sentences: '''Višegrādas''' pirmais '''kongress''' bija [[1335. gads|1335. gada]] apmēram mēnesi ilga karaļu sanāksme [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]] tolaik nozīmīgajā pilsētā [[Višegrāda|Višegrādā]], kurā [[Bohēmijas karaliste|Čehijas (Bohēmijas)]] karalis [[Jans Luksemburgs]], [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas]] karalis [[Kārols I Anžū]] un [[Polijas Karaliste (1025—1385)|Polijas]] karalis [[Kazimirs III Lielais]] izveidoja pret [[Hābsburgi]]em vērstu aliansi. Tā bija vēsturiski pirmā [[Centrāleiropa]]s valstu savienība.<ref>[https://eadaily.com/ru/news/2018/11/12/etot-den-v-istorii-1335-god-vstrecha-treh-koroley-v-vyshegrade 1335 год — встреча трех королей в Вышеграде — EADaily]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Svjatoslavs Fjodorovs
 |    vārds_orig = ''Святослав Фёдоров''
 |        attēls = Svyatoslav Nikolayevich Fyodorov, 1992.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
|       dz_gads = 1927
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Proskurova|3s=Hmeļnicka|td=Ukraina}}
 |        m_gads = 2000
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{USSR}} →
{{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = [[oftalmoloģija|oftalmologs]], [[ķirurgs]]
politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
|   citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[oftalmoloģija]]
acs mikruķirurģija
|                grāds = medicīnas zinātņu doktors (1967)
|         darba_vietas = Starpnozaru zinatniski tehniskais komplekss "Acs mikroķirurģija"
|           akad_amats = profesors
PSRS Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1987)
Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1991)
Krievijas Medicīnas zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1995)
|           alma_mater = [[Rostovas Valsts medicīnas universitāte]]
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi =
|          apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1987)
[[Ļeņina ordenis]]
Darba Sarkanā karoga ordenis
Lomonosova Lielā zelta medaļa
|             piezīmes =
}}
}}
'''Svjatoslavs Fjodorovs''' ({{val|ru|Святосла́в Никола́евич Фёдоров}}; dzimis {{dat|1927|8|8}}, miris {{dat|2000|6|2}}) bija [[PSRS|padomju]] un [[Krievija|krievu]] ārsts [[oftalmoloģija|oftamologs]], medicīnas zinātņu doktors (1967), [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1987), Krievijas Medicīnas zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1995). Pazīstams ar saviem izgudrojumiem acs mikroķirurģijā, [[keratotomija]]s procedūru veikšanu. Bija viens no pirmajiem, kas uzsāka attīstīt [[redzes lāzerkorekcija|redzes lāzerkorekciju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://bigenc.ru/medicine/text/4707672|title= Фёдоров Святосла́в Никола́евич|publisher= Большая Российская Энциклопедия|access-date= {{dat|2021|04|11||bez}}|archive-date= {{dat|2019|06|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190607135619/https://bigenc.ru/medicine/text/4707672}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''High Flying Bird''
| attēls                   =  High Flying Bird (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džozefs Malloks]]
| scenārija autors         = [[Tarels Elvins Makkreinijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Andrē Holands]]
* [[Zezija Bītza]]
* [[Melvins Gregs]]
* [[Sonja Sona]]
* [[Zekerijs Kvinto]]
| mūzika                   = [[Deivids Vailders Sevedžs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Extension 765]]''
* ''[[Harper Road Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|27|Slemdensas filmu festivāls|2019|2|8|ASV|}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|title=High Flying Bird|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190604183502/https://bbfc.co.uk/releases/high-flying-bird-2019|archivedate={{dat|2019|06|04||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''High Flying Bird''''' ir 2019. gada ASV sporta drāma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Andrē Holands]], [[Zezija Bītza]], [[Melvins Gregs]], [[Sonja Sona]] un [[Zekerijs Kvinto]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|27||bez}} Slemdensas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pārpratums Redrokvestā
| operators =
| attēls = Redrockmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, trilleris, ''[[neo-noir]]''
| režisors = [[Džons Dāls]]
| producents = * [[Stīvs Golins]]
* [[Sīgurjons Sigvatsons]]
| scenārijs = * Džons Dāls
* Riks Dāls
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lara Flinna Boila]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red Rock West''
| studija = * ''Propaganda Films''
* ''PolyGram Filmed Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Roxie Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|16}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pārpratums Redrokvestā"''' ({{Val|en|Red Rock West}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Dāls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Deniss Hopers]], [[Lara Flinna Boila]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Grāmatnīca "Āgenskalns"''' bija grāmatnīca [[Mazā Nometņu iela (Rīga)|Mazajā Nometņu ielā]] 32 [[Rīga|Rīgā]], [[Āgenskalns|Āgenskalnā]]. [[Grāmatnīca]] izveidota 1964. gadā. Tajā ietilpa grāmatu veikali [[Zemgales priekšpilsēta|Zemgales priekšpilsētā]] un [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajonā]]. Grāmatnīca pārdeva grāmatas un kancelejas preces (tirdzniecību organizēja arