan tvaika veidā var pastāvēt arī citas ķīmiskas vielas.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sk
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SK-NIC, a.s.''
|sponsors              = ''SK-NIC, a.s.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Slovākija|Slovakiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tikai Slovākijā
|ierobežojumi          = Jābūt Slovākijas pilsonim vai uzņēmumam jāatrodas Slovākijā
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [https://www.sk-nic.sk/ www.sk-nic.sk]
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Madlienas pagasts
| karte             = Madlienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Madlienas_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Madlienas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Madliena
| mērs              = Inga Elme
| platība           = 167,96
| iedzīvotāji       = 1959<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1959 / 167.96 round 1}}
| izveidots         = 1897
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Essenhof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Леласская
| ref_krievu        =
}}

sentences: '''ASV kosmiskā programma''' ir izplatījuma izpētes un apguves programma, kuru realizē [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], izmantojot [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] kā tās galveno pārraugu un vadītāju.

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Arnolds Kārlis Lindemūts
|     vārds_orig = ''Arnold Karl Lindemuth''
|         attēls = Arnolds Kārlis Lindemūts.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1880
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Vronki]], {{POL}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Evaņģēlists Lūka
|      dzimšanas datums =
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 18. oktobris
|                  godā =
|                attēls = Andrea Mantegna 017.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta =
|           nāves vieta =
|             nosaukums = Evaņģēlists
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}
'''Svētais evaņģēlists Lūka''' ({{val-grc|Λουκᾶς}}, ''Loukás'') ir viens no četriem [[evaņģēlists|evaņģēlistiem]]. Tradicionāli tiek uzskatīts par [[Lūkas evaņģēlijs|Lūkas evaņģēlija]] un [[Apustuļu darbi|Apustuļu darbu]] autoru.

sentences: '''Kumiku deportācija''' bija [[Padomju Savienība]]s okupācijas iestāžu veikta [[Kumiki|kumiku]] tautības iedzīvotāju izvešana uz citiem PSRS apgabaliem [[1944. gads|1944]]. gada [[12. aprīlis|12. aprīlī]].

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Bieziņš
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1897
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 31
| dz_vieta = [[Biksēres pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1975
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 18
| m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR|LPSR]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[Rīgas Medicīnas institūts]], [[Latvijas Traumatoloģijas un ortopēdijas zinātniskās pētniecības institūts|Rīgas Traumatoloģijas un ortopēdijas zinātniski pētnieciskā institūta]] bērnu klīnika
| alma_mater = [[Tērbatas universitāte]], [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[medicīna]]
| pasniedzēji = [[Jēkabs Alksnis (ārsts)|Jēkabs Alksnis]]
| studenti =
| sasniegumi = Latvijas bērnu ķirurģijas dibinātājs
| apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnieks
| piezīmes =
| kategorijas =
| doktoranti = [[Jānis Gaujēns]], [[Jānis Volkolākovs]]
}}
'''Aleksandrs Bieziņš''' (1897-1975) bija latviešu bērnu [[ķirurgs]], [[LU Medicīnas fakultāte]]s profesors, bērnu ķirurģijas — ortopēdijas skolas izveidotājs [[Latvijas PSR|LPSR]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Goon: Last of the Enforcers''
| attēls                   = Goon Last of the Enforcers.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, sporta filma
| režisors                 = [[Džejs Barušels]]
| producents               =
* [[Deivids Gross]]
* [[Džese Šapira]]
* [[Andrē Rolo]]
* [[Džefs Ārkuss]]
| scenārija autors         =
* [[Džese Čabots]]
* Džejs Barušels
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Viljams Skots]]
* [[Elisona Pilla]]
* [[Marks-Andrē Grondins]]
* [[Vaiets Rasels]]
* [[Kalums Kīts Renijs]]
* [[Džeisons Džonss]]
* Džejs Barušels
* [[Eliša Katberta]]
* [[Kims Koutss]]
* [[Līvs Šreibers]]
| mūzika                   =
* [[Trevors Moriss]]
* [[Veids Maknīls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[No Trace Camping]]''
* ''[[Caramel Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Entertainment One]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|3|17|Kanāda|2017|9|1|ASV|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/goon-last-enforcers-2017|title=Goon: Last of the Enforcers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414175052/http://www.bbfc.co.uk/releases/goon-last-enforcers-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = [[Izsitējs]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Goon: Last of the Enforcers''''' ir 2017. gada sporta komēdija, kuras režisors ir kā arī viens no scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džejs Barušels]]. Citas lomas filmā atveido [[Šons Viljams Skots]], [[Elisona Pilla]], [[Marks-Andrē Grondins]], [[Vaiets Rasels]], [[Kalums Kīts Renijs]], [[Džeisons Džonss]], [[Eliša Katberta]], [[Kims Koutss]] un [[Līvs Šreibers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|3|17||bez}} Kanādā. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai ''[[Izsitējs]]''.

sentences: '''29. janvāris''' ir gada 29. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 336 dienas (337 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dievzeme
| operators =
| attēls = Godland-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Hlinurs Palmasons]]
| producents =
| scenārijs = Hlinurs Palmasons
| aktieri = * [[Eliots Krosets Hove]]
* [[Ingvars Egerts Sigurdsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Volaða land''
| studija = * ''Snowglobe Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Sena''
* ''Scanbox Entertainment''
* ''Folkets Bio''
* ''Jour2Fête''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|24|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]}}
| ilgums = 142 minūtes
| valsts = * {{ISL}}
* {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{SWE}}
| valoda = * [[Islandiešu valoda|islandiešu]]
* [[Dāņu valoda|dāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt19623228/|title=
Godland (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|08}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dievzeme"''' ({{Val|is|Volaða land}}, {{Val|dk|Vanskabte Land}}) ir 2022. gada [[Islande]]s, [[Dānija]]s, [[Francija]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Hlinurs Palmasons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eliots Krosets Hove]] un [[Ingvars Egerts Sigurdsons]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ilzeskalna pagasts
| karte             = Ilzeskalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Ilzeskalna pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ilzeskalna pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Ilzeskalns
| platība           = 78,7
| iedzīvotāji       = 660<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|12|03||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 660 / 78.7 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''27. aprīlis''' ir gada 117. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (118. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 248 dienas.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Maunakea
| Nosaukums2           = ''Mauna Kea''
| Photo                = Mauna Kea from the ocean.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Havajas
| paraksta_izvietojums = left
| latd= 19|latm= 49|lats= 12|latNS=N
| longd= 155|longm= 28|longs= 12|longEW=W
| Augstums            = 4205
| Relatīvais_augstums =
| Atrašanās vieta     = [[Havajas]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Kalnu grēda         =
| Augstiene           =
| Kāpums              =
| Parent peak         =
| Coordinates         =
| Topographic map     =
| Type                = [[Vulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt   =
| Age                 =
| Last eruption       = 6000—4000 gadus iepriekš
| First ascent        =
| Easiest route       =
| Grid_ref_UK         =
| Grid_ref_Ireland    =
| Listing             =
| Translation         =
| Language            =
| Pronunciation       =
}}
'''Maunakea''' (''Mauna Kea'') ir [[vulkāns]] [[Havajas|Havaju salās]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā augstums virs jūras līmeņa ir 4205 m, tādējādi šī ir augstākā [[Havajas|Havaju štata]] virsotne. Tomēr lielākā daļa vulkāna atrodas zem ūdens — tā kopējais augstums no pamatnes okeāna gultnē līdz virsotnei ir 10 200 m, kas ir daudz vairāk nekā lielākajam kalnam pasaulē — [[Everests|Everestam]] (8848 m). Maunakea ir aptuveni divus miljonus gadu vecs, pēdējais vulkāna izvirdums noticis pirms aptuveni 4600 gadiem. Havajiešu mitoloģijā Havaju salas kalnu virsotnes ir svētas, Maunakea virsotne savukārt ir vissvētākā.

sentences: '''Nakts''' ir [[laiks|laika]] periods, kad [[Saule]] atrodas zem [[horizonts|horizonta]]. Nakts ir pretējs laika periods [[diena]]i. Brīdis, kad iestājas nakts, ir atkarīgs no [[gadalaiks|gadalaika]], [[laikapstākļi]]em, [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un citiem apstākļiem.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''ZillaKami''' (īstajā vārdā Džuniuss Donalds Rodžerss) ir  ir amerikāņu reperis, dziedātājs un dziesmu autors. Līdzās [[SosMula]] viņš ir hiphopa dueta City Morgue dalībnieks un bijušais 6ix9ine dziesmu autors. Tādas publikācijas kā HotNewHipHop viņu atzīmējušas kā trap metāla pionieri.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://kids.kiddle.co/ZillaKami|title=ZillaKami Facts for Kids|last=hop|first=Hip|last2=Metal|first2=Trap|website=kids.kiddle.co|access-date=2023-10-31|language=en-us|last3=Metal|first3=Nu|last4=Punk|first4=Hardcore|last5=Rapper|last6=Songwriter|last7=Hikari-Ultra|last8=Republic|last9=Morgue|first9=City}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Mihailo Hruševskis
 |       vārds_orģ = ''Михайло Грушевський''
 |          attēls = Hrushevskyi Mykhailo XX.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =

 |           amats = [[Ukrainas Tautas Republika]]s [[Ukrainas Centrālā Rada|Centrālās Radas]] priekšsēdētājs
 |     term_sākums = {{dat VS|{{dat|1917|3|28}}|{{dat||3|15}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://uinp.gov.ua/istorychnyy-kalendar/berezen/28/1917-zasidannya-ukrayinskoyi-centralnoyi-rady-yake-ocholyv-myhaylo-grushevskyymyhaylo-grushevskyy|title=1917 - засідання Української Центральної Ради, яке очолив Михайло Грушевський|publisher=Український інститут національної пам’яті}}</ref>
 |     term_beigas = {{dat|1918|4|29|N}}
 |      prezidents =
 |     priekštecis = Volodimirs Naumenko (iepriekš amats nebija nodibināts, pienākumu izpildītājs)
 |        pēctecis = [[Pavlo Skoropadskis]] (amats atcelts, [[Ukrainas hetmanis]])

 |           amats2 = [[Ševčenko zinātniskā biedrība|Ševčenko zinātniskās biedrības]] priekšsēdētājs
 |     term_sākums2 = {{dat|1897}}
 |     term_beigas2 = {{dat|1913}}
 |      prezidents2 =
 |     priekštecis2 = Oleksandrs Barvinskis
 |        pēctecis2 = Stepans Tomašivskijs

 |       dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1866|9|29|N}}|{{dat||9|17}}}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Polijas Karaliste (1815—1915)|Helma|td=Polija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1934|11|24|1866|9|29}}
 |       mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Kislovodska|td=Krievija}}
 |       apglabāts = Baikova memoriālā kapsēta Kijivā
 |         tautība = [[ukrainis]]
 |         partija = Ukraiņu sociālistu–revolucionāru partija
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs = Serhijs Hruševskis
 |            māte = Glafira Okopova
 |         dzīvesb = Marija Ivanna Hruševska
 |           bērni = Katerina Hruševska
 |       profesija = akadēmiķis, vēsturnieks
 |      alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]
 |        reliģija = [[pareizticība]]
 |        paraksts = Signature of Mykhailo Hrushevskyi.svg
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Mihailo Hruševskis''' ({{val|ua| Михайло Сергійович Грушевський}}, dzimis {{dat VS|{{dat|1866|9|29}}|{{dat||9|17}}}} [[Helma|Helmā]], miris {{dat|1934|11|24}} [[Kislovodska|Kislovodskā]]) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] valstsvīrs, politiskais aktīvists, [[vēsturnieks]], viens no ievērojamākajiem ukraiņu nacionālās atdzimšanas līderiem 20. gadsimta sākumā, pirmais [[Ukrainas Centrālā Rada|Ukrainas Centrālās Radas]] priekšsēdētājs (1917—1918), kā arī vadoša personība [[Ukrainas PSR]] kultūrā 1920. gados.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Gelfands
|         vārds_orig =
|             attēls = Gelfand1.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Vladimirs Gelfands, Vācija 1945
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1983
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Ukrainas PSR|Dņipro}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Padomju Savienība
|            tautība = [[Ebreji|Ebrejs]]
|             vecāki = māte: Gorodynskaya Nadezhda (Huma) Vladimirovna (25/04/1902 – 10/08/1982); tēvs: Gelfands Nathans (Tevel-Nusons) Solomonovičs (05/01/1894 – 06/03/1974)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, Skolotājs
| rakstīšanas valoda = Krievu
|            periods = 1941—1946
|              žanri = Grāmatas "Kara dienasgrāmatas" autors
|             temati = [[Otrais pasaules karš]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Anrī Bergsons
|          vārds_orig = ''Henri Bergson''
|              attēls = Bergson.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = A. Bergsona portrets (''J.E. Blanche'', 1891)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = École normale supérieure
|             zinātne = [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[vitālisms|vitālisma]] un mācības par dzīvības spēku pamatlicējs
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] literatūrā (1927)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Anrī Luijs Bergsons''' (''Henri Louis Bergson'', dzimis {{dat|1859|10|18}}, miris {{dat|1941|1|4}}) bija [[franči|franču]] [[filosofs]], [[Intuitīvisms|intuitīvists]], pazīstamākais t.s. "dzīves filosofijas” pārstāvis.

sentences: '''Uzbrukums Rīgas Policijas pārvaldei''' jeb '''uzbrukums slepenpolicijai''' bija [[LSDSP]] [[kaujinieki|kaujinieku]] grupas operācija [[1905. gada revolūcija Latvijā|1905. gada revolūcijas]] laikā 1906. gada 17. janvārī, lai atbrīvotu apcietinātos biedrus. Atbrīvošana stipri apsargātajā policijas pārvaldes ēkā noritēja bez kļūmēm, stingri pēc iecerētā plāna. Vēstures materiālos šī operācija tika nosaukta par uzbrukumu Rīgas slepenpolicijai, kaut gan faktiski namā, kur risinājās notikumi, atradās [[Rīgas policija]]s pārvalde.

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Railija''' var būt:

sentences: '''Fokuss''' [[optika|optikā]] ir punkts, kurā krustojas caur optisko sistēmu izgājuša paralēlu staru kūļa stari vai staru pagarinājumi. Fokuss ir raksturīgs [[Lēca|savācējlēcām]] un [[Lēca|izkliedētājlēcām]]. Fokusu aprēķina pēc formulām:

sentences: '''Dreika''' ({{val|en|Drake}}; vīriešu dzimtē '''[[Dreiks]]''') var būt:

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences:
'''Citoplazmatiskā vīrišķā sterilitāte''' ir parādība, kad [[augs|augam]] ir sterili [[putekšņi]], bet sievišķie vairošanās orgāni ir normāli. Augs spēj [[apputeksnēšana|apputeksnēties]] ar cita auga putekšņiem. Šī parādība var izpausties vairākās formās:
* [[putekšnīca]]s nemaz neattīstās;
* putekšnīcas attīstās, bet tajās nav putekšņu vai tie ir sterili;
* izveidojas normāli putekšņi, bet putekšnīcas neuzplīst.<ref>Misiņa M., Loža V. 1991. Ģenētika ar selekcijas pamatiem. Rīga, Zvaigzne. 191.—193. lpp</ref>

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Baptisti''' (no {{val-el|βαπτισμός}}, ''baptismós'' — 'kristīšana, iegremdēšana') ir viens no [[protestantisms|protestantisma]] novirzieniem. Par baptistu reliģiskā novirziena dibinātāju uzskata angļu reliģisko separātistu [[Džons Smits|Džonu Smitu]], kurš [[1609]]. gadā [[Amsterdama|Amsterdamā]] [[menonīti|menonītu]] ietekmē (radikālās reformācijas novirziens) angļu emigrantu draudzē ieviesa šo kristīgo kustību, sākot praktizēt pieaugušo [[Kristības|kristību]]. Atšķirībā no vairākām citām kristiešu [[Konfesija|konfesijām]] kristīšana notiek, veicot pilnu iegremdēšanu ūdenī.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Sēlijas bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Episcopatus Seloniensis}} <br /> {{val-de|Bisdom Selen}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1218
|gads_beigas            = 1226
|
|event_start            = Dibināta Daugavas kreisā krasta zemju kristīšanai
|date_start             =
|event_end              = Likvidēja pēc zemgaļu piekrišanas kristīties, sadalot teritoriju [[Rīgas bīskapija]]s un [[Zemgales bīskapija]]s starpā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs.jpg
|symbol                 =
|symbol_type            = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Sēlpils pils|Sēlpils]], [[Babītes pilskalns|Babīte]], [[Mežotne]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = Baltu [[pagānisms]]/[[katoļticība]] (gar Lielupi un ap Sēlpili)
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Lipes Bernhards]]
|leader2                = [[Lamberts (bīskaps)|Lamberts]]
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1218.-1224.
|year_leader2           = 1224.-1226.
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Sēlijas bīskapi]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Sēlijas bīskapija''' ({{val|la|episcopatus Seloniensis}}) (1218—1226) bija īslaicīgi pastāvoša bīskapija [[Livonija|Livonijā]] ar mērķi pakļaut [[Katoļticība|katoļu ticībai]] Daugavas kreisā krasta iedzīvotājus. Aptvēra [[Sēlija|Sēliju]] un daļu no [[Upmale (zeme)|Upmales]] zemes ar [[Mežotne]]s pili Austrumzemgalē un [[Babītes pilskalns|Babītes pili]] (''castrum Babat'') [[Lielupe]]s lejtecē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{vikisaites+}}
'''Elektrovērpšana''' ir metode ar kuru tiek iegūti [[nanodiegs|nanodiegi]]. Šī metode tiek balstīta uz [[augstspriegums|augstsprieguma]] radīto elektrisko spēku, kura ietekmē notiek nandodiegu vilkšanas process no šķīduma. Iegūto diegu diametrs var būt plašā diapozonā — zem 100 vai virs 1000 nm. Iegūtais diametrs ir atkarīgs no iekārtas uzstādītajiem parametriem. Iegūto nanodiegu īpašības ir viegli modificējamas, tāpēc tiem ir plašs pielietojumu klāsts dažādās jomās, piemēram, medīcīnā, apģērbu ražošanā, filtros un citur.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2010-05-01|title=Electrospinning: A fascinating fiber fabrication technique|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0734975010000066|journal=Biotechnology Advances|language=en|volume=28|issue=3|pages=325–347|doi=10.1016/j.biotechadv.2010.01.004|issn=0734-9750}}</ref>

sentences: '''Unilaterālisms''' ir jebkāda vienpusēja [[politika]], piemēram, iestāšanās par vienpusēju [[Kodolieroči|kodolatbruņošanos]]. Raksturīga [[Valsts|valstīm]], kuras īsteno ārpolitiku, maz konsultējoties ar citām valstīm, pat sabiedrotajiem. Ir pretēja [[Multilaterālisms|multilaterālismam]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Big Ideas Simply Explained: The Politics Book|pages=343}}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Programmatūras licence''' ir lietotāja un [[Programmatūras izstrādātājs|programmatūras izstrādātāja]] juridiska vienošanās, kas nosaka programmatūras lietotāja tiesības un pienākumus, kā arī [[Programmatūra|programmatūras]] izplatītāja atbildību. Programmas licence var būt ļoti atšķirīga, jo tās izstrādātājs var ņemt jau gatavus paraugus vai sastādīt to pats. Parasti licencē iekļauj informāciju par licences tipu, lietotāja izmantošanas ierobežojumiem un izplatīšanas tiesībām, kā arī izstrādātāja autortiesībām un garantijām.<ref name="profizgl">{{Publikācijas atsauce|title=1. INFORMĀCIJAS TEHNOLOĢIJAS PAMATJĒDZIENI|url=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/6584/mod_resource/content/0/GM1.pdf}}</ref>

sentences: '''Dzirde''' ir norišu kopums, kas palīdz [[cilvēks|cilvēkiem]] un [[dzīvnieki]]em uztvert [[skaņa]]s, jeb akustiskās svārstības. Tās rada vai nu pats [[Bioloģisks ķermenis|ķermenis]], vai kāds cits [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]] apkārtējā vidē. Dzirde ir viena no svarīgākajām [[maņas|maņām]]. Dzirde spēj uztvert dažādu diapazonu un skaļuma [[skaņa]]s. Dzirdes norisi nodrošina [[nervu sistēma]]s elementi, kurus kopā sauc par [[dzirdes analizators|dzirdes analizatoru]].<ref name="autogenerated1">[http://www.neslimo.lv/pme/?name=dzirde DZIRDE | www.neslimo.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Libērijas Republika
|            valsts_nosaukums = Liberia
|               karoga_attēls = Flag of Liberia.svg
|            karoga_nosaukums = Libērijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Liberia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Libērijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''The love of liberty brought us here''
|                valsts_himna = ''[[All Hail, Liberia, Hail!]]''
|               kartes_attēls = Location_Liberia_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = -
|               galvaspilsēta = [[Monrovija]]
| latd=6 | latm=19 | latNS=N | longd=10 | longm=48 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Libērijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Joseph Boakai]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Libērijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Jeremiah Koung]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Libērijas Augstākā tiesa|Augstākās tiesas priekšsēdētājs]]
|               valsts_galva3 = [[Sie-A-Nyene Yuoh]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|       neatkarības_notikums5 =
|         neatkarības_datums5 =
|       neatkarības_notikums6 =
|         neatkarības_datums6 =
|       neatkarības_notikums7 =
|         neatkarības_datums7 =
|       neatkarības_notikums8 =
|         neatkarības_datums8 =
|       neatkarības_notikums9 =
|         neatkarības_datums9 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 111,369
|               platība_rangs = 103.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 5 358 483
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 121.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 40
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 180.
|                     IKP_PPP = $1.469 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/01/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=668&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=30&pr.y=16 |title=Liberia|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2009-04-22}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $372<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0.364
|                    HDI_gads = 2008
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 176.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Libērijas dolārs]]1
|                valūtas_kods = LRD
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.lr]]
|              tālsarunu_kods = 231
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 = [[ASV dolārs]] arī ir apgrozībā.
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Libērija''' ({{val|en|Liberia}}, [[IPA]]: {{IPA|[laɪˈbɪəriə]}}), oficiāli '''Libērijas Republika''' (''Republic of Liberia''), ir valsts [[Āfrika]]s rietumos, pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]], kas apskalo valsts rietumdaļu. Ziemeļos Libērija robežojas ar [[Sjerraleone|Sjerraleoni]], [[Gvineja|Gvineju]], bet austrumos ar [[Kotdivuāra|Kotdivuāru]]. Libērijas galvaspilsēta ir [[Monrovija]], kurā dzīvo aptuveni pusmiljons no nedaudz vairāk kā 3 miljoniem valsts iedzīvotāju.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Tamperes Universitāte
|image             = TUT_-_Kampusareena.jpg
|caption = Tamperes Universitātes pilsētiņa
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 2019
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 61.494089 | latNS  = N
| longd = 23.779059 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 4 700
|students          = 40 000
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{FIN}}, [[Tampere]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.tuni.fi/
|logo              = Tampere University logo.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Deviņi
| attēls                   = NineA ver4.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Nine''
| žanrs                    = romantiska filma, muzikāla filma, drāma
| režisors                 = [[Robs Māršals]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Hārvijs Vainstīns]]
* [[Džons Deluka]]
* Robs Māršals
| scenārija autors         =
* [[Maikls Tolkīns]]
* [[Entonijs Mingella]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Hadsone]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Fergie]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Sofija Lorena]]
| mūzika                   =
* [[Andrea Guerra]]
* [[Morijs Jestons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Lucamar Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|12|18|ASV|2010|1|15|Itālija|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nine-2009|title=Nine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ITA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nine.htm|title=Nine (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|3|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Deviņi"''' ({{val|en|Nine}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Itālija]]s romantiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Robs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Mariona Kotijāra]], [[Penelope Krusa]], [[Džūdija Denča]], [[Fergie]], [[Nikola Kidmena]] un [[Sofija Lorena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|12|18||bez}} ASV.

sentences: '''21. jūlijs''' ir gada 202. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (203. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 163 dienas.

sentences:
'''Maamme/Vårt land''' ir [[Somija|Somijas Republikas]] [[valsts himna]].

Somijā jau ļoti sen ir divas oficiālās valodas - [[somu valoda|somu]] un [[zviedru valoda|zviedru]] un daļa iedzīvotāju ir [[Somijas zviedri]], tāpēc arī himna ir divās valodās - somu "Maamme" un zviedru "Vårt land".

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Nautrēnu pagastā|Zaļmuiža (nozīmju atdalīšana)|Zaļmuiža}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Zaļmuiža
| settlement_type = Skrajciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Nautrēnu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5253&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 42
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 04
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 10
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4652 Nautrēni
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
'''Raksta izveidošana'''

Apgūsti, kā izveidojams raksts

Ja vēlies eksperimentēt, dari to [[Vikipēdija:Smilšu kaste|smilšu kastē]].

Lai izveidotu rakstu, apmeklē [[Vikipēdija:Rakstu vednis|rakstu vedni]].

{{Shortcut|WP:SĀKUMS}}
Lapā ir izskaidroti rakstu izveides Vikipēdijā pamatprincipi.

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences:
'''Rīgas 1. pilsētas (vācu) teātris''', dibināts kā '''Rīgas pilsētas teātris''' ({{val|de|Rigaer Stadttheater}}), bija 1782. gadā dibinātais senākais [[Rīga]]s pilsētas teātris. Repertuārā bija arī [[opera]]s izrādes un koncerti. No 1837. gada līdz 1839. gadam teātrī strādāja komponists [[Rihards Vāgners]], koncertēja [[Ferencs Lists]] (1842), [[Klāra Vīka-Šūmane]] (1844), [[Antons Rubinšteins]] (1844) un [[Ektors Berliozs]] (1847).
Tagad kādreizējās Muses biedrības nams Riharda Vāgnera ielā 4 ir pārbūvēts, bet Rīgas 1. pilsētas vācu teātra jaunajā ēkā no 1919. gada darbojas [[Latvijas Nacionālā opera]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Evita Ašeradena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1974
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madona|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latviete]]
|            dzimums = S
|       dzīvesbiedrs = [[Arvils Ašeradens]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dramaturģe
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Redklifs''' ir uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Denjels Redklifs]] (''Daniel Radcliffe''; 1989), britu kinoaktieris
* [[Alfrēds Redklifs-Brauns]] (''Alfred Radcliffe-Brown''; 1881—1955), britu sociālantropologs

sentences:
'''Spānijas provinces''' ({{val|es|Provincia de España}}) ir [[Spānija]]s otrā līmeņa politiskais iedalījums, kas ir izveidots saskaņā ar Spānijas konstitūciju. Spānija kopš [[1833]]. gada ir sadalīta 50 provincēs, kas ir apvienotas 17 [[Spānijas autonomie apgabali|autonomajos apgabalos]].

== Provinces ==
{| class="wikitable sortable"
|-
! Province !! Nosaukums oriģinālvalodā !! Karte !! Apgabals !! Centrs !! Platība (km2) !! Iedzīvotāju skaits
|-
| [[Akoruņas province]] || ''Province of A Coruña''|| ||  [[Galisija]] || [[Akoruņa]] || 7950 || 1 145 488(2009)
|-
|  [[Alavas province]] || {{val|es| Álava}}, {{val|eu| Araba}} ||  ||  [[Basku Zeme]] || [[Vitorija]] || 2963 || 322 557(2011)
|-
|  [[Albasetes province|Alvasetes province]]||''Provincia de Albacete'' ||  ||  [[Kastīlija-Lamanča]] ||[[Alvasete]]|| 14858 || 402 837(2012)
|-
|  [[Alakantas province]]||{{val|es|Provincia de Alicante}}, {{val|ca|Província d'Alacant}} ||  ||  [[Valensijas apgabals|Valensija]] ||[[Alakanta]]|| 5816 || 1 945 642(2013)
|-
|  [[Almerijas province]]|| ''Provincia de Almería'' ||  || [[Andalūzija]] || [[Almerija]] || 8775 || 699 329(2013)
|-
|  [[Astūrija]] || ''Asturias'' ||  ||  [[Astūrija]] || [[Ovjedo]] || 10603,57 || 1 068 165(2013)
|-
|  [[Avilas province]] || ''Provincia de Ávila'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Avila]] || 8048 || 168 825(2013)
|-
|  [[Badahosas province]]|| ''Provincia de Badajoz'' ||  ||  [[Estremadura]] || [[Badahosa]] || 21766 || 692 137(2010)
|-
|  [[Baleāru Salas]] || {{val|es|Islas Baleares}}, {{val|ca|Illes Balears}} ||  ||  [[Baleāru Salas]]  || [[Palma (pilsēta)|Palma]] || 4992 || 1 113 114(2011)
|-
|  [[Barselonas province]] || {{val|es|Provincia de Barcelona}}, {{val|ca|Província de Barcelona}} ||  ||  [[Katalonija]] || [[Barselona]] || 7733 || 5 529 099(2011)
|-
|  [[Biskajas province]] || {{val|es|Vizcaya}}, {{val|eu|Bizkaia}} ||  ||  [[Basku Zeme]] || [[Bilbao]] || 2217 || 1 155 241(2011)
|-
|  [[Burgosas province]] || ''Provincia de Burgos'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Burgosa]] || 14292 || 371 248(2013)
|-
|  [[Gipuskoja]] || {{val|es| Guipúzcoa}}, {{val|eu| Gipuzkoa}} ||  ||  [[Basku Zeme]] ||[[Sansevastjana]]|| 1909 || 714 360(2012)
|-
|  [[Granadas province]] || ''Provincia de Granada'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Granada]] || 12531 || 919 319(2013)
|-
|  [[Gvadalaharas province]] || ''Provincia de Guadalajara'' ||  ||  [[Kastīlija-Lamanča]] || [[Gvadalahara (Spānija)|Gvadalahara]] || 12167 || 259 537(2012)
|-
|  [[Haenas province]] || ''Provincia de Jaén'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Haena]] || 13484 || 664 916(2013)
|-
|  [[Kadisas province]]|| ''Provincia de Cádiz'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Kadisa]] || 7436 || 1 230 594(2009)
|-
|  [[Kantabrija]] || ''Comunidad Autónoma de Cantabria'' ||  ||  [[Kantabrija]] || [[Santandera]] || 5321 || 593 861(2012)
|-
|  [[Kaseresas province]]|| ''Provincia de Cáceres'' ||  ||  [[Estremadura]] || [[Kaseresa]] || 19868 || 410 275(2013)
|-
|[[Kasteljonas province]]||''Provincia de Castellón'' ||  ||  [[Valensijas apgabals|Valensija]] ||[[Kasteļo de la Plana]]|| 6632 || 604 344(2011)
|-
|  [[Kordovas province]] || ''Provincia de Córdoba'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Kordova (Spānija)|Kordova]] || 13769 || 803 038(2009)
|-
|  [[Kvenkas province]] || ''Provincia de Cuenca'' ||  ||  [[Kastīlija-Lamanča]] || [[Kvenka (Spānija)|Kvenka]] || 17141 || 211 899(2013)
|-
|  [[Larjoha (Spānija)|Larjoha]] || ''Comunidad Autónoma de La Rioja'' ||  ||  [[Larjoha (Spānija)|Larjoha]] || [[Logronjo]] || 5045 || 323 609(2012)
|-
|  [[Laspalmasas province]] || ''Provincia de Las Palmas'' ||  ||  [[Kanāriju Salas]] || [[Laspalmasa de Grankanārija]] || 4066 || 1 096 980(2010)
|-
|  [[Leonas province]]|| ''Provincia de León'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Leona (pilsēta)|Leona]] || 15581 || 489 239(2013)
|-
|  [[Lugo province]]|| ''Provincia de Lugo'' ||  ||   [[Galisija]] || [[Lugo]] || 9856 || 355 195(2009)
|-
|  [[Ļeidas province]]|| {{val|es|Provincia de Lérida}}, {{val|ca|Província de Lleida}} ||  ||  [[Katalonija]] || [[Ļeida]] || 12150 || 443 032(2012)
|-
|  [[Madride (komūna)|Madride]]|| ''Comunidad de Madrid'' ||  ||  [[Madride (komūna)|Madride]] || [[Madride]] || 8021,8 || 6 414 709(2013)
|-
|  [[Malagas province]]|| ''Provincia de Málaga'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Malaga]] || 7308 || 1 652 999(2013)
|-
|  [[Mursijas reģions]]|| ''Región de Murcia'' ||  ||  [[Mursijas reģions]] || [[Mursija]] || 11313 || 1 472 049(2013)
|-
|  [[Navarra]]|| {{val|es|Navarra}}, {{val|eu|Naffaroa}} ||  ||  [[Navarra]] || [[Pamplona]] || 10391 || 644 477(2011)
|-
|  [[Ourenses province]] || ''Provincia de Ourense'' ||  ||  [[Galisija]] || [[Ourense]] || 7273 || 335 642(2009)
|-
|  [[Palensijas province]] ||  ''Provincia de Palencia'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Palensija]] || 8052 || 172 510(2010)
|-
|  [[Pontevedras province]] || ''Provincia de Pontevedra'' ||  ||  [[Galisija]] || [[Pontevedra]] || 4495 || 963 511(2009)
|-
|  [[Salamankas province]] || ''Provincia de Salamanca'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Salamanka]] || 12350 || 352 986(2011)
|-
|  [[Samoras province]] || ''Provincia de Zamora'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Samora]] || 10561 || 188 270(2013)
|-
|  [[Santakrusas de Tenerifes province]] || ''Provincia de Santa Cruz de Tenerife'' ||  ||  [[Kanāriju Salas]] || [[Santakrusa de Tenerife]] || 3381 || 1 027 914(2010)
|-
|  [[Saragosas province]] || ''Provincia de Zaragoza'' ||  ||  [[Aragona]] || [[Saragosa]] || 17274 || 973 325(2011)
|-
|  [[Segovijas province]]|| ''Provincia de Segovia'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Segovija]] || 6921 || 163 701(2012)
|-
|  [[Seviljas province]] || ''Provincia de Sevilla'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Sevilja]] || 14042 || 1 942 155(2013)
|-
|  [[Sjudadrealas province]] || ''Provincia de Ciudad Real'' ||  ||  [[Kastīlija-Lamanča]] || [[Sjudadreala]] || 19813 || 524 962(2013)
|-
|  [[Sorijas province]] || ''Provincia de Soria'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Sorija]] || 10307 || 93 291(2013)
|-
|  [[Tarragonas province]] || {{val|es|Provincia de Tarragona}}, {{val|ca|Província de Tarragona}} ||  ||  [[Katalonija]] || [[Tarragona]] || 6303 || 813 287(2010)
|-
|  [[Tervelas province]] || ''Provincia de Teruel'' ||  ||  [[Aragona]] || [[Tervela]] || 14804 || 144607(2011)
|-
|  [[Toledo province]] || ''Provincia de Toledo'' ||  ||  [[Kastīlija-Lamanča]] || [[Toledo]] || 15370 || 711 228(2012)
|-
| [[Valensijas province]] || ''Provincia de Valencia'' ||  ||  [[Valensijas apgabals|Valensija]] || [[Valensija (Spānija)|Valensija]] || 10763 || 2 578 719(2009)
|-
|  [[Valjadolidas province]] || ''Provincia de Valladolid'' ||  ||  [[Kastīlija un Leona]] || [[Valjadolida]] || 8110 || 534 874(2011)
|-
|  [[Velvas province]] || ''Provincia de Huelva'' ||  ||  [[Andalūzija]] || [[Velva]] || 10148 || 521 220(2011)
|-
|  [[Veskas province]] || {{val|es|Provincia de Huesca}}, {{val|an|Provincia de Uesca}} ||  ||  [[Aragona]] || [[Veska]] || 15626 || 228 566(2010)
|-
|  [[Žironas province]] || {{val|es|Provincia de Gerona}}, {{val|ca|Província de Girona}} ||  ||  [[Katalonija]] || [[Žirona]] || 5910 || 756 810(2011)
|}
{{ģeogrāfija-aizmetnis}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Nymphon charcoti.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Nymphon charcoti}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Pycnogonida
| kārta =Pantopoda
| kārta_lv =Jūraszirnekļi
| dzimta =Nymphonidae
| dzimta_lv =Nimfonīdas
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Boreonymphon}}
* {{TaksoSaite|Chaetonymphon}}
* {{TaksoSaite|Heteronymphon}}
* {{TaksoSaite|Neonymphon}}
* {{TaksoSaite|Nymphon}}
* {{TaksoSaite|Paranymphon}}
* {{TaksoSaite|Pentanymphon}}
* {{TaksoSaite|Sexanymphon}}
| kategorijas =nē
}}
'''Nimfonīdas''' ({{val-la|Nymphonidae}}) ir [[Jūraszirnekļi|jūraszirnekļu]] dzimta. Nimfonīdas dzīvo [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]] un [[Antarktika]]s ūdeņos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agripa
|     vārds_orig = {{gree|Ἀγρίππας}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = nezināms
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = pēc 92. m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Agripa''' bija sengrieķu [[astronoms]], kurš veica novērojumus I. gs. beigās. Agripa ir minēts [[Ptolemajs|Ptolemaja]] darbā "''[[Almagest]]''". Tajā aprakstīts astronomisks novērojums, kuru Agripa veicis 92. gadā [[Anno Domini|m.ē]]. Ptolemajs raksta, ka Agripa novēroja [[Plejādes|Plejāžu]] aizklāšanu ar [[Mēness]] dienviddaļu [[Domiciāns|Domiciāna]] valdīšanas 12. gada [[Bitīnija|bitīniešu]] mēneša ''Metros'' 7. dienā.

Iespējams, ka Agripas novērojuma mērķis bija pārbaudīt [[ekvinokcija|ekvinokciju]] [[precesija|precesiju]], kuru bija atklājis [[Hiparhs]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Viļņas televīzijas tornis
| image               = Vilniaus televizijos bokštas, 2023.jpg
| image_size          = 250px
| caption             = Viļņas televīzijas tornis
| start_date          = 1974
| completion_date     = 1980
| map_type            = Viļņa
| map_alt             =
| map_caption         = Atrašanās vieta Viļņā
| building_type       = novērošana, telekomunikācijas, atrakcija
| location            = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| latd  = 54| latm = 41| lats = 14| latNS = N
| longd = 025| longm = 12| longs = 53| longEW = E
| iso_region          = LT
| coordinates_display = title
| antenna_spire       = 326,5 m
| roof                =
| top_floor           =
| floor_count         =
| elevator_count      =
| architect           =
}}

sentences: '''Ultimāts''' ({{Val-la|ultimatum, ultimare}} — ‘tuvoties beigām, beigties’) ir prasība izpildīt kādus noteikumus noteiktā laika periodā, kas papildināta ar draudiem par to, kas notiks prasības nepildīšanas gadījumā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Čārlzs Borhards''' (''Charles Borchardt'', 1834—1892), īstajā vārdā '''Kārlis Amands Borhards''' (''Carl Amandus Borchardt'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] fotogrāfs. Arī viņa brāļi [[Roberts Borhards|Roberts Mihaels Borhards]] (1830–1910) un [[Gothards Ferdinands Borhards]] (1836–1885) bija fotogrāfi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Hobby Hall Suomi Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1962. gads (2018. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vantā]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = mazumtirdzniecība tiešsaistē
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.hobbyhall.fi hobbyhall.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Hobby Hall Suomi Oy''''' ir [[Somija]]s mazumtirdzniecības uzņēmums. Tas piegādā preces pēc pasūtījuma tiešsaistē, ar vēstuli vai veikalā. Dibināts 1962. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Vantā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Simons Petļura
| vārds_orģ           =''Симон Васильович Петлюра''
| attēls              =
| mazs_att            =Симон Петлюра 1922.jpg
| apraksts            =1922. gadā
| amats               =3. Ukrainas Tautas Republikas Direktorijas galva
| term_sākums         =[[1919]]. gada [[februāris]]
| term_beigas         =[[1926]]. gada [[maijs]]
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =[[Volodimirs Vinničenko]]
| pēctecis            =[[Andrijs Ļivickis]]
| dzim_dati           = {{dat VS|{{dat|1879|5|22}}|{{dat||5|10}}}}
| dzim_vieta ={{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]], [[Poltava]] (tagad {{UKR}})
| mir_dati ={{miršanas datums un vecums|1926|5|25|1879|5|22}}
| mir_vieta ={{FRA}}, [[Parīze]]
| tautība =[[ukraiņi|ukrainis]]
| partija =
| dzīvesb =Olga Marčenko
| profesija =žurnālists, politiķis, valstsvīrs
| alma_mater =
| reliģija =[[pareizticība]]
| paraksts = Symon Petlura Signature 1920.png
| piezīmes =
}}
'''Simons Petļura''' ({{val-uk|Симон Васильович Петлюра}}; {{dat VS|{{dat|1879|5|22|N}}|{{dat||5|10|N}}}} — {{dat|1926|5|25|N}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] politiskais un militārais darbinieks. [[Ukrainas Tautas Republika]]s vadītājs no [[1919]]. līdz [[1920]]. gadam (emigrācija līdz [[1926]]. gadam).

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Kosovas krīze
|partof      = [[Dienvidslāvijas kari]]em
|image       =
|caption     = '''Pulksteņrādītājvirzienā''': Dienvidslāvijas ģenerālštābs pēc [[NATO]] uzlidojumiem; ''[[Zastava Koral]]'' automašīna zem gruvešiem pēc NATO uzlidojumiem; [[Kosovas Atbrīvošanas armija|KAA]] kritušo komandieru piemiņas plāksne; [[ASV]] [[McDonnell Douglas F-15E Strike Eagle|F-15E]] pacelšanās no [[Aviano]] gaisa bāzes.
|date        = {{dat|1998|2|28|N}} — {{dat|1999|6|11|N}}
|place       = [[Kosova]], [[Serbija un Melnkalne|Dienvidslāvija FR]], [[Albānija]]<ref>{{ziņu atsauce |url = https://articles.latimes.com/1999/apr/14/news/mn-27375 |title = Yugoslav Troops Said to Cross Into Albania |newspaper=Los Angeles Times |date=1999-04-14|access-date=2012-02-20|first=John|last=Daniszewski}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |url = https://www.independent.co.uk/news/war-in-the-balkans-serbs-enter-albania-and-burn-village-1087030.html |title = War In The Balkans: Serbs enter Albania and burn village |newspaper=The Independent |date=1999-04-14|access-date=2012-02-20|location=London|first=Emma|last=Daly}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://fas.org/irp/threat/terrorism/sup6.pdf |title=Hostage-Taking and Kidnapping Terror in the COE  |publisher=[[US Army Training and Doctrine Command]] TRADOC G2 |location=[[Fort Leavenworth]], Kansas |date=5 December 2008 |via=[[Federation of American Scientists]]}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.wrmea.com/1999-july-august/a-chronology-of-u.s.-middle-east-relations.html|title=A Chronology of U.S.-Middle East Relations|website=WRMEA}}</ref>
|casus       =
|result      = [[Kumanovas līgums]]
|combatant1  =  [[Kosovas Atbrīvošanas armija]]

----
{{flag|NATO}} (no 1999. gada 24. marta [[Dienvidslāvijas bombardēšana]])
|combatant2  =  [[Serbija un Melnkalne|Dienvidslāvijas FR]]
|commander1        =  [[Adems Jašarī]]{{KIA}}

 [[Hamess Jašarī]]{{KIA}}

 [[Sali Čekajs]]{{KIA}}

 [[Hašims Tači]]

 [[Silejmans Selimi]]

 [[Ramušs Haradinajs]]

 [[Agims Čeku]]

 [[Ahmets Krasņiči]]{{KIA}}

----
 [[Veslijs Klārks]]

|commander2        =  [[Slobodans Miloševičs]]

 [[Dragoljubs Ojdaničs]]

 [[Vlastimirs Džordēvičs]]

 [[Sretens Lukičs]]

 [[Nebojsa Pavkovičs]]

 [[Vladimirs Lazarevičs]]

 [[Gorans Radosavļevičs]]

|strength1         = 17 000–20 000 [[Kosovas Atbrīvošanas armija|KAA]] karavīru
Aptuveni 1101 NATO lidmašīna
Vairāk kā 30 NATO karakuģu un zemūdeņu
|strength2         = 85 000 Dienvidslāvijas karavīri, 20 000 Dienvidslāvijas policistu
4000–5000 Rietumbosnijas karavīri
2032 tanki un bruņumašīnas
100 SAM vienības
1400 artilērijas vienības
Nezināms skaits serbu pamilitāro vienību
Nezināms skaits krievu pamilitāro vienīb
|casualties1       = '''Nogalināti:'''
1500 karavīri
8676 civilie<ref name="memorybook">{{tīmekļa atsauce|title=Kosovo Memory Book Database Presentation and Expert Evaluation |publisher=[[Humanitarian Law Center#Kosovo Memory Book|Humanitarian Law Center]] |date=4 February 2015 |url= http://www.kosovomemorybook.org/wp-content/uploads/2015/02/Expert_Evaluation_of_Kosovo_Memory_Book_Database_Prishtina_04_02_2015.pdf |archive-url=https://web.archive.org/web/20201112034039/http://www.kosovomemorybook.org/wp-content/uploads/2015/02/Expert_Evaluation_of_Kosovo_Memory_Book_Database_Prishtina_04_02_2015.pdf |archive-date=12 November 2020 |dead-url=no|access-date=3 January 2021}}</ref>
 2 [[ASV]] karavīri
|casualties2       = '''Nogalināti:'''
1008–2284 karavīri
454–2500 civilie
}}
{{Dienvidslāvijas kari}}

sentences:
{{starpviki+}}
{{vikisaites+}}
{{apvienot|Regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums}}
'''Nākotnes darījums''' ({{val|en|forward}}) ir valūtas maiņas darījumi, kad starp darījuma slēgšanas brīdī un izpildes laiku (valutēšanas dienu) pastāv zināms laika brīdis. Nākotnes dalījumus iedala:
* Autrait (''outright'') darījumos (parasti apzīmē kā ''forward''). Parasts konversijas darījums ar kursa fiksēšanu pašreizējā brīdī, bet valutēšanas dienu nākotnē.
* [[Mijmaiņas darījumi|Mijmaiņas darījumos]] — divu pretēju konversijas operāciju kombinācija ar dažādiem valutēšanas datumiem.
Visplašāk nākotnes darījumi tiek lietoti valūtas risku apdrošināšanai un spekulatīviem mērķiem. Standarta starpbanku darījumu termiņi ir 1, 2, 3 un 6 mēneši.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Rupeika-Apoga|first1=Ramona|title=Valūtas tirgus un valūtas darījumi|date=2003|publisher=Datorzinību centrs|isbn=9984-665-20-8|pages=68-69}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|ģeoloģisku veidojumu|Vulkāns (nozīmju atdalīšana)|Vulkāns}}
<div style="float:right;width:220px;">
 vulkāna izvirdums (Itālija)]]
 vulkāna izvirdums 1980. gada 18. maijā ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])]]
</div>

sentences: '''Piterāns''' ir sens [[Latgalieši|latgaliešu]] cilmes uzvārds.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Edoles pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Ēdoles pagasts}}

sentences:
anatomiskā uzbūve]]
'''Oža''' ir viena no sajūtām jeb [[pamatmaņas|pamatmaņām]], kuru nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt [[smarža]]s, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir savādāki.

sentences:
{{userbox
| name = User Love Live!
| border-c      = #EE5DAE
| border-s      = 2
| id1           = [[File:Μ's logo.svg|45px]]
| id2           = [[File:Aqours logo.svg|45px]]
| id1-c         = #FFFFFF
| id1-s         = 15
| id2-c         = #FFFFFF
| id2-s         = 12
| info          =
Šis lietotājs ir lojāls '''[[Love Live!|{{color|#DA00CA|LoveLiver}}]]'''.
'''[[Love Live!|{{color|#FF00C7|ラブ}}]][[Love Live! Sunshine!!|{{color|#00AEFF|ライブ！}}]]

| info-c        = pink
| info-fc       = #B4045F
| info-s        = 9
}}
<includeonly>[[Kategorija:Lietotāju veidnes|LLer]]</includeonly>
[[Kategorija:Lietotāju_veidnes]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFF00
| bg_color        = #00005A
| nos             = ''MKE Ankaragücü''
| logo_links      = Ankaragucu logo.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Makina Kimya Endüstrisi
Ankaragücü Spor Kulübü''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Turcija|Ankara}}
| līga            = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 11. vieta
| dib             = 1910
| dib_mēn         = 8
| dib_dat         = 31
| dib_com         =
(kā ''Turan Sanatkarangücü'')
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = [[Eryaman stadions|''Eryaman'' stadions]]
| ietilp          = 22 000
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Turcija}} Mehmets Jiginers
| tren            = {{flaga|Turcija}} Ibrahims Izilmezs
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://ankaragucu.org.tr/}}
 |pattern_la1 = _ankaragucu1819h
 |pattern_b1  = _ankaragucu1819h
 |pattern_ra1 = _ankaragucu1819h
 |leftarm1    = 000060
 |body1       = 000060
 |rightarm1   = 000060
 |shorts1     = 000060
 |socks1      = 000060
 |pattern_la2 = _jena1819a
 |pattern_b2  = _jena1819a
 |pattern_ra2 = _jena1819a
 |leftarm2    = FFFF00
 |body2       = FFFF00
 |rightarm2   = FFFF00
 |shorts2     = 0033DD
 |socks2      = 0033DD
 |pattern_la3 = _tranmere1819h
 |pattern_b3  = _lotte1819h
 |pattern_ra3 = _tranmere1819h
 |leftarm3    = FFFFFF
 |body3       = FFFFFF
 |rightarm3   = FFFFFF
 |shorts3     = FFFFFF
 |socks3      = FFFFFF
}}
'''''MKE Ankaragücü'''''  ir profesionāls [[Turcija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Ankara]]s. Klubs ir dibināts 1910. gadā, pašlaik spēlē [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīgā]]. Mājas spēles komanda aizvada ''[[Eryaman stadions|Eryaman]]'' stadionā, kura ietilpība ir 22 000 skatītāju vietu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.rehau.com/group-en/eryaman-stadion |title=Eryaman Stadium - Ankara, Turkey |language=en |accessdate={{dat|2019|10|20||bez}} |website=rehau.com |archiveurl=https://web.archive.org/web/20191020134834/https://www.rehau.com/group-en/eryaman-stadion |archivedate={{dat|2019|10|20||bez}} }}</ref> 1949. gadā kluba futbolisti ir uzvarējuši Turcijas čempionātā. Divas reizes (1972. un 1981. gadā) ir izcīnīts [[Turcijas kauss futbolā|Turcijas kauss]].

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences: '''Oolīti''' (gr. ᾠόν — ola un λίθος — akmens) ir lodveida vai eliptiski [[minerāli]] veidojumi izmēros no dažiem [[Mikrometrs|mikrometriem]] līdz 15–25 mm (oolītus, kas ir lielāki par 2-5 mm sauc par pizolītiem). Tiem ir koncentriski čaulaina, vai reizēm radiāli staraina uzbūve. Parasti (bet ne vienmēr) aug ap kodolu, par kuru var kalpot smilšu graudiņš, čaulas lauska u.c. Oolīti var veidot biezas slāņkopas. [[Ala|Alās]] reizēm veidojas ļoti lieli oolīti, saukti par [[alu pērles|alu pērlēm]]. Oolīti var sastāvēt no [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]], [[dzelzs]] un [[Mangāns|mangāna]] [[Oksīdi|oksīdiem]] vai citiem minerāliem. Daži oolīti veido dzelzs rūdas slāņus ([[pupu rūda]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = OpenTimestamps
|                   logo = openTimestamps logo.png
|               logo alt =
|           logo caption =
|             screenshot = <!-- Image name is enough. -->
|         screenshot alt =
|                caption =
|            collapsible = <!-- Any text here will collapse the screenshot. -->
|                 author =
|              developer =
|               released =
|           discontinued = <!-- Set to yes if software is discontinued, otherwise omit. -->
|             ver layout = <!-- simple (default) or stacked -->
| latest release version = 0.7.0<ref name="ots-client">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/opentimestamps/opentimestamps-client/releases/tag/opentimestamps-client-v0.7.0 |title=OpenTimestamps client |accessdate={{dat|2020|01|05}} |language=en}}</ref>
|    latest release date = {{Release date and age|2019|08|21|df=yes/no}}<ref name="ots-client" />
| latest preview version = <!-- {{Start date and age|2017|01|10|df=yes/no}} -->
|    latest preview date = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
|                   repo = {{URL|https://github.com/opentimestamps/}}
|                 status =
|   programming language = ''[[Python]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Javascript]], [[Rust (programmēšanas valoda)|Rust]]''
|       operating system =
|               platform =
|                   size =
|               language =
|         language count = <!-- Number only -->
|      language footnote =
|                  genre = [[Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|Decentralizēta laikzīmogošana]]
|                license = [[LGPL|LGPL3]]
|                  alexa =
|                website = {{URL|https://opentimestamps.org}}
|               standard =
|                   AsOf =
}}
'''''OpenTimestamps''''' ir decentralizēta [[laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|laikzīmogošanas]] infrastruktūra, kas paļaujas uz ''[[Bitcoin]]'' [[blokķēde|blokķēdi]]. Tā ļauj pierādīt jebkādu dokumentu vai citu [[cipardati|cipardatu]] eksistenci pirms noteikta datuma un laika. Parasti tas notiek, izmantojot kalendāra serverus, kas ļauj grupēt neierobežotu skaitu pierādījumu vienā ierakstā (''Bitcoin'' transakcijā), izmantojot [[Merkles koks|Merkles koku]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas 80. vidusskola
|native_name            =
|latin_name             =
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|imagewikilink          =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|motto_translation      =
|location               = [[Andromedas gatve]] 11, [[Rīga]], {{LAT}}
|streetaddress          =
|region                 =
|city                   =
|state                  =
|province               =
|county                 =
|postcode               =
|postalcode             =
|zipcode                =
|country                =
|country1               =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 12 | longs = 08 | longEW = E
|coordinates_type       =
|coordinates_region     =
|coordinates_display    =
|coordinates_format     =
|coordinates            =
|schooltype             = vidusskola
|fundingtype            =
|type                   =
|religious_affiliation  =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            =
|approx                 =
|founded                = 1976. gadā
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|district               =
|us_nces_district_id    =
|LEA                    =
|authority              =
|category               =
|category_label         =
|oversight              =
|oversight_label        =
|authorizer             =
|superintendent         =
|trustee                =
|specialist             =
|session                = septembris — maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|MOE                    =
|ofsted                 =
|ceeb                   =
|us_nces_school_id      =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|dean                   =
|administrator          =
|rector                 =
|director               =
|principal              =
|principal_label        =
|principal1             =
|principal2             =
|principal3             =
|principal4             =
|viceprincipal          =
|viceprincipal_label    =
|viceprincipal1         =
|viceprincipal2         =
|viceprincipal3         =
|viceprincipal4         =
|asst principal         =
|assistant_principals   =
|campus director        =
|headmistress           = [[Anna Vladova]]
|headmaster             =
|head of school         =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|head                   =
|head_label             =
|chaplain               =
|custodian              =
|staff                  =
|faculty                =
|teaching_staff         = 73
|employees              =
|key_people             =
|grades                 = pirmskola, 1. — 12. klase
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|students               = 738 (2016)
|sixth_form_students    =
|pupils                 =
|gradeK                 =
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|grade13                =
|other                  =
|other_grade_enrollment =
|other_grade_label      =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|system                 =
|classes offered        =
|medium                 =
|language               = krievu, latviešu
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|campuses               =
|campus                 =
|campus size            =
|area                   =
|campus type            =
|campus_Bound           =
|houses                 =
|colours                =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|fightsong              =
|athletics              =
|conference             =
|sports                 =
|mascot                 =
|mascot image           =
|nickname               =
|team_name              =
|rival                  =
|vision                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|testname               =
|testaverage            =
|SAT                    =
|ACT                    =
|year                   =
|bar pass rate          =
|roll                   =
|decile                 =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|tuition                =
|revenue                =
|communities            =
|feeders                =
|main feeder school for =
|graduates              =
|affiliations           =
|alumni                 =
|nobel_laureates        =
|information            =
|free_label             =
|free_text              =
|free_label1            =
|free_text1             =
|free_label2            =
|free_text2             =
|free_label3            =
|free_text3             =
|free_label4            =
|free_text4             =
|free_label5            =
|free_text5             =
|homepage               =
|url                    = {{url|https://www.r80vs.lv/}}
|website                =
|footnotes              =
|picture                =
|image_caption          =
|picture2               =
|image_caption2         =
}}

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=101 ; 408|ipa-text=p̪|ipa-image=Dental_p.svg|ipa-entity=p&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=p_d|kirshenbaum=p<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiceless_labiodental_plosive.ogg}}
'''Nebalsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņai [[Nebalsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|[p]]] līdzīgs [[līdzskanis]], ko artikulē gaisa plūsmu noslēdzot ar [[zobi|augšzobiem]] piespiestu [[lūpas|apakšlūpu]], līdzīgi, kā skaņai [[Nebalsīgs labiodentāls berzenis|[f]]]. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šo skaņu attēlo ar simbolu kopu {{IPA|[p̪]}}. Dažkārt tiek lietots (sevišķi [[Bantu valodas|bantu]] valodniecībā) IPA neiekļauts simbols '''{{unicode|ȹ}}''', kas ir ''qp'' [[ligatūra]].

sentences: '''Kolektīvā iepirkšanās''' ir iepirkšanās organizācijas princips, pie kura vairākas [[persona]]s apvienojas grupā, lai iegūtu [[vairumtirdzniecība]]s atlaides precēm un pakalpojumiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |      binomial = Soricidae <small>([[Gotthelf Fischer von Waldheim|Fischer]], 1814)</small>
|          platums = 250px
|       att_izmērs = 240px
 |        attēls = Neomys anomalus.jpg
 | att_nosaukums = [[Vidusjūras ūdenscirslis]] (''Neomys anomalus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Soricomorpha
 |      kārta_lv = Ciršļveidīgie
 |        dzimta = Soricidae
 |     dzimta_lv = Ciršļu dzimta
 |    iedalījums = 3 apakšdzimtas:
*[[Āfrikas baltzobciršļu apakšdzimta|Āfrikas baltzobciršļi]] (''Myosoricinae'')
*[[baltzobciršļu apakšdzimta|Baltzobciršļi]] (''Crocidurinae'')
*[[Sarkanzobciršļi]] (''Soricinae'')
 |   kategorijas = nē
}}
'''Ciršļu dzimta''' (''Soricidae'') ir [[ciršļveidīgie|ciršļveidīgo kārtas]] (''Soricomorpha'') dzimta, kura nesenā pagātnē tika iedalīta [[kukaiņēdāji|kukaiņēdāju kārtā]] (''Eulipotyphla''). Dzimtā ir apvienotas aptuveni 385 sugas, kas tiek iedalītas 25 mūsdienās dzīvojošās ģintīs, vienā izmirušā ģintī un 3 apakšdzimtās.<ref>[http://mapress.com/zootaxa/2011/f/zt03148p060.pdf Class Mammalia Linnaeus, 1758. In: Zhang, Z.-Q. (ed.) Animal biodiversity: An outline of higher-level classification and survey of taxonomic richness]</ref> Dzimtā ir arī vairākas izmirušas aizvēsturiskās apakšdzimtas. Lai arī ārēji ciršļi atgādina [[peles]] ar gariem purniņiem, tie nav [[grauzēji]], bet ir tuvāk radniecīgi [[kurmji]]em un [[Ežu dzimta|ežiem]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kastulzinas pagasts}}
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Kapiņu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Kastuļinas pagasts}}

sentences:
'''Filipsa līkne''', arī '''Filipa līkne''', [[ekonomika|ekonomikā]] parāda apgrieztu sakarību starp cenu izmaiņām ([[inflācija|inflāciju]]) un [[bezdarbs|bezdarbu]] - jo zemāka inflācija, jo augstāks bezdarbs. Šo sakarību 1958. gadā atklāja [[Jaunzēlande|jaunzēlandiešu]] ekonomists
A. Filipss (A. Philips), balstoties uz [[Lielbritānija]]s ekonomikas datiem no 1861. līdz 1957. gadam.<ref>Grauwe P., „The Economics of monetary integration” — Oxford University Press, 1995., 45. lpp.</ref><ref>[http://www.atlants.lv/?menu=50&virstema=2&subtema=2&w_id=140392 Filipa līkne<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences: '''Čiulis''' ({{val|ltg|čyuļs}}, {{val|lv|ķūlis}}<ref name="Kursīte">{{Tīmekļa atsauce |author=Janīna Kursīte |authorlink=Janīna Kursīte-Pakule |title= Čiulis un čangalis: ikdienas stereotipi |date= 2003. gada 6. novembris |publisher= [[Latvijas Vēstnesis]] |url= https://www.vestnesis.lv/ta/id/80779 |accessdate= 2019. gada 23. janvārī}}</ref>) ir [[Latvija]]s nelatgaliešu novadu jeb Čiulejas (''Čyuleja'') iedzīvotāja apzīmējums [[latgaliešu valoda|latgaliešu valodā]]. Par čiuļiem sākotnēji saukti tikai [[latgalieši]]em kaimiņos dzīvojošie [[luterticība|luterticīgie]] vidzemnieki, bet vēlāk šī vārda nozīme paplašinājās un to sāka attiecināt arī uz kurzemniekiem, zemgaliešiem un rīdziniekiem.<ref name="lakuga">{{Laikraksta atsauce |title= Par vuordu “čyuļs” i “čangaļs” nūzeimi |date= 2019. gada 7. janvāris |newspaper= [[Latgalīšu Kulturys Gazeta]] |url= http://www.lakuga.lv/2019/01/07/par-vuordu-cyuls-i-cangals-nuzeimi/ |accessdate= 2019. gada 23. janvārī}}</ref>

sentences:
'''Baznīcas hierarhija''' ({{val|gr|hieros}} — svēts, ''archē'' — vara) ir pēc [[Garīdznieks|garīdznieku]] amata pakāpēm posmotā baznīcas pārvalde.<ref>Henriks Trūps. Katoļu baznīcas vēsture. Rīga:Avots, 1992. 332.lpp.</ref>
Tā kā [[Romas Katoļu baznīca]] kā sociālais institūts ir plaši attīstījies un sarežģīts, nosacīti, tās hierarhiju (Katoļu baznīcas garīdzniecību) var sadalīt pa karjeras kāpnēm.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description = Piemineklis Paulam Stradiņam
| source      = {{own}}
| date        =
| author      = [[User:Aleksandrs Timofejevs|Aleksandrs Timofejevs]]
| permission  =
| other_versions =
}}
== {{int:license-header}} ==
{{CC-0}}
{{FoP-Latvia}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ducis ir lētāk
| attēls                   = Cheaper by the dozen 50.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cheaper by the Dozen''
| žanrs                    = ģimenes komēdija
| režisors                 = [[Volters Langs]]
| producents               = [[Lamars Troti]]
| scenārija autors         = Lamars Troti
| galvenajās lomās         =
* [[Kliftons Vebs]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Džīna Kreina]]
* [[Betija Linna]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 83 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Ducis ir lētāk]]" (2003)
| imdb                     =
}}
'''"Ducis ir lētāk"''' ({{val|en|Cheaper by the Dozen}}) ir 1953. gada ASV ģimenes [[kinokomēdija]], kas veidota pēc [[Frenks Bankers Gilbrets jaunākais|Frenka Bankera Gilbreta jaunākā]] un [[Ernestīne Gilbreta Kerija|Ernestīnes Gilbretas Kerijas]] tāda paša nosaukuma romāna motīviem. Filmas režisors ir [[Volters Langs]]. Filmā stāstīts par ģimeni ar 12 bērniem. Šī filma ir balstīta uz Frenka Bankera Gilbreta vecākā ģimenes dzīvesstāsta.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jasmīnas stāsts
| attēls                   = Blue Jasmine poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blue Jasmine''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Bobijs Kanavale]]
* [[Luiss C.K.]]
* [[Endrū Daiss Klejs]]
* [[Sallija Hokinsa]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Maikls Stūlbargs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''Gravier Productions''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|7|23|Ņujorka|2013|8|23|ASV}}
| ilgums                   = 98 minūtes<!--Theatrical runtime: 98:23--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''BLUE JASMINE'' (12A)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-jasmine-film|work=[[Warner Bros.]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=August 23, 2013|accessdate=August 23, 2013|archive-date={{dat|2015|11|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151120091157/http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-jasmine-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|last=Block|first=Alex|title=Woody Allen in San Francisco: The Making of 'Blue Jasmine'
|url= http://www.hollywoodreporter.com/news/woody-allen-san-francisco-making-656275|accessdate=November 18, 2013|work=[[The Hollywood Reporter]]|date=November 18, 2013}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,1 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Blue Jasmine (2013) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2334873/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|9|12||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 2334873
}}
'''"Jasmīnas stāsts"''' ({{Val|en|Blue Jasmine}}) ir 2013. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]].<ref>{{Ziņu atsauce|last= Burkeman|first= Oliver|title=Woody Allen: 'To have been a lead character in a juicy scandal doesn't bother me'|url= http://www.guardian.co.uk/film/2012/sep/13/woody-allen-juicy-scandal |accessdate=January 9, 2013|newspaper=[[The Guardian]]|date=September 13, 2012}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|last=Greene|first=Andy|title=Andrew Dice Clay's Surprising Comeback and Why He Won't Clean Up His Act|url=http://www.rollingstone.com/movies/news/andrew-dice-clays-surprising-comeback-and-why-he-wont-stop-saying-fag-20121228|accessdate=January 9, 2013|newspaper=[[Rolling Stone]]|date=December 28, 2012|archive-date={{dat|2018|06|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180625161507/https://www.rollingstone.com/movies/news/andrew-dice-clays-surprising-comeback-and-why-he-wont-stop-saying-fag-20121228}}</ref><ref name="NYT">{{Ziņu atsauce|last=Itzkoff|first=Dave|title=Woody Allen Names His New Movie ‘Blue Jasmine’|url= http://artsbeat.blogs.nytimes.com/2013/01/08/woody-allen-names-his-new-movie-blue-jasmine/|accessdate=January 8, 2013|newspaper=[[The New York Times]]|date=January 8, 2013}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
 |                 name = Lielais Lācis
 |               attēls = Ursa Major IAU.svg
 |         abbreviation = UMa
 |           name_latin = Ursa Major
 |                   RA = 10,67
 |                  dec = +55,38
 |            areatotal = 1279,66
 |             arearank = 3. vieta
 |      numbermainstars = 7, 20
 |   numberstarsplanets = 21
 |    numberbrightstars = 7
 |    numbernearbystars = 8
 |    brighteststarname = ''[[ε UMa]]''
 |        starmagnitude = 1,76
 |      neareststarname = ''Lalande 21185''
 |         stardistance = 8,29
 | numbermessierobjects = 7
 |        meteorshowers =
 |            bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Berenikes Mati]]
[[Medību Suņi]]
[[Vēršu Dzinējs]]
 |            r_latvija = visu gadu
 |               latmax = 90
 |               latmin = 30
}}

sentences: '''Kodolenerģija''' ir [[enerģija]]s veids, kura izdalās eksotermiskajās [[kodolreakcija|kodolreakcijās]]. Šādu kodolreakciju gaitā palielinās [[atoma kodols|kodolos]] ietilpstošo [[nukloni|nuklonu]] saites enerģija (enerģija, kura nepieciešama, lai sadalītu kodolu atsevišķos nuklonos). Ērtības labad saites enerģiju attiecina uz vienu nuklonu un dēvē par [[īpatnējā saites enerģija|īpatnējo saites enerģiju]]. Dažādu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] un to [[izotops|izotopu]] kodoliem īpatnējā saites enerģija ir dažāda. [[Deitērijs|Deitērija]] kodolam tā ir tikai 1 [[elektronvolts|MeV]], bet, palielinoties kodola [[masas skaitlis|masas skaitlim]], strauji pieaug. Vidējas masas kodoliem šī enerģija ir vislielākā ([[dzelzs]] atomu kodoliem ap 8,6 MeV) un, tālāk pieaugot kodolu masai, atkal samazinās (tādēļ pavisam smagie kodoli mēdz būt nestabili). Kodolenerģiju var iegūt, kā vieglajiem kodoliem saplūstot ([[kodoltermiskā sintēze]]), tā arī, daloties smagiem kodoliem (sk. [[kodolreaktors]]). No kodoliem ar masas skaitli 50 līdz 60 (dzelzs un tai tuvie kodoli) enerģiju nevar iegūt, jo tie ir visstabilākie. Dabā kodolu sintēzes reakcijas norisinās [[zvaigzne|zvaigznēs]] ([[hēlijs|hēlija]] veidošanās no [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un citas kodolreakcijas, kas nodrošina zvaigžņu "degšanas" enerģiju), bet par dzelzi un [[niķelis|niķeli]] smagāki elementi veidojas [[pārnova|pārnovu]] eksploziju laikā, kad izdalās tik daudz enerģijas, ka tās pietiek, lai rastos [[Urāns (elements)|urāna]] un vēl smagāku elementu kodoli. Arī uz [[Zeme]]s atrodamie smagie elementi radušies šādu sprādzienu laikā, jo [[Saule]] ir otrās paaudzes zvaigzne un [[Saules sistēma]] ir veidojusies no pārnovu eksploziju atlikumiem. Tādēļ var uzskatīt, ka kodolenerģija, kas tiek iegūta kodolreaktoros (galvenokārt no urāna izotopa 235U), ir pirms miljardiem gadu eksplodējušu pārnovu enerģija. Smago kodolu īpatnējā saites enerģija ir ap 1 MeV mazāka nekā vidējas masas kodoliem, tādēļ, vienam smagam kodolam sadaloties 2 daļās, izdalās ap 1 MeV liela enerģija, rēķinot uz 1 nuklonu, jeb apmēram 200 MeV, 1 kodolam sadaloties. Vēl lielāka enerģija uz vienu nuklonu izdalās kodolsintēzes reakciju laikā, piemēram, deitērija un [[tritijs|tritija]] kodolreakcijā

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Čibis-M''
| Nosaukums_orig         = ''Чибис-М''
| Attēls                 = Progress M-13M departs with the small Chibis-M satellite.jpg
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         = ''Čibis-M'' saslēgšanās mezgla konteinerā pēc ''Progress M-13M'' atvienošanās
| KA_veids               = Zemes atmosfēras procesu pētniecības pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu institūts]] {{RUS}}
| Operators              =
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Krievijas Zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu institūts]] {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|10|30|SK}} 10:11:12 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-U]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Progress M-13M]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = {{dat|2014|10|15|SK}} 17:57 UTC
| Lidojuma_ilgums        = ~ 3 gadi
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 34,4 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 51,62°<ref name="mcc.rsa.ru" />
| Periods                = 94,5 min
| Apoapsīda              = 513 km
| Periapsīda             = 497 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 =
}}
'''''Čibis-M''''' ({{val|ru|Чибис-М}} — "[[ķīvīte]]") bija [[Krievija]]s mikropavadonis Zemes atmosfēras procesu pētniecībai eksperimenta ''Mikrosputnik'' realizācijai. Palaists 2012. gadā no kravas kuģa [[Progress M-13M]]. Beidzis darbību 2014. gada oktobrī.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Jaunalūksnes pils
| native_name         =
| former_names        = ''Vw. Neu-Marienburg''
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Jaunalūksnes pils Alūksnē 2001-08-04.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Alūksne]], [[Alūksnes novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.430482335615 | latNS  = N
| longd = 27.096441444077 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Jaunalūksnes pils
|      numurs = 2699
|       grupa = Vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{catmore|Zīmols}}
<!---->
{{Commons category|Brands by country|Zīmoli pēc valsts}}

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Brazīlijas lielieplaka
 |position=top
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = W|longd = 25|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Brazīlijas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Brazīlijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienviddaļā. Izvietojusies starp [[Dienvidamerika]]s kontinenta šelfu rietumos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] ziemeļos un austrumos un [[Riugrandi augstiene|Riugrandi augstieni]] dienvidos. Garums ziemeļu—dienvidu virzienā ap 3000 km, lielākais dziļums — 6697 metru. Gultnē globigerīnu dūņas rietumos un sarkanais māls austrumos.<ref>{{PZT|124}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andrejs Gromiko
| vārds_orģ           = ''Андре́й Андре́евич Громы́ко''
| attēls              = Andrei Gromyko 1972.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Andrejs Gromiko 1972. gadā
| amats               = [[PSRS Ārlietu ministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1957|2|14|N}}
| term_beigas         = {{dat|1985|7|2|N}}
| premjers            =
| priekštecis         = [[Dmitrijs Šepilovs]]
| pēctecis            = [[Eduards Ševardnadze]]
| amats2               = [[PSRS Augstākās padomes Prezidija priekšsēdētājs]]
| term_sākums2         = {{dat|1985|7|2|N}}
| term_beigas2         = {{dat|1988|10|1|N}}
| priekštecis2         = [[Vasilijs Kuzņecovs]] (v.i.)
| pēctecis2            = [[Mihails Gorbačovs]]
| dzim_dati           = {{dat|1909|7|18}}
| dzim_vieta          = Starija Hramiki (''Стары́я Грамы́кі''), [[Mogiļevas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Vjetkas rajons]], [[Gomeļas apgabals]], {{BLR}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1989|7|2|1909|7|18}}
| mir_vieta           = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[PSKP]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = ekonomists, diplomāts
| alma_mater          = [[Minskas Lauksaimniecības institūts]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
istabas temperatūrā 298.15 K (25 C). Uz y-ass [[mērvienība]]s ir s/m, lai laukums zem līknes(kas atbilst varbūtībai kādai molekulai atrasties šajā ātruma diapazonā) būtu bez mērvienībām.]]
'''Maksvela sadalījums''' ir [[Varbūtību blīvums|varbūtību blīvuma]] funkcija [[Fizika|fizikā]], statistiskajā [[Mehānika|mehānikā]]. To oriģināli definēja un izmantoja, lai skaidrotu [[gāze]]s daļinu [[Ātrums|ātrumus]] ideālās gāzēs, kur tās neiedarbojās cita ar citu izņemot ar [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadursmēm]], kur tās apmainās ar [[Enerģija|enerģijām]] un [[Impulss|impulsiem]] savā starpā vai ar trauka sienām. Tiek pieņemts, ka ir iestājies termodinamiskais līdzsvars. Maksvela sadalījums ir rezultāts no [[Molekulāri kinētiskā teorija|gāzu kinētiskās teorijas]], kad tiek pieņemti vienkāršoti skaidrojumi [[Spiediens|spiedienam]] un [[difūzija]]i. Maksvela sadalījumu pielieto daļiņu ātrumiem trijās [[Dimensija|dimensijās]] un tas ir neatkarīgs no daļiņu kustības virziena.

sentences:
[[File:2 digit postcode latvia.png|thumb|300px|2 ciparu pasta kodu reģioni Latvijā (nosaka pirmos divus pasta indeksa ciparus)]]
'''[[Pasta indekss|Pasta indeksi]] [[Latvija|Latvijā]]''' ir četrciparu kodi, pirms kuriem tiek lietots [[ISO 3166-1]] alfa-2 valsts kods (LV). To formāts ir "LV-NNNN".

sentences:
[[Kategorija:Voleri]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Voleri]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristofs Frīdrihs Neanders
|     vārds_orig = Christoph Friedrich Neander
|         attēls = Christoph Friedrich Neander.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1723
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Iecava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]](tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1802
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Augstkalne (Augstkalnes pagasts)|Mežmuiža]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
]]
 43 851 [[Dedveita tonnāža|dedveita]] (DWT) tonnu ķīmiskais tankkuģis ''Al Farabi'' [[Bresta (Francija)|Brestas]] ostā ar [[melase]]s kravu.]]
 jūrā]]
'''Ķīmiskais tankkuģis''' ir [[Tankkuģis|tankkuģa]] veids, kurš paredzēts [[Ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] pārvadāšanai izlietā veidā. Atbilstoši [[MARPOL 73/78|MARPOL]] konvencijas II pielikumam, '''ķīmiskais tankkuģis''' ir kuģis, kurš būvēts vai pielāgots jebkura [[Starptautiskais ķīmisko lejamkravu kodekss|Starptautiskā ķīmisko lejamkravu kodeksa]] 17. nodaļā uzskaitītā šķidrā produkta pārvadāšanai lejamkravas veidā.<ref>1973. gada Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar tās 1978. gada protokolu II pielikuma "Kontroles noteikumi attiecībā uz piesārņojumu, ko izraisījušas kaitīgas šķidrās vielas, kas tiek pārvadātas kā lejamkravas" 1. nodaļas "Vispārējie noteikumi" 1. noteikuma "Definīcijas" 16.1. punkts</ref> Bez rūpnieciskajām ķimikālijām un tīrajiem naftas produktiem, šie kuģi bieži pārvadā arī citas sensitīvas kravas, kurām nepieciešama augsta tanku tīrīšanas kvalitāte. Šādas kravas ietver [[Palmu eļļa|palmu eļļu]], augu eļļas, [[Tauki|taukus]], [[Nātrija hidroksīds|kaustisko sodu]] un [[Metanols|metanolu]].

sentences: '''Valodas filozofija''' ir [[filozofija]]s pētniecības joma, kas nosaka [[valoda]]s un [[runa]]s pamatlomu [[Izziņa (filozofija)|izziņā]] un [[apziņa]]s un zināšanu struktūrās.

sentences: Ar jēdzienu '''literatūrzinātne''' ([[vācu valoda|vācu]] ''Literaturwissenschaft'', [[krievu valoda|krievu]] ''литературоведение'') [[Latvija|Latvijā]], [[Vācija|Vācijā]], [[Krievija|Krievijā]], [[Polija|Polijā]] un vairākās citās [[Eiropa]]s valstīs saprot humanitāru [[zinātne|zinātni]], kas no dažādiem aspektiem pēta [[literatūra|literatūru]].

sentences: barojas ar [[gnu]] mirstīgajām atliekām.]]

sentences:
'''''Index seminum''''' ir [[Sēkla|sēklu]] saraksts, kuru sastāda un publicē [[botāniskais dārzs]], [[arboretums]] vai cita kompetenta zinātniska institūcija. Sēklu saraksti ir paredzēti bezmaksas sēklu apmaiņai starp šīm iestādēm. Tie tiek publicēti katru gadu vai katru otro gadu un izsūtīti citiem botāniskajiem dārziem. Mūsdienās šie saraksti tiek publicēti iestāžu mājaslapās vai izsūtīti ar e-pastu.  Ir radīta arī interneta platforma to publicēšanai. Tas ļauj ātri un ērti nodibināt kontaktus starp botāniskajiem dārziem, apmainīties ar informāciju un sēklām. Apmaiņa ar sēklām ļauj palielināt botānisko dārzu kolekcijas visā pasaulē.<ref name="bgci" />
Sēklu apmaiņa notiek tikai nekomerciāli zinātniskam, izglītojošam un dabas aizsardzības darbam. Tās dalībnieki apņemas ievērot [[Ētika|ētiskos]] principus [[Bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] aizsardzībai, [[Invazīva suga|sugu invāziju]] novēršanai un ģenētisko resursu nacionālo īpašumtiesību nodrošināšanai. Mūsdienās tajā piedalās vairāk kā 700 dārzi no 118 valstīm.<ref name="bgci" />

sentences: '''Marianas dziļvaga''' ir dziļākā zināmā [[okeāns|okeāna]] [[dziļvaga]] uz [[Zeme]]s. Tās dziļums var sasniegt pat 11 [[kilometrs|kilometru]] atzīmi ([[ūdens]] [[spiediens]] pie dibena līdz 108,6 MPa). Tā atrodas [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos un stiepjas 1500 km garumā. No Marianas dziļvagas uz austrumiem un dienvidiem atrodas [[Marianas salas]], bet uz ziemeļiem – [[Guama]].

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Panaja
|attēls              = Aklan river.jpg
|attēla paraksts     = Aklanas upe un Libakao kalni
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Panay''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=11|latm=09 |lats= |latNS=N
|longd=122|longm= 29|longs= |longEW=E
|platība             = 12 297,1
|garums              = 190
|platums             = 120
|krasta līnija       = 679
|augstākais kalns    = [[Madjaass]]
|augstums            = 2117
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Rietumu Visajas]]
|iedzīvotāji         = 4 524 926 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 358
|pamatiedzīvotāji    = [[ilongi]], [[aklani]], [[kapisnoni]], [[karaji]]
|valsts lielpilsēta  = [[Iloilo]]
|piezīme =
}}
'''Panaja''' (''Panay'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, pēc platības sestā un pēc iedzīvotāju skaita ceturtā lielākā sala valstī.<ref>{{PZT|551}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Rietumu Visajas|Rietumu Visaju]] reģionā; dalās četrās provincēs ([[Aklana]], [[Antike]], [[Iloilo (province)|Iloilo]] un [[Kapisa]]) un [[Iloilo]] neatkarīgā pilsēta. Apdzīvo vairākas [[visaji|visaju]] tautas. Lielākā pilsēta ir Rietumu Visaju reģiona un Iloilo provinces centrs [[Iloilo]].

sentences: '''Iemidzināšana''' jeb '''eitanāzija''' - [[Veterinārmedicīna|veterinārmedicīnā]] lietots<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ttc.lv/advantagecms/LV/terminologija/terminusaraksti.html |title=V/A Tulkošanas un terminoloģijas centra "Lopkopības un veterinārijas terminu sarakstā" šāda termina nav. |access-date={{dat|2009|07|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090403054340/http://www.ttc.lv/advantagecms/LV/terminologija/terminusaraksti.html |archivedate={{dat|2009|04|03||bez}} }}</ref> apzīmējums dzīvnieka nesāpīgai nonāvēšanai,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |title=Dzīvnieku aizsardzības likuma 1. nodaļas 1. pants definē: eitanāzija — nesāpīga nogalināšana |access-date={{dat|2009|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091216033625/http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |archivedate={{dat|2009|12|16||bez}} }}</ref> ja tas pakļauts stresam, sāpēm vai ciešanām, ko nevar (vai īpašnieks nevēlas) novērst citām metodēm, ja dzīvnieks ir pārāk agresīvs un apdraud gan cilvēkus, gan dzīvniekus savā tuvumā vai jebkura cita iemesla dēļ, ja eitanānziju pieprasa dzīvnieka īpašnieks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |title=Dzīvnieku aizsardzības likuma 50. pants. |access-date={{dat|2009|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091216033625/http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |archivedate={{dat|2009|12|16||bez}} }}</ref>

sentences: '''16. decembris''' ir gada 350. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (351. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 15 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dons Žuans de Marko
| attēls                   = Don juan demarco.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don Juan DeMarco''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džeremijs Levems]]
| producents               =
* [[Frānsiss Fords Kopola]]
* [[Maikls De Luka]]
* [[Freds Fučs]]
| scenārija autors         =
* [[Džordžs Gordons Bairons|Lords Bairons]]
* Džeremijs Levens
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Marlons Brando]]
* [[Feja Danaveja]]
* [[Reičela Tikotina]]
* [[Bobs Dišijs]]
* [[Džeraldīne Pailasa]]
| mūzika                   = [[Maikls Kamens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[American Zoetrope]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|4|7||bez}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|68,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dons Žuans de Marko''' ({{val|en|Don Juan DeMarco}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džeremijs Levens]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Marlons Brando]], [[Feja Danaveja]], [[Reičela Tikotina]], [[Bobs Dišijs]] un [[Džeraldīne Pailasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Heneralsantosa
 | official_name            = ''General Santos''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Gensan.jpg
| image2                   = Aerial view of port of general santos.jpg
| image3                   = Gen Santos city 3.jpg
| image4                   = The colorful and lively Kadsagayan Parade during Kalilangan.jpg
| image5                   = Upgraded General Santos International Airport.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Soksksarhena]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1939
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1968
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1988
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 26
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 492.86
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 697315
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 07 | lats =  | latNS = N
 | longd =125  | longm = 10 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 197
 | website                  = {{URL|http://www.gensantos.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons|Svarinzu]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
'''Lombardi''' var būt:
* [[Viljams Lombardi]], ASV šahists (1937-2017),
* [[Vinss Lombardi]], ASV amerikāņu futbola treneris (1913-1970).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences: Šīs ir '''[[ozolu mūķene]]s''' barības [[Augi|augu]] saraksts. Ir atzīmēti vairāk nekā 300 barības augu.<ref name="DoaneMcManus1981"/>

sentences:
{{Tautas infokaste|
attēls=|
tauta=Mapuči|
skaits=~900 tūkst.|
vieta=[[Čīle]]:~600 tūkst.(2002. gada dati)<br />
[[Argentīna]]:~300 tūkst - 500 tūkst<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |title=Mapuches en Argentina |access-date={{dat|2007|10|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071025164006/http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |archivedate={{dat|2007|10|25||bez}} }}</ref>|
valoda=[[mapuču valoda|mapudungunu]] un [[spāņi|spāņu]]|
reliģija=[[mapuču tradicionālā reliģija]] un [[kristietība]] (pārsvarā [[katoļi]])|
grupas=[[moluči]], [[pevenči]], [[pikunči]], [[viliči]], [[lafkvenči]]|
}}
'''Mapuči''' ([[mapuču valoda|mapudungunu]]: ''Mapuche'' — ‘zemes cilvēki’) ir [[Dienvidamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] tauta, kas dzīvo centrālajā un dienvidu [[Čīle|Čīlē]], kā arī dienvidu [[Argentīna|Argentīnā]]. Pazīstami arī kā '''araukāņi''', taču mūsdienās šo nosaukumu vairs nelieto kā tautības apzīmējumu, jo tas tiek uztverts kā nievājošs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |title=Mapuches |access-date={{dat|2010|01|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090326014014/http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |archivedate={{dat|2009|03|26||bez}} }}</ref> un vairāk ir saistāms ar [[Araukānija]]s provinces iedzīvotāju apzīmējumu.

sentences: Vikiprojekts, kura mērķis ir radīt vikipēdijas šķirkļus par visām Latvijas skolām. Notiek, vikipēdistu kopienai sadarbojoties ar [http://www.izglitibasbiedriba.lv Neatkarīgo izglītības biedrību]. Katru gadu tiek atjaunots [[Latvijas skolu reitings]].

sentences:
.]]
'''Anfilāde''' ir telpu plānojuma princips, kurā uz vienas ass tiek izvietotas telpas, durvju ailes un arkas ar mērķi radīt perspektīvu. Šāds telpu plānojums ir reprezentatīva rakstura un parasti atrodams vēsturiskās celtnēs, sākot no Antīkās pasaules, vēlāk arī [[Baroks|baroka]] un [[Klasicisms|klasicisma]] pilīs un kungu mājās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.artermini.lv/raksts.php?t=57&bu=1|title=Anfilāde - Ilustrētā vārdnīca|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> Šajā telpu virknējumā katra no telpām var būt ar atsevišķu interjeru vai funkciju. Apmeklētājs, virzoties pa tām, pakāpeniski tiek sagatavots gājiena mērķim, veidojot emocionāli estētisku kāpinājumu un iekšējo pārdzīvojumu. Atsevišķās reizēs anfilādes garums nosaka ēkas iemītnieku svarīgumu. Anfilāde kā princips sastopams arī ārtelpas organizēšanā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Abietīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C19H29COOH
|citi nosaukumi=(1R,4aR,4bR,10aR)-1,4a-dimetil-7-(propān-2-il)-1,2,3,4,4a,4b,5,6,10,10a-dekahidrofenantrēn-1-karbonskābe
|CAS numurs=514-10-3
|molmasa=302,458
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=172—175 °C
|viršanas temperatūra=250 °C
|šķīdība ūdenī=nešķīstoša
}}
'''Abietīnskābe''' ir [[Kolofonijs|kolofonija]] galvenā sastāvdaļa (40—50%).<ref name="LME">{{LME|1|16}}</ref> Tā ir nepiesātināta mono[[karbonskābe]] (C19H29COOH) ar sarežģītu molekulas uzbūvi — triciklisko di[[terpēni|terpēnu]] atvasinājums. Abietīnskābi iegūst, [[Destilācija|destilējot]] [[Skujkoku klase|skuju koku]] [[sveķi|sveķus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/abiet%C4%ABnsk%C4%81be|title=abietīnskābe {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-08}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Anadenanthera peregrina.jpg
|       att_izmērs =225px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Anadenanthera
|         ģints_lv =
|             suga =A. peregrina
|          suga_lv =
|         binomial =Anadenanthera peregrina
|      kategorijas =nē
}}

sentences: '''Urīnizvadkanāls''' ir [[orgāns]], kas izvada [[urīns|urīnu]] no urīnpūšļa. Urīnizvadkanāla struktūra sievietēm un vīriešiem ir dažāda. Vīrieša urīnizvadkanāla garums ir ap 15—20 cm, bet sievietes urīnizvadkanāls ir ap 3—5 cm. Šī iemesla dēļ sievietēm ievadīt [[urīns|urīna]] katetru ir daudz vieglāk nekā vīriešiem.<ref name=":0">Ross, Michael. Histology a text and atlas (5th ed.). Wojciech Pawlina.</ref>

sentences:
'''Zalkša zīme''' baltu ticējumos ir gudrības un zintniecības simbols.<ref>[http://valoda.ailab.lv/kultura/kultura/orn13.htm Zalktis] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120308194536/http://valoda.ailab.lv/kultura/kultura/orn13.htm |date={{dat|2012|03|08||bez}} }} {{lv ikona}}</ref> Zalktis saistīts ar veļu pasauli, ar mirušo ļaužu dvēselēm. [[Zalktis]] tiek uzskatīts par svētu un sargājamu dzīvnieku. Kas noķerot sarkano vai balto zalkti, izvārot un apēdot, tas varot redzēt mūsu nomirušos senčus un saprast viņu valodu. Zalkša zīme nes arī zināmu tuvību [[Māra]]s pasaulei. Par vienu no Māras simboliem to varētu dēvēt tāpēc, ka čūska nereti tēlaini apzīmē pašu Māru. Visbiežāk zalkša zīme sastopama jostās, prievītēs, cimdos un citos sieviešu apģērba gabalos. Pēc uzbūves zalktis ir radniecīgs [[Svastika|ugunskrusta zīmei]], tomēr, krustojot zalkša zīmes, nav iespējams iegūt ugunskrustu, kā tas nereti un kļūdaini tiek uzskatīts.
[[Balti|Baltu tautu]] ticējumos zalktim piedēvēta auglības veicinātāja loma lopu [[Laidars|laidarā]] un sētā. Zalktis minēts visbiežāk teikās un pasakās, bet mazāk [[tautasdziesma|tautasdziesmās]]. Lai gan zalktis [[baltu mitoloģija|baltu mitoloģijā]] ieņem vienu no centrālajām vietām, tā kaulā grieztās skulptūras parādās vēlajā [[Neolīts|neolītā]]. Domājams, [[Viduslaiki|viduslaikos]] zalkša kults turpināja attīstīties un izplatīties. Zalkša zīmei tika ierādīta nopietna vieta ornamentā. Savas izstieptās formas dēļ zalktis īpaši piemērots raksta joslā. Raksta joslu kompozīcijās tas tiek kārtots miju rindā ar krustiņu un jumtiņu. Plastiskās formas zalktis attēlots kniepķeņu un dažādu piekariņu metāla starploceklīšos, kalto dzelzs [[svečturis|svečturu]] zaru vijumos, kā arī keramikas vāžu osiņās un svečturu veidojumos.

sentences: '''Sadalītā virsgrāmata''' ({{val-en|distributed ledger}}) ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu [[cipardati|cipardatu]], kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss.<ref name=UKscienceOffice201601>{{cite report |title=Distributed Ledger Technology: beyond block chain |url=https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf |publisher=Lielbritānijas valdība, Zinātnes birojs |date=2016. gada janvāris|accessdate=2016. gada 29. augustā |language=en }}</ref> Tai nav viena centrāla administratora vai [[datu krātuve]]s.<ref name="raiib">{{cite book |title=Restructuring and Innovation in Banking |last=Scardovi |first=Claudio |year=2016 |publisher=Springer |isbn=9783319402048 |page=36 |url=https://play.google.com/store/books/details?id=uNM0DQAAQBAJ |accessdate=2016. gada 21. novembrī|language=en}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Bays of Europe|Eiropas līči}}

sentences:
[[Kategorija:Triatlons]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Telefona būda
| attēls                   = Phone Booth movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Phone Booth''
| žanrs                    = [[asa sižeta filma]], [[drāma]], [[trilleris]]
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Deivids Zakers]]
| scenārija autors         = [[Lerijs Kohens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kolins Ferels]]
* [[Forests Vaitekers]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Kīfers Saterlends]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  = [[Marks Stīvenss]]
| studija                  = ''[[Zucker/Netter Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|9|10}}
| ilgums                   = 81 minūte
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=phonebooth.htm|title=Phone Booth|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|29||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Telefona būda''' ({{val|en|Phone Booth}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas atveido [[Kolins Ferels]], [[Forests Vaitekers]], [[Ketija Holmsa]] un [[Kīfers Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika 2002. gada 10. septembrī.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordāno Bruno
|          vārds_orig =''Giordano Bruno''
|              attēls =
GiordanoBrunoStatueCampoDeFiori.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Džordāno Bruno skulptūra [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|             dz_gads =1548
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Nola]], [[Neapoles karaliste]]
(mūsdienās {{ITA}})
|              m_gads =1600
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =17
|             m_vieta =[[Roma]] [[Pāvesta valsts]]
(mūsdienās {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Renesanse]]
|           intereses =[[filozofija]], [[kosmoloģija]], [[atmiņa]]
|              idejas =[[Saule]] kā [[zvaigzne]], bezgalīgi daudz pasauļu
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ibn Rušds]], [[Nikolajs Koperniks]], [[Kūzas Nikolajs]], [[Heinrihs Kornēlijs Agripa]], [[Marsīlio Fičīno]], [[Ramons Lullijs]], [[Džovanni Piko della Mirandola]]
|          ietekmējis =[[Galileo Galilejs]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Džoiss]], [[Umberto Eko]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Frīdrihs Šellings]], [[Džordžo Agambens]], [[Hanss Blūmenbergs]]
|               darbi =
|              valoda =[[itāļu valoda]], [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Birds of Asia|Āzijas putni}}

sentences: '''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Šēderes pagasts
| karte             = Šēderes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Šēdere
| platība           = 114,69
| iedzīvotāji       = 1221<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1221 / 114.69 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Šēderes pagasts''' ir viena no [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] administratīvajām teritorijām, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Eglaines pagasts|Eglaines]], [[Pilskalnes pagasts (Augšdaugavas novads)|Pilskalnes]], [[Sventes pagasts|Sventes]] un [[Medumu pagasts|Medumu]] pagastiem, kā arī Lietuvas [[Utenas apriņķis|Utenas apriņķa]] [[Zarasu rajons|Zarasu rajona]] [[Suviekas seņūnija|Suviekas]] un [[Imbradas seņūnija|Imbradas]] seņūnijām.

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Dimitrios Joannidis'''{{fact}} ({{val|el|Δημήτριος Ιωαννίδης}}, ''Dimitrios Ioannidis''; dzimis 1923. gada 13. martā [[Atēnas|Atēnās]], miris 2010. gada 16. augustā) bija [[Grieķijas Karaliste]]s armijas virsnieks, brigadieris, viens no vadošajiem [[Grieķijas militārā hunta|Grieķijas militārās huntas]] locekļiem. Huntas vadītājs un [[Grieķija]]s Republikas faktiskais [[diktators]] no 1973. gada 25. novembra līdz 1974. gada 23. jūlijam. Pēc demokrātijas atjaunošanas tiesāts un 35 gadus pavadījis cietumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Euarchonta.jpg
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta = Euarchontoglires
| virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
| lielkārta = Euarchonta
| lielkārta_lv = Euarhonti
| binomial= Euarchonta <small>([[Waddell]], 1999)</small>
| kategorijas=nē
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Dermoptera|Ādlidoņi}}
* {{TaksoSaite|Primates|Primāti}}
* {{TaksoSaite|Scandentia|Tupajas}}
}}

sentences:
]]
'''Asteroīds''' ({{val-el|ἀστήρ}}, ''astēr'' — "zvaigzne"; ''εἶδος'', ''eides'' — "veids")<ref name="ZTV"/> jeb '''mazā planēta'''<ref name="ZTV"/> ir [[planēta|planētveidīgs]] [[Saules sistēma]]s objekts, kura izmēri, salīdzinot ar pārējo [[planēta|planētu]] un [[pundurplanēta|pundurplanētu]] izmēriem, ir mazi. Asteroīdi pēc [[Keplera likumi]]em riņķo orbītā ap [[Saule|Sauli]]. Lielākā daļa mazo planētu atrodas [[asteroīdu josla|asteroīdu joslā]] starp [[Marss (planēta)|Marsa]] un [[Jupiters (planēta)|Jupitera]] orbītām. No pašlaik zināmajiem lielākais asteroīds pēc izmēra ir [[Cerera]], lai gan daudzi astronomi to ir klasificējuši kā pundurplanētu. Nākamie lielākie asteroīdi ir [[4 Vesta]], [[2 Pallāda]], [[10 Higieja]] un [[31 Eufrosine]].<ref name="liis"/>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ro
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = {{dat|1991|5|23||bez}}
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''RNC''
|sponsors              = ''National Institute for R&D in Informatics''
|domātais-pielietojums = ar [[Rumānija|Rumāniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = ļoti populārs Rumānijā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.rotld.ro/ www.rotld.ro]
}}

sentences:
ar [[augstumlīkne|augstumlīknēm]]]]
'''Topogrāfija''' (no {{val|el|τόπος}}, ''topos'' — "vieta" un γράφω, ''graphō'' — "rakstīt") ir [[ģeodēzija]]s un [[kartogrāfija]]s nozare, kas veic [[Zeme]]s vai cita [[astronomisks objekts|astronomiska objekta]] virsmas uzmērīšanu, kā arī tās attēlošanu [[topogrāfiskā karte|topogrāfiskajās kartēs]] un [[plāns (kartogrāfija)|plānos]]. Atšķirībā no [[ģeogrāfiskā karte|ģeogrāfiskajām kartēm]], kas attēlo lielas Zemes virsmas un ir maza [[mērogs|mēroga]], topogrāfiskās kartes attēlo lokālu apkārtni un ir liela mēroga.<ref name="karta.3dn.ru" />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Māris Laiviņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Alūksne|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sniedze Laiviņa
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], "[[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Silava]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[mežzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Māris Laiviņš''' (dzimis 1942. gada 25. septembrī [[Alūksne|Alūksnē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[ģeogrāfs]], [[biologs]] un [[mežzinātnieks]]. Bioloģijas un ģeogrāfijas [[zinātņu doktors]]. [[Latvijas Universitāte]]s profesors un [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|institūta "Silava"]] pētnieks.

sentences:
aizsargpoti un šļirci tās ievadīšanai]]
'''Vakcīna''' (no {{val|la|vacca}} — 'govs') jeb '''aizsargpote''' ir [[medikaments]], ar kuru veic slimību [[profilakse|profilaksi]]. Vakcīnas sastāvā ir aktīvā viela, kas ierosina [[imūnsistēma]]s atbildes reakciju, organismā sākot veidot [[antivielas]]. Sastopoties ar konkrētas [[infekcija]]s izraisītāju, antivielas to neitralizē. Katra vakcīna ir paredzēta noteiktai slimībai. Vakcīnas iedala dzīvajās (sastāvā ir nekaitīgi novājināti vīrusi vai mikrobi), nedzīvajās (sastāvā ir nogalināti vīrusi vai mikrobi), ķīmiskajās (sastāvā ir ķīmiski izdalīti [[antigēns|antigēni]]) un mikroorganismu metabolītu vakcīnās.

sentences:
{{islāms}}
'''Hādžs'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/h%C4%81d%C5%BEs/lv | title= Hādžs | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2019. gada 12. jūlijā}}</ref> ({{val-ar|حج}}, ''ḥajj'', {{izrunā|ħad͡ʒd͡ʒ}}) [[islāms|islāmā]] ir ikgadējs [[svētceļojums]] uz svēto pilsētu [[Meka|Meku]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]], vai arī uz [[Medīna|Medīnu]], [[Muhameds|Muhameda]] kapa vietu.<ref name="EV">{{grāmatas atsauce | title= Enciklopēdiskā vārdnīca | author= | isbn= 5899600225 | publisher= Latvijas Enciklopēdiju redakcija | location= Rīga | year= 1991 | page= 230}}</ref> Neatkarīgi no dzimuma, ikvienam [[musulmaņi|musulmanim]] vismaz vienu reizi dzīvē ir jādodas šajā svētceļojumā. Ja līdzekļi neļauj to paveikt, tad hādžā var doties konkrēta ticīgā “vietnieks”.<ref name="reliģijas jēdzieni">{{Grāmatas atsauce | title= Mistikas un reliģijas jēdzieni (skaidrojošā vārdnīca) | publisher= Avots | location= Rīga | isbn= 9984-757-69-2 | year= 2006 | page= 131}}</ref> Hādžs ir piektais un pēdējais no [[islāma pieci pīlāri|islāma pīlāriem]]. Hādžs sākas [[islāma kalendārs|islāma kalendāra]] pēdējā mēneša [[du al-hidžā]] 7. dienā un noslēdzas 12. dienā. Hādža laikā svinīgākais un centrālais notikums ir stāvēšana [[Arafats|Arafata]] kalnā, simbolizē stāšanos [[Allāhs|Allāha]] priekšā,<ref name="reliģijas jēdzieni"/> notiek mēneša 9. dienā. Svētki noslēdzas ar [[Upurēšanas svētki]]em (''ʿĪd al-Aḍḥā''). Musulmaņi, kuri ir veikuši hādžu, iegūst titulu [[hādžī]].<ref name="EV"/>

sentences:
{{Cita nozīme|antivielu fizikā|imunoloģiskajām antivielām|antivielas}}
'''Antiviela''' jeb '''antimatērija''' ir [[viela]] ([[matērija]]), kas sastāv no [[antidaļiņa|antidaļiņām]]. Tā tiek uzskatīta par matēriju "ar pretēju zīmi", jo parasto [[nuklons|nuklonu]] un [[elektrons|elektronu]] vietā sastāv no antinukloniem ([[antiprotons|antiprotoniem]] un [[antineitrons|antineitroniem]]) un [[pozitrons|pozitroniem]], kam [[masa]] un [[spins]] ir tādi paši kā atbilstošajām [[elementārdaļiņa|daļiņām]], bet [[elektriskais lādiņš]] - pretējs. Lielākajai daļai elementārdaļiņu, piemēram, [[mions|mioniem]], [[pions|pioniem]], [[kaons|kaoniem]] eksistē atbilstošas antidaļiņas (antimioni, antipioni, antikaoni u.c.) ar tādu pašu [[vidējais dzīves laiks|vidējo dzīves laiku]], bet pretēju lādiņu un citiem parametriem ([[barionu lādiņš|barionu lādiņu]], [[leptonu lādiņš|leptonu lādiņu]], [[dīvainība (fizika)|dīvainību]], [[šarms (fizika)|šarmu]], [[magnētiskais moments|magnētisko momentu]]<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 45. lpp.</ref>. Ir arī tādas daļiņas, kam nav antidaļiņu (var uzskatīt, ka tās ir pašas sev antidaļiņas), piemēram, [[fotons|fotoni]] un neitrālie pioni.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Filomena
| operators =
| attēls = Philomena poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūdija Denča]]
* [[Stīvs Kūgens]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Philomena''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2013|11|1|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=philomena.htm|title=Philomena |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Filomena"''' ({{Val|en|Philomena}}) ir 2013. gada [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūdija Denča]] un [[Stīvs Kūgens]].

sentences: {{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

sentences:
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Sarkanās armijas frakcija''
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =

 Dalībnieki [[Vācijas Rudens|Vācijas Rudenī]],[[Rietumvācijas vēstniecības aplenkums Stokholmā|Rietumvācijas vēstniecības aplenkumā Stokholmā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          =
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = Sarkanās armijas frakcijas emblēma

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zem sudraba ezera
| operators =
| attēls = Under the Silver Lake.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = neo-noir, komēdija, trilleris
| režisors = [[Deivids Roberts Mičels]]
| producents =
| scenārijs = Deivids Roberts Mičels
| aktieri = * [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Railija Keo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Under the Silver Lake''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = [[A24]]
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|4|19|ASV}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,05 miljoni }}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5691670/?ref_=bo_se_r_1|title=Under the Silver Lake (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zem sudraba ezera"''' ({{Val|en|Under the Silver Lake}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Roberts Mičels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Endrū Gārfīlds]] un [[Railija Keo]].

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Alvejas
|         binomial = Aloe
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|           attēls = Aloe mitriformis 1.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = [[Skaujlapu alveja]] (''Aloe perfoliata'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Asparāgu rinda
|           dzimta = Asphodelaceae
|        dzimta_lv = Rozešliliju dzimta
|            ģints = Aloe
|         ģints_lv = Alvejas
|  izcelsmes_vieta =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Progresīvais nodoklis''' ir [[nodoklis]], kura [[nodokļa likme]] pieaug, palielinoties vērtībai, kas jāapliek ar nodokli.<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/Progressive Webster] {{angliski}} (4b): increasing in rate as the base increases (a progressive tax)</ref><ref>[http://www.bartleby.com/61/69/P0586900.html American Heritage] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090209142138/http://bartleby.com/61/69/P0586900.html |date={{dat|2009|02|09||bez}} }} {{angliski}} (6). Increasing in rate  as the taxable amount increases.</ref><ref>[http://www.encyclopedia.com/doc/1B1-375969.html Britannica Concise Encyclopedia]  {{angliski}} Tax levied at a rate that increases as the quantity subject to taxation increases.</ref><ref>[http://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=Progressive+tax Princeton University WordNet] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200517233701/https://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=Progressive+tax |date={{dat|2020|05|17||bez}} }} {{angliski}} (n) progressive tax (any tax in which the rate increases as the amount subject to taxation increases)</ref> Vārds "progresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme progresē no zemas uz augstu, tādēļ [[vidējā nodokļa likme]] ir mazāka par [[marginālā nodokļa likme|marginālo nodokļu likmi]]. Progresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāda veida nodokli ievieš, lai samazinātu [[nodokļu slogs|nodokļu slogu]] cilvēkiem ar mazāku maksātspēju. Progresīvais nodoklis šo slogu pārnes uz iedzīvotājiem ar lielāku maksātspēju. Progresīvajam nodoklim pretējais ir [[regresīvais nodoklis]] — nodoklis, kura likme samazinās, palielinoties vērtībai, kas jāapliek ar nodokli.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2480
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2480''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|5|17|SK}} 14:05 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-U]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2012
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2012
| Beigu_datums           = {{dat|2012|9|24|SK}} 17:03 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-024A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2472]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2495]]''
}}
'''''Kosmos-2480''''' (''Космос-2480'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2012. gadā.

sentences: '''Eiropiešu izcelsmes afrikāņi''' jeb '''baltādainie afrikāņi''' ir [[Āfrika|Āfrikā]] dzimuši vai pastāvīgi dzīvojoši [[Eiropeīdā rase|eiropiešu]] izcelsmes cilvēki, kuri identificējas kā "baltādainie".

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jaroslavs Seiferts
|     vārds_orig = ''Jaroslav Seifert''
|         attēls =File:Jaroslav_Seifert_1981_foto_Hana_Hamplov%C3%A1.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Žižkova]], [[Austroungārija]]
(tagad [[Čehija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Prāga]],  [[Čehoslovākija]]
(tagad [[Čehija]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = čehs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = poēma "Mēra stabs"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|metalurģijas metālu iedalījumu|Melnais metāls (nozīmju atdalīšana)|melnais metāls}}
 panna.]]

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''Valensijas karaļi'''. [[Valensijas karaliste]] pastāvēja no [[1238]]. gada līdz [[1707]]. gadam un tā bija [[Aragonas kronis|Aragonas kroņa teritorija]].

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Skanste]]
[[Kategorija:Skanste]]

sentences: '''Liepājas kūrmāja''' bija [[Liepāja]]s kūrorta galvenā celtne, kas atradās [[Jūrmalas parks (Liepāja)|Jūrmalas parkā]] [[Kūrmājas prospekts|Kūrmājas prospekta]] galā.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Finland}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gaida Ābele
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz nažiem
| operators = [[Stīvs Jedlins]]
| attēls = Knives Out poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents = * [[Rams Bergmans]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ana de Armasa]]
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Dons Džonsons]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Lekīts Stenfīlds]]
* [[Ketrīna Langforda]]
* [[Džeidens Martells]]
* [[Kristofers Plamers]]
| mūzika = [[Neitans Džonsons]]
| oriģinālnos = ''Knives Out''
| studija = * ''[[T-Street]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate Films|Lionsgate]]''
* ''[[MRC]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|9|7|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2019|11|27|ASV}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|311,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8946378/|title=Knives Out (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[Glass Onion: A Knives Out Mystery]]''
| imdb =
}}'''"Uz nažiem"''' ({{Val|en|Knives Out}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisors ir [[Raians Džonsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Kriss Evanss]], [[Ana de Armasa]], [[Džeimija Lī Kērtisa]], [[Maikls Šenons]], [[Dons Džonsons]], [[Toni Kolete]], [[Lekīts Stenfīlds]], [[Ketrīna Langforda]], [[Džeidens Martells]] un [[Kristofers Plamers]].

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:265px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | <big>'''Umajādu kalifāts
{{ara|الخلافة الأموية}}'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{| style="width:265px;
|-
| [[Rāšidunu kalifāts|←]]
| rowspan=3 width=170px align=center valign=down |
<big>'''661-750'''</big>
|  [[Abāsīdu kalifāts|→]]
|-
| [[Austrumromas impērija|←]]
|  [[Kordovas emirāts|→]]
|-
| [[Vestgotu karaliste|←]]
|
|}
|-
| colspan=2 align=center |
Karogs
|-
| colspan=2 align=center |
Umajādu kalifāts ap 750. gadu
|-
| '''Galvaspilsēta''' || [[Damaska]]
|-
| '''Valodas''' || [[arābu valoda]] (oficiālā)
[[aramiešu valoda]]
[[armēņu valoda]]
[[berberu valodas]]
[[grieķu valoda]]
[[gruzīnu valoda]]
[[ivrits]]
[[kurdu valoda]]
[[turku valoda]]
|-
| '''Reliģija''' || [[sunnītu islāms]]
|-
| '''Platība''' (750. gadā) || {{nobr|10 500 000}} km²
|-
| '''Iedzīvotāji''' (7. gadsimtā) || {{nobr|62 000 000}}
|-
| '''Valūta''' || Umajādu dinārs
|}

sentences: '''Ekspozīcija''' [[fotogrāfija|fotogrāfijā]] ir kopējs [[gaisma]]s daudzums, kurš nonāk uz fotoattēlu reģistrējošas virsmas ([[foto filma|foto filmu]] vai fotokameras [[sensors|sensoru]]) [[fotoattēls|fotoattēla]] uzņemšanas laikā. Ekspozīcija tiek mērīta luksos sekundē ([[lux]]/s), un to var izrēķināt ar ekspozīcijas vērtības (EV) un kadra laukuma apgaismojuma noteiktajā vietā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Bristol.zoo.pygmy.hippo.arp.jpg
|    att_nosaukums = Pundurnīlzirgs Bristoles zooloģiskajā dārzā
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|    apakškārta=Cetruminantia
|  apakškārta_lv=Vaļu un atgremotāju apakškārta
| infrakārta=Cetancodonta
| infrakārta_lv=Vaļu un nīlzirgu infrakārta
|           dzimta = Hippopotamidae
|        dzimta_lv = Nīlzirgu dzimta
|            ģints = Choeropsis
|         ģints_lv = Pundurnīlzirgi
|        ģints_r=Pundurnīlzirgs
|             suga = C. liberiensis
|          suga_lv = Pundurnīlzirgs
|         binomial = Choeropsis liberiensis ([[Samuel George Morton|Morton]], 1849)
|        izplatība =
Sarkanā krāsā ir iekrāsota Libērijas pundurnīlzirga apdzīvotā teritorija, zaļā krāsā - Nigērijas pundurnīlzirga
|       iedalījums = Pundurnīlzirgus iedala divās pasugās:
* [[#Klasifikācija|Libērijas pundurnīlzirgs]] (''C. l. liberiensis'')
* [[#Klasifikācija|Nigērijas pundurnīlzirgs]] (''C. l. heslopi'')
|  sinonīmi=''Hexaprotodon liberiensis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Piperazīna struktūrformula un molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C4H10N2
|citi nosaukumi=heksahidropirazīns, dietilēndiamīns,
piperazidīns
|CAS numurs=110-85-0
|molmasa=86,14
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=106 °C
|viršanas temperatūra=146 °C
|šķīdība ūdenī=šķīstošs
}}
'''Piperazīns''' (C4H10N2) ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kas pieder pie [[heterocikls|heterocikliskajiem savienojumiem]]. Piperazīna molekula ir piesātināts sešlocekļu cikls ar diviem slāpekļa atomiem, kas pieskaitāms pie cikliskiem alifātiskiem [[amīni]]em. To var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[pirazīns|pirazīnu]]. Piperazīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini romboedriski vai plāksnīšveida kristāli. Piperazīns ir higroskopisks un tam piemīt raksturīga amīnu smaka. Ūdenī šķīstošs; nešķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Виталий Лазаревич Гинзбург''
| attēls =Ginzburg in MSU opaque.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =4
| dz_vieta =[[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
| m_gads =2009
| m_mēnesis=11
| m_diena=8
| m_vieta =[[Maskava]] {{RUS}}
| pilsonība ={{RUS}}
| tautība = [[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Ļebedeva fizikālais institūts]], [[Maskavas fizikāli-tehniskais institūts]]
| alma_mater =[[M. Lomonosova Maskavas Valsts universitāte|Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Igors Tamms]]
| studenti =[[Vjačeslavs Mukhanovs]]
| sasniegumi =[[Ginzburga-Landausa teorija]] par [[supravadītspēja|supravadītspēju]]
| apbalvojumi = 2003. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Vitālijs Ginzburgs''' ({{val-ru|Вита́лий Ла́заревич Ги́нзбург}}) (dzimis 1916. gada 4.oktobrī, miris 2009. gada 8. novembrī) bija [[ebreji|ebreju]] tautības [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2003. gadā kopā ar [[Aleksejs Abrikosovs|Alekseju Abrikosovu]] un [[Entonijs Legets|Entoniju Legetu]] ieguvis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par ieguldījumu [[supravadītspēja|supravadītāju]] un [[supraplūstamība|suprašķidrumu]] teorijā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2003 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2003/}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Septiņi
|    oriģinālnos = ''Seven''
|         attēls = Seven (movie) poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džons Makginlijs]]
* [[Gvineta Paltrova]]
|         mūzika = [[Hauards Šors]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
|       izdošana = {{filmas datums|1995|9|22}}
|         ilgums = 127 minūtes<!-- Theatrical runtime: 126:51 --><ref name=Runtime>{{Tīmekļa atsauce|title=''SE7EN'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 28, 2013|archive-date={{dat|2015|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150630222000/http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce|title=Seven|work=[[Box Office Mojo]]|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seven.htm}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|327,3 miljoni}}<ref name=BOM/>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Septiņi"''' ({{val|en|Seven, SE7EN}}) ir 1995. gada ASV psiholoģiskais [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Finčers]].

sentences: {{Commonscat|Sports in Uganda|Sports Ugandā}}

sentences:
arheoloģiskās kultūras ([[Milohradas kultūra]] — oranžā krāsā, Dņepras-Daugavas kultūra — tumši oranžā krāsā)]]
'''Dņepras balti''' bija [[balti|baltu]] grupa, kas līdz 13. gadsimtam apdzīvoja [[Dņepra]]s [[sateces baseins|sateces baseinu]] līdz tos pakāpeniski iznīcināja un [[pārtautošana|pārtautoja]] no dienvidrietumiem iebrūkošie [[slāvi]]. Dņepras baltiem uz ziemeļiem un ziemeļaustrumiem dzīvoja [[Volgas somi]], bet uz dienvidaustrumiem un dienvidiem — [[skiti]].{{Sfn|Zinkevičius|2022}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Augusts Bīlenšteins
| vārds_orig = ''August Bielenstein''
| attēls = Augusts Bīlenšteins.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1826
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 4
| dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1907
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 6
| m_vieta = Jelgava, Kurzemes guberņa, Krievijas Impērija
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Halles Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]]
| zinātne = [[valodniecība]], [[folklora]], [[teoloģija]], [[arheoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada septembris}}
'''Račevskis''' var būt:

sentences: Šī lapa indeksē '''[[desmitgade|desmitgažu]]''' lapas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Gross
|          vārds_orig = Hans Gustav Adolf Gross
|              attēls = Hanss Gross.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Hanss Gross
|             dz_gads = 1847
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Grāca]], [[Austrijas impērija]] (tagad {{AUT}})
|              m_gads = 1915
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|        dzīves_vieta = [[Grāca]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[Austrieši|austrietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{infokaste+}}
'''Hanss Gross''' ([[1847]]. gada 16. decembrī [[Grāca|Grācā]], [[Austrija|Austrijā]] — [[1915]]) bija [[Austrija|austriešu]] [[jurisprudence|jurists]], tiesu izmeklētājs, [[Rietumeiropa]]s [[kriminālistika]]s skolas un tiesu [[psiholoģija]]s zinātņu pamatlicējs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria virginiana 2427.JPG
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Virdžīnijas zemene (''Fragaria virginiana'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria virginiana
| suga_lv       = Virdžīnijas zemene
| binomial      = Fragaria virginiana
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}
'''Virdžīnijas zemene''' (''Fragaria virginiana'') ir viena no divām savvaļas [[zemene|zemeņu]] sugām, kas tika sakrustotas, lai radītu mūsdienu [[dārza zemene|dārza zemeni]] (otra suga ir [[Čīles zemene]]).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Varakļānu Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Varakļānu Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas katoļu baznīca 2000.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Varakļānu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 250
| label = Varakļānu Marijas baznīca
| position        = left
| latd  = 56 | latm  = 36  | lats  = 39  | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 45  | longs = 14  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Varakļānu novads]], [[Varakļāni]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1857]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] [[Česlavs Mikšto]]
| website               =
| architecture_style    = [[klasicisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1851]]
| year_completed        = [[1854]]
| length                = 42 m
| width                 = 18 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Varakļānu Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=Catholic.lv Baznīcu 2012. gada saraksts |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub550 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] centrā [[Varakļāni|Varakļānos]]. Baznīca celta no [[1851]]. līdz [[1854]]. gadam klasicisma stilā, ar diviem masīviem torņiem, vairākām ieejām ar granīta kāpnēm. Baznīcas altāri ir veidoti  marmora apdarē, ar lielām svētbildēm. Centrā 17. gadsimta spāņu mākslinieka [[Bartolomē Estebans Muriljo|Muriljo]] gleznas “Bezcerīgās Jaunavas Marijas parādība” kopija. Labās puses altārī – [[Golgāta]]s motīvs (Kristus ciešanu aina), kreisās puses altārī – grāfa [[Mihaels fon der Borhs|M. Borha]] svētā aizbildņa erceņģeļa Miķeļa atveids ([[Rafaēls|Rafaēla]] gleznas kopija).<ref>[http://www.varaklanubaznica.lv/vesture/ Baznīcas vēsture]</ref>

sentences: '''Muzikoloģija''', arī '''mūzikas zinātne''', ir [[zinātne]]s nozaru kopums, kas pēta [[mūzika|mūziku]]. Tā ir viena no [[humanitārās zinātnes|humanitārajām zinātnēm]]. Muzikoloģijas speciālistu sauc par '''muzikologu'''. Tradicionāli muzikoloģijā liela uzmanība tiek pievērsta [[mūzikas vēsture]]i. Tāpat arī liela vērība tiek pievērsta [[etnomuzikoloģija]]i, [[mūzikas filozofija]]i, [[sociomuzioloģija]]i un [[mūzikas kritika]]i.

sentences:
{{citas nozīmes|ASV prezidenta rezidenci|Baltais nams (nozīmju atdalīšana)|Baltais nams}}
{{Ēkas infokaste
|name=Baltais nams
|native_name= ''the White House''
|image=White House north and south sides.jpg
|image_size = 250px
|caption=
|map_type=Vašingtonas centrs
|latd=38.8977
|latNS=N
|longd=77.0365
|longEW=W
|location= {{vieta|ASV|Vašingtona}}
|current_tenants=[[ASV prezidents]] [[Džo Baidens]] un ASV pirmā ģimene
|architect=[[Džeimss Hobens]]
|floor_area= 5100 m²
|client=
|engineer=
|start_date={{dat|1792|10|13|N|bez}}
|completion_date = {{dat|1800|11|1|N|bez}}
|structural_system=
|size=
}}
'''Baltais nams''' ({{val|en|White House}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prezidenta rezidence [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Tas atrodas Pensilvānijas avēnijā 1600. Baltā nama arhitekts ir [[Džeimss Hobens]]. Celtniecības darbi sākās [[1792]]. gadā un beidzās {{dat|1800|11|1}}. Tai dienā par pirmo tā saimnieku kļuva toreizējais prezidents [[Džons Adamss (prezidents)|Džons Adamss]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Funafuti
 | official_name            = ''Funafuti''
 | settlement_type          = atols
 | image_skyline            = Funafuti.jpg
 | image_caption            = Funafuti atola satelītuzņēmums
 | image_flag               = Flag of Funafuti.gif
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Tuvalu
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{TUV}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2.4
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2017. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 6320
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 30 | lats = | latNS = S
 | longd = 179 | longm = 07| longs = | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Malahīts
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=05.BA.10
|ķīm_formula=Cu2CO3(OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Spilgta smaragdzaļa krāsa ar savdabīgām joslām
|svītra=Gaiši zaļa
|habituss=Blīvi sīkgraudaini sakopojumi, notecējumi vai stalaktīti, dažkārt kopā ar citiem minerāliem, piemēram, azurītu
|skaldnība=Lieliska
|lūzums=Nevienmērīgs
|cietība= 3,5-4
|spīdums=Stiklveidīgs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.655 nβ = 1.875 nγ = 1.909
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
'''Malahīts''' ir vara hidroksokarbonāts, kas ir īpatnējs, spilgti zaļš [[minerāls]], kurā ir dažādu nokrāsu joslas. Tas bieži sastopams kā amorfa izskata masa, dažkārt veido stalaktītus, garozas un notecējumus, kas līdzinās vīnogu ķekaram. Tas vienmēr atrodams vara rūdu iegulu tuvumā.

sentences:
{{Vikisaites+}}
{{jāuzlabo}}
'''Patentpilnvarotais''', arī '''patentpilnvarnieks''', Latvijā ir fiziska persona, kas ir atestēta un reģistrēta nacionālajā patentu iestādē kā profesionāls patentpilnvarnieks.<ref>Poļakovs G. Rūpnieciskā īpašuma aizsardzība. Skaidrojošā vārdnīca. — Rīga, 1999. — 88.lpp.</ref>

sentences: '''Fudžitas—Pīrsona tornādo skala''' ir [[tornādo]] klasifikācija pēc [[vējš|vēja]] ātruma tajā. Tā kā vēja ātrums tornādo ir milzīgs, to nevar izmērīt ne ar kādiem [[anemometrs|anemometriem]]. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šādiem mērījumiem izmanto Doplera radaru. Pēc vēja ātruma tornādo klasificē sešās kategorijās. Pats vājākais tornādo ir F0, kas ir 18 līdz 32 m/s ātrs, tas ir [[vētra]]s spēks. F1 tornādo minimālais vēja ātrums ir 33 m/s, kas jau atbilst stipras vētras spēkam. Pats stiprākais no šiem tornādo ir F5, kura vēja ātrums var sasniegt 142 m/s, jeb 512 km/h, kas ir ārkārtīgi stiprs vējš. Tomēr Teodors Fudžita ieviesa arī kategorijas F6—F12, kur F6 tornādo sākas ar 143 m/s stipru vēju un F12 tornādo pūš vējš, kura ātrums vienāds ar [[skaņa]]s ātrumu (340 m/s). Tik spēcīgi tornādo gan diezvai ir iespējami, tādas kategorijas, acīmredzot tika ieviestas "katram gadījumam".

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Ziemeļpohjanmā
| native_name = ''Pohjois-Pohjanmaa<br/>landskapet Norra Österbotten''
| image_skyline =Kiiminkijoki_Haukipudas_20120429c.JPG
| imagesize = 250px
| image_caption = Kīminkijoki upe
| settlement_type = [[Somijas administratīvais iedalījums|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =Pohjois-Pohjanmaan_vaakuna.svg
| image_map = Pohjois-Pohjanmaa_sijainti_Suomi.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{FIN}}
| area_total_km2 = 37149.23
| population_total = 412830
| population_as_of = 2019
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Oulu]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 30 pašvaldības
| website = https://www.pohjois-pohjanmaa.fi/}}

sentences: '''Astrofizika''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} — 'zvaigzne' un {{val|grc|φυσικά}} — 'daba') ir [[astronomija]]s nozare, kas, izmantojot [[fizika]]s un [[ķīmija]]s pētniecības principus, pēta kosmisko objektu ([[zvaigzne|zvaigžņu]], [[galaktika|galaktiku]], u.c.) fizikālās īpašības, ķīmisko sastāvu un to mijiedarbību. Matērijas fiziskās īpašības lielos apmēros un [[visums|visuma]] rašanos pēta [[kosmoloģija]].

sentences: '''Osmoze''' ({{val|el|ὄσμος (ōsmos)}} — 'spiediens, grūdiens') ir izšķīdušu [[viela|vielu]] sūkšanās caur [[šūnas membrāna|puscaurlaidīgo membrānu]].

sentences: '''Zabriskipoints''' ({{val|en|Zabriskie Point}}) ir daļa no [[Amargosas grēda]]s, kas atrodas [[Nāves ielejas nacionālais parks|Nāves ielejas nacionālajā parkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Kalifornija]]s štatā, netālu no robežas ar [[Nevada|Nevadu]]. Šis vieta ir slavena ar skaistām [[ainava|ainavām]], kuras laika gaidā ir radījusi [[erozija]]. Tā ir veidojusies no [[Furneiskrīka ezers|Furneiskrīka ezera]]<!-- Furnace Creek Lake --> [[nogulumieži]]em, kad tas izžuva pirms 5 miljoniem gadu — ilgi pirms radās [[Nāves ieleja]]. Šai vietai nosaukums ir dots par godu [[Kristians Brevorts Zabriskis|Kristianam Brevortam Zabriskim]] (''Christian Brevoort Zabriskie''). Viņš [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā bija ''[[Pacific Coast Borax Company]]'' viceprezidents un ģenerāldirektors. Šī kompānija Nāves ielejā nodarbojās ar [[boraks|boraka]] ieguvi.

sentences: '''Kušanas temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] kūst (paaugstinot temperatūru) vai kristalizējas (pazeminot temperatūru). Tīrām, kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti ir konstants lielums. [[Amorfa viela|Amorfās vielas]] ([[piķis]], [[stikls]]) kūst un sacietē temperatūru intervālā (tām nav vienas noteiktas kušanas temperatūras). Kristāliskai vielai kušanas temperatūrā pastāv līdzsvars starp cieto un šķidro fāzi.

sentences:
{{Cita nozīme|Dominikānas vieglatlētu|futbola treneri|Felikss Sančess Bass}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Felikss Sančess
 |      vārds_orig = ''Félix Sánchez''
 |          attēls = Felix Sanchez Berlin 2009 cropped.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Felikss Sančess 2009. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|8|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{DOM}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/sanchez-felix-1040484/|title=2012. gada Vasaras Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|26||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120730074152/http://www.london2012.com/athlete/sanchez-felix-1040484/|archivedate={{dat|2012|07|30||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=64}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Felikss Sančess''' ({{val|es|Félix Sánchez}}; dzimis {{dat|1977|8|30}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais ASV un [[Dominikāna]]s [[vieglatlēts]], startēja [[400 m/b|400 m barjerskrējienā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kanzasa
| official_name           = ''Kanzas''
| other_name              =
| settlement_type         = štats
| image_skyline           = Kansas Summer Wheat and Storm Panorama.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Kanzasas ainava
| image_flag              = Flag of Kansas.svg
| flag_size               = 120px
| image_seal              = Seal of Kansas.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = Saulespuķu štats
(''The Sunflower State'')
| motto                   = ''Ad astra per aspera''
| anthem                  =
| capital                 = [[Topīka]]
| largest_city            = [[Vičita]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Kansas in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Kanzasas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Lora Kelija]] ([[ASV Demokrātu partija|D]])
| leader_title1            = Vicegubernatore
| leader_name1             = [[Deivids Tolends]] ([[ASV Demokrātu partija|D]])
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 213100
| area_land_km2           = 211754
| area_water_km2          = 1346
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 2940865
| population_as_of        = 2020
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 75,6%
melnādainie — 5,7%
aziāti — 2,9%
[[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņi]] — 1,1%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 57%
[[katoļi]] — 18%
nereliģiozi — 20%
| utc_offset              =
| website                 = {{url|http://portal.kansas.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Kanzasa''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu reģionā. Kanzasas [[galvaspilsēta]] ir [[Topīka]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skvalēna struktūrformula

Skvalēna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C30H50
|molmasa=410,71
|blīvums=855
|kušanas temperatūra=-100 °C
|viršanas temperatūra=285 °C pie 25 mmHg
}}
'''Skvalēns''' (2,6,10,15,19,23-heksametil-2,6,10,14,18,22-tetrakozaheksaēns) ir nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar sešām izolētām (nekonjugētām) dubultsaitēm. Skvalēns pieder pie [[triterpēni]]em un tai pašā laikā tā ķīmiskā struktūra ir tuva [[karotinoīdi]]em. Skvalēns ir eļļains šķidrums.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Istmija
| native_name    = {{gree|Ισθμία}}
| image          = Poseidona templis (Istmija).JPG
| image_size     =
| caption        = Poseidona tempļa pamati.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 54| lats = 57| latNS = N
| longd = 22| longm = 59| longs = 35| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Korintija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu, senā Roma
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Oskars Bronērs,<br />Pauls Klements
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Istmija''' (sengr. ''Ισθμία'') bija senā Poseidona svētnīca [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumā]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodoties [[Senā Korinta|senās Korintas]] [[pilsētvalsts]] teritorijā tā senatnē bija pazīstama ar [[Istmijas spēles|Istmijas spēlēm]] un Poseidona templi. Svētnīca atrodas pie Kiras Vrisi ciemata. Blakus svētnīcai ir izveidots [[Istmijas arheoloģijas muzejs]].

sentences: {{Citas nozīmes|Kirhofa likumiem elektriskajai ķēdei|Kirhofa likumi|Kirhofa likumi}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Palatālos līdzskaņus''' artikulē ar mēles virspusi (''dorsu'') paceltu pret cietajām [[Aukslējas|aukslējām]] (''palatu'').<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Foldāts
|     vārds_orig =
|         attēls = Ernesto Foldats Andins (1925-2003).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Latvija]],  [[Liepāja]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{VEN}}, [[Karakasa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Venecuēlas Centrālā Universitāte<br>[[Hārvarda Universitāte]]
|        zinātne = [[Bioloģija]], [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste|
attēls=|
tauta=Viliči|
skaits=~10 tūkst.|
vieta=[[Čīle]] , [[Argentīna]] |
valoda=[[spāņi|spāņu]] un [[česungunu valoda|česungunu]]|
reliģija=[[tradicionālā reliģija]] un [[kristietība]] (pārsvarā [[katoļi]])|
grupas=|
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rodohrozīts
|attēls=
|klase= Mangāna karbonāts
|ŠtruncaID=05.AB.05
|ķīm_formula=MnCO3
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Spilgta, rožaini rozā ar krēmbaltu
|svītra=
|habituss=Veido izteiktus prizmatiskas formas kristālus vai dažādu formu masīvas iegulas
|skaldnība=Izteikta uz 1011, nepilnīga uz 1012
|lūzums=
|cietība= 3,5 - 4
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums= 3.7
}}

sentences: '''Eirāzisms''' ({{val|ru|евразийство}}) ir 20. gadsimta sākumā [[Krievijas Impērija|Krievijā]] izveidojusies sociālpolitiska kustība, kas apgalvo, ka Krievija nepieder pie [[Eiropa]]s vai [[Āzija]]s, bet gan pie ģeopolitiskās koncepcijas par [[Eirāzija|Eirāziju]], ko pārvalda "[[Krievu pasaule]]" veidojot [[Krievi|krievu]] civilizāciju. Vēsturiski Krievijas Impērija bija [[Eirocentrisms|eirocentriska]] un parasti tika uzskatīta par Eiropas jeb rietumu lielvaru.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kokosa
|attēls              = Isla del Coco-chatham beach.jpg
|attēla paraksts     = Kokosas piekraste
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Centrālamerika
|mark                = Orange pog.svg
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=5|latm=31|lats=08|latNS=N |longd=87|longm=04|longs=18|longEW=W
|platība             = 23,85
|garums              = 7,5
|platums             = 4,6
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Iglesjasa kalns]]
|augstums            = 634
|salu skaits         =
|valsts              = Kostarika
|valsts adm vienības tips  =
|valsts adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kokosa''' ({{val|es|Isla del Coco}}) vai '''Kokosa sala'''  ir neliela neapdzīvota [[Kostarika]]i piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos,<ref>{{PZT|366|Kokosa}}</ref> [[Ziemeļamerika]]s galējais dienvidu punkts. Izvietojusies 532 km no kontinenta piekrastes un administratīvi ietilpst [[Puntarenasa (province)|Puntarenasas]] provincē, kur veido atsevišķu distriktu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Emīls fon Bērings
|     vārds_orig = ''Emil von Behring''
|         attēls = Emil von Behring sitzend.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Hansdorfa, [[Prūsijas karaliste]], (Tagad [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]], [[Polija]]).
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1917
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Marburga]], [[Vācija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Else Spinola''
|          bērni = 6 dēli
|       paraksts =
|   darba_vietas = Marburgas universitāte
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizioloģija]], [[imunoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Difterija]]s antitoksīns
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1901)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Izloksne''' ir nelielā apvidū runāts [[valoda]]s paveids. [[Latviešu valoda]]s trīs [[dialekts|pamatdialektus]] sīkāk var iedalīt atsevišķās izloksnēs. Latviešu valodā pavisam izdalīti gandrīz pieci simti dažādu izlokšņu<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Latviešu valodā ir teju 500 dažādas izloksnes; izdots izlokšņu audio izdevums |date= 2015. gada 8. jūnijs |publisher= [[skaties.lv]] |work=LNT Ziņas |url= https://skaties.lv/zinas/latvija/latviesu-valoda-ir-teju-500-dazadas-izloksnes-izdots-izloksnu-audio-izdevums/ |accessdate= 2015. gada 18. oktobrī}}</ref>, kas bieži vien atbilst senāko pagastu robežām.

sentences: '''Humānisms''' ir viena no [[ētika]]s kategorijām [[filozofija|filozofijā]].

sentences: {{Commonscat|Snooker players from England}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Agresīvie ūdeņi''' ir [[skābe]]s vai [[sāļi|sāļus]] saturoši dabiskie ūdeņi, kas iedarbojas uz [[betons|betonu]] un [[kaļķi]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džons Frimonts
|     vārds_orig =
|         attēls = John C Frémont.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1813
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Savana]], [[Džordžija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, ceļotājs, uzņēmējs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John C. Frémont Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Baitu skaits}}
'''Megabaits''' ir informācijas mērvienība, tas atbilst 1 000 000 [[baits|baitiem]].
To sauc par Mbaitu vai MB (nejaucot ar Mb, kas ir megabits). Termins ''megabaits'' radās 1970. gadā.
1 megabaitu aizņem BMP formāta fails ar izmēru 1024×1024 pixeļi un 256 krāsām (8 bpp krāsu dziļumu).

sentences: '''Baltijas Starptautiskā ģeogrāfijas olimpiāde''' (starptautiskais saīsinājums: ''Baltic iGeo'') ir kopš 2014. gada notiekoša ikgadēja starptautiska [[ģeogrāfija]]s olimpiāde skolēniem. Dalībvalstis, kas sūta savu skolēnu komandas, šobrīd ir [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Baltkrievija]], [[Krievija]] un [[Polija]]. Olimpiāde ietver rakstiskus pārbaudes darbus, [[multivide]]s testus un praktiskos darbus. Skolēni ar augstāko punktu summu tiek apbalvoti ar zelta, sudraba un bronzas medaļām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{| class=wikitable align=right
|+ Dalībnieki
|- align=center
|[[File:Eliud Kipchoge in Berlin - 2015 (cropped).jpg|134px]]
[[Eliuds Kipčoge]]
|[[File:20090817 Zersenay Tadese.jpg|210px]]
[[Zersenajs Tadese]]
|[[File:Lelisa_Desisa_Benti_boston_marathon_2013.jpg|110px]]
[[Lelisa Desisa]]
|}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Skudrskābes struktūrformula un molekulas modelis
|citi nosaukumi = metānskābe, ūdeņraža karbonskābe
|CAS numurs = 64-18-6
|ķīmiskā formula=HCOOH
|molmasa=46,03
|blīvums=1220
|kušanas temperatūra=281,5 K (8,4 °C)
|viršanas temperatūra=373,9 K (100,8 °C)
}}
'''Skudrskābe''' (metānskābe, HCOOH) ir vienkāršākā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Skudrskābe ir bezkrāsains, ļoti kodīgs šķidrums ar asu smaku. Skudrskābe ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Ar to jāapietas uzmanīgi, jo skudrskābe, atšķirībā no neorganiskajām skābēm, viegli izkļūst cauri [[āda]]i un tauku slānim, radot dziļas, ilgi nedzīstošas čūlas.

sentences: '''Bībeles kodi''', pazīstami arī kā '''Toras kodi''', ir daudznozīmīgi [[vārds|vārdi]] vai [[frāze]]s, kurus pēc daudzu cilvēku domām var atrast kodētā formā [[Bībele]]s tekstā vai arī ebreju [[Tora|Torā]]. Toties citi apgalvo, ka šādas kodētas frāzes var atrast jebkurā apjomīgā tekstā. Vienkāršākā metode, kā atrast šādas kodētas frāzes, ir vienādā attālumā izvietoti [[burts|burti]] ({{val-en|Equidistant Letter Sequence (ELS)}}). Lai varētu izrakstīt kodētas frāzes no teksta, jāizvēlas viens sākuma burts un nākamie burti tiek ņemti pēc noteiktas secības (skatīt attēlu). [[13. gadsimts|13.gadsimtā]] spāņu rabīns [[Bačja ben Ašers]] bija pirmais, kurš pēc ELS metodes no [[Bībele]]s teksta izveidoja šādas it kā kodētas frāzes.

sentences: '''Rihtera skala''' ir skaitļu [[skala]], kuru 1935. gadā izveidoja [[Čārlzs Rihters]], lai izteiktu [[zemestrīce]]s stiprumu jeb '''magnitūdu'''. Rihtera skala ir [[logaritmiska skala]], kur magnitūdas maksimālā vērtība ir 10. Pēc novecojušas definīcijas, magnitūda ir nosacīta mērvienība, kas norāda zemestrīcē vai eksplozijā izdalītās [[enerģija]]s daudzumu uz platības vienību,<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 441. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> tomēr mūsdienās tiek ieteikts terminu 'magnitūda' lietot kā sinonīmu zemestrīces stiprumam.<ref>[http://termini.lza.lv/article.php?id=338 LZA TK protokols Nr. 4/1117 (11.11.2014)]</ref> Agrāk lietoja arī jēdzienu "balles pēc Rihtera skalas", bet mūsdienās tas aizstāts ar magnitūdas vērtībām, un biežāk lietotā seismiskās magnitūdas skala ir momenta magnitūdas skala. Magnitūdas skalu vērtības nedrīkst jaukt ar intensitātes skalu vērtībām (sk. [[Merkalli skala]]).

sentences:
{{cita nozīme|agrotehniku|apdzīvotu vietu|Dižstende}}
{{jāuzlabo|Jāizvērš tēma, jāstrukturē raksts}}
'''Selekcija''' ir [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[suga|sugu]] mērķtiecīga pārveidošana un [[šķirne|šķirņu]] veidošana. Selekcijas mērķis ir veicināt cilvēkam noderīgu iedzimstošu īpašību attīstību, piemēram, palielinot [[kultūraugi|kultūraugu]] produktivitāti vai radot dekoratīvas īpašības (krāšņumaugiem, [[suns|suņu]] un [[kaķis|kaķu]] šķirnēm utt.).

sentences:
Arkādijas dārzā]]
'''Arkādijas parks''' ir viens no tipiskākajiem ainavu parkiem [[Rīga|Rīgā]], [[Torņakalns|Torņakalnā]]. Tā platība ir 6,92 ha.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Aizalaja grēda
|attēls                 = Alai Valley 1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Alaja ieleja un Aizalaja grēda
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min =23 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =41 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KGZ}}
{{CHN}}
{{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 250
|platums                = 40
|platība                =
|kalns                  = [[Ļeņina smaile]]
|augstums               = 7134
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Aizalaja grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Паси Олой}}, {{val|ky|Чоң Алай кырка тоосу}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] uz [[Tadžikistāna]]s un [[Kirgizstāna]]s robežas, nedaudz iestiepjoties [[Ķīna|Ķīnā]].<ref>{{PZT|22}}</ref> Izvietojusies Pamira ziemeļos, veidojot tā ziemeļu robežu; administratīvi ietilpst Tadžikistānas [[Kalnu Badahšana|Kalnu Badahšanā]], Kirgizstānas [[Ošas apgabals|Ošas apgabalā]] un Ķīnas [[Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions|Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā]]. Ziemeļos piekļaujas [[Alaja ieleja]]i, austrumos [[Kizilsu]] ieleja to atdala no [[Alajkū grēda]]s un [[Markana]]s ieleja — no [[Kašgārijas grēda]]s, dienvidrietumos [[Muksu]] ieleja — no [[Pētera I grēda]]s un Pamira centrālajiem masīviem. Kizilarta un tersagara pārkāpes sadala grēdu trijās daļās; centrālajā daļā atrodas tās augstākās smailes, tajā skaitā 7134 m augstā [[Ļeņina smaile]], kuru ilgi uzskatīja par Pamira augstāko virsotni, kā arī [[Latvijas smaile]]. Grēdas vidējais augstums ap 6000 m vjl. Nogāzēs subalpīnās stepes, pļavas, augstāk — mūžīgais sniegs un ledāji (apledojums ap 1436 km²). Pa Kizilarta pārkāpi grēdu šķērso [[Oša (pilsēta)|Ošas]]—[[Horuga]]s autoceļš ([[Pamira trakts]]).

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg7-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|
# Mārītes, '''košas un klusas''', bija it visur.
# Latvijas, '''mūsu dzimtenes''', vēsture ir plaša un notikumiem bagāta.
# Tur, '''pie jūras''', ir patīkami vēss.
# '''Darbs''' — tas ir galvenais dzīvē.
}}
'''Savrupinājums''' ir [[teikuma loceklis|teikuma locekļa]] vai tā grupas nošķīrums [[teikums|teikumā]]. Savrupinājums tiek lietots kāda teikuma locekļa precizēšanai, niansēšanai, paskaidrošanai. Parasti tiek savrupināti [[teikuma palīgloceklis|teikuma palīglocekļi]], retāk — [[teikuma virsloceklis|virslocekļi]].<ref name="lpe">{{LPE|8|619}}</ref> Savrupinājumus tekstā atdala ar [[komats|komatiem]] vai [[domuzīme|domuzīmēm]], runā — pauzi. Savrupināt var [[teikuma priekšmets|teikuma priekšmetu]], [[papildinātājs|papildinātāju]], [[apzīmētājs|apzīmētāju]], [[pielikums (valodniecība)|pielikumu]], [[apstāklis|apstākli]] un [[dubultloceklis|dubultlocekli]].<ref name="ailab1">[http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/SINTAKSE/sint7.htm Savrupinājuma jēdziens] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150912002310/http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/SINTAKSE/sint7.htm |date={{dat|2015|09|12||bez}} }}, valoda.ailab.lv</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Jēkabs Marģers Čakste
|     vārds_orig =
|         attēls = K.Cakste.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]],
[[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Genšā, ceļā no Štuthofas nometnes uz Lauenburgas koncentrācijas nometni
(tagad [[Lemborkas apriņķis|Lemborkas apriņķī]], [[Pomožes vojevodiste|Pomožes vojevodistē]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Jānis Čakste]], [[Justīne Čakste]]
|          brāļi = Visvaldis, [[Mintauts Čakste|Mintauts]], Gedimins, [[Ringolds Čakste|Ringolds]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anastasija (dzimusi Stīpnieks)
|          bērni = Anna Justīne Čakste Rollins
Katrīna Čakste Wilson
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[tieslietas]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Latvijas Centrālā Padome|Latvijas Centrālās Padomes]] priekšsēdētājs, Juridiskajā komisijā rediģēja LCP programmu
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Korinta
| native_name    = {{gree|Κόρινθος}}
| image          = CorintoScaviTempioApollo.jpg
| image_size     =
| caption        = [[Apollona templis Korintā|Apollona tempļa]] drupas senajā Korintā
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 54| lats = 19| latNS = N
| longd = 22| longm = 52| longs = 49| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    = no 1896. gada
| archaeologists = American School of Classical Studies at Athens (ASCSA)
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Senā Korinta''' ({{val|el|Κόρινθος}}) bija [[pilsētvalsts]] (polisa) blakus [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumam]], kas [[Peloponēsa|Peloponēsu]] savieno ar kontinentālo [[Grieķija|Grieķiju]], apmēram pusceļā starp [[Atēnas|Atēnām]] un [[Sparta|Spartu]]. Mūsdienu [[Korinta]]s pilsēta atrodas apmēram 5 km uz ziemeļaustrumiem no senās Korintas. No [[1896. gads|1896. gada]] sistemātiskos [[Amerikāņu klasisko pētījumu skola Atēnās|Amerikāņu klasisko pētījumu skolas Atēnās]] [[Arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]] tika atsegtas lielas senās pilsētas platības, bet nesenie Grieķijas Kultūras ministrijas rīkotie izrakumi atklāja jaunus nozīmīgus atradumus šajā pilsētā. Pašlaik šajā vietā ir izveidots [[arheoloģiskais parks]] ar [[Muzejs|muzeju]]. [[Kristietība|Kristiešiem]] senā Korinta ir pazīstama ar divām [[Svētais Pāvils|apustuļa Pāvila]] [[Pāvila 1. vēstule korintiešiem|vēstulēm korintiešiem]], kā arī [[Apustuļu darbi|Apustuļu darbos]] tiek aprakstīta Pāvila misijas darbība šajā pilsētā. Bez tam [[Pausanijs|Pausanija]] “Grieķijas apraksta” otrā grāmata ir veltīta Korintai.

sentences: '''"Valsts"''' ({{val|el|Πολιτεία}}) ir dialogs, kura autors ir [[Platons]]. Viņš to sarakstīja apmēram 380. gadā p.m.ē. Šajā darbā [[Sokrats]] un vairāki citi atēnieši un ārzemnieki diskutē par [[taisnīgums|taisnīgumu]], tā nozīmi, kā arī par to, kas ir ideāla valsts un kādiem jābūt cilvēkiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Out of the Past''
| operators =
| attēls = Out of the Past (1947 poster - retouched).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Žaks Turnjē]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Mičums]]
* [[Džeina Grīra]]
* [[Kērks Daglass]]
* [[Ronda Fleminga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Out of the Past''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|11|25}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Out of the Past''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Žaks Turnjē]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Mičums]], [[Džeina Grīra]], [[Kērks Daglass]] un [[Ronda Fleminga]]. Filma balstīta uz scenārista [[Denjels Meinverings|Denjela Meinveringa]] 1946. gada romānu ''Build My Gallows High''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://crimereads.com/the-unsung-godfather-of-film-noir/|title=The Unsung Godfather of Film Noir|website=CrimeReads|access-date=2023-05-29|date=2019-08-13|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Konvencija pret diskrimināciju izglītībā''' ir 1960. g. pieņemtā un 1962. g. spēkā stājusies [[UNESCO]] konvencija. 1962. g. tika pieņemts protokols par samierināšanas un labo pakalpojumu komisijas dibināšanu strīdu starp šīs konvencijas dalībvalstīm risināšanai, kas stājās spēkā 1968. gadā. Uz 2018. gada septembri konvencijai ir 105 dalībvalstis (arī Latvija — 2009. g. 16. jūnijā deponēja pieņemšanas dokumentu; Ķīnas saistības ir ierobežotas ar Makao teritoriju), 37 valstis ir Protokola dalībvalstis (ieskaitot Vjetnamu, kura pēc apvienošanās neziņoja, vai turpina pirmsapvienošanās dalību protokolā).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Francijas Vēstnesis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|46,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The French Dispatch (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8847712/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|4|11||bez}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 103 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|21|[[Kannu kinofestivāls]]|2021|10|22|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| studija =
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| operators = [[Roberts Jomens]]
| oriģinālnos = ''The French Dispatch''
| mūzika = [[Aleksandrs Deplā]]
| aktieri =
* [[Benisio del Toro]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Lea Sedū]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Timotijs Šalame]]
* [[Lina Kudri]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Matjē Amalričs]]
* [[Stīvs Parks]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Ouens Vilsons]]
| scenārijs =
* Vess Andersons
* [[Romāns Kopola]]
* [[Hugo Giness]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
| producents =
* Vess Andersons
* [[Džeremijs Dosons]]
* [[Stīvens Raless]]
| režisors = [[Vess Andersons]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The French Dispatch.jpeg
| imdb =
}}
'''"Francijas Vēstnesis, pielikums avīzei "''Liberty, Kansas Evening Sun''""''' ({{Val|en|The French Dispatch of the Liberty, Kansas Evening Sun}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Benisio del Toro]], [[Adriens Brodijs]], [[Tilda Svintone]], [[Lea Sedū]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Timotijs Šalame]], [[Lina Kudri]], [[Džefrijs Raits]], [[Matjē Amalričs]], [[Stīvs Parks]], [[Bills Marijs]] un [[Ouens Vilsons]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums       = ''Oeoniella polystachys''
| autors          = [[Rudolf Schlechter|Schltr.]]
| binomial        =
| attēls          = Oeoniella polystachys Ile aux Aigrettes Mauritius.JPG
| att_nosaukums   = ''Oeoniella polystachys'' [[Egreta]]s salā, [[Maurīcija]]
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Liliopsida
| klase_lv        = Viendīgļlapji
| rinda           = Orchidales
| rinda_lv        = Orhideju rinda
| dzimta          = Orchidaceae
| dzimta_lv       = Orhideju dzimta
| apakšdzimta     = Epidendroideae
| apakšdzimta_lv  =
| triba           = Vandeae
| triba_lv        =
| apakštriba      = Angraecinae
| apakštriba_lv   =
| ģints           = Oeoniella
| ģints_lv        =
| suga            = Oeoniella polystachys
| suga_lv         =
| kategorijas = nē
| sinonīmi        =
* ''Aeonia polystachya'' ''(Benth. & Hook, 1889)''
* ''Aeranthes polystachya'' ''((Thouars) Rchb.f., 1864)''
* ''Angorchis polystachia'' ''((Thouars) Kuntze, 1891)''
* ''Angraecum kimballianu'' ''(R.H. Torr., 1890)''
* ''Angraecum polystachyum'' ''[Thou.]Rchb.f, 1828)''
* ''Beclardia polystachya'' ''((Thouars) Frapp. 1880)''
* ''Epidorchis polystachya'' ''((Thouars) Kuntze, 1891)''
* ''Listrostachys polystachys'' ''((Thouars) Rchb.f., 1864)''
* ''Macradenia polystachya'' ''(Spreng., 1826)''
* ''Monixus polystachys'' ''([Thou.]finet, 1907)''
* ''Oeonia polystachya'' ''(Benth., 1881)''
}}
'''''Oeoniella polystachys''''' ir [[orhideju dzimta]]s suga. Tā ir viena no divām [[Oeoniella]] [[ģints (bioloģija)|ģints]] sugām, kuras sastopamas [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļas salās.<ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9711518 Integrated Taxonomic Information System (ITIS). Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist: ''Oeoniella polystachys'' (Thouars) Schltr.]</ref><ref>[http://www.theplantlist.org/tpl/record/kew-138144 The Plant List. A working list of all species: ''Oeoniella polystachys'' (Thouars) Schltr.]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Sēklas pūslītis''' ({{val|la|glandulae vesiculosae}}) ir vīriešu pāra orgāns, kas atrodas aiz [[urīnpūslis|urīnpūšļa]]. Sēklas pūslīši ir nelielas sēklas krātuves, kas saistītas gan ar [[sēklas kanāliņi]]em, gan ar urīna izvadkanāla [[prostata]]s daļu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hačīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosālis
|ŠtruncaID=2/E.12-70
|ķīm_formula=(Pb,Tl)2AgAs2S5
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Svina pelēka, pelēkmelna
|svītra=Tumši brūna
|habituss=Skaisti, labi izteikti kristāli, gan lieli, gan mikroskopiski
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs līdz vāji puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| bodystyle = width:250px;

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences:
{{cita nozīme|augiem|apdzīvotu vietu|Pīlādži (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Sorbus
|           attēls = Sorbus aucuparia aka rowan.jpg
|    att_nosaukums = pīladži
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rosaceae
|        dzimta_lv = Rožu dzimta
|            ģints = Sorbus
|         ģints_lv = Pīlādži
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Rakstnieces]]
[[Kategorija:ASV rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''Teritoriālais tīkls''' ({{val|en|wide area network, WAN}}) ir [[datortīkls]], kas nosedz plašu ģeogrāfisku platību, iesaistot lielu datoru daudzumu. Tas atšķiras no [[lokālais tīkls|lokāliem tīkliem]], kas parasti ir ierobežoti līdz vienai telpai vai ēkai. Labākais teritoriālā tīkla piemērs ir [[Internets]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Viljams Holands
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''William Holland''
 |              attēls = Arrivée du 400 mètres plat des JO 1900, W.L. 'Maxie' Long (G., New-York Athlétics-Club) bat William Holland (Georgetown University).jpg
 |             att_izm = 250
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Viljams Džozefs Holands
 |              dz_dat = {{dat|1874|3|3}}
 |             dz_viet = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1930|11|20}}
 |            mir_viet = [[Maldena]], [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem|400 metri]]}}
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|2008. gada karu starp Krievijas Federāciju un Gruziju|1921. gada karu starp Krievijas PFSR un Gruzijas Demokrātisko Republiku|Krievijas—Gruzijas karš (1921)}}

sentences: '''Lādiņpārneses ierīce'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/l%C4%81di%C5%86p%C4%81rneses%20ier%C4%ABce |title= Lādiņpārneses ierīce |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2019. gada 6. martā}}</ref> jeb '''lādiņsaites matrica'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/lādiņsaites%20matrica |title= Lādiņsaites matrica |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2023. gada 22. maijā}}</ref> ({{val|en|charge coupled device}}, saīsināti ''CCD'') ir starojuma uztvērējs — fotoelektrisku [[pusvadītājs|pusvadītāju]] matrica ar ļoti augstu jutību. Katrs lādiņsaites matricas elements uzkrāj elektrisko lādiņu proporcionāli uz to krītošā starojuma intensitātei. To lieto arī [[videokamera|videokamerās]] un [[ciparkamera|ciparkamerās]].

sentences: [[Materiālzinātne|Materiālu zinātnē]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] '''cietība''' ir [[cieta viela|cietvielu]] raksturojošs lielums, kas apzīmē materiāla spēju pretoties pastāvīgai deformācijai. Cietību visbiežāk mēra ar [[Mosa skala]]s palīdzību, taču precīzākiem aprēķiniem tiek izmantotas arī citas metodes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C10H16O2
|molmasa=168,24
|blīvums=970
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=249—251 °C
}}
'''Ģerānijskābe''' (3,7-dimetil-2,6-oktadiēnskābe, (СН3)2C=СН−СН2−СН2−C(СН3)=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar sazarotu ķēdi un divām divkāršajām saitēm molekulā. Ģerānijskābe ir eļļains šķidrums.

sentences: '''Divīzijas komandieris''' jeb '''komdivs''' (krievu: ''командир дивизии'') bija augstākā komandējošā sastāva [[dienesta pakāpe]] [[Sarkanā armija|Sarkanajā armijā]]. Nosaukums var būt attiecināms arī uz [[Divīzija|divīzijas]] komandiera [[Dienesta amats|amatu]], kurš Sarkanajā armijā tika saukts par '''divīzijas priekšnieku''' ('''načdivs''' — ''начальник дивизии'').

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = Lemānas 24 stundu sacīkstes
| aktuāla_sezona = 2009. gada Lemānas 24 stundu sacīkstes
| logo           = 24 Hours of Le Mans logo (2014).svg
| pikseļi        = 180px
| sports         = [[Autosports]]
| dibin          = [[1923]]
| komandas       = 55
| valsts         = [[Francija]]
| čempions_br    = {{flaga|Austrālija}} [[Deivids Brebems]]
{{flaga|Spānija}} [[Marks Ženē]]
{{flaga|Austrija}} [[Aleksandrs Vurcs]]
| čempions_km    = {{flaga|Francija}} [[Peugeot Sport]]
| mlapa          = [http://www.lemans.org lemans.org]
}}

sentences: Ilgtermiņa nemateriālo ieguldījumu un pamatlīdzekļu sākotnējās vērtības samazināšanos laika gaitā lietošanas vai novecošanas dēļ sauc par '''nolietojumu''' vai '''amortizāciju'''. [[Grāmatvedība|Grāmatvedībā]] nolietojumu aprēķina tādiem pamatlīdzekļiem kā, piemēram, [[Celtne|ēkas]], [[transports]], ražošanas iekārtas, aprīkojums, ko izmanto [[Saimnieciskā darbība|saimnieciskajā darbībā]]. Taču zemei amortizācija netiek rēķināta, jo tai nav ierobežots lietošanas laiks. Nolietojums tiek aprēķināts ik gadu uzņēmuma bilancēs, un tas nosaka uzņēmuma kapitālu. Pamatlīdzekļa aprēķināto nolietojuma summu pakāpeniski iekļauj ražošanas izmaksās tik ilgi, cik ilgi paredzēts izmantot šo pamatlīdzekli.

sentences: '''Lokālais tīkls''' (''local area network'', ''LAN'') ir [[datortīkls]], kas nosedz lokālu platību, piemēram, māju, biroju vai nelielu ēku grupu, teiksim, koledžu. Tīkla fizisko struktūru nosaka tā [[tīkla topoloģija|topoloģija]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Harusnūrs
|attēls=Jargalant_Mountain2.JPG
|karte=Khar-Us-Nuur Lake ISS006-E-7827 cropped, rotated.jpg
|kartes_paraksts=Harusnūra satelītaina
|map = Mongolija
| plat_d=48 | plat_m=5 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=92 | gar_m=24 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{MNG}}
|platība=1486
|garums=
|Vid_dziļums=2,1
|Max_dziļums=4,5
|tilpums=3,12
|augstums_vjl=1157
|izteka=
|baseins=74 500
|valstis=[[Mongolija]], [[Krievija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Harusnūrs''' ({{val|mn|Хар-Ус нуур}} — ‘melnā ūdens ezers’) ir otrs lielākais [[saldūdens]] ezers [[Mongolija|Mongolijā]] aiz [[Hubsuguls|Hubsugula]].<ref>{{PZT|251|Harausnurs}}</ref> Izvietojies valsts rietumos [[Hovda (aimaks)|Hovdas]] aimakā, [[Lielo ezeru ieplaka|Lielo ezeru ieplakā]], [[Harusnūra nacionālais parks|Harusnūra nacionālā parka]] teritorijā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Valda Baroniņa
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki = Kārlis Tabaks, [[Laima Tabaka]]
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = {{ubl|[[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] <small>(1982—2001)</small>|[[Rīga]], [[Latvijas Dabas fonds]]}}
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Grīšļu ģints Latvijas florā (2003), Gaujas nacionālā parka un citu īpaši aizsargājamo dabas teritoriju floras izpēte,Latvijas biotopu kartēšanas projekta vadīšana
}}

sentences: '''Datorizēta sejas animēšana''' ir [[datorgrafika]]s nozare, kas ietver metodes un tehnoloģijas cilvēka sejas modeļu un attēlu radīšanai un animācijai. Modelis var būt gan cilvēks, gan dzīvnieks, gan cits iedomāts tēls. Tā bieži tiek pielietota citās zinātniskajās jomās un mākslas virzienos, sākot no [[psiholoģija]]s līdz pat tradicionālajai [[animācija]]i. Cilvēku sejas kustību nozīme gan verbālā, gan neverbālā komunikācijā un sasniegumi datorgrafikā ir izveidojuši diezgan lielu zinātnisko, tehnoloģisko un māksliniecisko interesi par sejas animācijām, izmantojot datorsistēmas.

sentences: '''Interneta medija tips''' ({{val|en|Internet media type}}), sākotnēji saukts par '''MIME tipu''' (''MIME type''; pēc [[Multipurpose Internet Mail Extensions|MIME]]), reizēm arī par '''satura tipu''' (''Content-type''; pēc galvenes nosaukuma, kurā tas tiek izmantots), ir divu daļu identifikators [[faila formāts|faila formātiem]] [[internets|internetā]]. Identifikatori sākotnēji definēti {{RFC|2046}} [[e-pasts|e-pasta]] sūtīšanai ar [[SMTP]], bet vēlāk tiem rada pielietojumu arī citos protokolos, piemēram, [[HTTP]] un [[Sesijas iniciācijas protokols|SIP]].

sentences: '''Evolucionārā skaitļošana''' ({{val-en|evolutionary computation}}) ir [[datorzinātne]]s apakšnozare, kas pēta skaitļošanas metodes, kuru pamatā ir no [[Evolūcija|dabiskās evolūcijas]] aizgūtas idejas: populācijas indivīdu izlase, mainība, cīņa par izdzīvošanu. Tā pieder pie mākslīgā intelekta novirziena, ko sauc par skaitļoto intelektu ({{val-en|computational intelligence}}).

sentences: SQL valodā komanda '''UPDATE''' izmaina datus vienā vai vairākos ierakstos. Datus var izmainīt vai nu visās rindās vai arī izvēlētajās rindās, izmantojot nosacījumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Salavats Julajevs
|     vārds_orig = ''Салауат Юлай улы''
|         attēls = USSR stamp 1952 CPA 1685.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Salavats Julajevs PSRS 1952. gada pastmarkā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Tekejeva, Šaitankudejevas uluss, [[Ufas province]], [[Orenburgas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Salatavatas rajons]], [[Baškortostāna]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1800
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Paldiski]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Krievija]]
|        tautība = [[baškīri|baškīrs]]
|   nodarbošanās = karavadonis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Julajs Aznaļins
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Salavats Julajevs''' ({{val|ba|Салауат Юлаев/Салауат Юлай улы}} — ‘Salavats Julaja dēls’; dzimis {{dat|1754|6|16}} [[Ufa]]s provincē, miris {{dat|1800|9|26}} [[Paldiski|Rogevīkā]]) ir [[baškīri|baškīru]] nacionālais varonis, viens no [[Krievija]]s [[Zemnieku karš (1773-1775)|zemnieku kara]] vadītājiem, [[Jemeļjans Pugačovs|Jemeļjana Pugačova]] cīņubiedrs.<ref>[http://www.ulaev-salavat.narod.ru/index.htm Салават Юлаев - национальный герой]</ref>

sentences: '''Analogais signāls''' ir viens no informācijas pārraides veidiem. Lai pārraidītu, piemēram, [[skaņa|skaņu]] lielā attālumā, vispirms skaņas viļņa svārstības ar mikrofonu pārveido analogās jeb līdzīgās [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] svārstībās. Strāvas stiprums mainās pilnīgi analogi skaņas viļņa radītajām mikrofona membrānas svārstībām. Pārraidītās svārstības pēc tam telefona klausulē vai radioaparāta skaļrunī atkal pārveido skaņas svārstībās, lai cilvēks tās varētu uztvert ar dzirdes orgānu - [[auss|ausi]]. Mūsdienās analogo signālu vietā arvien vairāk izmanto [[ciparsignāls|ciparsignālus]], ar kuriem pārraida digitālo informāciju.

sentences:
'''Kubilis''' ir uzvārds. Personas ar uzvārdu "Kubilis"
* [[Jānis Kubilis]] (dz.1923), latviešu aktieris;
* [[Josifs Kubilis]] (1878—1917), lietuvas sabiedriskais darbinieks, deputāts.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jukatanas pussala
|attēls              = Yucatan peninsula 250m.jpg
|attēla paraksts     = Jukatanas pussalas satelītuzņēmums
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Meksika#Ziemeļamerika
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Península de Yucatán''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=18|latm=51 |latNS=N
|longd=89|longm=08 |longEW=W
|platība             = 181 000
|garums              = 600
|platums             = 275—400
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Meksika
|valsts1             = Beliza
|valsts2             = Gvatemala
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        =
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = <!-- [[Merida (Meksika)|Merida]] -->
|piezīme =
}}
'''Jukatanas pussala''' ({{val|es|Península de Yucatán}}) ir [[pussala]] [[Centrālamerika|Centrālamerikā]], ziemeļos no tās atrodas [[Meksikas līcis]], ziemeļaustrumos — [[Jukatanas šaurums]], austrumos — [[Karību jūra]].<ref>{{PZT|312|Jukatana}}</ref> Dienvidrietumos no tās atrodas [[Tevantepekas zemesšaurums]], kas ģeogrāfiski šķir [[Centrālamerika|Centrālameriku]] no [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-undekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)9CH3
|molmasa=156,31
|blīvums=740
|kušanas temperatūra=−26 °C
|viršanas temperatūra=196 °C
}}

sentences: '''Mbau''' ([[Fidžiešu valoda|fidžiešu]] ''Bau''; {{IPA2|mba u}}) ir neliela [[sala|saliņa]] [[Fidži]] netālu no galvenās salas [[Viti Levu]] austrumu krasta. Kopējais iedzīvotāju skaits šobrīd ir ap 300, bet salas ziedu laikos tur dzīvojuši vairāk kā 3000 cilvēku.{{clear|left}}

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnskābes struktūrformula

Nikotīnskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, niacīns,
3-piridīnkarbonskābe,
B3 vitamīns,
B5 vitamīns,
antipelagras vitamīns,
antipelagras faktors
|           CAS numurs = 59-67-6
|      ķīmiskā formula = C6H5NO2
|              molmasa = 123,11
|              blīvums = 1470
|  kušanas temperatūra = 236,6 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 1,8 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nikotīnskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kura atvasinājums — [[nikotīnamīds]] — ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. [[Nikotīnamīds]] (nikotīnskābes [[amīdi|amīds]]) organismā viegli veidojas no nikotīnskābes fermentatīvās amidēšanās ceļā, tādēļ bioloģiskā vērtība abām vielām ir vienāda. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. PP vitamīns pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja arī par B3 vai B5 vitamīnu. Terminus 'B3 vitamīns' vai 'B5 vitamīns' nav ieteicams lietot, jo dažādos avotos šādi dēvēta arī [[pantotēnskābe]]. Nikotīnskābe ir balta pulverveida viela bez smaržas, ar vāji skābu garšu. Tās trūkums organismā izraisa smagu slimību — [[pelagra|pelagru]]. Dzīvnieku organismā PP vitamīns var veidoties no aminoskābes [[triptofāns|triptofāna]], tādēļ triptofāna nepietiekamība uzturā arī var novest pie PP avitaminozes. Organismā PP vitamīns uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Pastiprinājums''' ({{val-en|reinforcement}}) ir jēdziens [[uzvedības psiholoģija|uzvedības psiholoģijā]]. Tas nozīmē tādu reakciju apkārtējā vidē uz indivīda rīcību, kuras rezultātā indivīds iegūst sev vēlamu rezultātu. Saskaņā ar attiecīgo teoriju, ja indivīds regulāri novēro pozitīvu pastiprinājumu, tad viņš turpmāk līdzīgās situācijās vienmēr rīkosies šādā veidā.

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ziemeļdakota
North Dakota
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Bismarka]]
| pilsēta = [[Fārgo]]
| iestāšanās = [[1889]]. gada [[2. novembris]]
| laiks = lielākajā daļā - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
dienvidrietumos - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = ND US-ND
| mājaslapa = [http://www.nd.gov www.nd.gov]
| iedzgads = 2022
| iedzīvotāji = 779 261
| iedzīvotājiV = 47
| iedzblīvums = 3,6
| iedzblīvumsV = 47
| ieņēmumi = 39 594
| ieņēmumiV = 37
| rase = baltie - 93,19%
melnie - 1,04%
| reliģija = [[protestanti]] - 52%
[[katoļi]] - 30%
nereliģiozi - 3%
| platība = 183 272
| platībaV = 19
| garums = 545
| platums = 340
| ūdens = 2,4
| augstums = Vaitbates kalns, 1 069
| Vaugstums = 580
| Zaugstums = 229
}}'''Ziemeļdakota''' ({{val|en|North Dakota}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu reģionā. Ziemeļdakotas [[galvaspilsēta]] ir [[Bismarka]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Štīrija
 | official_name           = ''Steiermark''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Muerzzuschlag.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Štīrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Styria.svg
 | image_shield            = Steiermark_Wappen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Grāca]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Steiermark_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Štīrijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 1+12
| p1 = [[Grāca]]
| p2 = <hr />
| p3 = [[Brukas-Murcušlāgas apriņķis]]
| p4 = [[Deičlandsbergas apriņķis]]]
| p5 = [[Dienvidaustrumštīrijas apriņķis]]
| p6 = [[Grācas apkārtnes apriņķis]]
| p7 = [[Hartbergas-Firstenfeldas apriņķis]]
| p8 = [[Leibnicas apriņķis]]
| p9 = [[Leobenes apriņķis]]
| p10 = [[Līcenes apriņķis]]
| p11 = [[Murtāles apriņķis]]
| p12 = [[Veicas apriņķis]]
| p13 = [[Voitsbergas apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 16401.04
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 2995
 | elevation_min_m         = 200
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1246576
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.steiermark.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Baltais puisis Riks
| attēls                   =  White Boy Rick.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''White Boy Rick''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Jans Demanže]]
| producents               =
* [[Džons Lešers]]
* [[Džūlija Jorna]]
* [[Darens Aronovskis]]
* [[Skots Frenklins]]
| scenārija autors         =
* [[Endijs Veiss]]
* [[Logans Millers]]
* [[Noa Millers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Ričijs Merits]]
* [[Bels Paulijs]]
* [[Dženifere Džeisone Lī]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Rorijs Kohreins]]
| mūzika                   = [[Makss Rihters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Studio 8]]''
* ''[[Protozoa Pictures]]''
* ''[[LBI Entertainment]]''
* ''[[Le Grisbi Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|8|31|Tellaridas filmu festivāls|2018|9|14|ASV|2017|8|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/white-boy-rick-2018|title=White Boy Rick|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 8, 2019|archive-date={{dat|2019|10|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191008163038/https://bbfc.co.uk/releases/white-boy-rick-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whiteboyrick.htm|title=White Boy Rick|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 8, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Baltais puisis Riks"''' ({{val|en|White Boy Rick}}) ir 2018. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors ir [[Jans Demanže]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Ričijs Merits]], [[Bels Paulijs]], [[Dženifere Džeisone Lī]], [[Braiens Tairī Henrijs]] un [[Rorijs Kohreins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|31||bez}} Tellaridas filmu festivālā. Filma balstīta uz patiesiem notikumiem.

sentences: Šis ir '''pasaules laikapstākļu rekordu uzskaitījums'''.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                     tips = lantanīds
 |          kārtas skaitlis = 59
 |                 6. čaula = 2
 |                 5. čaula = 8
 |                 4. čaula = 21
 |                 3. čaula = 18
 |                 2. čaula = 8
 |                 1. čaula = 2
 |                  simbols = Pr
 |                 atommasa = 140,90765
 |       valences elektroni = [Xe]4f36s2
 |           tabulas attēls =
 |                   attēls =
Prazeodīma paraugi [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
 |      oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+3''', +2
 |      elektronegativitāte = 1,13
 |                  blīvums = 6773
 |      kušanas temperatūra = 1208 K (935 °C)
 |     viršanas temperatūra = 3403 K (3130 °C)
 |       trīskāršais punkts =
 |        kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība =
 |      īpatnējā pretestība = 7,00{{E|-7}}
 |            skaņas ātrums =
 |    Van der Vālsa rādiuss =
}}
'''Prazeodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar [[ķīmiskais simbols|simbolu]] '''Pr''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 59. Tas ir trešais elements [[lantanīdi|lantanīdu]] grupā, un tradicionāli tiek uzskatīts par vienu no [[retzemju metāli]]em. Prazeodīms ir mīksts, sudrabbalts, kaļams un elastīgs [[metāli|metāls]] ar nozīmīgām magnētiskām, elektriskām, ķīmiskām un optiskām īpašībām.

sentences:
<pre>
{{Infokaste operētājsistēma
| nosaukums                =
| logo                     =
| attēls                   =
| att_nosaukums            =
| mājaslapa                =
| izstrādātājs             =
| saime                    =
| statuss                  =
| pirmkoda_modelis         =
| pirmais izlaidums        =
| pārtraukts               =
| pēdējā_izlaiduma_versija =
| pēdējā_izlaiduma_datums  =
| pēdējā_pirmskata_versija =
| pēdējā_pirmskata_datums  =
| pēdējā_testa_versija     =
| pēdējā_testa_datums      =
| bieži_atjaunots          =
| tirgus_mēŗķis            =
| valoda                   =
| prog_valoda              =
| kodola_tips              =
| lietotāja_telpa          =
| lietotāja_saskarne       =
| licence                  =
| atbalstītas_platformas   =
| atjaunošanas_metode      =
| pakotnes_pārvaldnieks    =
| iepriekseja              =
| nakama                   =
}}
</pre>
<includeonly>[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums                = Tas — otrā nodaļa
| attēls                   = ItChapterTwoTeaser.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| oriģinālnos              = ''It-Chapter two''
| žanrs                    = [[šausmu filma]]
| režisors                 = Endijs Musketi
| producents               =
* [[Barbra Musketi]]
* [[Dens Lins]]
* [[Rojs Lī]]
| scenārijs         = [[Gerijs Daubermans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Bills Heiders]]
* [[Aizajs Mustafa]]
* [[Džejs Raians]]
* [[Džeimss Rensons]]
* [[Endijs Bīns]]
* [[Bills Skašgords]]
| mūzika                   = [[Bendžamins Volfišs]]
| operators                = Čeko Vareze
| montāža                  = [[Džeisons Balentains]]
| studija                  =
* ''KatzSmith Productions''
* ''Rideback''
* ''Vertigo Entertainment''
* ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2019|9|6|ASV}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi =
| iepriekšējā              = [[Tas (2017. gada filma)]]
| nākošā                   =
}}
'''"Tas — otrā nodaļa"''' ({{val|en|It Chapter Two}}) ir 2019. gada ASV pārdabiskā šausmu filma un turpinājums filmas "[[Tas (2017. gada filma)|Tas]]" 2017. gadā uzņemtajai versijai. Abas filmas ir balstītas uz [[Stīvens Kings|Stīvena Kinga]] 1986. gada romānu "[[Tas (romāns)|Tas]]" Otru filmas daļu ir režisējis Endijs Musketi un sarakstījis Gerijs Daubermans.

sentences: {{Commonscat|Pianists by country|Pianisti pēc valsts}}

sentences:
[[Kategorija:Drošība]]
[[Kategorija:Varbūtība]]
[[Kategorija:Ētikas pamatproblēmas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Antonijs Posevino
|          vārds_orig = ''Antonio Possevino''
|              attēls = Antonio Possevino (1533-1611).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1533
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Mantuja]], (tagad {{ITA}})
|              m_gads = 1611
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Ferrāra]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|        platums =
|          vārds = Noams Čomskis
|     vārds_orig = ''Noam Chomsky''
|         attēls = Noam Chomsky portrait 2015.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noams Čomskis 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|       paraksts =
|          skola =
|      intereses = [[Valodniecība]], [[metavalodniecība]], [[psiholoģija]], [[politika]], [[ētika]]
|     alma_mater = [[Pensilvānijas Universitāte]]
|      skolotājs =
|      skolnieks =
|     ietekme_no =
|     ietekmējis =
|          darbi =
|         valoda =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Avrams Noams Čomskis''' ({{val|en|Avram Noam Chomsky}}, {{izrunā|æˈvrɑːm ˈnoʊm ˈtʃɒmski}}, dzimis {{dat|1928|12|7}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[valodnieks]], [[filozofs]] [[kognitīvā zinātne|kognitīvais zinātnieks]], [[vēsturnieks]], sabiedrības struktūru kritiķis un [[politiskais aktīvisms|politiskais aktīvists]]. Čomskis ir [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] valodniecības profesors, un [[Čomska hierarhija]]s — formālu valodu klasifikācijas — autors. Viņa darbiem valodniecībā ir bijusi liela loma [[biheiviorisms|biheiviorisma]] norietā un apziņas izpētē. Čomskis ir [[anarhosindikālisms|anarhosindikālists]] un kļuvis pazīstams ar politisko aktīvismu, saviem [[liberālisms|liberāli]] [[kreisa politika|kreisajiem]] politiskajiem uzskatiem, un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ārpolitikas kritiku. Viņš ir sarakstījis desmitiem grāmatu par valodniecību un ASV ārpolitiku.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piridīna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis

Pudele ar piridīnu
|ķīmiskā formula=C5H5N
|citi nosaukumi=azabenzols, azīns
|CAS numurs=110-86-1
|molmasa=79,1
|blīvums=981,9
|kušanas temperatūra=-41,6 °C
|viršanas temperatūra=115,2 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piridīns''' (C5H5N) ir [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs, [[arēni|aromātisks]] [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas pieder pie sešlocekļu heterocikliem. Piridīns ir bezkrāsains šķidrums ar raksturīgu asu, nepatīkamu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un organiskiem šķīdinātājiem. Piridīns ir vāja [[bāze (ķīmija)|bāze]] un ar stiprām neorganiskām [[skābes|skābēm]] veido [[sāļi|sāļus]] (tos sauc par piridīnija sāļiem, piemēram, [[piridīnija perhlorāts]]). Viegli veido [[kompleksie savienojumi|kompleksos savienojumus]] un [[dubultsāļi|dubultsāļus]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = {{ara|العبّاسيّون}}, ''al-‘Abbāsīyūn''
|nosaukums_latv_val  = Abāsīdu kalifāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = kalifāts
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = teokrātija
|
|gads_sākums         = 750. gads
|gads_beigas         = 1258. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Umajādu kalifāts
|flag_p1             = Flag of Umayyad.svg
|image_p1            =
|s1                  = Fatimīdu kalifāts
|flag_s1             = Rectangular green flag.svg
|image_s1            =
|s2                  = Mongoļu impērija
|flag_s2             =
|image_s2            =
|s3                  = Tahirīdu impērija
|flag_s3             = Tahirid Dynasty 821 - 873 (AD).png
|image_s3            =
|
|image_flag          = Abbasid banner.svg
|flag                =
|flag_type           = Abāsīdu melnais standarts
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Abbasid Caliphate 850AD.png
|image_map_caption   = Abāsīdu kalifāts ap 850. gadu
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Kufa]] (750–752)|[[Anbara]] (752–762)|{{nobr|[[Bagdāde]] (762–796, 809–836, 892–1258)}}|[[Raka]] (796–809)|[[Sāmarra]] (836–892)}}
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]] (oficiālā)|[[aramiešu valoda]]|[[armēņu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[grieķu valoda]]|[[gruzīnu valoda]]|[[ivrits]]}}
|reliģija            = [[sunnītu islāms]]
|nauda               = {{ubl|[[zelta dinārs]]|[[dirhams]]|[[falss]]}}
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
  |name = Hersonēsa
  |native_name = {{gree|Χερσόνησος}}<br>''Херсонес''
  |image = Chersonesos ruins.jpg
  |imagealttext =
  |caption =
  |map_type = Krima#Ukraina
  |map_alt =
  |latd = 44
  |latm = 36
  |lats = 42
  |latNS = N
  |longd = 33
  |longm = 29
  |longs = 36
  |longEW = E
  |coordinates_display = title
  |location = {{vieta|Ukraina|Krima|Sevastopole}}
  |region =
  |type = Pilsēta
  |length =
  |width =
  |area =  30 ha
  |height =
  |builder =
  |material =
  |built = 6. gadsimts p.m.ē.
  |abandoned = ap 1400. gadu m.ē.
  |epochs =
  |dependency_of =
  |occupants =
  |event =
  |excavations = 1827
  |archaeologists =
  |condition =
  |ownership =
  |management =
  |public_access =
  |website = {{URL|http://www.chersonesos.org/}}
  |notes =
  |embedded = {{designation list|embed=yes
| designation1            = WHS
| designation1_offname    =
| designation1_type       = Kultūra
| designation1_criteria   = ii, v
| designation1_date       = 2013 (137. sesija)
| designation1_number     = [http://whc.unesco.org/en/list/1411 1411]
}}
}}
'''Hersonēsa''' ({{val|grc|Χερσόνησος}}, ''Chersonēsos''; {{val|la|Chersonesus}}; {{val|uk|Херсонес}}, ''Khersones'', {{val|ru|Херсонес}}, ''Khersones'') ir antīka [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] kolonija [[Krima|Krimā]], atrodas mūsdienu [[Sevastopole]]s teritorijā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaņas pagasts
| karte             = Zaņas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Kareļi
| platība           = 87,24
| iedzīvotāji       = 816<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 816 / 87.24 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.zana.lv
}}
'''Zaņas pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē, [[Venta]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Nīgrandes pagasts|Nīgrandes]], [[Pampāļu pagasts|Pampāļu]], [[Kursīšu pagasts|Kursīšu]] un [[Ezeres pagasts|Ezeres]] pagastiem.  Lielākās apdzīvotās vietas: Baltaiskrogs, Franči, Kareļi, Lībji, Silaiņi, Zaņas muiža.<br>
Pašreizējais Zaņas pagasts, agrākais Zaņas ciems, izveidojies 1954.gadā, apvienojoties toreizējiem Ezeres pagasta Kreiju un Pampāļu pagasta Zaņas ciemiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ričards Gajs
|     vārds_orig = ''Richard Guy''
|         attēls = Richard K Guy 2005.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ričards Gajs 2005. gadā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1916
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Vorikšīra|Nanītona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = {{vieta|Kanāda|Alberta|Kalgari}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[matemātika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Kalgari Universitāte]]
|     akad_amats =  emeritētais profesors
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Ričards Kenets Gajs''' ({{val|en|Richard Kenneth Guy}}; dzimis {{dat|1916|9|30}}, miris {{dat|2020|3|9}}) bija britu matemātiķis, [[Kalgari Universitāte]]s Matemātikas departamenta emeritētais profesors.<ref>Author biography from ''Winning Ways for your Mathematical Plays'', Vol. I, 2nd ed., AK Peters, 2001.</ref> Gajs pazīstams ar saviem darbiem [[ģeometrija|ģeometrijā]], [[Skaitļu teorija|skaitļu]], [[kombinatorika]]s spēļu un [[Grafu teorija|grafu teorijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Argali Stuffed specimen.jpg
|  att_nosaukums = Argals jeb kalnu aita (''Ovis ammon'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Artiodactyla
|       kārta_lv = Pārnadži
|         dzimta = Bovidae
|      dzimta_lv = Dobradžu dzimta
|    apakšdzimta = Caprinae
| apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|          ģints = Ovis
|       ģints_lv = Aitas
|           suga = Ovis ammon
|        suga_lv = Kalnu aita
|       binomial = Ovis ammon <small>(Linnaeus, 1758)</small>
|       sinonīmi =
}}
'''Argali''' jeb '''kalnu aitas,'''<ref>''Барышников Г. Ф., В. Е. Гарутт, И. М. Громов и др.'' 1981. Каталог млекопитающих СССР (плиоцен — современность) / под ред. И.М. Громова и Г. И. Барановой. — Л.: Наука. — С. 88. — 406—407 с.</ref> arī '''arhari''' vai '''kačkari''' ({{val|la|Ovis ammon}}) ir pārnadžu zīdītāji no [[dobradži|dobradžu]] dzimtas, kas dzīvo [[Padomju Vidusāzija|Vidusāzijas]] un [[Centrālāzija]]s kalnu reģionos ([[Himalaji|Himalajos]], [[Tibeta|Tibetā]], [[Altajs|Altajā]]), tostarp [[Sibīrija]]s dienvidos. Aizsargā vides organizācijas; šobrīd starptautiskajā [[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]] tiek uzskatīta par sugu, kas atrodas tuvu apdraudētam stāvoklim (NT kategorija).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.iucnredlist.org/details/15733/0|title=Ovis ammon|publisher=Международный союз охраны природы|website=The IUCN Red List of Threatened Species|access-date=2013-09-06}}</ref> Suga iekļauta arī [[Krievijas Federācija]]s Sarkanajā grāmatā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Yu-Gi-Oh!: Bonds Beyond Time''
 | oriģinālnos = ''劇場版 遊☆戯☆王 〜超融合!時空を越えた絆〜''
 |      attēls =  Yu-Gi-Oh! 10th Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Keniči Takešita]]
 |  producents =
 |   scenārijs = [[Šins Jošida]]
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Studio Gallop]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana =
 |      ilgums = 49 minūtes
 |      valsts = {{JAP}}
 |      valoda = [[japāņu valoda|japāņu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = $2 017 928
 | iepriekšējā = "[[Ju-Gi-O]]"
 |      nākamā = ''[[Yu-Gi-Oh! The Dark Side of Dimensions|The Dark Side of Dimensions]]''
 |        imdb =
}}
'''''Yu-Gi-Oh!: Bonds Beyond Time''''' ({{val|ja|劇場版 遊☆戯☆王 〜超融合!時空を越えた絆〜 Gekijōban Yū-Gi-Ō!: Chō-Yūgō! Toki o Koeta Kizuna}}, burtiski - ''Spēļu Karalis. Filma: Super saplūšana! Saites, kas pārspēj laiku'') ir 2010. gada [[Japāna]]s 3-D zinātniskās fantastikas [[anime]] filma, kas ir daļa no "[[Jugio]]" franšīzes. Tā tika izdota par godu 2000. gada seriāla "[[Jugio (seriāls)|Jugio]]" 10 gadu jubilejai.

sentences: '''16. oktobris''' ir gada 289. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (290. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 76 dienas.

sentences: Šeit uzskaitīti Vikipēdijā aprakstītie [[minerāls|minerāli]].

sentences:
{{Jāuzlabo|Šaubīga terminoloģija}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Paris-quadrifolia(vonSeite).jpg
| att_nosaukums={{TaksoSaite|Paris quadrifolia|Četrlapu čūskoga}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Liliopsida
| klase_lv =Viendīgļlapji
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Gurktāles Alpi
|attēls                 = Nockalmstrasse_06.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.95 | latNS  = N
| longd = 13.933333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Eizenhuts]]
|augstums               = 2 441
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Palanga
|nickname = Vasaros sostinė (''Vasaras galvaspilsēta'')
|settlement_type= Pilsētas pašvaldība
|pushpin_map            =Lithuania
|pushpin_label_position = <!-- the position of the pushpin label: left, right, top, bottom, none -->
|pushpin_map_caption    = Atrašanās vieta Lietuvā
|image_shield = Coat of arms of Palanga (Lithuania).svg
|image_skyline= Palanga by Augustas Didzgalvis.jpg
|image_caption =
|latd=55|latm=55|lats=|latNS=N|longd=21|longm=4|longs=|longEW=E|
|coordinates_display= inline,title
|coordinates_type =region:LT_type:city(17600)
|subdivision_type =[[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name ={{LTU}}
|subdivision_type1=[[Lietuvas reģioni|Etnogrāfiskais reģions]]
|subdivision_name1=[[Žemaitija]]
|subdivision_type3=Pašvaldība
|subdivision_name3=Palangas pilsēta pašvaldība
|parts_type = Seņūnijas
|parts_style = para
|p1= [[Sventāja]]
|p2= [[Būtiņģe]]
|established_date =1161
|established_title= Pirmoreiz minēta
|established_date2 = 1791
|established_title2= Pilsētas tiesības
|population_total = 15385
|population_density_km2 =223
|population_as_of = 2018
|area_total_km2   = 79
|population_footnotes=
|website=http://www.palanga.lt
|timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset=+2
|timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST=+3
}}

sentences: '''ANO dalībvalstu uzskaitījums''' ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s valstu uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas visas 193 dalībvalstis.

sentences:
misijas laikā nofotografēta [[Mēness]] virsma]]
'''Planetoloģija''' jeb '''planētu zinātne''' ir [[astronomija]]s un [[kosmosa zinātne]]s nozare par [[planēta|planētām]] un to [[dabiskais pavadonis|pavadoņiem]]. Šajā zinātnē pēta planētu izcelsmi, struktūru, ģeoloģiju, atmosfēru, ūdens un citu ķīmisko vielu klātbūtni. Planetoloģija ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kurā apvienoti [[ģeoloģija]]s, [[fizika]]s, [[ķīmija]]s, [[bioloģija]]s un citu zinātņu zināšanas. Kopš [[kosmosa izpēte]]s straujas attīstības sākuma 1960.-tajos gados planetoloģijā spēj pētīt planētas ne tikai veicot [[novērojums|novērojumus]] ar [[teleskops|teleskopiem]] no Zemes, bet arī nosūtot [[starpplanētu zonde]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bikstu pagasts
| karte             = Bikstu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Biksti
| platība           = 96,03
| iedzīvotāji       = 1045<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1045 / 96.03 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Asterales
| suga_lv = Tīruma cietpiene
| suga = Crepis tectorum
| ģints_lv = Cietpienes
| ģints = Crepis
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| dzimta = Asteraceae
| rinda_lv = Asteru rinda
| attēls = Crepis tectorum kz05.jpg
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = L.
}}
'''Tīruma cietpiene''' ({{val|la|Crepis tectorum}}) ir mainīga izskata [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga, kas plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot rietumdaļu), tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijā]], un daudzviet [[Āzija|Āzijā]]. Strauji izplatījusies lauksaimniecības dēļ. Mainīgā izskata dēļ sugas ietvaros nodala vairākas pasugas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dvīņi
| abbreviation = Gem
| name_latin = Gemini
| RA = 7
| dec = +20
| areatotal = 513
| arearank = 30. vieta
| numbermainstars = 8, 17
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Pollukss
| starmagnitude = 1,1
| neareststarname = Pollukss
| stardistance = 33,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Antracēna struktūrformula ar atomu numerāciju

Antracēna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = paranaftalīns
|           CAS numurs = 120-12-7
|      ķīmiskā formula = С14Н10
|              molmasa = 178,23
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 218 °C
| viršanas temperatūra = 340 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Antracēns''' (С14Н10) ir [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskais aromātiskais ogļūdeņradis]] (tā molekula sastāv no 3 lineāri kondensētiem [[benzols|benzola]] gredzeniem). Antracēns ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas nešķīst ūdenī, bet šķīst [[acetons|acetonā]] un [[acetonitrils|acetonitrilā]], kā arī karstā [[benzols|benzolā]]. Antracēna  šķīdumiem un pilnīgi tīriem kristāliem raksturīga violeta [[fluorescence]].

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Betpakdala
|attēls                 = Betpack-Dala.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Betpakdalas ainava Balhaša tuvumā
|lat_dir =N |lat_deg = 46 |lat_min = 02 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg = 70 |lon_min = 12 |lon_sec =
 | pushpin_map       = Kazahstāna
 | pushpin_relief      = jā
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KAZ}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 500
|platums                = 170
|platība                = 75 000
|kalns                  = [[Žambila kalns]] (972 m)
|augstums               = 300—350
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Betpakdala''' ({{val|kz|Бетпақдала}}) jeb '''Ziemeļu Bada stepe''' ({{val|ru|Сeверная Голодная степь, Severnaya Golodnaja Step}}) ir [[tuksnesis]] [[Kazahstāna]]s dienviddaļā, [[Žambilas apgabals|Žambilas]], [[Karaghandi apgabals|Karaghandi]] un [[Turkestānas apgabals|Turkestānas]] apgabalos. Fizioģeogrāfiski atrodas rietumos no [[Balhašs|Balhaša]] ezera, austrumos no [[Sarisu (upe)|Sarisu]] upes lejteces un dienvidrietumos no [[Šu (upe)|Šu]] upes lejteces, ziemeļos robežojoties ar [[Kazahu pauguraine|Kazahu pauguraini]].

sentences: {{Commonscat|Maps of tectonic plates|Tektoniskās plātnes}}

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Krī valoda
|nativename=Nēhiyawēwin, Nīhithawīwin, Nēhinawēwin, ᓀᐦᐃᔭᐍᐏᐣ
|familycolor=Amerikas
|states= [[Kanāda]]
|speakers= 117 410<ref name="census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=Statistics Canada: 2006 Census |access-date={{dat|2013|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131016163022/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=89189&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=705&Temporal=2006&Theme=70&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |archivedate={{dat|2013|10|16||bez}} }}</ref>
|fam1=[[Algiskās valodas|Algiskās]]
|fam2=[[Algonkinu valodas|Algonkinu]]
|fam3=[[Centrālās algonkinu valodas|Centrālās algonkinu]]
|script=[[Latīņu alfabēts]], [[Krī silabārijs]]
|nation=[[Ziemeļrietumu teritorijas]] ([[Kanāda]])
|iso1=cr|iso2=cre
|lc1=cre|ld1=Krī (kopējais)|ll1=none
|lc2=nsk|ld2=Naskapi|ll2=Naskapi valoda
|lc3=moe|ld3=Innuaimunu|ll3=Innuaimunu valoda
|lc4=atj|ld4=Atikameku|ll4=Atikameku valoda
|lc5=crm|ld5=Aļņu krī|ll5=Aļņu krī valoda
|lc6=crl|ld6=Ziemeļu austrumkrī|ll6=Ziemeļu austrumkrī valoda
|lc7=crj|ld7=Dienvidu austrumkrī|ll7=Dienvidu austrumkrī valoda
|lc8=crw|ld8=Purvu krī|ll8=Purvu krī valoda
|lc9=cwd|ld9=Mežu krī|ll9=Mežu krī valoda
|lc10=crk|ld10=Līdzenumu krī|ll10=Līdzenumu krī valoda
|map=

Krī dialektu areāli

}}
'''Krī valodas''' ir tuvi radniecīgu [[Algonkinu valodas|algonkinu]] [[valoda|valodu]] grupa, kurā runā ap 117 000 [[Kanāda]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] joslā no [[Ziemeļrietumu teritorijas|Ziemeļrietumu teritorijām]] līdz [[Labradoras pussala|Labradorai]]. Tā ir visplašāk lietotā [[indiāņu valodas|indiāņu valoda]] Kanādā.<ref name="census"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija sulfāta struktūrformula

Bārija sulfāta kristālrežģis

Pulverveida bārija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7727-43-7
|      ķīmiskā formula = BaSO4
|              molmasa = 233,43
|              blīvums = 4500
|  kušanas temperatūra = 1580 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 0,0002448 g/100 ml (20 °C)
0,000285 g/100 ml(30 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija sulfāts''' (BaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas praktiski nešķīst ūdenī. Tas ir sastopams dabā, [[barīts|barīta]] jeb smagā špata veidā, taču to iegūst arī mākslīgi, no šķīstošākiem [[bārijs|bārija]] sāļiem un šķīstošiem [[sulfāti]]em.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Guglielmo Marconi''
| attēls =Guglielmo Marconi.jpg
| att_izmērs =220px
| dz_gads =1874
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =25
| dz_vieta =''Palazzo Marescalchi'', [[Boloņa]], [[Itālija]]
| m_gads =1937
| m_mēnesis=7
| m_diena=20
| m_vieta =[[Roma]], [[Itālija]]
| pilsonība =[[Itālija]]
| tautība =[[itāļi|itālis]]
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Boloņas universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =''[[Augusto Righi]]''
| studenti =
| sasniegumi =[[radiotelegrāfs]]
| apbalvojumi = 1909. gada [[Nobela prēmija fizikā]]<br>[[Franklina medaļa]] (1918)
| paraksts =Guglielmo Marconi Signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences: '''Termins''' ({{val|la|terminus}} — ‘robeža’) ir konkrētas tematiskās jomas ([[Zinātne|zinātnes]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]], [[Māksla|mākslas]]), speciālās nozares [[Jēdziens|jēdziena]] vārdisks apzīmējums – vārds vai vārdkopa.<ref name="vva">[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/416271 ''Termins'']. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007. Skatīts: 2023-01-08.</ref> Termini radušies līdz ar nepieciešamību nosaukt kādas jomas jēdzienus. Apzināta, sistēmiska terminrade atsevišķās zinātnes nozarēs (piemēram, bioloģijā, ķīmijā, fizikā) sākusies 18. gadsimtā un, attīstoties dažādām nozarēm, turpinājusies nākamajos gadsimtos. 20. gadsimta sākumā [[Terminoloģija|terminoloģijā]] iesaistījās tehnisko zinātņu speciālisti.<ref name=ne>Iveta Pūtele "[https://enciklopedija.lv/skirklis/5264-termins Termins]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 08.01.2023)</ref>

sentences:
[[File:Wikipe-tan visual novel (Ren'Py).png|right|thumb|250px|[[:en:Wikipedia:Wikipe-tan|Vikipetane]] attēlota tipiskā vizuālā romāna stilā.]]
{{nihongo|'''Vizuālais romāns'''|ビジュアルノベル|bijuaru noberu}} ir [[videospēle|videospēļu]] veids, kas apvieno [[komikss|komiksu]] (vai [[manga|mangu]], dažkārt [[filma|filmu]]), [[radioluga|radiolugu]] un [[proza]]s elementus. Vizuālie romāni kļuva populāri [[japāna|Japānā]] 20. gadsimta deviņdesmitajos gados.<ref>{{cite book | last1 = Cavallaro | first1 = Dani | title = Anime and the visual novel: narrative structure, design and play at the crossroads of animation and computer games | publisher = McFarland & Company | year = 2010 | page = 8 | isbn = 0-7864-4427-4}}</ref><ref>{{cite book | last1 = Lebowitz | first1 = Josiah | last2 = Klug | first2 = Chris | authorlink2 = Chris Klug (game designer) | title = Interactive storytelling for video games: a player-centered approach to creating memorable characters and storie | chapter = Japanese Visual Novel Games | year = 2011 | publisher = [[Focal Press]] | location = Burlington, MA | url=https://books.google.com/books?id=QUrarEcvaO8C&pg=PA194 | pages = 192–4 | accessdate = 2012-11-10 | isbn = 0-240-81717-6 | quote = Visual novels (or sound novels, as they’re sometimes called) are a popular game genre in Japan.}}</ref> Atšķirībā no ''platformu spēlēm'' un [[šaujamspēle|šaujamspēlēm]], [[spēlētājs]] nekontrolē tēla ķermeni un nepārvieto to pa spēles laukumu. Tā vietā spēlētājam ir šaurs darbības izvēles lauks. Tipiski ir tikai trīs vai četras vienkāršas darbības no kurām spēlētājs var izvēlēties.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ye
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''YNET''
|sponsors              = ''TeleYemen''
|domātais-pielietojums = Ar [[Jemena|Jemenu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots saistībā ar Jemenu
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēni tiek reģistrēti trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.y.net.ye/services/domain_name.htm www.y.net.ye]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Guči nams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|154,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11214590/|title=House of Gucci (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 158 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|11|9}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| operators = [[Dariušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''House of Gucci''
| mūzika = [[Harijs Gregsons Viljamss]]
| aktieri = * ''[[Lady Gaga]]''
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Als Pačīno]]
| scenārijs = * [[Bekija Džonstone]]
* [[Roberto Bentivegna]]
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Džannina Skota]]
* [[Kevins Volšs]]
* [[Marks Hafmans]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = biogrāfija, krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  House.of.Gucci.film.jpeg
| imdb =
}}'''"Guči nams"''' ({{Val|en|House of Gucci}}) ir 2021. gada ASV biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido ''[[Lady Gaga]]'', [[Ādams Draivers]], [[Džēreds Leto]], [[Džeremijs Aironss]], [[Salma Hajeka]] un [[Als Pačīno]]. Filma balstīta uz 2001. gada grāmatu ''The House of Gucci: A Sensational Story of Murder, Madness, Glamour, and Greed'', kuru sarakstījusi Sāra Geja Fordena.

sentences:
''Paul Gauguin'']]
'''Postimpresionisms''' ir termins, ko ieviesa britu mākslinieks un mākslas kritiķis [[Rodžers Frajs]] 1910. gadā, lai apzīmētu [[Francija]]s mākslas attīstību kopš [[Eduārs Manē|Eduāra Manē]] laikiem. Frajs izmantoja šo terminu, rīkojot 1910. gada izstādi ''Manē un Postimpresionisms''.  Postimpresionisti paplašināja [[impresionisms|impresionismu]], atsakoties no daudziem ierobežojumiem: viņi gleznoja, izmantojot biezus krāsu klājienus, savdabīgus otu triepienus un attēlojot īstās dzīves tematiku, kaut arī tie vairāk sliecās akcentēt ģeometriskās formas, deformēt formu, lai sasniegtu ekspresīvu efektu un izmantoja nedabiskas un patvaļīgi izvēlētas krāsas.

sentences: '''Alofons''' ir kādas [[fonēma]]s pozicionāls variants,{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=23}} piemēram, [[latviešu valoda|latviešu valodā]] {{IPA|[ŋ]}} ir fonēmas {{IPA|/n/}} pozicionāls variants pirms [[velārs līdzskanis|velārajiem]] {{IPA|/k/}} un {{IPA|/g/}}. Alofonu vidū šķir galveno variantu un sekundāros variantus,{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=23}} minētajā piemērā fonēmas {{IPA|/n/}} galvenais variants ir {{IPA|[n]}}, savukārt {{IPA|[ŋ]}} ir sekundārais variants. Viens no galvenā varianta noteikšanas kritērijiem ir līdzība ar izolēti izrunātu skaņu, galvenais variants kalpo par fonēmas nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://valoda.ailab.lv/latval/vispareji/fon/fonetika.htm |title=Latviešu literārās valodas fonoloģiskās sistēmas īss apraksts |accessdate=2016-01-25 |publisher=AIlab |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160203113431/http://valoda.ailab.lv/latval/vispareji/fon/fonetika.htm |archivedate=2016-02-03 }}</ref>

sentences: {{Commonscat|Sports in the Czech Republic|Sports Čehijā}}

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 7744
 | lv  = Septiņtūkstoš septiņsimt četrdesmit četri
}}
'''7744''' ir naturāls skaitlis, kas [[Veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp skaitļiem 7743 un 7745. Tas ir vienīgais kāda [[skaitļa kvadrāts]], kuram savā starpā ir vienādi gan pirmie divi [[cipars|cipari]], gan divi pēdējie cipari. Tā [[kvadrātsakne]] ir skaitlis 88, kuram arī abi cipari ir vienādi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Vīls''' var būt:

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nikraces pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kubeseles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Kubeseles_pilskalns.jpg
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
| latd           = 57.161944
| longd          = 24.7675
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Krimuldas pagasts}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kubeseles pilskalns
|      numurs = 2111
|       grupa = Reģiona nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}
 krājuma).]]

sentences:
{{Islāms}}
'''Kalifāts''', arī '''halifāts''' ({{val|ar|خلافة}} - ''khilāfah'') ir [[islāms|islāma]] valstu pārvaldes iekārta, kas apvieno vienotā politiskā sistēmā [[musulmaņi|musulmaņus]], neskatoties uz viņu atšķirīgajiem uzskatiem [[teoloģija|teoloģijā]]. Kalifāta augstākais vadītājs (valsts galva) ir [[kalifs]], kas ir islāma pravieša [[Muhameds|Muhameda]] politiskās (nevis reliģiskās) varas mantinieks.<ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=The Abbasid Caliphate: a history|publisher=Cambridge University Press|date=2021|location=Cambridge New York, NY Port Melbourne, VIC New Delhi Singapore|isbn=978-1-107-18324-7|first=Tayeb|last=El-Hibri}}</ref> Pēc Muhameda līdz [[1924]]. gadam pastāvēja vairāku veidu un tautu kalifāti ar dažādiem valsts iekārtas paveidiem.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/caliph|title=Caliph {{!}} Definition & History {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-26|language=en}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name   = Providus
| Non-profit_logo   =
| Non-profit_type   =
| founded_date = [[2002]]. gadā
| location          = [[Rīga]], [[Latvija]]
| key_people        = [[Iveta Kažoka]]
| area_served       = [[Latvija]], [[Eiropa]]
| focus             = [[rīcībpolitika]], [[korupcija]]s novēršana
| method            = pētniecība, analīze, rekomendāciju sniegšana, monitorings, izglītojošu pasākumu rīkošana
| revenue           =
| num_members       =
| homepage          = {{URL|http://www.providus.lv}}
}}
'''PROVIDUS''' (pilns nosaukums ''Sabiedriskās politikas centrs PROVIDUS'') ir nevalstiska, bezpartejiska un bezpeļņas [[domnīca]], juridiski — biedrība, kuru dibināja [[Fonds DOTS|Sorosa Fonds — Latvija]], [[Rīga|Rīgā]] 2002. gadā.<ref>{{grāmatas atsauce |title=SOROS FOUNDATIONS NETWORK REPORT 2004 |publisher=Open Society Foundations |page=57 |url=https://www.opensocietyfoundations.org/sites/default/files/a_final.pdf |accessdate={{dat|2019|4|26||bez}} |archive-date={{dat|2019|04|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190426163324/https://www.opensocietyfoundations.org/sites/default/files/a_final.pdf }}</ref> PROVIDUS ir sabiedriskā labuma organizācijas statuss. PROVIDUS misija ir gudra, zināšanās balstīta politika. Providus darba iedvesmas avots ir atvērtās sabiedrības vērtības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nvo.lv/uploads/201909251449358045.pdf|title="Biedru telpas" viesis – DOMNĪCAS PROVIDUS direktore un vadošā pētniece Iveta
Kažoka.|last=|first=|access-date=|date=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200605061907/https://nvo.lv/uploads/201909251449358045.pdf|archivedate={{dat|2020|06|05||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Džambatista Viko
|          vārds_orig = ''Giambattista Vico''
|              attēls = GiambattistaVico.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1668
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Neapole]], [[Neapoles karaliste]]
({{ITA}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1744
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 23
|             m_vieta = [[Neapole]], [[Neapoles karaliste]]
({{ITA}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Historisms (filozofija)|historisms]]
|           intereses = [[retorika]], [[politikas filozofija]], [[epistemoloģija]], [[vēstures filozofija]], [[tiesību zinātne]]
|              idejas = ''verum esse ipsum factum''
|          alma_mater = [[Neapoles universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Cicerons]], [[Marks Terencijs Varrons|Varrons]], [[Tacits]], [[Svētais Augustīns]], [[Dunss Skots]], [[Akvīnas Toms]], [[Dante Aligjēri|Dante]], [[Nikolo Makjavelli|Makjavelli]], [[Fransisko Suaress|Suaress]], [[Tomass Hobss|Hobss]], [[Nikolā Malbranšs|Malbranšs]], [[Frānsiss Bēkons|Bēkons]], [[Hugo Grocijs|Grocijs]], [[Sanueks fon Pūfendorfs|Pūfendorfs]], [[Gotfrīds Leibnics|Leibnics]], [[Hērodots]]
|          ietekmējis = [[Žozefs de Mestrs|Mestrs]], [[Semjuels Kolridžs|Kolridžs]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Benedeto Kroče|Kroče]], [[Antonio Gramši|Gramši]], [[Džeimss Džoiss|Džoiss]], [[Juliuss Evola|Evola]], [[Žils Mišlē|Mišlē]], [[Erihs Auerbahs|Auerbahs]], [[Māršals Makluens|Makluens]], [[Nortrops Fraijs|Fraijs]], [[Kornēlijs Kastorjadis|Kastorjadis]], [[Jesaja Berlins|Berlins]], [[Žoržs Sorels|Sorels]]
|               darbi = ''Principi di Scienza Nuova d’intorno alla Comune Natura delle Nazioni'' (1725)
|              valoda = [[itāļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Tekstveide''' ir saistīta [[teksts|teksta]] veidošana atbilstoši [[autors|autora]] komunikatīvajam nolūkam un funkcionālā [[stils|stila]] un runas žanra prasībām.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=tekstveide&list=tekstveide&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]{{Novecojusi saite}}</ref> Tekstveides uzdevums ir noskaidrot, kā no [[Vienkāršs mehānisms|vienkāršiem]] un saliktiem teikumiem un [[Konteksts|kontekstuāliem]] saistījumiem izveidot tekstu, kādi ir tekstu tipi, kādas ir teksta uzbūves īpatnības, kā saistīt atsevišķus [[Teikums|teikumus]] un sintaktiskas vienības vienotā veselumā.<ref>R.Lāce, Mūsu valoda. Latviešu valoda 10.—12.klasei. Rīga: "Zvaigzne", 2005.</ref>

sentences:
{{Vikisaites+}}
{{Atveidošana}}
{{Atjaunināt| nākotnes plāniem}}

sentences: '''Elektrokardiostimulators''' (vai '''mākslīgais elektrokardiostimulators''', lai to nejauktu ar [[Elektrokardiostimulators|dabisko sirds elektrostimulatoru]][[Sirds|)]] ir medicīniska ierīce, kas ģenerē elektriskus impulsus, ko piegādā [[Elektrods|elektrodi]], lai izraisītu [[Miokards|sirds muskuļa]] kambaru (augšējos — priekškambaros un / vai apakšējos — kambaros) saraušanos un tādējādi sūknētu asinis; šādi rīkojoties, šī ierīce aizstāj un / vai regulē [[Sirds vadītājsistēma|sirds elektriskās vadīšanas sistēmas darbību]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Plants.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| binomial=Plantae <small>([[Haeckel]], 1866)</small>
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Bryophyte|Pirmsvasas augi}}
* {{TaksoSaite|Pteridophytes|Sporaugi}}
* {{TaksoSaite|Spermatophytes|Sēklaugi}}
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lehaja
| native_name    = {{gree|Λέχαιο}}
| image          = Lechaion Basilica 01.JPG
| image_size     =
| caption        = Lehajas bazilikas drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 56| lats = 1| latNS = N
| longd = 22| longm = 53| longs = 6| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Arheoloģiska vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  =
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lehaja''' ({{val|el|Λέχαιο}}) bija sena [[osta]]s [[pilsēta]], kas atradās 2,2 km uz ziemeļiem no [[senā Korinta|senās Korintas]] (8 km uz rietumiem no [[Korinta]]s), [[Korintas līcis|Korintas līča]] krastā pie Arheolimanas ciema. Garām iet valsts nozīmes autoceļš Nr. 8. Kādreiz šeit atradās dzelzceļa stacija uz dzelzceļa līnijas [[Pireja]]-[[Patra]]. Pasažieru satiksme šajā līnijā tika pārtraukta 2009. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kanjoni
| attēls = The Canyons.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Canyons''
| žanrs = erotiska filma, drāma, trilleris
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents = [[Brekstons Poups]]
| scenārija autors = [[Brets Īstons Elliss]]
| galvenajās lomās = * [[Lindsija Loena]]
* Džeimss Dīns
| mūzika = * [[Brendans Kanings]]
* [[Me & You]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Post Empire Films]]''
* ''[[Sodium Fox]]''
* ''[[Prettybird Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2013|8|2||bez}}
| ilgums = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013|title=Canyons|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 10, 2018|archive-date={{dat|2014|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141025034532/http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|250,000}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|265,670}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=canyons.htm|title=The Canyons (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Kanjoni"''' ({{val|en|The Canyons}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] erotiska drāma, kuras režisors ir [[Pols Šreiders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]] un Džeimss Dīns. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|2||bez}}.

sentences: '''Soulmūzika''' jeb '''souls''' ({{val|en|soul music}} — 'dvēseles mūzika'<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 732. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref>) ir [[mūzikas žanrs]], kas radās, [[afroamerikāņi]]em apvienojot [[gospelis|gospeļu]] un [[ritmblūzs|ritmblūza]] elementus.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Jaunā ūdens aizsardzības līnija
 |      native_name = ''Nieuwe Hollandse Waterlinie''
 |       other_name =
 |            image = 53171-Werk_aan_het_spoel.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption =
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.083333  | latNS  = N
 | longd = 5.116667  | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 1815. – 1940.
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija
   | designation1_date = 1996, 2021
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = ii, iv, v
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/759 759bis ]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 54779,02 ha
}}
}}

sentences:
]]
'''Krievu diaspora''' ir [[krievi]] un viņu pēcnācēji, kas dzīvo ārpus [[Krievija]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Maria Olbrihs
|     vārds_orig = ''Joseph Maria Olbrich''
|         attēls = Joseph Maria Olbrich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Opava]], [[Austroungārija]]
({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Vācijas Impērija]]
([[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
var pamanīt jau no 80 km attāluma]]
'''Meteoroloģiskā redzamība''' ir attālums, no kura [[diena|dienā]] pazūd pēdējās kāda objekta pazīmes, bet [[nakts|naktī]] vairs nevar redzēt noteiktas intensitātes [[gaisma]]s avotu. Redzamību var novērtēt pēc acumēra ar 10 ballu optiskās redzamības skalu. Meteoroloģiskā redzamība ir atkarīga no putekļu daudzuma gaisā, ūdens pilieniņu un ledus kristāliņu daudzuma, kuri izkliedē gaismu un pasliktina redzamību līdz dažiem kilometriem. Vēl vairāk redzamību samazina [[dūmaka]], [[migla]], [[nokrišņi]], [[putenis]], [[smilšu vētra]]. Dažreiz spēcīga [[lietus]] vai miglas laikā redzamība var būt pat tikai daži metri.

sentences: '''Korelācija''' jeb '''saistība''' ir mērījums, kas parāda divu vai vairāku mainīgo saistību (t.i., vai, mainoties vienam mainīgajam, izmainās arī otrs). Absolūtā korelācija (|r|=1,00) var tikt citādi attēlota kā ''y = a + bx''. Tomēr statistikā parasti nemēdz būt tik absolūtas sakarības. Tā vietā nosaka ''sakarības ciešumu'', ko izsaka ar koeficientu ''r'' robežās [–1;1]. Ja koeficients tuvojas r=1,00, tad saka, ka, palielinoties vienam, palielinās arī otrs, bet, tuvojoties r=–1,00 — palielinoties vienam, otrs samazinās. Ja r=0 vai tuvu tam, tad sakarība nepastāv.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Maļorka
|vietējais nosaukums = ''Mallorca''
|attēls              = Día de playa (7563009630).jpg
|attēla paraksts     = Palmas katedrāle un pludmale
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Spānija#Baleāru salas
|map_custom          = no
|reljefa_karte = jā
|izvietojums         = [[Vidusjūra]]
|arhipelāgs          = [[Baleāru Salas]]
|salu skaits         = 5
|latd=39|latm=37|lats=0|latNS=N |longd=2|longm=59|longs=0|longEW=E
|platība             = 3640.11
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Puigmahors]]
|augstums            = 1445
|valsts              = Spānija
|valsts adm vienības tips = [[Spānijas autonomie apgabali|Autonomais apgabals]]
|valsts adm vienība       = [[Baleāru Salas]]
|iedzīvotāji         = 869 067
|iedzīvotāju gads    = 2010
|blīvums             = 238,75
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Palma (pilsēta)|Palma]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 404 681
|piezīme =
}}
'''Maļorka''' ([[spāņu valoda|spāņu]] un {{val|ca|Mallorca}}) ir lielākā [[Spānija]]s sala, tās platība ir 3640,11 km². Tā atrodas [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Baleāru Salas|Baleāru salu]] arhipelāgā. Tajā atrodas Baleāru salu administratīvais centrs [[Palma (pilsēta)|Palma]]. Sala ir iecienīts tūrisma objekts, īpaši angļu un vācu ceļotāju vidū.<ref name="tourists" />

sentences: '''Akmeisms''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ακμή'' 'uzplaukuma laiks, virsotne') bija [[dzeja]]s strāvojums [[krievu literatūra|krievu literatūrā]] 20. gs. padsmitajos un divdesmitajos gados. Akmeisms izveidojās kā pretreakcija uz [[simbolisms|simbolismu]]. Simbolisma misticismam akmeisms pretstatīja konkrētu, juteklisku pasaules uztveri, atgriešanos pie vārdu sākotnējām nozīmēm, atsakoties no to simboliskās daudznozīmības.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Armēnijas Vērtspapīru birža<br />''Armenia Securities Exchange''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2001. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Erevāna]]
| location_country = {{ARM}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[NASDAQ OMX Nordic]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://amx.am amx.am]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Armēnijas Vērtspapīru birža''' jeb '''''AMX''''' ({{val|en|Armenia Securities Exchange}}, {{val|hy|Հայաստանի ֆոնդային բորսա}}), agrāk — ''NASDAQ OMX Armenia'', ''Armex'', ir [[Armēnija]]s [[fondu birža]]. Tās birojs atrodas [[Erevāna|Erevānā]]. Birža ietilpst ''[[Nasdaq]]'' grupā.
Armēnijas Vērtspapīru birža ir [[Eiropas Āzijas fondu biržu federācija]]s (''FEAS'') biedrs.

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences: ēka Rīgā ([[Ludvigs Bonštets]], 1860-1863)]]

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences: '''Tilpuma elastības''' '''modulis''' ''K'' ir rādītājs, kurš raksturo [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] ([[viela]]s) spēju pretoties vispusīgai [[Stiepes un spiedes deformācija|spiedei]] ([[tilpuma deformācija]]).

sentences: '''Ģeogrāfija''' ({{val|el|γεωγραφία}}: ''γεια'' — ‘Zeme’ un ''γραφειν'' — ‘rakstīt, aprakstīt’) ir [[dabaszinātne|dabaszinātņu]] un [[sociālās zinātnes|sociālo zinātņu]] sistēma, kas pēta [[Zeme|Zemi]], tai raksturīgās īpatnības, dzīvības izplatību uz Zemes, tai skaitā cilvēka izplatību un cilvēka darbības ietekmi. Ģeogrāfija ir joma, kur saskaras dabaszinātnes un sociālās zinātnes.

sentences:
[[File:Global temperature changes after nuclear winter.jpg|thumb|ASV kodolziemas aprēķins]]
'''Kodolziema''' ir hipotētisks [[Zeme]]s globālā klimata stāvoklis, kas varētu rasties pēc plaša mēroga [[kodolkarš|kodolkara]]. Tiek uzskatīts, ka pēc liela daudzuma [[dūmi|dūmu]] un [[sodrēji|sodrēju]] izmešanas [[stratosfēra|stratosfērā]], kas notiktu pēc aptuveni 30—40% pasaules valstu rīcībā esošo [[kodolieroči|kodolieroču]] detonēšanas, samazinātos līdz Zemei nonākošo [[Saule]]s staru apjoms, kas novestu pie arktiska klimata iestāšanās uz visas planētas.

sentences: '''Riboze''' (C5H10O5) ir [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], pentoze. Nosaukuma izcelsme - [[vācu valoda|vācu]] ''Ribose''. Riboze ir bezkrāsaina, kristāliska viela, kas ietilpst ribonukleīnskābju, glikozīdu, dažu kofermentu sastāvā. Ribozei ir iespējami vairāki optiskie izomēri, dabā izplatītākā ir D-riboze.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''Homer the Heretic''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     =
| Image        =
| Caption      =
| Season       = 4. sezona
| Series no    = 62. sērija
| Episode      =
| Director     = [[Džims Rīdons]]
| Writer       = [[Džordžs Meiers]]
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1992|10|8|N}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0773647/|title=Homer the Heretic|publisher=IMDb|language=angļu|accessdate={{dat|2018|10|10||bez}}}}</ref>
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
'''''Homer the Heretic''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" ceturtās sezonas 3. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1992|10|8|}}. Sēriju sarakstīja [[Džordžs Meiers]], režisēja — [[Džims Rīdons]]. Ar [[Bārts Simpsons|Bārta]] uzrakstu uz klases tāfeles "Es neaizvainošu Jaunorleānu." (''I will not defame New Orleans'') "Simpsonu" veidotāji atvainojās saniknotajiem [[Jaunorleāna]]s iedzīvotājiem par to, ka sērijā ''[[A Streetcar Named Marge]]'' nosauca viņu pilsētu par "pirātu, dzērāju un padauzu mājām, strutaino un smirdīgu vietu".

sentences: '''Frenela biprizma''' ir [[optika|optiska]] ierīce divu [[koherence|koherentu]] [[gaisma]]s staru kūļu iegūšanai. Tā ir simetriska platleņķa [[prizma (optika)|prizma]] no [[stikls|stikla]] un tās [[gaismas laušana|laušanas]] leņķis ir ļoti mazs - ap 10 [[leņķa minūte]]s<ref>[https://web.archive.org/web/20110813103242/http://www.physics.spbstu.ru/forstudents/labpractice/technics/Lab_3_03_new_Tech.pdf БИПРИЗМА ФРЕНЕЛЯ. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ДЛИНЫ ВОЛНЫ ЛАЗЕРА ПО ИНТЕРФЕРЕНЦИОННОЙ КАРТИНЕ] {{ru ikona}}</ref> (šāda biprizma sastāv it kā no divām ar īsākajām malām kopā saliktām taisnleņķa prizmām<ref>[http://dic.academic.ru/dic.nsf/brokgauz_efron/13203/%D0%91%D0%B8%D0%BF%D1%80%D0%B8%D0%B7%D0%BC%D0%B0 Бипризма Френеля] {{ru ikona}}</ref>). Lai novērotu koherento staru radīto [[interference]]s ainu, sākotnējo gaismas avotu novieto pirms Frenela biprizmas uz tās [[simetrijas ass]]. Gaisma, kas lūst prizmā, sadalās divos kūļos, kuri it kā nāk no gaismas avota [[šķietamais attēls|šķietamajiem attēliem]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://b1v.lv/wp-content/uploads/2008/09/fiz12_5.pdf |title=GAISMAS INTERFERENCE UN POLARIZĀCIJA |access-date={{dat|2010|12|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100215044458/http://b1v.lv/wp-content/uploads/2008/09/fiz12_5.pdf |archivedate={{dat|2010|02|15||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100215044458/http://b1v.lv/wp-content/uploads/2008/09/fiz12_5.pdf |date={{dat|2010|02|15||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nesaprātīgs cilvēks
| attēls                   = Irrational Man (film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Irrational Man''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Aronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Edvards Valsons]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Džeimijs Bleklijs]]
* [[Pārkers Pouzijs]]
| mūzika                   = [[Dariuss Kondži]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gravier Productions]]''
* ''[[Perdido Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|5|16|Kannu kinofestivāls|2015|7|17|ASV|2015|9|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/irrational-man-2015|title=Irrational Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2019|03|31||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190331215909/http://www.bbfc.co.uk/releases/irrational-man-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|27,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=irrationalman.htm|title=Irrational Man (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nesaprātīgs cilvēks"''' ({{val|en|Irrational Man}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Vakīns Fīnikss]], [[Džeimijs Bleklijs]] un [[Pārkers Pouzijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|16||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Albanuss''' var būt:

sentences: '''Meža tipi [[Latvija|Latvijā]]''' meža ekosistēmu klasifikācija, kuru 20. gs. 60. - 70. gados izstrādāja mežzinātnieks Dr. hab. [[Kaspars Bušs]]<ref>Bušs K. Latvijas PSR mežu tipoloģijas pamati. Rīga, 1976.</ref>. Izdalot meža tipus tiek ņemta vērā kokaugu suga, pameža un zemsedzes augi, augsne un mitruma apstākļi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = FMIB 50020 Dentalina commonis.jpeg
|     att_nosaukums= Nodosariāta ''[[Laevidentalina communis]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|       apakšklase = Nodosariana
|    apakšklase_lv = Nodosariānas
|         binomial = Nodosariana <small>Mikhalevich, 1993</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Delosinida}}
* {{TaksoSaite|Lagenida}}
* {{TaksoSaite|Nodosariida}}
* {{TaksoSaite|Polymorphinida}}
* {{TaksoSaite|Vaginulinida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Nodosariānas''' (''Nodosariana'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšklase, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Apakšklasi 1993. gadā izveidoja Krievijas zooloģe [[Valērija Mihalēviča]]. Ir zināma viena [[Parazītisms|parazītiska]] suga. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] nodosariānas ir zināmas no [[Silūra periods|silūra perioda]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Lamblijas''' ir [[Vienšūnas organisms|vienšūņu]] tipa [[Vicaiņi|vicaiņu]] klases [[endoparazīti]], kas mitinās [[Cilvēks|cilvēka]] un dažu dzīvnieku [[Tievā zarna|tievajā zarnā]] un ierosina [[lamblioze|lambliozi]]. Lamblijai ir 2 bioloģiskas formas: veģetatīvā un cistas forma. Veģetatīvā forma (10 — 18 x 6 — 10 μm) ir ļoti kustīga, bumbierveidīga, ar 2 spēcīgiem diskveida piesūcekņiem. Tās pārvietojas ar vicām, barību uzņem ar visu ķermeņa virsmu, vairojas, vienkārši daloties. Cistas (10 — 14 μm) ir nekustīgas un barību neuzņem. No invadētā organisma lamblija un to cistas izdalās kopā ar [[izkārnījumi]]em. Sausums un saules stari iznīcina gan cistas, gan veģetatīvās formas, bet mitrums un siltums veicina to dzīvotspējas saglabāšanos. Lamblijas cistas ārējā vidē izplata mušas un prusaki, veģetatīvā forma parasti iet bojā. Cilvēks invadējas, norijot lamblija cistas, no kurām tievajā zarnā veidojas parazīta veģetatīvā forma; nonākusi [[Resnā zarna|resnajā zarnā]], lamblija noapaļojas un pārklājas ar izturīgu apvalku — iecistējas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Allium ursinum
|           attēls = Allium ursinum0.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Angiosperms
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Sparģeļu rinda
|           dzimta = Amaryllidaceae
|        dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|      apakšdzimta = Allioideae
|   apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|            ģints = Allium
|         ģints_lv = Sīpoli
|             suga = A. ursinum
|          suga_lv = Laksis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tn
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Agence Tunisienne d'Internet''
|sponsors              = ''Agence Tunisienne d'Internet''
|domātais-pielietojums = Ar [[Tunisija|Tunisiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Tunisijā
|ierobežojumi          = Nepieciešama kontaktadrese Tunisijā
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://whois.ati.tn/ whois.ati.tn]
}}

sentences: '''Ģeogrāfiskais garums''' λ ir leņķis starp [[Griničas meridiāns|Griničas meridiānu]] un to [[meridiāns|meridiānu]], kas iet caur kādu konkrētu punktu. Garums var būt no 0° ([[Griničas meridiāns]]) līdz 180° ([[datumu maiņas līnija]]). Ģeogrāfisko garumu, kas atrodas uz rietumiem no Griničas meridiāna, sauc par rietumu garumu, bet to, kas atrodas uz austrumiem — par austrumu garumu.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Asia|Pasaules mantojuma vietas Āzijā}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = No Sudden Move
| operators =
| attēls = No Sudden Move poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Eimija Saimeca]]
* [[Brendans Freizers]]
* [[Kīrans Kalkins]]
* [[Noā Džups]]
* [[Kreigs Grānts]]
* [[Džūlija Foksa]]
* [[Frenkija Šo]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Bils Djūks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''No Sudden Move''
| studija = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|6|18}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''No Sudden Move''''' ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deivids Harbors]], [[Eimijs Saimeca]], [[Brendans Freizers]], [[Kīrans Kalkins]], [[Noā Džups]], [[Kreigs Grānts]], [[Džūlija Foksa]], [[Frenkija Šo]], [[Rejs Liota]] un [[Bils Djūks]].

sentences:
{| class=infobox width=200px
|colspan=2 align=center| Eksponentfunkcija
|-
|'''Pieraksts''' ||<math>e^x \,</math>
|-
|'''Inversā [[funkcija]]''' ||<math>\ln x \,</math>
|-
|'''[[Atvasinājums]]''' ||<math>e^x \,</math>
|-
|'''[[Nenoteiktais integrālis]]''' ||<math>e^x + C \,</math>
|}
'''Eksponentfunkcija''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[funkcija]] <math>e^x \,</math>, kur [[e (konstante)|e]] ir matemātiskā konstante, kuras aptuvenā vērtība ir 2,718281828, un funkcijas [[arguments]] ir [[kāpināšana|kāpinātājs]]. Funkcijas [[atvasinājums]] ir pati funkcija <math>e^x \,</math>. Eksponentfunkcija bieži tiek izmantota [[fizika|fizikā]], [[ķīmija|ķīmijā]], matemātiskajā [[bioloģija|bioloģijā]], [[ekonomika|ekonomikā]] un [[matemātika|matemātikā]]. Funkcijas inversā funkcija ir [[naturāllogaritms]] ln(''x'').

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Erfurte
 | official_name            = ''Erfurt''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Erfurt cathedral and severi church-2.jpg
 | image_caption            = Erfurtes katedrāle un citas tai blakus esošās baznīcas
 | image_flag               = Flagge der kreisfreien Stadt Erfurt laut Hauptsatzung.svg
 | image_shield             = DEU Erfurt COA.svg
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Vācija#Tīringene
| latd  = 50| latm  = 59| lats  = | latNS  = N
| longd = 11| longm = 02| longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Thuringia.svg}} [[Tīringene]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 742. gadā
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 269.91
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2019. gada 31. decembrī
 | population_footnotes     = <ref name="Statistik">{{tīmekļa atsauce | url= https://statistik.thueringen.de/datenbank/TabAnzeige.asp?GGglied=1&GGTabelle=lk&GGTabelle=gem&GGTabelle=erf&GGTabelle=vg&tabelle=gg000102&startpage=99&csv=&richtung=&sortiere=&vorspalte=1&tit2=&SZDT=&anzahlH=-1&fontgr=12&mkro=&AnzeigeAuswahl=&XLS=&auswahlNr=&felder=2&zeit=2019%7C%7Cs1&anzahlZellen=942 | title= Thüringer Landesamt für Statistik | language= de | accessdate= 2020. gada 6. augustā}}</ref>
 | population_total         = 213981
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 99084–99099
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 194
 | website                  = {{URL|http://www.erfurt.de/}}|
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{cita nozīme|vielu grupu|vienkāršāko fenolu|fenols}}
 — vienkāršākais no fenoliem.]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Žoržs Pompidū
| vārds_orģ           = ''Georges Pompidou''
| attēls              = Georges Pompidou - Bundesarchiv B 145 Bild-F020538-0006.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Žoržs Pompidū 1965. gadā

| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1969|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|1974|4|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            = Žaks Šabāns-Delmass, Pjērs Mesmērs
| priekštecis         = [[Šarls de Golls]]
([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
| pēctecis            = ([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
[[Valerī Žiskārs d'Estēns]]

| amats2              = [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1962|4|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1968|7|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         = [[Šarls de Golls]]
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Mišels Debrē]]
| pēctecis2           = [[Moriss Kuvs de Mirvils]]

| amats3              = Francijas Konstitucionālās padomes biedrs
| term_sākums3        = {{dat|1959|3|5|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1962|4|14|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Bernards Šeno]]

| dzim_dati           = {{dat|1911|7|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Monbudifa}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1974|4|2|1911|7|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[UNR]], [[UDR]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Kloda Pompidū
| bērni               = Alēns Pompidū
| profesija           = politiķis, literatūras kritiķis, pedagogs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Katolicisms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Žoržs Žans Raimonds Pompidū''' ({{val-fr|Georges Jean Raymond Pompidou}}), dzimis {{dat|1911|7|5}}, miris {{dat|1974|4|2}}) bija [[Francija]]s [[politiķis]]. No 1962. līdz 1968. gadam bija premjerministrs [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] vadītajā valstī. Pēc de Golla negaidītās atkāpšanās no amata, uzvarēja 1969. gada prezidenta vēlēšanās un saglabāja amatu līdz savai nāvei 1974. gadā.

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences: '''RavMonE''', pazīstams arī kā '''RJump''', ir [[datorvīruss]], [[Trojas Zirgs (datorvīruss)|Trojas zirgs]], kas dod iespēju apiet [[Microsoft Windows|Windows]] drošību. Kad dators ir inficēts, vīruss atļauj neautorizētiem lietotājiem piekļūt datora resursiem. Tas rada konfidenciālās informācijas nozagšanas draudus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nospēlē man dziesmu
| operators =
| attēls = Play misty for me.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Džesika Voltere]]
* [[Donna Milsa]]
* [[Džons Larčs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Play Misty for Me''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|950 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Play-Misty-for-Me#tab=summary|title=Play Misty for Me (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|07}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nospēlē man dziesmu"''' ({{Val|en|Play Misty for Me}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Citas lomas atveido [[Džesika Voltere]], [[Donna Milsa]] un [[Džons Larčs]]. Šī ir pirmā režisētā Īstvuda filma.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Carpinus japonica|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Carpinus|ģints_lv=Skābarži|suga=Carpinus japonica|suga_lv=Japānas skābardis|attēls=Carpinus japonica 04.jpg|attēls2=Carpinus japonica kz09.jpg}}
'''Japānas skābardis''' ({{val|la|Carpinus japonica}}) ir [[bērzu dzimta]]s suga, kas ir [[Endēms|endēmiska]] [[Japāna]]i, bet citviet pasaulē to kultivē dekoratīviem nolūkiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wcsp.science.kew.org/namedetail.do?name_id=34361|title=World Checklist of Selected Plant Families: Royal Botanic Gardens, Kew|website=wcsp.science.kew.org|access-date=2022-08-06}}</ref>

sentences: '''Jauninājumu izplatība'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=Diffusion%20of%20innovations&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze - Diffusion of innovations]</ref> ({{val|en|Diffusion of innovations}}) ir [[teorija]], kas cenšas izskaidrot: kā, kāpēc un ar kādu ātrumu jaunās idejas un tehnoloģijas izplatās dažādās kultūrās. Šo teoriju 1962. gadā popularizēja amerikāņu sociologs Everets Rodžerss, atbalstot paša izdoto grāmatu "Jauninājumu izplatība".

sentences:
]]
'''Svētīgais''', arī '''Svētlaimīgais''' ir [[Romas katoļu baznīca]]s noteiktu mirušu [[Persona|personu]] godināšanas veids, ko piemēro tām personām, kurām veikta [[beatifikācija]].

sentences: '''Depozīta sistēma''' ir [[sistēma]], kas nodarbojas dažādu iepakojuma priekšmetu, visbiežāk ar tukšo [[plastmasa]]s un [[Stikls|stikla]] pudeļu un [[Skārdene|skārdeņu]] pieņemšanu caur taromātiem, vai caur manuālajiem pieņemšanas punktiem. Depozīta sistēma darbojas, pircējam samaksājot ķīlas maksu par [[Tara (ekonomika)|taru]], kuru vēlāk ir iespējams atgūt taru nododot. Katra [[valsts]] nosaka savu depozīta sistēmas ķīlas maksu, piemēram, [[Latvija|Latvijā]] šī maksa ir 10 [[Eiro cents|centi]] par vienu taras iepakojumu. Sistēmas galvenais mērķis ir samazināt iepakojumu nokļūšanu [[Daba|dabā]] un veicināt to pārstrādi vai atkārtotu uzpildi.

sentences: '''Lietus mežs''' ir [[mežs]], kuram raksturīgs augsts [[nokrišņi|nokrišņu]] daudzums. Minimālajam [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzumam]] ir jābūt lielākam par 2000 mm gadā. Lietus mežus iedala [[mitrais tropu mežs|mitrajos tropu mežos]] un [[mērenais lietus mežs|mērenajos lietus mežos]]. Galvenā atšķirība starp tropiskajiem un mērenajiem lietus mežiem ir [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] grādos; tropiskie lietus meži ir tuvāk [[ekvators|ekvatoram]], bet mērenie atrodas [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Lietus meži atrodas [[Āzija|Āzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Centrālā Āfrika|Centrālajā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Lielākais lietus mežs pasaulē ir [[Amazones lietus mežs]], kas atrodas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Lietus meži ir pasaules sarežģītākās ekosistēmas. Kaut gan lietus meži aizņem tikai 6% no [[Zeme|planētas]] virsmas, tie satur vairāk nekā pusi visas pasaules augu un dzīvnieku sugu - [[liāna]]s, [[orhideju dzimta|orhidejas]], [[gumijkoks|gumijkoki]], [[zeltainais lauvpērtiķis|zeltainie lauvpērtiķi]], [[morfīds|morfīdi]], [[koats|koati]], [[kāpelētājvarde]]s, [[sliņķi]], [[boa]] čūskas, [[iguāna]]s, [[jaguārs|jaguāri]], [[lemuri]], [[tapiri]], [[tukans|tukani]] u.c.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Visvarenais Evans
| attēls                   = Evan almightymp1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Evan Almighty''
| žanrs                    = komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Toms Šeidieks]]
| producents               =
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Rodžers Birnbaums]]
* Toms Šeidieks
* [[Nīls H. Morics]]
* [[Maikls Bostiks]]
| scenārija autors         = [[Stīvs Ēderkērks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Stīvs Karels]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Lorēna Greiema]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Džons Maikls Higinss]]
* [[Džimijs Benets]]
* [[Vanda Saiksa]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Shady Acres Entertainment]]''
* ''[[Original Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|6|22}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/evan-almighty-2007|title=Evan Almighty|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|175 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=evanalmighty.htm|title=Evan Almighty (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|174,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Visvarenais Evans"''' ({{val|en|Evan Almighty}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem ir [[Toms Šeidieks]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Morgans Frīmens]], [[Lorēna Greiema]], [[Džons Gudmens]], [[Džons Maikls Higinss]], [[Džimijs Benets]] un [[Vanda Saiksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|6|22||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamās spēles 2
| attēls                   =  Cruelintentions2-2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cruel Intentions 2''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = Rodžers Kambls
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Danns]]
* [[Sāra Tompsone]]
* [[Keri Linna Prata]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Mimija Rodžersa]]
* [[Terēza Hilla]]
| mūzika                   = [[P. Dž. Hanke]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia TriStar Home Video]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|11|9|Ungārija|2001|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-2-manchester-prep-2000|title=Cruel Intentions 2: Manchester Prep|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamās spēles 2"''' ({{val|en|Cruel Intentions 2}}) ir 2000. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Danns]], [[Sāra Tompsone]], [[Keri Linna Prata]], [[Eimija Adamsa]], [[Mimija Rodžersa]] un [[Terēza Hilla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|11|9||bez}} Ungārijā. Filma veidota kā prīkvels 1999. gada filmai "[[Bīstamās spēles]]".

sentences: '''"[[Dienvidparks]]"''' ({{val|en|South Park}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animēta [[situāciju komēdija]], kuru izveidojuši [[Mets Stouns]] un [[Trejs Pārkers]] televīzijas kanāla ''[[Comedy Central]]'' vajadzībām. Šajā televīzijā "Dienvidparks" pirmo reizi uz ekrāniem tika izrādīts [[1997]]. gadā. Tajā tiek stāstīts par četriem zēniem un viņu draugiem un paziņām, kuri visi dzīvo mazpilsētā ar nosaukumu Dienvidparks, [[Kolorādo]] štatā.

sentences:
{{cita nozīme|Ogres pilsētas daļa|dzelzceļa staciju|Jaunogre (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Jaunogre
|attels             =
|paraksts           = Tirdzniecības centrs "Dauga", Jaunogrē, 2011. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Ogre]]
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            =
|iedzivotaju_skaits =
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-5001
|areja_saite        =
}}
'''Jaunogre''' ir [[Ogre]]s pilsētas rietumu daļā. Atrodas [[Ogre (upe)|Ogres upes]] labajā krastā starp [[Mālkalnes prospekts|Mālkalnes prospektu]], [[Autoceļš A6 (Latvija)|autoceļu A6]] un pilsētas robežu.

sentences: {{Citas nozīmes|pilsētvietu Sēlijā|Altene (nozīmju atdalīšana)|Altene}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tapír 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints =Tapirus
| ģints_lv =Tapiri
| suga =Tapirus terrestris
| suga_lv =Līdzenumu tapirs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo līdzenumu tapirs
| kategorijas =nē
| binomial=Tapirus terrestris ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
}}
'''Līdzenumu tapirs''' (''Tapirus terrestris'') jeb '''Dienvidamerikas tapirs''', arī '''Brazīlijas tapirs''' ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[Latīņamerika]]s tapiru [[suga|sugām]].

sentences:
[[Kategorija:Pianisti pēc tautības]]
[[Kategorija:Ebreji]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maksa par bailēm
| operators =
| attēls = SalairedelapeurR350.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, piedzīvojumu filma
| režisors = [[Anrī Žoržs Kluzo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Īvs Montāns]]
* [[Šarls Vanels]]
* [[Folko Lulli]]
* [[Pēters van Eiks]]
* [[Vera Kluzo]]
| mūzika = [[Žoržs Oriks]]
| oriģinālnos = ''Le Salaire de la peur''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Cinédis''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|4|22}}
| ilgums = 153 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Maksa par bailēm"''' ({{Val|fr|Le Salaire de la peur}}) ir 1953. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Anrī Žoržs Kluzo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Īvs Montāns]], [[Šarls Vanels]], [[Folko Lulli]], [[Pēters van Eiks]] un [[Vera Kluzo]]. Filma balstīta uz [[Žoržs Arno|Žorža Arno]] tāda paša nosaukuma 1950. gada romānu.

sentences: '''Rīcības programma''' ir politisks plāns, ko izstrādāja [[Aleksandrs Dubčeks]] un viņa domubiedri [[Čehoslovākijas komunistiskā partija|Čehoslovākijas komunistiskajā partijā]]. Tas tika publicēts 1968. gada 5. aprīlī. Programma paredzēja [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajai republikai]] atrast savu ceļu kā sasniegt sociālismu, neatkarīgi no [[Padomju Savienība|PSRS]].

sentences: '''Terorisma kritiskā pētniecība''' ({{val|en|Critical Terrorism studies}}, CTS) ir [[terorisma pētniecība]]s pieeja, kas, atsaucoties uz kritiskās teorijas idejām, [[Terorisms|terorismu]] aplūko kā sociāli politisku parādību, kura izpratne un tātad arī apkarošana ir cieši saistīta ar pastāvošajām zināšanu un varas struktūrām, proti, kritiskā pieeja mudina terorismu kontekstualizēt un tā [[Pētniecība|pētniecību]] atsvabināt no [[valsts]] interesēm. Atšķirībā no terorisma ierastās, klasiskās vai ortodoksālās pētniecības, kurā metodoloģijā dominē [[pozitīvisms]], terorisma kritiskā pētniecība aicina pievērsties jaunām pētniecības sfērām, analizējot terorismu kā institucionālu un sabiedrības attiecību rezultātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Critical Terrorism Studies. A New Research Agenda|last=Jackson|first=Richard|publisher=Routledge|year=2009|location=London|last2=Smyth|first2=Marie Breen|last3=Gunning|first3=Jeroen}}</ref> Viens no kritiskās pieejas dibinātājiem Ričards Džeksons raksta, ka virziena tapšanu ir ietekmējuši trīs apsvērumi: milzīgs pētījumu apjoma pieaugums, neapmierinātība ar šīs [[Pētniecība|pētniecības]] kvalitāti un neatkarīgu, un arvien biežāk redzams kritiskās pieejas pārstāvju un darbu skaita pieaugums.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jackson|first=Richard|date=2007|title=Introduction: The Case for Critical Terrorism Studies|journal=European Political Science|volume=6|pages=225-227|doi=10.1057/palgrave.eps.2210140|via=Springer}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{Infobox military conflict
| conflict          = Operācija "Mūru sargs"
| partof            = [[Izraēlas — Palestīnas 2021. gada konflikts|Izraēlas—Palestīnas 2021. gada konflikta]]
| image             = [[File:The Israeli bombing of civilian neighborhoods in the Gaza Strip 2021 (cropped).jpg|The Israeli bombing of civilian neighborhoods in the Gaza Strip 2021 (cropped)|300px]]
| caption           = Apdzīvotā vietā esošu teroristisko organizāciju objektu punktveida bombardēšana
| date              = {{dat|2021|05|10|N}}–{{dat|2021|05|21|N}}
| place             = {{vieta|Izraēla}} un {{vieta|Palestīna}}
| result            = Puses vienojās par uguns pārtraukšanu
| combatant1        = {{flag2|Israel}}
* [[File:Badge of the Israel Defense Forces.svg|15px]] [[Izraēlas Aizsardzības armija]]
* [[Šabak]]
| combatant2        = [[File:Flag of Hamas.svg|border|22px]] [[Hamās]]
* [[Iz ad-Dīna al-Kasāma brigādes]]
[[File:Flag of the Islamic Jihad Movement in Palestine.svg|22px]] [[Palestīnas islāmiskais džihāds]]
[[Palestīnas atbrīvošanas tautas fronte]]
| commander1        = {{flaga|Israel}} [[Benjamins Netanjahu]]
{{flaga|Israel}} [[Benijs Gancs]]
| commander2        = [[File:Flag of Hamas.svg|border|22px]] [[Ismails Hanija]]

sentences: {{Commonscat|Literature by country|Literatūra pēc valsts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Calliactis_and_Dardanus_001.JPG
|    att_nosaukums = [[Dardanus calidus|Vientuļniekvēzis]] (''Dardanus calidus'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Anomura
| infrakārta_lv=Anomuras
| virsdzimta = Paguroidea
| virsdzimta_lv = Vientuļniekvēži
| binomial=Paguroidea <small>([[Latreille]], 1802)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Vientuļniekvēži''' jeb '''eremītkrabji''' (''Paguroidea'') ir viena no [[anomuras|anomuru infrakārtas]] (''Anomura'') virsdzimtām, kas apvieno apmēram 1100 sugas.<ref name=seaw>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.seawater.no/fauna/arthropoda/Paguroidea.html |title=Hermit Crabs - Paguroidea |access-date={{dat|2015|11|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305044552/http://www.seawater.no/fauna/arthropoda/Paguroidea.html |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Lielākā daļa no tām mājo jūrā, bet vairākas tropos dzīvojošas sugas arī uz [[sauszeme]]s. Tomēr arī šo sugu kāpuri ir ūdenī dzīvojoši, līdz ar to [[sauszemes vientuļniekvēžu dzimta|sauszemes vientuļniekvēži]] uzturas jūras piekrastē.  Vientuļniekvēži kopumā mājo mērenās un tropu joslas [[jūra|jūrās]] un [[okeāns|okeānos]]. Lai arī šie [[desmitkājvēži]] sastopami arī dziļos ūdeņos, tomēr tie pamatā sastopami seklajās piekrastēs, kurās ir daudz paslēpšanās iespēju.<ref name=az>{{Tīmekļa atsauce |url=http://a-z-animals.com/animals/hermit-crab/ |title=A-Z Animals: Hermit crab |access-date={{dat|2015|11|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151102040822/http://a-z-animals.com/animals/hermit-crab/ |archivedate={{dat|2015|11|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Canders
|     vārds_orig = ''Friedrich Zander''
|         attēls = Stamps of Latvia, 2012-22.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Kislovodska|Kislovodskā]], [[Krievijas PFSR]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Artūrs Canders
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Rūpnīcas «[[Provodņiks]]» (Rīgā) un «Motors» (Maskavā), Centrālais konstruktoru birojs «Aviatrest», Aviācijas motorbūves institūts
|     alma_mater = Dancigas augstākā tehniskā skola, [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[inženierija]], raķešbūve
|    pasniedzēji = [[Pauls Valdens]]
|       studenti = [[Sergejs Koroļovs]]
|     sasniegumi = Izgudrojis reaktīvo dzinēju, kas darbojās ar [[sašķidrinātais skābeklis|sašķidrināto skābekli]] un benzīnu. Radījis kosmisko lidojumu teoriju.
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{catmore|Dabas katastrofa}}
{{Commonscat|Natural hazards|Dabas stihijas}}

sentences:
([[Citroën Xsara]]) atrodas vadošajā pozīcijā, 2004. gada kvalifikācijā]]
'''Rallijkross''' ir [[Autosports|autosporta]] veids, kas norisinās slēgtā dažādu segumu apļa [[Sacīkšu trase|trasē]] ar speciāli šim sporta veidam sagatavotām sacīkšu [[Automašīna|automašīnām]]. Šis sporta veids lielākoties ir populārs [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Francija|Francijā]] un [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Reinholds Rādemāhers
|     vārds_orig = ''Reinhold Rademacher''
|         attēls = R. Rademacher.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nezināma autora glezna
|        dz_gads = 1609
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Polija|Pārdaugavas Livonijas hercogiste|Rīga}}
|         m_gads = 1668
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Sēdermanlande|Eskilstūna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Eskilstūnas metālapstrādes darbnīcu dibinātājs un īpašnieks,<br />ieroču ražotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Vitmāhere
|          bērni = Martins Rādemāhers, Doroteja Rādemāhere, Anna Rādemāhere
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''17. februāris''' ir gada 48. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 317 (318 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: . Tajā analizēta 25 ievērojamāko ASV ziņu avotu informācija par Occupy Walls Street kustību 2011. gada oktobra pirmajā nedēļā.]]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 76
 | lv  = Septiņdesmit seši
}}
'''76 (septiņdesmit seši)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[75 (skaitlis)|75]] un [[77 (skaitlis)|77]]. [[Gads|Gada]] septiņdesmit sestā diena ir [[17. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[16. marts]]).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Magnuss Ferdinands fon Freimanis''' ({{val|de|Magnus Ferdinand von Freymann}}, {{val|ru|Фёдор Юрьевич фон Фрейман}}; 1725—1796) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] virsnieks, [[Krievijas Impērija]]s armijas ģenerālporučiks, [[Pugačova sacelšanās]] apspiedējs.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Aruba
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Aruba
|               karoga_attēls = Flag of Aruba.svg
|            karoga_nosaukums = Arubas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Aruba.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Arubas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 60px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Aruba Dushi Tera]]''
|               kartes_attēls = Aruba in its region.svg
|             kartes_paraksts = Arubas atrašanās vieta [[Karību reģions|Karību reģionā]]
|               galvaspilsēta = [[Oranjestade]]
| latd=12 | latm=31 | latNS=N | longd=70 | longm=1 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]], [[papiamento]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Nīderlandes monarhs|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Vilems Aleksandrs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Arubas gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Alfonso Bekhuts]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 = [[Evelina Vevera-Krusa]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Pašpārvalde Nīderlandes Antiļu sastāvā
|          neatkarības_datums = {{dat|1986|1|1}}.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 193
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 103 065
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 534
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $2,400 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 207. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $23 831
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Arubas guldenis]]
|                valūtas_kods = AWG
|                  laika_zona = AST
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.aw]]
|              tālsarunu_kods = 297
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 533
|              iso_kods_alfa2 = AW
|              iso_kods_alfa3 = ABW
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Datorspēles infokaste
|    nosaukums =
|        bilde =
|    bilde_izm =
|     apraksts =
|    developer =
|    publisher =
|  distributor =
|     designer =
|       series =
|       engine =
|      version =
|      release =
|        genre =
|        modes =
|      ratings =
|    platforms =
|        media =
| requirements =
|        input =
|         site =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Vaitheds
|          vārds_orig =
|              attēls = Alfred North Whitehead.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1861
|          dz_mēnesis =2
|            dz_diena =15
|            dz_vieta =[[Ramsgeita]], [[Kenta]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =30
|             m_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           pilsonība ={{GBR}}
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|               skola =[[procesa filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]], [[matemātika]]
|              idejas =[[procesa filozofija]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =[[Bērtrands Rasels]]
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants]], [[Anrī Bergsons]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[Bērtrands Raselss]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Uraninīts
|attēls=
|klase=Oksīdi un hidroksīdi - [[Oksīdu minerāls]], oksīdi ar metālu, badlejīta - uraninīta sērija
|ŠtruncaID=4/D.31-60
|ķīm_formula=Urāna oksīds, variē no UO2 līdz U3O8
|singonija=[[Kubiskā singonija|Kubiska]]
|krāsa=Melna vai tumši brūna, citreiz zaļgans atspīdums
|svītra=Melna vai tumši brūna
|habituss=Masīvs, graudains. Kristāli reti sastopami - kubiski.
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|cietība=5-6
|spīdums=Pusmetālisks, taukains
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=10,3 - 10,5, urānam sabrūkot samazinās līdz 7,5
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Irši
| settlement_type        = vidējciems
| image_skyline          = Pērses pamatskola Iršos.jpg
| image_caption          = Pērses sākumskola
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2      = [[Iršu pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 0.3
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2014
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1151&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 361
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 47 | lats  = 28 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 35 | longs = 30 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 130
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5108 Irši
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Irši''' ir ciems [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Iršu pagasts|Iršu pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļdaļā [[Iršupīte]]s krastā pie autoceļa [[P79]] {{nobr|38 km}} no novada centra [[Aizkraukle]]s un {{nobr|118 km}} no [[Rīga]]s. Iršos atrodas pagasta pārvalde, Pērses sākumskola, klubs, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts, pasta nodaļa, veikals, katoļu baznīca. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās [[Iršu muiža]]s ''(Hirschenhof)'' centru, līdz 1939. gadam bija [[Iršu vācu kolonija|Iršu vācu kolonijas]] centrs. 2. pasaules kara laikā ciems stipri izpostīts, vēlāk izaudzis kā [[padomju saimniecība]]s Līdums centrālais ciemats.<ref>{{EncLP|1|366}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Betula humilis Fruchtstand.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. humilis
| suga_lv = Zemais bērzs
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 72
 | lv  = Septiņdesmit divi
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .jo
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''DNS''
|sponsors              = ''National Information Technology Center (NITC)''
|domātais-pielietojums = Ar [[Jordānija|Jordāniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Izmanto Jordānijas uzņēmumi un organizācijas
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Pastāv gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.dns.jo/login.aspx www.dns.jo]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Kubāns
|                 attēls =

|         citi nosaukumi = Pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns
|             CAS numurs = 277-10-1
|        ķīmiskā formula = C8H8
|                molmasa = 104,15
|                blīvums = 1290
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra = 133,5 °C<ref name= Biegasiewicz >{{publikācijas atsauce| last1 = Biegasiewicz | first1 = Kyle | last2 = Griffiths | first2 = Justin | last3 = Savage | first3 = G. Paul | last4 = Tsanakstidis | first4 = John | last5 = Priefer | first5 = Ronny | year = 2015 | title = Cubane: 50 years later | journal = Chemical Reviews| volume = 115 | issue = 14 | pages = 6719–6745 | doi=10.1021/cr500523x | pmid=26102302}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 161,6 °C<ref name= Biegasiewicz />
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Kubāns''' (pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns, C8H8) ir sintētisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]], kurā astoņi [[ogleklis|oglekļa]] atomi izvietoti kuba virsotnēs un pie katra piesaistīts viens [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoms. Kubāns ir [[Kristāls|kristāliska]] [[cietviela]], termiski stabils līdz 220 [[°C]]. To pirmo reizi sintezēja [[Filips Ītons]] un Tomass Kols 1964. gadā.<ref name="eaton-1964">{{publikācijas atsauce|title=Cubane|first1=Philip E.|last1=Eaton|first2=Thomas W.|last2=Cole|journal=J. Am. Chem. Soc.|date=1964|volume=86|issue=15|pages=3157–3158|doi=10.1021/ja01069a041}}</ref> Kubānā oglekļa atomi izvietoti tiem neraksturīgā 90° leņķī (salīdzinot ar tetraedriskā oglekļa 109.45°), kas rada lielu spriegumu starp tiem. Šī apstākļa dēļ pirms tā sintēzes tika uzskatīts, ka šādu molekulu iegūt nav iespējams. Kubāns ir [[metastabilitāte|kinētiski stabils]], jo tam nav viegli pieejamu sadalīšanās ceļu.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 92
 | lv  = Deviņdesmit divi
}}
'''92 (deviņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[91 (skaitlis)|91]] un [[93 (skaitlis)|93]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit otrā diena ir [[2. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[1. aprīlis]]).

sentences: '''Kronis''' ({{val|la|corona}} — ‘vainags’) ir varas [[simbols]], ar [[dārgakmens|dārgakmeņiem]] greznota galvas [[rotaslieta|rota]]. Tradicionāli kroni valkā [[monarhs]], piemēram, [[karalis]] vai [[karaliene]], tādēļ ar terminu ‘kronis’ apzīmē arī [[valdība|valdību]] valstī ar [[monarhija|monarhiju]]. Dažāda veida kroņus piešķir arī cita veida nozīmīgām personām, piemēram, [[skaistuma konkurss|skaistuma konkursa]] uzvarētājām.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Demi Lovāto
|      Vārds_orig = ''Demi Lovato''
|          Attēls = Demi Lovato Interview Feb 2020.png
|         Att_izm = 220px
|        Apraksts = Lovāto 2020. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|8|20}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Teksasa|Dalasa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, dziesmu autore
|     Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]], [[klavieres]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://demilovato.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Demetrija Devonna Lovāto''' ({{val|en|Demetria Devonne Lovato}},<ref name="WP">{{ziņu atsauce|author=Laura Yao|date=2008-06-21|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2008/06/20/AR2008062003077_pf.html | title=Disney Demi-Goddess| work=[[Washington Post]] | accessdate=2008-12-22}}</ref> {{IPA2|ləˈvɑːtoʊ}}; dzimusi {{Dat|1992|8|20}})<ref name=TheStar>{{ziņu atsauce|url=http://www.thestar.com/entertainment/music/article/852284--just-your-average-teen-except-for-the-fame-part|title=Just your average teen, except for the fame part|publisher=www.thestar.com|accessdate=2010-08-27|date=2010-08-27|author=Richard Ouzounian|location=Toronto|archive-date=2010-08-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20100829132642/http://www.thestar.com/entertainment/music/article/852284--just-your-average-teen-except-for-the-fame-part}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore. Pazīstama ar Mičijas Toresas ({{val|en|Mitchie Torres}}) lomu ''[[Camp Rock]]'' filmu sērijā un Sonijas Monro ({{val|en|Sonny Monroe}}) lomu filmā ''[[Dodiet Sonijai iespēju]]'' ({{val|en|Sonny with a Chance}}). Filmējusies arī "[[Radīti skatuvei]]" 5. sezonā kā Denija (''Dani'').

sentences: '''Masveida izmiršana''' — globālas katastrofas [[Zeme]]s vēsturē, kad īsā ģeoloģiskā laikā izmira liela daļa sugu no daudziem augstākiem [[Taksons|taksoniem]]. Pašlaik pieņemto koncepciju 1980. gados izstrādāja [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] paleontologi [[Deivids Sepkoski|D. Sepkoskis]] un [[Deivids Raups|D. Raups]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums        = Slocene
  | attēls           = Slocene 2.JPG
  | paraksts         = Slocene pie Valguma ezera
  | vietaskarte      = Latvija
  | reljefs = jā
  | garums           = 44
  | baseins          = 314
  | baseins_latvijā  =
  | kritums          = 58
  | gada_notece      =
  | caurtece         =
  | izteka           = pie [[Degole]]s skolas
  | augštece         = Vēžupe
  | satekupes        =
  | ieteka           = [[Kaņiera ezers]]
  | tek_caur         = {{LAT}}
  | baseina_valstis  =
  | pietekas         = [[Skujupīte (Slocenes pieteka)|Skujupīte]], [[Vašleja]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=5 | sāk_gar_s=43 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=57 | iet_plat_m=0 | iet_plat_s=27 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=23 | iet_gar_m=27 | iet_gar_s=43 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Subdukcija''' (no {{val|la|subductiō}}) ir [[Zemes garoza]]s kustības [[Plātņu tektonika|tektonisks]] process, kurā liela izmēra [[litosfēras plātne]] iebīdās zem citas plātnes. Plātņu sadursmes ir saistītas ar [[Zemestrīce|zemestrīču]] un [[Vulkānisms|vulkānisma]] procesiem, lielākā daļa pasaules [[Seismika|seismiski aktīvo zonu]] ir vietās, kur notiek subdukcija. Visbiežāk litosfēras plātnes, kas pieder okeāniskā tipa Zemes garozai, bīdās zem kontinentālā tipa garozas vai salu lokiem un iegrimst [[Zemes mantija|Zemes mantijā]], kur izkūst.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Noradrenalīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = norepinefrīns; ''l''-1-(3,4-dihidroksifenil)-2-aminoetanols
|           CAS numurs = 51-41-2
|      ķīmiskā formula = C8H11NO3
|              molmasa = 169,18
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 216,5–218 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Noradrenalīns''' ('''NA''') jeb '''norepinefrīns''' ('''NE''') ir organiska viela no [[Kateholamīni|kateholamīnu]] grupas, kas darbojas cilvēka [[Smadzenes|smadzenēs]] un ķermenī kā [[hormons]] un [[neiromediators]]. Vārds "noradrenalīns" ir cēlies no latīņu valodas: ''nor'' ''ad renal'', kas nozīmē "virs/pie nierēm".<ref name="Aronson2000"/> "Norepinefrīns" ir arī [[Starptautiskais nepatentētais nosaukums]]. Vārdu "noradrenalīns" vairāk lieto Apvienotajā Karalistē, vārdu "norepinefrīns" — Amerikas Savienotajās Valstīs. Neatkarīgi no tā, kurš nosaukums tiek izmantots pašai vielai, tās ķermeņa daļas, kas to ražo, vai ko tas ietekmē, tiek sauktas par noradrenalģiskām. 'Norepinefrīns' ir arī starptautiskais nepatentētais nosaukums medikamentiem.<ref>"(-)-noradrenaline". IUPHAR database. International Union of Basic and Clinical Pharmacology. Retrieved 2 January 2016</ref> Norepinefrīna vispārējā funkcija ir mobilizēt smadzenes un ķermeni darbībai.

sentences: '''Kanibālisms''' ir situācija, kad vienas dzīvnieku sugas pārstāvji ēd savas sugas pārstāvjus.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Guinea|Gvineja}}

sentences:
{{Pārvietot|Izaks Babels}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Īzaks Bābels
|     vārds_orig = Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель
|         attēls = Isaac Babel.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Odesa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Butirku cietums]], [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Jātnieku armija]] (1926), [[Odesas stāsti]] (1931)
|    ietekmējies = [[Maksims Gorkijs]]
|     ietekmējis = [[Ilfs un Petrovs]], [[Jurijs Oleša]], [[Valentīns Katajevs]], [[Konstantīns Paustovskis]], [[Eduards Bagrickis]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Īzaks Bābels''' ({{val|ru|Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель}}, dzimis {{dat|1894|7|13}}, miris {{dat|1940|1|27}}) bija [[Odesa|Odesā]] dzimis [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[krievi|krievu]] rakstnieks un dramaturgs. Pazīstamākie darbi — 1926. gada stāstu krājums "[[Jātnieku armija]]" par [[Semjons Budjonnijs|Semjona Budjonnija]] jātnieku armiju un 1931. gadā izdotie "[[Odesas stāsti]]" par Odesas ebreju bandītu dzīvi.

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences: '''Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība''' jeb '''IUPAC''' (no {{val|en|International Union of Pure and Applied Chemistry}})<ref name="LZA"/> ir starptautiska nevalstiska organizācija, kas apvieno dažādu valstu [[ķīmiķis|ķīmiķus]]. Tā regulē visu, kas ir saistīts ar [[ķīmiskā viela|ķīmiskām vielām]], [[ķīmiskais elements|elementiem]] un citiem jauniem atklājumiem [[ķīmija|ķīmijā]]. Katrai ķīmiskai vielai ir IUPAC piešķirts nosaukums. Tas pats attiecas arī uz ķīmiskajiem elementiem. Izņēmumi ir vienīgi tie elementi, kuriem ir pagaidu nosaukums, piemēram, vēl neatklātais [[ununennijs]] (119. elements) un tālākie elementi. Organizācija ir dibināta 1919. gadā. IUPAC ir [[Starptautiskā zinātņu padome|Starptautiskās zinātņu padomes]] (ICSU) biedrs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecsaules pagasts
| karte             = Vecsaules pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vecsaules pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Vecsaules pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Vecsaule
| platība           = 163,86
| iedzīvotāji       = 2247<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2247 / 163.86 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vecsaule.lv
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Daft Punk
| Attēls = DaftAlive.jpeg
| Att_izm = 220px
| Apraksts = Daft Punk uzstāšanās laikā ''Wireless Festival 2007''. No kreisās: Tomass Bangelters, Gajs Manuels
| Vieta = [[Parīze]], [[Ildefransa]] {{FRA}}
| Žanrs = [[Hausmūzika]], [[Tehno]]
| Gadi = 1993—2021
| Izdevējkompānija = [[Soma Quality Recordings|Soma]]
[[Virgin Records]]
| Darbojies_arī = [[Darlin']], Phoenix
[[Stardust]], Together
Le Knight Club, Crydajam
| Mlapa = [http://www.daftalive.com/ daftalive.com]
[http://daftpunk.com/ daftpunk.com]
| Dalībnieki = [[Gijs Manuels de Omemkristo]]
[[Tomā Bangaltē]]
| Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
Iekšējā '''tīkla tilts''' jeb vienkārši '''tilts''' ({{val|en|bridge}}) ir lokālā datoru tīkla savstarpējās sadarbības ierīce, kas darbojas [[Datu posma slānis|datu posma slānī]] (layer 2) atvērto sistēmu sadarbības atsauču modelī jeb [[Atvērto sistēmu sadarbības bāzes etalonmodelis|bāzes etalonmodelī]].
Tiltu var izmantot, konstruējot lielāku lokālo tīklu, lai savienotu divus lokālā tīkla segmentus (piemēram, A un B). Izmantojot tiltu, ir iespējams filtrēt divu lokālo tīklu savstarpējo [[datu plūsma|datu plūsmu]], kā arī īstenot drošības politiku, izšķirot dažādas darba grupas, kas atrodas katra savā lokālajā tīklā. Pirmā tilta specifikācija atrodama [[IEEE 802.1D]] (kopš 1990.g.) un vēlāk arī ISO standartā (kopš 1993.g.). Tilts ir ļoti līdzīgs [[Tīkla komutators|komutatoram]] ({{val|en|switch}}) - komutators vienkārši ir tilts ar daudziem portiem (tilta saskarnēm). ''Komutatoru'' jeb ''datu posma slāņa komutatoru'' bieži izmanto pamīšus ar ''tiltu''.

sentences: '''3. decembris''' ir gada 337. diena (338. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 28 dienas.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Kauja pie Omuļiem
Battle of Hummelshof
| image             = [[File:Battle of Hummelshof 1702.png|300px|Battle of Hummelhof, 1702]]
| caption           = nezināma autora kaujas attelojums vara gravīrā (1733)
| partof            = [[Lielais Ziemeļu karš]]
| date              = 1702. gada 18. jūlijs ([[Jūlija kalendārs|O.S.]])
1702. gada 19. jūlijs ([[Zviedru kalendārs]])
1702. gada 29. jūlijs ([[Gregora kalendārs|N.S.]])
| place             = [[Hummelshofa]], [[Zviedru Livonija]]
(tagad [[Hummuli]], [[Igaunija]])
| result            = Krievu uzvara
| combatant1        = {{flagicon|Sweden|1562}} [[Zviedrijas impērija]]
| combatant2        = {{flaga|Russia}} [[Krievijas cariste]]
| commander1        = {{flagicon|Sweden|1562}} [[Volmārs fon Šlipenbahs]]
| commander2        = {{flaga|Russia}} [[Boriss Šeremetjevs]]
| strength1         = 6 000 vīru<ref name="Sveriges krig 1630-1814">Sundberg (2010). ''Sveriges krig 1630-1814''. p. 222.</ref>
17 lielgabali<ref name="NorthernWars">[http://northernwars.com/Battle%20of%20Hummelhof.pdf Northern Wars, Oskar Sjöström]{{dead link|date=April 2017|bot=medic}}{{cbignore|bot=medic}}</ref>
| strength2         = 20 000<ref name="Gordon">Gordon A. The History of Peter the Great, Emperor of Russia: To which is Prefixed a Short General History of the Country from the Rise of that Monarchy: and an Account of the Author's Life, Volume 1. Aberdeen. 1755. pp. 165–168</ref>–23 969 vīru<ref name="NorthernWars"/>
24 lielgabali<ref name="NorthernWars"/>
| casualties1       = 2 000 nogalināti un vairāk kā 1 000 ievainoti un sagūstīti<ref name="Gordon"/>
| casualties2       = 1 000<ref name="Boris">Boris Grigorjev & Aleksandr Bespalov (2012). Kampen mot övermakten. Baltikums fall 1700–1710. p. 111.</ref>–4 000 nogalināti un ievainoti<ref name="Gordon"/>|
}}
'''Kauja pie Omuļiem''' bija viena no lielajām kaujām starp zviedru un [[Krievijas cariste|krievu]] karaspēku [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] pirmajā periodā. Tā notika [[1702]]. gada [[18. jūlijs|18. jūlijā]] pie Omuļu muižas (vācu: ''Hummelshof''), tagadējā Igaunijā netālu no Latvijas robežas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Nipahas vīruss
|           attēls = Nipah.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = No pacienta [[smadzeņu šķidrums|smadzeņu šķidruma]] izolēti Nipahas vīrusa virioni elektronu mikroskopā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|             tips = Negarnaviricota
|          tips_lv =
|            klase = Monjiviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Mononegavirales
|         kārta_lv =
|           dzimta = Paramyxoviridae
|        dzimta_lv = Paramiksovīrusi
|            ģints = Henipavirus
|         ģints_lv = Henipavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Nipahas vīruss
|           suga_r =
|         binomial = Nipah henipavirus
|         sinonīmi = Nipahas henipavīruss
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Nipahas vīruss''' ir negatīvas (−) vienpavediena [[ribonukleīnskābe]]s (RNS) vīruss ([[ribovīrusi|ribovīruss]]). Izraisa smagu saslimšanu ([[encefalīts|encefalītu]] un elpceļu slimības) cilvēkiem un dzīvniekiem. Nipahas vīruss ir līdzīgs [[Hendras vīruss|Hendras vīrusam]], kas izplatīts [[Austrālija|Austrālijā]] un inficē galvenokārt [[zirgi|zirgus]], bet var būt nāvējošs arī cilvēkiem. Šie vīrusi pieder pie [[paramiksovīrusi|paramiksovīrusu]] dzimtas, kurā ietilpst tādi svarīgi vīrusi, kā [[masalas|masalu]], [[epidēmiskais parotīts|cūciņu]] un [[paragripa]]s vīrusi.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Augstais Tauerns
|attēls                 = Alte prager huette pano.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats uz [[Grosvenēdigers|Venēdigera]] grupas kalniem
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min =10|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =12|lon_min =30|lon_sec =
| label_position      = top
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}<br/>{{ITA}}
|ģeo_apgabals           = [[Alpi]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Austrumalpi]]
|sastāv                 =
|garums                 = 130
|platums                = 50
|kalns                  = [[Grosglokners]]
|augstums               = 3798
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Augstais Tauerns''' ({{val|de|Hohe Tauern}}, {{val|it|Alti Tauri}}) ir kalnu grēda [[Austrija]]s [[Alpi|Alpos]].<ref>{{PZT|693|Tauerns}}</ref> Izvietojusies [[Austrumalpi|Centrālajos Austrumalpos]] uz [[Tirole]]s, [[Karintija]]s un [[Zalcburga (zeme)|Zalcburgas]] zemju robežas, nedaudz iestiepjoties arī [[Itālija]]s [[Trentīno-Alto Adidže|Dienvidtirole]]s reģionā. Stiepjas ap 130 km garumā rietumu—austrumu virzienā. Grēdas, kā arī visas Austrijas augstākā virsotne ir 3798 m augstais [[Grosglokners]].

sentences:
{{Infobox organization
| name          = Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība
| native_name   =
| image         =
| size          =
| caption       =
| abbreviation  = LBAS
| formation     = 1990. gada 25. maijs<ref name="LBASvesture">{{Tīmekļa atsauce|url=https://arodbiedribas.lv/mes/vesture/no-1990-lidz-2003-gadam/|title=Vēsture, No 1990. līdz 2003. gadam|publisher=''LBAS''|accessdate={{dat|2020|5|4||bez}}|author=|language=|archive-date={{dat|2020|08|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200813172254/https://arodbiedribas.lv/mes/vesture/no-1990-lidz-2003-gadam/}}</ref>
| type          = [[nevalstiska organizācija]],
[[arodbiedrība|arodbiedrību]] savienība
| status        =
| membership    = 20 arodbiedrības
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Rīgas Tautas nams}}
 Bruņinieku ielā 29/31
| leader_title  = Priekšsēdētājs
| leader_name   = [[Egils Baldzēns]]
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|https://arodbiedribas.lv/|arodbiedribas.lv}}
| footnotes     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = WaterMonitor Penang.jpg
| binomial = Varanoidea
| autors = [[Georg zu Münster|Münster]], 1834
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Varanus salvator|Ūdens varāns}}
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Reptilia
| klase_lv = Rāpuļi
| kārta = Squamata
| kārta_lv = Zvīņrāpuļi
| infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
| virsdzimta = Varanoidea
| virsdzimta_lv = Varānu virsdzimta
| kategorijas = nē
}}
'''Varānu virsdzimta''' (''Varanoidea'') ir [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Anguimorpha'') virsdzimta — taksonomiska vienība, kuru jaunākajās zvīņrāpuļu sistemātikās daži sistemātiķi lieto, bet citi nelieto.<ref name=fi/><ref name=uk/> [[Ķirzakas|Klasiskajā sistemātikā]] varānu virsdzimta tiek pielīdzināta [[varānveidīgie|varānveidīgo infrakārtai]] (''Platynota''),<ref>[http://www.reptile-database.org/db-info/taxa.html#Sau Order Squamata (phylogeny of squamata)]</ref> toties jaunākās sistemātikās varānu virsdzimta ir viena no varānveidīgo infrakārtas grupām.<ref>[http://www.helsinki.fi/~mhaaramo/metazoa/deuterostoma/chordata/reptilia/lepidosauromorpha/anguimorpha/platynota_1.html Platynota – monitor lizards, gila monsters, mosasaurs and snakes]</ref>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Kauja par Vīni
|partof=[[Lielais turku karš|Lielā turku kara]] un [[Osmaņu-Hābsburgu kari]]em
|image=
|caption=Kauja par Vīni [[1683]]. gada [[12. septembris]]
|date=[[1683]]. gada [[12. septembris]]
|place=[[Vīne]], [[Svētā Romas impērija]] (tagad [[Austrija]])
|result=Izšķiroša [[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētās savienības]] uzvara
 Vīnes aplenkums tika noņemts
Osmaņu spēki cieta smagus zaudējumus un tika novājināti
|coordinates=
|combatant1='''[[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētā savienība]]''':

 [[Polija-Lietuva]]
 [[Svētā Romas impērija|Austrija]]
 [[Saksija]]
 [[Bavārija]]

 [[Frankonija]]
[[Švābija]]
|combatant2={{OTA}}
 [[Krimas haniste]]
[[Transilvānija]]
[[Valahija]]
[[Moldāvija]]
|commander1=[[Jans III Sobeskis]]
|commander2=[[Merzifonlu Kara-Mustafa pašā]]
|strength1=70 000
|strength2=138 000
~150 lielgabalu
|casualties1=4 000 nogalināti
|casualties2=15 000 nogalināti<ref>[https://books.google.lv/books?id=1MhaAAAAYAAJ&redir_esc=y ''A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East'', 2. sējums, Spencer Tucker, ABC-CLIO, 2010]</ref>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |      platums = 240px
 |       attēls = Drop_fúzatý_(Otis_tarda)_(2416576086).jpg
 |att_nosaukums =
 |       valsts = Animalia
 |    valsts_lv = Dzīvnieki
 |         tips = Chordata
 |      tips_lv = Hordaiņi
 |        klase = Aves
 |     klase_lv = Putni
 |        kārta = Otidiformes
 |     kārta_lv = Sīgveidīgie
 |      kārta_r = Sīgu dzimta
 |       dzimta = Otididae
 |    dzimta_lv = Sīgu dzimta
 |        ģints = Otis
 |     ģints_lv = Lielās sīgas
 |      ģints_r = Lielā sīga
 |         suga = Otis tarda
 |      suga_lv = Lielā sīga
 |     binomial = Otis tarda <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |  kategorijas = nē
 |    izplatība =

sentences: '''Gorjuņi''' ir neliela [[Krievi|krievu]] tautības [[subetniskā grupa]], kas dzīvo [[Ukraina]]s [[Sumu apgabals|Sumu apgabala]] centrālajā daļā. Gorjunu dialektam ir iezīmes, kas tuvas [[Baltkrievu valoda|baltkrievu]] un [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]] valodām. Gorjuņi saglabā subetnisko identifikāciju, sadzīves līmenī atšķiroties gan no krieviem, gan no [[ukraiņi]]em.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Naked City''
| operators =
| attēls = Naked City (1947 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Džūlss Dasēns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Berijs Ficdžeralds]]
* [[Hauards Dafs]]
* [[Dorotija Hārta]]
* [[Dons Teilors]]
| mūzika = * [[Miklošs Roža]]
* [[Frenks Skiners]]
| oriģinālnos = ''The Naked City''
| studija = ''Mark Hellinger Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures|Universal-International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|3|4}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Naked City''''' ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džūlss Dasēns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Berijs Ficdžeralds]], [[Hauards Dafs]], [[Dorotija Hārta]] un [[Dons Teilors]].

sentences:
"saulīte" — viens no daudziem šim minerālam raksturīgajiem habitusiem. Plānajā telpā starp slānekļa slānīšiem kristāls varēja augt tikai plaknē, kā rezultātā radies šis radiālas formas kompleksais [[kristāls]], kas sastāv no daudziem maziem adatveida kristāliņiem. Normālos apstākļos pirīts veido kubus un citu telpisku formu kristālus.]]
'''Habituss''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] lietots termins, kas apzīmē [[minerāls|minerāla]] [[kristāls|kristāla]] formu, kādā to parasti var sastapt dabā.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Jelgava (nozīmju atdalīšana)|Jelgava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Jelgava
| native_name =
| settlement_type = Valstspilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Jelgava aerial view.jpg
| imagesize =
| image_caption = Jelgavas centrālā daļa
| image_flag = Jelgava flag.svg
| flag_link = Jelgavas karogs
| image_shield = Jelgava COA great.svg
| shield_link = Jelgavas ģerbonis
| image_blank_emblem = Logo of Jelgava.svg
| blank_emblem_type        = [[Logo]]
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 54
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 42
| longs = 50
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 =
| subdivision_name1 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1573]]. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|de|Mitau}}
{{val|pl|Mitawa}}
{{val|lt|Mintauja}}
{{val|ru|Митава}}
| leader_title = [[Jelgavas pašvaldības vadītāju uzskaitījums|Domes priekšsēdētājs]]
| leader_name = [[Andris Rāviņš]] ([[Centriskā partija Latvijas Zemnieku savienība|LZS]])
| area_total_km2 = 60.1
| area_footnotes = <ref name="LME">{{LME|1|703}}</ref>
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_water_percent =
| area_rank =
| elevation_max_m =
| elevation_max_ft =
| elevation_min_m =
| elevation_min_ft =
| population_footnotes =
| population_total = 60 564
| population_as_of = 2021
| population_rank = 4
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-30(01-18)
| website = [http://www.jelgava.lv/ www.jelgava.lv]
| footnotes =
}}
'''Jelgava''' ir [[valstspilsēta]] [[Zemgale|Zemgalē]], 43 km no [[Rīga]]s pie [[Lielupe]]s un tās attekas [[Driksa]]s. 13. gadsimta vidū [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mestrs [[Konrāds fon Manderns|Konrāds no Mandernas]] pavēlēja celt krustnešu pili uz Garās salas [[Upmale (zeme)|Upmales zemē]], lai izveidotu krusta karotāju atbalsta punktu cīņai ar [[zemgaļi]]em. Par Jelgavas dibināšanas brīdi tiek uzskatīta [[Mītavas pils uzcelšana]] 1265. gadā. Pilsētas tiesības Jelgava ieguva 1573. gadā un ilgu laiku bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s galvaspilsēta. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Kauja par Jelgavu (1944)|kaujā par Jelgavu]] tika iznīcināta gandrīz visa pilsētas vēsturiskā apbūve.

sentences: '''Baltijas jūras pirāti''' bija jūras laupītāji, kas no [[9. gadsimts|9.]] līdz [[15. gadsimts|15. gadsimtam]] siroja [[Baltijas jūra]]s piekrastes zemēs.

sentences: '''Freoni''' (no angļu prečuzīmes ''Freon''), ir [[fluors|fluoru]] saturoši organiski savienojumi, kas pieder pie [[halogēnalkāni]]em - galvenokārt [[metāns|metāna]] un [[etāns|etāna]] atvasinājumiem. Freonu [[molekula]]s parasti satur arī [[hlors|hloru]], retāk [[broms|bromu]]. Freoni praktiski nešķīst [[ūdens|ūdenī]] un citos polāros šķīdinātājos, bet labi šķīst nepolāros šķīdinātājos. Pavisam pazīstami ap 40 dažādu freonu, lielākā daļa no tiem ir izmantojami rūpniecībā. Pazīstami freoni ir [[trihlorfluormetāns]] CCl3F, [[difluordihlormetāns]] CCl2F2 un citi.

sentences: {{Commonscat|Number theorists|Skaitļu teorijas matemātiķi}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 13
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 3
|              simbols = Al
|             atommasa = 26,9815386
|   valences elektroni = [Ne]3s23p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Alumīnija gabaliņš un monētas no alumīnija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,61
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 933,47 K (660,32 °C)
| viršanas temperatūra = 2792 K (2519 °C)
}}
'''Alumīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Al''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 13. Tas ir viegls, sudrabbalts [[metāls]]. Alumīnijs dabā nav sastopams brīvā veidā, jo reaģē ar [[ūdens|ūdeni]], [[skābe|skābēm]] un [[sārms|sārmiem]]. Dabā alumīnijs ir sastopams galvenokārt [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidā, kā arī [[alumosilikāti|alumosilikātos]]. Savienojumos alumīnijs ir trīs[[vērtība (ķīmija)|vērtīgs]]. Alumīnijs ir [[amfotēriskums|amfotērs]] elements un spēj reaģēt ar skābēm (veidojot alumīnija [[sāls|sāļus]]) un sārmiem, veidojot [[alumināti|aluminātus]]. Gaisā alumīnijs pārklājas ar blīvu [[oksīdi|oksīda]] kārtiņu, tāpēc tālāk neoksidējas. Ja šo oksīda kārtiņu iebojā (ar [[dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]] vai sārmu), sākas strauja [[korozija]]. Alumīniju un lielāko daļu tā savienojumu iegūst no [[boksīti|boksītu]] rūdas. Tā galvenokārt sastāv no alumīnija un dzelzs oksīdiem. Alumīnijs un tā sakausējumi ir visplašāk lietotie [[krāsainie metāli]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Vēsturnieki pēc valsts]].''

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Борис Евгеньевич Патон''
| attēls =Borys Paton 2010.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =  Boriss Patons 2010. gadā
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Kijiva]], [[Ukrainas Valsts]]
| m_gads = 2020
| m_mēnesis= 8
| m_diena= 19
| m_vieta = [[Kijiva]], {{UKR}}
| pilsonība = {{USSR}} → {{UKR}}
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]{{nepieciešama atsauce}}
| vecāki = [[Jevgeņijs Patons]], Natālija Patona
| darba_vietas = [[Patona Elektrometināšanas institūts]]
| alma_mater =[[Kijivas Politehniskais institūts]]
| zinātne =[[metalurģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = pētījumi metalurģijā un elektrometināšanā
| apbalvojumi = [[Lomonosova Zelta medaļa]] (1980)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Boriss Patons''' ({{val|uk|Борис Євгенович Патон}}, {{val|ru|Бори́с Евге́ньевич Пато́н}}; dzimis {{dat|1918|11|27}}, miris {{dat|2020|8|19}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Ukraina]]s zinātnieks [[metalurģija]]s un metālu tehnoloģiju jomā, tehnisko zinātņu doktors un profesors, divkārtējs [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1969. un 1978. gadā) un [[Ukrainas Varonis]] (1998. gadā), apbalvots ar [[Lomonosova Zelta medaļa|Lomonosova Zelta medaļu]] (1980) un daudziem citiem apbalvojumiem.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|bijušo dzelzceļa staciju|Aloja (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Aloja
 | native_name              = Ale
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Alojas pilsētas dome.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Alojas pilsētas dome
 | image_flag               = LVA Aloja flag.svg
 | flag_link                = Alojas karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Aloja.svg
 | shield_link              = Alojas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 57 | latm  = 46 | lats  = 0 | latNS  = N
 | longd = 24 | longm = 53 | longs = 14 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1992]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Alojas apvienības pārvaldes vadītājs
 | leader_name              = Rihards Būda ''(p.i.)''
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val-de|Allendorf}}
 | area_total_km2           = 2.24
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Aloja}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4064
 | area_code                =
 | website                  = {{url|www.aloja.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Aloja''' ({{IPA2|aluɔja}}) ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Atrodas 120 km no [[Rīga]]s, 32 km no [[Limbaži]]em. Teritoriju no visām pusēm ieskauj [[Alojas pagasts]].

sentences:
'''Bastions''' (no {{val-fr|bastione}}) ir piecstūrains ilglaicīgs [[nocietinājums]], kurš izvirzīts cietokšņa stūrī. No bastiona var veikt pretinieka apšaudi nocietinājuma priekšā, kā arī veikt flankējošu apšaudi gar nocietinājumu malu.
Bastiona veida nocietinājumi izveidojās [[Itālija|Itālijā]] [[16. gadsimts|16. gs.]] Tolaik, attīstoties [[artilērija]]i, nocietinājumi kļuva aizvien zemāki, jo mūru augstumam vairs nebija nozīmes. Bastioni tika būvēti līdz [[19. gadsimts|19. gs.]] vidum.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 235px
| nosaukums =
| attēls = Mandril.jpg
| att_izmērs = 235px
| att_nosaukums = [[Mandrils]] (''Mandrillus sphinx'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Primates
| kārta_lv = Primāti
| virsdzimta = Cercopithecoidea
| virsdzimta_lv =Zemākie šaurdeguna pērtiķi
| dzimta = Cercopithecidae
| dzimta_lv = Mērkaķu dzimta
| apakšdzimta = Cercopithecinae
| apakšdzimta_lv = Mērkaķu apakšdzimta
| binomial = Cercopithecinae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1821)</small>
| kategorijas = nē
| iedalījums =
*[[Mērkaķu cilts]] (''Cercopithecini'')
*[[Paviānu cilts]] (''Papionini'')
}}
'''Mērkaķu apakšdzimta''' (''Cercopithecinae'') ir viena no divām [[mērkaķu dzimta]]s (''Cercopithecidae'') apakšdzimtām, kas apvieno apmēram 70 [[suga]]s. Tās tiek iedalītas 12 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]] un 2 ciltīs.<ref>Groves, C. P. (2005). Wilson, D. E.; Reeder, D. M, eds. Mammal Species of the World (3rd ed.). Baltimore: Johns Hopkins University Press. pp. 152–167. OCLC 62265494. {{ISBN|0-801-88221-4}}.</ref> Pazīstamākās ir [[paviāni]], [[makaki]] un [[zaļie mērkaķi]]. Lielākā daļa mērkaķu apakšdzimtas sugu mājo [[Āfrika|Āfrikā]] uz dienvidiem no [[Sahāra]]s, lai gan gandrīz visas makaku sugas, izņemot vienu, mājo [[Āzija|Āzijā]]. Vienīgā suga, kas mājo [[Eiropa|Eiropā]], ir [[Gibraltārs|Gibraltārā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] dzīvojošais [[berberu makaks]] (''Macaca sylvanus''), kas arī ir vienīgā makaku suga ārpus Āzijas.<ref name=lat/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Berdimuhamedovs''' var būt:

sentences:
{{Pārvietot|Oškārs Niemajers}}
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Oskars Nīmeiers
 |           image = Oscarniemeyer.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Oskars Nīmeiers 1950. gados
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1907|12|15}}
 |        location = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|2012|12|5|1907|12|15}}
 |      deathplace = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |          places =
 |     nationality = Brazīlietis
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Oskars Nīmeiers''' (''Oscar Ribeiro de Almeida Niemeyer Soares Filho''; dzimis {{dat|1907|12|15}}, miris {{dat|2012|12|5}}) bija brazīliešu [[arhitekts]].

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|putniem|Paradīzes putnu dzimta}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Paradīzes Putns
| abbreviation = Aps
| name_latin = Apus
| RA = 16
| dec = -75
| areatotal = 206
| arearank = 67. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Aps''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''HD 122862''
| stardistance = 93,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 5
| latmin = 90
}}

sentences: '''17. jūlijs''' ir gada 198. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (199. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 167 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jānis Masters''', pieņemtais vārds '''Jānis Straujāns''' (dzimis 1884. gada 19. maijā, miris 1938. gada 20. martā), segvārds ''Andrejs'', bija latviešu [[Sociāldemokrātija|sociāldemokrāts]], profesionāls revolucionārs un žurnālists.

sentences:
{{DEFAULTSORT:-25}}
{{Commonscat|25th century BC}}

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Baltkrievijā]]

sentences: '''Fitopatoloģija''' jeb '''augu patoloģija''' ir zinātnes nozare, kas pēta patogēnu vai apkārtējās vides izraisītas [[augi|augu]] [[slimības]]. Augiem infekcijas slimības spēj izraisīt plašs organismu spektrs — [[sēnes]], [[oomicētes]], [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], viroīdi, [[fitoplazma]]s, [[vienšūņi]], [[nematode]]s un [[parazītiskie augi]]. Augus spēj bojāt arī [[kukaiņi]], [[ērces]], [[mugurkaulnieki]] un citi kaitēkļi, kas ietekmē auga kopējo veselības stāvokli, patērējot tā daļas uzturā. Fitopatoloģija tāpat pēta slimību identifikāciju, slimību ciklu, to ekonomisko nozīmi, kā augu slimības ietekmē cilvēkus un dzīvniekus, augu slimību ierobežošanu un ārstēšanu.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Droma
| official_name           = ''Drôme''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            = Blason département fr Drôme.svg
| shield_size             = 80px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Valansa]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 26 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Dromas atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 6530
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 502877
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.drome.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}
'''Droma''' ({{val-fr|Drôme}}) ir [[Francijas departamenti|Francijas departaments]], viens no astoņiem [[Rona-Alpi|Ronas-Alpu]] reģiona departamentiem. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti [[franču revolūcija]]s laikā 1790. gada 4. martā. Dromas administratīvais centrs ir [[Valansa]]. Droma administratīvi ir sadalīts trijos apgabalos (''arrondissements''):
* ''[[Arrondissement de Die]]'';
* ''[[Arrondissement de Nyons]]'';
* ''[[Arrondissement de Valence]]''.

sentences:
{{Pov}}
{{Personas infokaste
| vārds = Elīna Pinto
| dzīves_vieta = [[Ķesterciems]], [[Latvija]]
| pilsonība = {{Latvija}}
| nodarbošanās = pilsoniskā t.sk. latviešu diasporas [[aktīviste]]
| dzimums = S
| dzīvesbiedrs = Orlando Pinto
| bērni = trīs
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| attēls = Elīna Pinto 2023.jpg
| dz_gads = 1981
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 24
| vecāki = Pēteris Dzalbe, Ingrīda Dzalbe
}}
'''Elīna Pinto''' (dzimusi '''Elīna Dzalbe''' {{dat|1981|5|24}}) ir [[Latvija]]s publiskās pārvaldes speciāliste, pilsoniskā un latviešu [[diaspora]]s [[aktīviste]]. Kopš 2023. gada ir komunikācijas un partnerību vadītāja [[Eiropas Komisija]]s pārstāvniecībā [[Luksemburga|Luksemburgā]]. Kopš 2021. gada ir latviešu diasporas [[Pētnieki|pētnieku]], [[Uzņēmējs|uzņēmēju]] un profesionāļu kustībā "Ekonomiskā sadarbība un investīcijas Latvijai" valdes locekle, vadot [[Starptautiska organizācija|starptautisko organizāciju]] profesionāļu domnīcu.

sentences:
'''Anomija''' ir [[Sabiedrība|sabiedrības]] stāvoklis, kuru raksturo sociālo un uzvedības [[Norma (socioloģija)|normu]] sabrukums vai neesamība,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.rsu.lv/sites/default/files/imce/Dokumenti/prezentacijas/Individuala_anomija_jauns_koncepts_psihologijas_zinatne.pdf|title=Individuālā anomija: jauns koncepts
psiholoģijas zinātnē (EKOSOC_5.2.5. projekts)|last=Ļevina|first=Jeļena|access-date=20.11.2022}}</ref><ref>Merton, Robert K. “Durkheim’s ‘Division of Labor in Society.’” ''Sociological Forum'', vol. 9, no. 1, 1994, pp. 17–25. ''JSTOR'', http://www.jstor.org/stable/684936. Accessed 20 Nov. 2022.</ref> [[Sociālā atstumtība|sociālās izolācijas]] un bezjēdzība izjūta, kā arī neatbilstība starp sociāliem mērķiem un to sasniegšanai nepieciešamajiem likumiskajiem līdzekļiem.<ref name=":0" /><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Merton|first=Robert K.|date=1938|title=Social Structure and Anomie|url=https://www.jstor.org/stable/2084686|journal=American Sociological Review|volume=3|issue=5|pages=216|doi=10.2307/2084686|issn=0003-1224}}</ref> Tiek uzskatīts, ka anomija var attīstīties no sabiedrības un indivīda uzskatu konfliktiem,<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The human basis of the polity; a psychological study of political men|url=http://archive.org/details/humanbasisofpoli00knut|publisher=Chicago, Aldine-Atherton|date=1972|isbn=978-0-202-24040-4|first=Jeanne N. (Jeanne Nickell)|last=Knutson}}</ref> it sevišķi sabiedrības pārejas un izmaiņu periodos,<ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=Apmaldījušies brīvībā: anomija mūsdienu Latvijā.|url=https://www.worldcat.org/oclc/1332863838|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|isbn=978-9934-18-308-9|oclc=1332863838|first=Aija|last=Zobena|pages=|year=2018|location=Latvija, Rīga}}</ref> un izraisa sociālo saikņu izzušanu starp [[Indivīds|indivīdu]] un kopienu (gan ekonomisko, gan sociālo).<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Second edition|title=Foundations of therapeutic recreation|url=https://www.worldcat.org/oclc/1048045615|date=2020|location=Champaign, IL|isbn=978-1-4925-4367-1|oclc=1048045615}}</ref> Piemērs tam, kā anomija izpaužas indivīdā: indivīdā izveidojas atsvešinātības sajūta, kas pāraug disfunkcionālā nespējā integrēties savā sociālajā kopienā, piemēram, nespējā atrast [[Profesija|darbu]], nodibināt veiksmīgas attiecības, utt.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Īzaks Luria
|     vārds_orig = יִצְחַק לוּרְיָא
|         attēls = GraveOfIsaacLuria.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Īzaka Lurias kaps Cfatā (Safedā), Izraēlā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1534
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Osmaņu impērija]]
({{ISR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1572
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Cfata]], [[Osmaņu impērija]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = kabalists, mistiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bb
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Telecoms Unit
|sponsors              = Barbadosas valdība
|domātais-pielietojums = Ar [[Barbadosa|Barbadosu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Barbadosā
|ierobežojumi          = Domēnus drīkst reģistrēt Barbadosas fiziskās un juridiskās personas
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.telecoms.gov.bb/BarbadosDomains/tabid/110/Default.aspx Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://barbadosdomains.net/request/reservation.php .BB reģistrators]
|}}

sentences: '''Varistors''' ir [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ierīce, kuru [[elektriskā pretestība]] samazinās, ja tām pielikto [[elektriskais spriegums|spriegumu]] palielina. To vadītspēja ir atkarīga no pievadītā sprieguma momentānajām vērtībām. Varistorus izgatavo no silīcija karbīda ar [[Alumīnijs|alumīnija]], [[Kalcijs|kalcija]] un [[Magnijs|magnija]] piemaisījumiem; [[voltampēru raksturlīkne]] ir līdzīga [[Termistors|termistora]] raksturlīknei. Līkne ir simetriska attiecībā pret koordinātu sākumpunktu, jo varistora īpašības nav atkarīgas no strāvas virziena. Pievadot nelielu spriegumu, strāva plūst caur graudiņu kontaktvietām, kuru laukumi ir nelieli, tāpēc sākumā strāva ir niecīga. Spriegumu palielinot, porās starp graudiņiem sākas elektrostatiskā emisija, un varistora vadītspēja palielinās - tāpēc strāva sāk strauji pieaugt. Varistorus izmanto elektrisko ķēžu aizsargāšanai pret pārspriegumiem, elektrisko signālu pārveidošanai, pastiprinātājos nelineāro kropļojumu kompensēšanai u.c..<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Radioelektronika|last=Tomariņš|first=Kārlis|publisher=Zvaigzne|year=1985|isbn=|location=Rīga|pages=|last2=Zablovskis|first2=Egons}}</ref>

sentences:
{| {{#if:{{{class|}}}|class="{{{class|}}}"}} style="{{#if:{{{table_width|}}}|width: {{{table_width}}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}};}} border-style:solid; border-width:1px; border-color:#c0c0c0; background-color:#fdfdfd; text-align:left; {{#switch:{{{float|}}}
|left=float: left; clear: left; margin: 0.5em 1em 0.5em 0;
|right=float: right; clear: right; margin: 0.5em 0 0.5em 1em;
|center=float: none; margin-left: auto; margin-right: auto;
}}{{{table_style|}}}" cellpadding=1
|+ style="font-weight:bold" | {{{title|Pilsētas pēc iedzīvotāju skaita}}}
! scope="col" | {{#if:{{{label_type|}}}|{{{label_type}}}|Pilsēta}}
! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" | {{#if:{{{data_type|{{{col1_data_type|}}}}}}|{{{data_type|{{{col1_data_type}}}}}}|Iedz. skaits}} {{#if:{{{col2_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col2_data_type}}}
}} {{#if:{{{col3_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col3_data_type}}}
}} {{#if:{{{col4_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col4_data_type}}}
}} {{#if:{{{col5_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col5_data_type}}}
}} {{#if:{{{col6_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col6_data_type}}}
}} {{#if:{{{col7_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col7_data_type}}}
}} {{#if:{{{col8_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col8_data_type}}}
}} {{#if:{{{col9_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col9_data_type}}}
}}
|-
{{#if:{{{col1_data1|{{{data1|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label1}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment1|{{{comment1|}}}}}}|{{{col1_comment1|{{{comment1}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data1}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment1|}}}|{{{col2_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data1}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment1|}}}|{{{col3_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment1|}}}|{{{col4_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment1|}}}|{{{col5_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment1|}}}|{{{col6_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment1|}}}|{{{col7_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment1|}}}|{{{col8_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment1|}}}|{{{col9_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data2|{{{data2|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label2}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data2|{{{data2}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment2|{{{comment2|}}}}}}|{{{col1_comment2|{{{comment2}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data2}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment2|}}}|{{{col2_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data2}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment2|}}}|{{{col3_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment2|}}}|{{{col4_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment2|}}}|{{{col5_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment2|}}}|{{{col6_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment2|}}}|{{{col7_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment2|}}}|{{{col8_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment2|}}}|{{{col9_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data3|{{{data3|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label3}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data3|{{{data3}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment3|{{{comment3|}}}}}}|{{{col1_comment3|{{{comment3}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data3}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment3|}}}|{{{col2_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data3}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment3|}}}|{{{col3_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment3|}}}|{{{col4_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment3|}}}|{{{col5_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment3|}}}|{{{col6_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment3|}}}|{{{col7_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment3|}}}|{{{col8_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment3|}}}|{{{col9_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data4|{{{data4|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label4}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data4|{{{data4}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment4|{{{comment4|}}}}}}|{{{col1_comment4|{{{comment4}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data4}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment4|}}}|{{{col2_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data4}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment4|}}}|{{{col3_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment4|}}}|{{{col4_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment4|}}}|{{{col5_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment4|}}}|{{{col6_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment4|}}}|{{{col7_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment4|}}}|{{{col8_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment4|}}}|{{{col9_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data5|{{{data5|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label5}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data5|{{{data5}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment5|{{{comment5|}}}}}}|{{{col1_comment5|{{{comment5}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data5}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment5|}}}|{{{col2_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data5}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment5|}}}|{{{col3_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment5|}}}|{{{col4_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment5|}}}|{{{col5_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment5|}}}|{{{col6_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment5|}}}|{{{col7_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment5|}}}|{{{col8_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment5|}}}|{{{col9_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data6|{{{data6|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label6}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data6|{{{data6}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment6|{{{comment6|}}}}}}|{{{col1_comment6|{{{comment6}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data6}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment6|}}}|{{{col2_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data6}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment6|}}}|{{{col3_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment6|}}}|{{{col4_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment6|}}}|{{{col5_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment6|}}}|{{{col6_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment6|}}}|{{{col7_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment6|}}}|{{{col8_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment6|}}}|{{{col9_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data7|{{{data7|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label7}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data7|{{{data7}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment7|{{{comment7|}}}}}}|{{{col1_comment7|{{{comment7}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data7}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment7|}}}|{{{col2_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data7}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment7|}}}|{{{col3_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment7|}}}|{{{col4_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment7|}}}|{{{col5_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment7|}}}|{{{col6_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment7|}}}|{{{col7_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment7|}}}|{{{col8_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment7|}}}|{{{col9_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data8|{{{data8|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label8}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data8|{{{data8}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment8|{{{comment8|}}}}}}|{{{col1_comment8|{{{comment8}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data8}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment8|}}}|{{{col2_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data8}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment8|}}}|{{{col3_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment8|}}}|{{{col4_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment8|}}}|{{{col5_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment8|}}}|{{{col6_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment8|}}}|{{{col7_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment8|}}}|{{{col8_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment8|}}}|{{{col9_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data9|{{{data9|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label9}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data9|{{{data9}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment9|{{{comment9|}}}}}}|{{{col1_comment9|{{{comment9}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data9}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment9|}}}|{{{col2_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data9}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment9|}}}|{{{col3_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment9|}}}|{{{col4_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment9|}}}|{{{col5_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment9|}}}|{{{col6_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment9|}}}|{{{col7_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment9|}}}|{{{col8_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment9|}}}|{{{col9_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data10|{{{data10|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label10}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data10|{{{data10}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment10|{{{comment10|}}}}}}|{{{col1_comment10|{{{comment10}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data10}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment10|}}}|{{{col2_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data10}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment10|}}}|{{{col3_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment10|}}}|{{{col4_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment10|}}}|{{{col5_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment10|}}}|{{{col6_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment10|}}}|{{{col7_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment10|}}}|{{{col8_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment10|}}}|{{{col9_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data11|{{{data11|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label11}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data11|{{{data11}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment11|{{{comment11|}}}}}}|{{{col1_comment11|{{{comment11}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data11}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment11|}}}|{{{col2_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data11}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment11|}}}|{{{col3_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment11|}}}|{{{col4_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment11|}}}|{{{col5_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment11|}}}|{{{col6_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment11|}}}|{{{col7_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment11|}}}|{{{col8_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment11|}}}|{{{col9_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data12|{{{data12|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label12}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data12|{{{data12}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment12|{{{comment12|}}}}}}|{{{col1_comment12|{{{comment12}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data12}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment12|}}}|{{{col2_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data12}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment12|}}}|{{{col3_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment12|}}}|{{{col4_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment12|}}}|{{{col5_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment12|}}}|{{{col6_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment12|}}}|{{{col7_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment12|}}}|{{{col8_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment12|}}}|{{{col9_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data13|{{{data13|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label13}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data13|{{{data13}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment13|{{{comment13|}}}}}}|{{{col1_comment13|{{{comment13}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data13}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment13|}}}|{{{col2_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data13}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment13|}}}|{{{col3_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment13|}}}|{{{col4_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment13|}}}|{{{col5_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment13|}}}|{{{col6_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment13|}}}|{{{col7_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment13|}}}|{{{col8_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment13|}}}|{{{col9_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data14|{{{data14|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label14}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data14|{{{data14}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment14|{{{comment14|}}}}}}|{{{col1_comment14|{{{comment14}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data14}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment14|}}}|{{{col2_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data14}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment14|}}}|{{{col3_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment14|}}}|{{{col4_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment14|}}}|{{{col5_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment14|}}}|{{{col6_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment14|}}}|{{{col7_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment14|}}}|{{{col8_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment14|}}}|{{{col9_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data15|{{{data15|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label15}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data15|{{{data15}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment15|{{{comment15|}}}}}}|{{{col1_comment15|{{{comment15}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data15}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment15|}}}|{{{col2_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data15}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment15|}}}|{{{col3_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment15|}}}|{{{col4_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment15|}}}|{{{col5_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment15|}}}|{{{col6_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment15|}}}|{{{col7_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment15|}}}|{{{col8_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment15|}}}|{{{col9_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data16|{{{data16|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label16}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data16|{{{data16}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment16|{{{comment16|}}}}}}|{{{col1_comment16|{{{comment16}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data16}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment16|}}}|{{{col2_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data16}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment16|}}}|{{{col3_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment16|}}}|{{{col4_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment16|}}}|{{{col5_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment16|}}}|{{{col6_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment16|}}}|{{{col7_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment16|}}}|{{{col8_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment16|}}}|{{{col9_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data17|{{{data17|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label17}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data17|{{{data17}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment17|{{{comment17|}}}}}}|{{{col1_comment17|{{{comment17}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data17}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment17|}}}|{{{col2_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data17}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment17|}}}|{{{col3_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment17|}}}|{{{col4_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment17|}}}|{{{col5_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment17|}}}|{{{col6_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment17|}}}|{{{col7_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment17|}}}|{{{col8_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment17|}}}|{{{col9_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data18|{{{data18|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label18}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data18|{{{data18}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment18|{{{comment18|}}}}}}|{{{col1_comment18|{{{comment18}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data18}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment18|}}}|{{{col2_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data18}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment18|}}}|{{{col3_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment18|}}}|{{{col4_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment18|}}}|{{{col5_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment18|}}}|{{{col6_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment18|}}}|{{{col7_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment18|}}}|{{{col8_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment18|}}}|{{{col9_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data19|{{{data19|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label19}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data19|{{{data19}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment19|{{{comment19|}}}}}}|{{{col1_comment19|{{{comment19}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data19}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment19|}}}|{{{col2_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data19}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment19|}}}|{{{col3_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment19|}}}|{{{col4_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment19|}}}|{{{col5_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment19|}}}|{{{col6_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment19|}}}|{{{col7_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment19|}}}|{{{col8_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment19|}}}|{{{col9_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data20|{{{data20|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label20}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data20|{{{data20}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment20|{{{comment20|}}}}}}|{{{col1_comment20|{{{comment20}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data20}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment20|}}}|{{{col2_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data20}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment20|}}}|{{{col3_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment20|}}}|{{{col4_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment20|}}}|{{{col5_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment20|}}}|{{{col6_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment20|}}}|{{{col7_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment20|}}}|{{{col8_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment20|}}}|{{{col9_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data21|{{{data21|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label21}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data21|{{{data21}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment21|{{{comment21|}}}}}}|{{{col1_comment21|{{{comment21}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data21}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment21|}}}|{{{col2_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data21}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment21|}}}|{{{col3_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment21|}}}|{{{col4_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment21|}}}|{{{col5_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment21|}}}|{{{col6_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment21|}}}|{{{col7_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment21|}}}|{{{col8_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment21|}}}|{{{col9_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data22|{{{data22|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label22}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data22|{{{data22}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment22|{{{comment22|}}}}}}|{{{col1_comment22|{{{comment22}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data22}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment22|}}}|{{{col2_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data22}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment22|}}}|{{{col3_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment22|}}}|{{{col4_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment22|}}}|{{{col5_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment22|}}}|{{{col6_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment22|}}}|{{{col7_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment22|}}}|{{{col8_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment22|}}}|{{{col9_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data23|{{{data23|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label23}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data23|{{{data23}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment23|{{{comment23|}}}}}}|{{{col1_comment23|{{{comment23}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data23}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment23|}}}|{{{col2_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data23}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment23|}}}|{{{col3_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment23|}}}|{{{col4_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment23|}}}|{{{col5_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment23|}}}|{{{col6_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment23|}}}|{{{col7_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment23|}}}|{{{col8_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment23|}}}|{{{col9_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data24|{{{data24|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label24}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data24|{{{data24}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment24|{{{comment24|}}}}}}|{{{col1_comment24|{{{comment24}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data24}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment24|}}}|{{{col2_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data24}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment24|}}}|{{{col3_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment24|}}}|{{{col4_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment24|}}}|{{{col5_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment24|}}}|{{{col6_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment24|}}}|{{{col7_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment24|}}}|{{{col8_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment24|}}}|{{{col9_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data25|{{{data25|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label25}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data25|{{{data25}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment25|{{{comment25|}}}}}}|{{{col1_comment25|{{{comment25}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data25}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment25|}}}|{{{col2_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data25}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment25|}}}|{{{col3_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment25|}}}|{{{col4_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment25|}}}|{{{col5_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment25|}}}|{{{col6_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment25|}}}|{{{col7_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment25|}}}|{{{col8_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment25|}}}|{{{col9_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{total|{{{col1_total|}}}}}}|
! scope="row" {{!}} Total {{!!}} {{formatnum: {{{total|{{{col1_total}}}}}} }} }} {{#if:{{{col2_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col2_total}}} }} }}{{#if:{{{col3_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col3_total}}} }} }}{{#if:{{{col4_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col4_total}}} }} }}{{#if:{{{col5_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col5_total}}} }} }}{{#if:{{{col6_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col6_total}}} }} }}{{#if:{{{col7_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col7_total}}} }} }}{{#if:{{{col8_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col8_total}}} }} }}{{#if:{{{col9_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col9_total}}} }} }}
|-
{{#if:{{{caption|}}}|
{{!}} style="border-top: 1px #aaa solid; white-space: normal;" colspan=0 {{!}}
{{{caption}}}
}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdija]]
{{documentation}}

sentences:
{{Kristīgā līdera infokaste
|            type = Pāvests
|honorific-prefix = Pāvests
|            name = Jānis XXIII
|           image = Ioannes XXIII, by De Agostini, 1958–1963.jpg
|      image_size =
|         caption =
|      birth_name = Andželo Džuzepe Ronkalli
|      term_start = {{dat|1958|10|28|N}}
|        term_end = {{dat|1963|6|3|N}}
|     predecessor = [[Pijs XII]]
|       successor = [[Pāvils VI]]
|      birth_date = {{dat|1881|11|25}}
|     birth_place = {{flagicon image|Flag of Italy (1861-1946) crowned.svg}} [[Soto il Monte]], [[Bergamo]] [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
|      death_date = {{miršanas datums un vecums|1963|6|3|1881|11|25}}
|     death_place = {{vieta|Vatikāns}}
|       feast_day =
|           other = Jānis
}}

sentences:
{{cita nozīme|fazānu dzimtas ģinti|zvaigznāju|Pāvs (zvaigznājs)}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Peacock frontal.jpg
 | att_nosaukums = [[Zaļais pāvs]] (''Pavo muticus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |   apakšdzimta = Phasianinae
 |apakšdzimta_lv = Fazānu apakšdzimta
 |         ģints = Pavo
 |      ģints_lv = Pāvi
 |      binomial = Pavo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Pāvi''' (''Pavo'') ir liela auguma [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') [[vistveidīgie|vistveidīgo]] putnu [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno divas [[suga]]s.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ World Bird List: Pheasants, partridges, francolins, 2020]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Pavo/57452 |title=Pavo genus |access-date={{dat|2013|05|28||bez}} |archive-date={{dat|2013|03|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130307110142/http://tolweb.org/Pavo/57452 }}</ref> [[pāvs|Pāvi]] ir vieni no vispazīstamākajiem [[putni]]em pasaulē, tos atpazīst pēc tēviņa krāšņās, vēdekļveida [[aste]]s, kurai pateicoties tie tiek uzskatīti par visskaistākajiem [[putni]]em pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://supercoolpics.com/2012/06/21/%D1%82%D0%BE%D0%BF-10-%D1%81%D0%B0%D0%BC%D1%8B%D1%85-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B2%D1%8B%D1%85-%D0%BF%D1%82%D0%B8%D1%86-%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%82%D1%8B-10-%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE/ |title=Топ-10 самых красивых птиц планеты |access-date={{dat|2013|01|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130131141045/http://supercoolpics.com/2012/06/21/%D1%82%D0%BE%D0%BF-10-%D1%81%D0%B0%D0%BC%D1%8B%D1%85-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B2%D1%8B%D1%85-%D0%BF%D1%82%D0%B8%D1%86-%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%82%D1%8B-10-%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE/ |archivedate={{dat|2013|01|31||bez}} }}</ref>

sentences:
s labirints uz ūdens]]
'''Labirints''' ({{val-la|labyrinthus}}, {{val-grc|λαβύρινθος}})<ref>Etimoloģija {{en ikona}} [http://www.etymonline.com/index.php?term=labyrinth]</ref> ir vēsturiska [[celtne]] ar daudzām sarežģītām ejām, kā arī [[simbols|simbolisks]], arhetipisks [[aplis]] vai taku spirāle [[rituāls|rituāliskai]] ar [[meditācija|meditāciju]] saistītai darbībai.<ref>Krimuldas labirints [http://www.krimuldasbaznica.lv/labirints] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131221011306/http://www.krimuldasbaznica.lv/labirints |date={{dat|2013|12|21||bez}} }}</ref> Mūsdienās labirints reizēm kļuvis [[parks|parka]] ornaments [[izklaide]]s vai [[spēle]]s vajadzībām.<ref>[http://www.avoti.com/index.php?id=89 Labirints "Avotos"]</ref>

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Augstskolas Latvijā]]
[[Kategorija:Ventspils]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bigger Than Life''
| operators =
| attēls = Bigger Than Life poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents = [[Džeimss Meisons (aktieris)|Džeimss Meisons]]
| scenārijs = * Sirils Hjūms
* Ričards Meibaums
| aktieri = * Džeimss Meisons
* [[Bārbara Raša]]
* [[Volters Matau]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bigger Than Life''
| studija = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''20th Century Fox''
| izdošana = {{Filmas datums|1956|8|2}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Bigger Than Life''''' ir 1956. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Meisons (aktieris)|Džeimss Meisons]], [[Bārbara Raša]] un [[Volters Matau]].

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Nabokovs|Nabokovs}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Nabokovs
|     vārds_orig = ''Владимир Набоков''
|         attēls = Nabokov book cover.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1899|4|22}}|{{dat||4|10}}}}
| dz_gads = 1899
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1977
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Montrē]], {{CHE}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, pasniedzējs
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]<br />[[angļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = [[modernisms]], [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi =
| ietekmējies = [[Andrejs Belijs]], [[Antons Čehovs]], [[Francs Kafka]], [[Gistavs Flobērs]], [[Nikolajs Gogolis]], [[Edgars Alans Po]], [[Marsels Prusts]], [[Tomass Mains Rīds]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Roberts Luiss Stīvensons]]
| ietekmējis = [[Martins Emiss]], [[Maikls Šeibons]], [[Dons Delillo]], [[Džefrijs Eigenidis]], [[Džumpa Lahiri]], [[Tomass Pinčons]], [[Salmans Rušdi]], [[Zedija Smita]], [[Džons Apdaiks]], [[Džons Benvils]], [[Havjērs Mariass]], [[Ričards Rortijs]]
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Kauņas Tehnoloģiju universitāte
|image             = Kauno technologijos universitetas. 2007-04-06.jpg
|image_caption = Kauņas Tehnoloģiju universitātes galvenā ēka
|latin_name        =
|motto             = ''Scientia, ingenium, virtus''
|tagline           =
|established       = 1922
|vision            =
|type              = publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = [[Eugenijs Valatka]]
|faculty           =
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.898611 | latNS  = N
| longd = 23.912222 | longEW = E
|staff             = 2089
|students          = vairāk nekā 9000
|postgrad          =
|doctoral          = vairāk nekā 300
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.ktu.edu/
|logo              = KTU logo LT.jpg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oņegins
| attēls                   =  Onegin (film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Onegin''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Marta Fainsa]]
| producents               =
* [[Saimons Bosankets]]
* [[Ailīna Maisela]]
* [[Reifs Fainss]]
| scenārija autors         =
* [[Pīters Etedžijs]]
* [[Maikls Ignatjevs]]
| galvenajās lomās         =
* Reifs Fainss
* [[Liva Tailere]]
* [[Tobijs Stīvenss]]
* [[Mārtins Donovans]]
* [[Aluns Ārmstrongs]]
* [[Heriete Voltera]]
* [[Airēna Vorta]]
* [[Lena Hedija]]
| mūzika                   = [[Magnuss Fainss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Rysher Entertainment]]''
* ''[[Starz!]]''
* ''[[CanWest Global Television Network]]''
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|9|18|Toronto kinofestivāls|1999|11|19|Apvienotā Karaliste|1999|12|31|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/onegin-1998|title=Onegin|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2019|archive-date={{dat|2019|10|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191026145712/https://bbfc.co.uk/releases/onegin-1998}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0119079/?ref_=bo_se_r_1|title=Onegin|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|206,128}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Oņegins"''' ({{val|en|Onegin}}) ir 1999. gada romantiska drāma, kas balstīta uz [[Aleksandrs Puškins|Aleksandra Puškina]] romānu "[[Jevgeņijs Oņegins]]". Filmas režisore ir [[Marta Fainsa]]. Galvenās lomas atveido [[Reifs Fainss]] (viņš arī ir viens no filmas producentiem), [[Liva Tailere]], [[Tobijs Stīvenss]], [[Mārtins Donovans]], [[Aluns Ārmstrongs]], [[Heriete Voltera]], [[Airēna Vorta]] un [[Lena Hedija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|9|18||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Before We Go''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Before We Go Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Kriss Evanss]]
 |  producents =
* [[Hovards Boldvins]]
* Kriss Evanss
* [[Kārena Elaiza Boldvina]]
* [[Wiljams Dž. Imermans]]
* [[Marks Kasens]]
* [[MakDžī]]
* [[Mērija Viola]]
 |   scenārijs =
* [[Ronalds Bass]]
* [[Džena Smolka]]
* [[Kriss Šafers]]
* [[Pols Viknērs]]
 |     aktieri =
* Kriss Evanss
* [[Alise Īva]]
* Marks Kasens
 |      mūzika = [[Kriss Vestleiks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Wonderland Sound and Vision]]''
 | izplatītājs = ''[[RADiUS]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|12|Toronto kinofestivāls|2015|9|4|ASV|}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/we-go-2014|title=Before We Go|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{US$|3 miljoni}}
 |    ienākumi = {{US$|483,938}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Before We Go''''' ir 2014. gada ASV romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Kriss Evans]]. Galvenās lomas attēlo arī [[Alise Īva]] un [[Marks Kasens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|12||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: Uzskatu par '''[[Sfēra|Sfērisku]] [[Zeme|Zemi]]''' pirmie pauda [[Senā Grieķija|sengrieķu]] filozofi aptuveni 6. gadsimtā p.m.ē.,<ref name="dicks">{{grāmatas atsauce  |last=Dicks |first=D.R. |title=Early Greek Astronomy to Aristotle |url=https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick |pages=[https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick/page/72 72]–198 |year=1970 |isbn=978-0-8014-0561-7 |publisher=Cornell University Press |location=Ithaca, N.Y.}}</ref> taču tas bija tikai filozofisks prātojums, līdz to pieņēma [[Hellēnisms|Hellēnisma]] [[astronomija]] 3. gadsimtā p.m.ē. Hellēnisma uzskatu vēlā antīkā laikmeta un viduslaiku laikā pakāpeniski pieņēma arī pārējā [[Vecā pasaule]].<ref name="Krüger: Roman and medieval continuation">Continuation into Roman and medieval thought: Reinhard Krüger: "[http://www.uni-stuttgart.de/lettres/krueger/forschungsvorhaben_erdkugeltheorie_biblio.html Materialien und Dokumente zur mittelalterlichen Erdkugeltheorie von der Spätantike bis zur Kolumbusfahrt (1492)]"</ref><ref name="Ragep: Islamic adoption">Direct adoption of the Greek concept by Islam: Ragep, F. Jamil: "Astronomy", in: Krämer, Gudrun (ed.) et al.: ''Encyclopaedia of Islam'', THREE, Brill 2010, without page numbers</ref><ref name="Pingree: Indian adoption">Direct adoption by India: [[David Pingree|D. Pingree]]: "History of Mathematical Astronomy in India", ''Dictionary of Scientific Biography'', Vol. 15 (1978), pp. 533−633 (554f.); Glick, Thomas F., Livesey, Steven John, Wallis, Faith (eds.): "Medieval Science, Technology, and Medicine: An Encyclopedia", Routledge, New York 2005, {{ISBN|0-415-96930-1}}, p. 463</ref><ref name="Martzloff, Cullen: Chinese adoption">Adoption by China via European science: Jean-Claude Martzloff, “Space and Time in Chinese Texts of Astronomy and of Mathematical Astronomy in the Seventeenth and Eighteenth Centuries”, ''Chinese Science'' 11 (1993-94): 66–92 (69) and Christopher Cullen, "A Chinese Eratosthenes of the Flat Earth: A Study of a Fragment of Cosmology in Huai Nan tzu 淮 南 子", ''Bulletin of the School of Oriental and African Studies'', Vol. 39, No. 1 (1976), pp. 106–127 (107)</ref> Praksē zemes apaļumu pierādīja [[Fernāns Magelāns|Fernāna Magelāna]] un [[Huans Sevastjans Elkano|Huana Sevastjana Elkano]] ceļojums apkārt zemeslodei (1519-1522).<ref>Ilustrētā pasaules vēsture, novembris 2011. Magelāns palika pusceļā.</ref><ref>Pigafetta, Antonio (1906). Magellan's Voyage around the World. Arthur A. Clark. [http://www.archive.org/details/primerviajeentor00piga]</ref>

sentences:
slima cilvēka [[plaušas]] histoloģiskais preparāts, krāsots ar [[hematoksilīns|hematoksilīnu]] un [[eozīns|eozīnu]]]]
'''Histoloģija''' ({{val-el|ἱστός}} — audums, ''λόγος'' — mācība) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvo [[organisms|organismu]] [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]] un [[orgāns|orgānu]] uzbūvi [[mikroskops|mikroskopiskā]] un submikroskopiskā līmenī. Histoloģiju var uzskatīt par medicīniski bioloģisku nozari, jo tai liela nozīme [[medicīna|medicīnā]] (histoloģijas metodes lieto [[biopsija|biopsiju]] materiālu izpētei). Tā ir cieši saistīta ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[fizioloģija|fizioloģiju]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un citām zinātnes nozarēm.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alens Vaits
 |    vārds_orig = ''Alain White''
 |        attēls = Alain Campbell White.jpg
 |    att_izmērs = 150px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1880
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Piejūras Alpi|Kannas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1951
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 23
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Dienvidkarolīna|Samervila}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = botāniķis, šaha problēmists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alens Kempbels Vaits''' ({{val|en|Alain Campbell White}}; dzimis {{dat|1880|3|3}}, miris {{dat|1951|4|23}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Šaha kompozīcija|šaha problēmists]] un [[botāniķis]].<ref name=ENC>{{ŠE|412}}</ref>

sentences: '''Sociālā atstumtība''' ir plašāks jēdziens nekā [[nabadzība]]. Tā ir indivīdu vai cilvēku grupu nespēja iekļauties sabiedrībā nabadzības, nepietiekamas izglītības, bezdarba, diskriminācijas vai citu apstākļu dēļ. Tātad sociāli atstumts cilvēks nespēj piekļūt pakalpojumiem un precēm, nespēj īstenot savas tiesības un izmantot iespējas, jo pastāv šķēršļi, kas to liedz, piemēram, vides nepieejamība, sabiedrības aizspriedumi, emocionālā un fiziskā vardarbība u. c.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Augšējā Angāra
| citvaloda      = ru
| oriģinālnosaukums = Верхняя Ангара
| citvaloda2      = bua
| oriģinālnosaukums2 = Дээдэ Ангар мγрэн
| attēls            = Verkhnyaya_Angara.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Augšējā Angāra pie Novijuojanas pilsētciemata
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Baikāls]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=36 | sāk_plat_s=52 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=113 | sāk_gar_m=45 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=55 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=109 | iet_gar_m=53 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 438
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 265
| gada_notece       =
| baseins           = 21 400
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Burjatija#Krievija#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Skalvji''' bija [[kurši]]em un [[prūši]]em radniecīga [[rietumbalti|rietumbaltu]] cilts. Skalvju zeme [[Skalva]] stiepās gar [[Nemūna]]s lejteci. [[Vācu ordenis]] Skalvu iekaroja 1276.—1277. gadā. Turpmākajos gados skalvju augstmaņi saņēma zemes īpašuma tiesības no ordeņa. Skalva smagi cieta ordeņa un [[Lietuvas dižkunigaitija]]s karos. Pēdējo reizi skalvji rakstos pieminēti 1542. un 1563. gadā. Daļa skalvju [[pārtautošanās|pārtautojās]] un ieplūda [[Prūsijas lietuvieši|Prūsijas lietuviešos]], bet citi — [[Žemaiši|žemaišos]]. Mūsdienās Skalva atrodas [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] un Lietuvas [[Mazā Lietuva|Mazās Lietuvas]] teritorijās.

sentences: [[Amerikas kolonizēšana]]s gaitā četru gadsimtu garumā starp dažādu eiropiešu un indiāņu valodu lietotājiem izveidojās cieši ekonomiski, politiski un kultūras sakari. To rezultātā [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]], [[portugāļu valoda|portugāļu]] un [[franču valoda|franču]] valodās ienāca '''aizguvumi no Amerikas pamatiedzīvotāju valodām'''. Caur eiropiešu kolonizatoru valodām šos [[aizguvums|aizguvumus]] pārņēma arī citas valodas, tostarp [[latviešu valoda|latviešu]].

sentences: '''Programmaparatūra''' ({{val|en|firmware}}) ir īpaša datora [[programmatūra]]s klase, kas nodrošina ierīces specifiskās aparatūras zema līmeņa vadību. Programmatūra, piemēram, [[Personālais dators|personālā datora]] ''[[BIOS]]'', var saturēt ierīces pamatfunkcijas un var nodrošināt aparatūras abstrakcijas pakalpojumus augstāka līmeņa programmatūrai, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]]. Mazāk sarežģītās ierīcēs programmaparatūra var darboties kā pilnīga ierīces operētājsistēma, kas veic visas vadības, uzraudzības un datu apstrādes funkcijas. Tipiski tādu ierīču piemēri, kurās ir programmaparatūra, ir iegultās sistēmas (kurās darbojas [[iegultā programmatūra]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://aduk.de/services/embedded-software-firmware-development/|title=Embedded Firmware Development|website=ADUK GmbH|access-date=2023-03-20|language=en-GB}}</ref>), sadzīves un personālās lietošanas ierīces, datori un datoru [[perifērijas ierīces]].

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Tauera tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Tower Bridge''
|attēls               = Tower bridge London Twilight - November 2006.jpg
|attēla paraksts      =
| oficiālais nosaukums    =
| pushpin_map = Londonas centrs#Londona
| latd  = 51.505556 | latNS  = N
| longd =  0.075556 | longEW = W
|transporta veids     = [[Automašīna]]s
|šķērso               = [[Temza|Temzu]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Anglija|Londona}}
|apkalpo              = Bridge Hause Estates
|arhitekts            = Horācijs Džonss
|tilta tips           = [[paceļamais tilts]]
[[piekartilts]]
|materiāli            = [[betons]]
[[tērauds]]
[[granīts]]
[[akmens]]
[[ķieģelis|ķieģeļi]]
|posmu skaits         =
|balstu skaits        = 4
|posma garums         =
|garums               = 244 metri
|platums              =
|augstums             = 42,5 metri
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          = 1886
|celtniecība          = 1886-1894
|atklāts              = {{dat|1894|6|30}}
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             = ap 80 miljoniem latu
}}
<mapframe text="Tauera tilts" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q83125"
}
</mapframe>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Live Ammonia tepida.jpg
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|         binomial = Foraminifera
|        izplatība =
|       iedalījums =
'''Kārtas'''
* {{TaksoSaite|Allogromiida}}
* {{TaksoSaite|Carterinida}}
* {{TaksoSaite|Fusulinida}}
* {{TaksoSaite|Globigerinida}}
* {{TaksoSaite|Involutinida}}
* {{TaksoSaite|Lagenida}}
* {{TaksoSaite|Miliolida}}
* {{TaksoSaite|Robertinida}}
* {{TaksoSaite|Rotaliida}}
* {{TaksoSaite|Silicoloculinida}}
* {{TaksoSaite|Spirillinida}}
* {{TaksoSaite|Textulariida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Foraminīferas''' (''Foraminifera'', ''Foramminiferida'') ir [[Vienšūņi|vienšūņu]] [[organisms|organismu]] grupa, kas dažādās [[Sistemātika|klasifikācijās]] variē no tipa līdz kārtai. Šīs grupas pārstāvji parasti ir [[Jūra|jūrā]] dzīvojoši [[sakņkāji]], kurus sedz daudzkameru (retāk vienkameras) [[čaula]]. Foraminīferas ir seni organismi un [[Fosilijas|fosilā]] veidā ir zināmi no [[Kembrijs|kembrija]] līdz mūsdienām. Ir aprakstītas vairāk par 30 000 izmirušo foraminīferu sugu un zināmas ap 10 000 recento foraminīferu sugu. Arī [[Latvija]]s [[Juras periods|juras]] un [[Kvartārs|kvartāra]] nogulumos ir sastopamas fosilās foraminīferas. Lielākā foraminīferu daļa ir [[bentoss|bentiskie]] organismi, bet ir arī [[Planktons|planktona]] formas, kas dzīvo ūdens augšējos slāņos. Šie organismi ir sastopami pat [[Marianas dziļvaga|Marianas dziļvagā]]<ref> Ilustrētā Zinātne. — 2005. gada decembra numurs, 20.lpp. </ref> (pasaules dziļākajā vietā), kur citiem dzīviem organismiem ir grūti eksistēt [[gaisma]]s nepietiekamības un augstā [[spiediens|spiediena]] dēļ.

sentences: Šeit ir uzskaitītas visas upes vai upju sistēmas, kuru garums ir vairāk nekā 1000 km.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bezrūpīgais braucējs
| operators = * [[Lāslo Kovāčs]]
* [[Bērts Braiants]]
| attēls = EasyRider.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Deniss Hopers]]
| producents = * [[Pīters Fonda]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = * Pīters Fonda
* Deniss Hopers
* [[Terijs Souterns]]
| aktieri = * Pīters Fonda
* Deniss Hopers
* [[Džeks Nikolsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Easy Rider''
| studija = * ''Pando Company Inc.''
* ''Raybert Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|7|14}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|360–400 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldwideboxoffice.com/movie.cgi?title=Easy%20Rider&year=1969|title=Easy Rider, Worldwide Box Office Gross. |publisher=Worldwide Box Office |accessdate= {{dat|2022|12|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bezrūpīgais braucējs"''' ({{Val|en|Easy Rider}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīgā]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Deniss Hopers]], bet scenārija autori Hopers, [[Pīters Fonda]] un [[Terijs Souterns]]. Filmā galvenās lomas atveido Hopers, Fonda un [[Džeks Nikolsons]].

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = pareizticīgie
| name           = Kijivas Pečeru klosteris
| native_name    = ''Києво-Печерська лавра''
| image          = 2005-08-15 Pechersk Lavra seen from river Dnepr Kiev 311.JPG
| caption        =
| full           =
| other_names    =
| order          = Maskavas patriarhāta Ukrainas Pareizticīgā baznīca
| established    = 1051
| disestablished =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| status         =
| functional_status =
| heritage_designation =
| designated_date =
| architect      =
| style          =
| location       = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
| map_type       = Kijeva
| latd           = 50
| latm           = 26
| lats           = 3
| latNS          = N
| longd          = 30
| longm          = 33
| longs          = 33
| longEW         = E
| remains        =
| public_access  =
| website        =
| other_info     =
| embedded       = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = [[Kijivas Svētās Sofijas katedrāle|Svētās Sofijas katedrāle]] un Kijivas Pečeru klosteris
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv
|        designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/527 527]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{UKR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Kijivas Pečeru klosteris''' ({{val|uk|Києво-Печерська лавра}}, {{val|ru|Киeво-Печерская лавра}}) ir vēsturisks [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgās baznīcas]] klosteris [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]. Kopš dibināšanas 1051. gadā šis bijis viens no svarīgākajiem pareizticīgo centriem Austrumeiropā. 1926. gadā pasludināts par kultūrvēsturisko rezervātu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Erevānas dzelzceļa stacija
| tips                = pasažieru un kravas stacija
| attēls              = Սասունցի Դավիթ24.JPG
| attēla_apraksts     =
| karte               = Armēnija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1902
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              = Sasunas Dāvida laukums
| latd  = 40.1553 | latNS  = N
| longd = 44.5081 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai =
}}
'''Erevānas dzelzceļa stacija''' ({{val|hy|Երևան երկաթուղային կայարան}}) ir [[Armēnija]]s galvaspilsētas [[Erevāna]]s centrālā stacija. Atrodas [[Sasunas Dāvids|Sasunas Dāvida]] laukumā. Blakus atrodas viena no [[Erevānas metro]]politēna stacijām, kā arī lokomotīvju un vagonu depo.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sandefjordbeja
| oriģinālnosaukums    = Sandefjord Bay Station
| oriģinālnosaukums1   =
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Dienvidorkneju salas
| paraksta_izvietojums = top
| valsts               = {{GBR}}
| latd=60| latm=37| lats=00| latNS= S
| longd=46| longm= 02| longs= 00| longEW=W
| novietojums          = [[Dienvidorkneju salas]]
| tips                 =
| atvērta              = 1944
| atvērta_piezīme      = (netika izmantota)
| slēgta               = 1945
| slēgta_piezīme       = (aizstāta ar [[Keipgedesa|Keipgedesu]])
| pieder               = [[FIDS]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- formātā UTC+/-xx -->
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Sandefjordbeja''' ({{val|en|Sandefjord Bay Station}}) jeb '''Bāze C''' (''Base C'') bija projektēta [[Lielbritānija|britu]] polārstacija [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Izvietota [[Dienvidorkneju salas|Dienvidorkneju salu]] arhipelāgā [[Koroneišena]]s salas rietumu galā, [[Mortona rags|Mortona ragā]] [[Sandefjordas līcis|Sandefjordas līča]] krastā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Un tavu māti arī
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|33,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3816457729/weekend/|title=Y tu mamá también |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|13}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = {{MEX}}
| ilgums = 106 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2001|6|8}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Producciones Anhelo''
| operators = [[Emanuels Lubeskis]]
| oriģinālnos = ''Y tu mamá también''
| mūzika =
| aktieri = * [[Maribela Verdū]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Djego Luna]]
| scenārijs = * [[Karloss Kuarons]]
* Alfonso Kuarons
| producents = * Alfonso Kuarons
* [[Horhe Vergara]]
| režisors = [[Alfonso Kuarons]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Y tu mamá también poster.png
| imdb =
}}'''"Un tavu māti arī"''' ({{Val|es|Y tu mamá también}}) ir 2001. gada [[Meksika]]s [[drāmas filma]], kuras režisors ir [[Alfonso Kuarons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maribela Verdū]], [[Gaels Garsija Bernals]] un [[Djego Luna]].

sentences: '''7. septembris''' ir gada 250. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (251. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 115 dienas.

sentences:
[[File:Tipitaka1.jpg|thumb|Pāli kanons [[Taizeme]]s budistu [[templis|templī]] ]]
'''Tripitaka''' ([[sanskrits|sanskritā]]: "trīs grozi") jeb '''Tipitaka''' ([[Pāli valoda|pāli valodā]]) ir [[budisms|budisma]] rakstu kanons. Tā oriģināls, pēc nostāstiem, bija uzrakstīts uz palmu lapām un aizņēma trīs grozus. Tripitaka parasti tiek iedalīta trijos "grozos": mūku un mūķeņu uzvedības kodeksā ''[[Vinaya Pitaka]]'', [[Sidhārta Gautama|Sidhārtas Gautamas]] pamācībās ''[[Sutra Pitaka]]'' un ''[[Abhidharma Pitaka]]'', kura saturs dažādos budisma novirzienos atšķiras. Vispazīstamākā un vecākā Tripitakas versija ir [[teravādas budisms|Teravādas]] skolas "Pāli kanons", kas sarakstīts pāli valodā.
== Ārējās saites ==
* [http://suttacentral.net Pāli un citu kanonu arhīvs (vairākās valodās)]

labels: Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Notikumi VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Politika Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija JÄdzieni SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Politika ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Notikumi Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Politika MÄksla ReliÄ£ija Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba MÄksla VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija MÄksla Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Politika MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Notikumi KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Latvija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Notikumi DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Sports Latvija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VÄsture Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Notikumi MÄksla Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija ReliÄ£ija ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki Daba MÄksla Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Daba CilvÄki KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba JÄdzieni CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Notikumi SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki Daba Daba Latvija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports SabiedrÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Daba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Daba Notikumi SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla MÄksla JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Daba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Notikumi MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki Daba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Politika Latvija CilvÄki Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Sports Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra CilvÄki VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Sports Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla Latvija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Daba SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki MÄksla Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Notikumi SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Daba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba MÄksla MÄksla Politika Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba Daba KultÅ«ra Sports JÄdzieni VeselÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Sports VÄsture Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika Daba VÄsture Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Sports CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Latvija Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija Latvija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki ReliÄ£ija VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Latvija Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Sports VÄsture VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Daba Daba MÄksla Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba Politika JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Daba ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Latvija JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Sports Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki VÄsture ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija MÄksla CilvÄki CilvÄki Politika Latvija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Politika MÄksla Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla KultÅ«ra Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Politika ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports VÄsture KultÅ«ra CilvÄki Latvija Sports KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Daba Latvija JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture Politika Daba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija JÄdzieni CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija JÄdzieni MÄksla VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Daba MÄksla Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki KultÅ«ra Politika Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija MÄksla Sports Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Sports CilvÄki KultÅ«ra VÄsture VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Notikumi KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija KultÅ«ra MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture VÄsture Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba VeselÄ«ba MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Sports Sports KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija Latvija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Daba DzÄ«vÄ«ba Politika VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba JÄdzieni Daba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Latvija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Sports Latvija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki JÄdzieni CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Latvija Latvija Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Sports KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Daba Daba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Sports SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki VÄsture Sports Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Notikumi CilvÄki CilvÄki Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Latvija Sports Latvija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Daba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika VÄsture Latvija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Sports ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Sports KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Sports MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija Politika Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Daba Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla JÄdzieni SabiedrÄ«ba MÄksla Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Notikumi Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba VeselÄ«ba CilvÄki VÄsture Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija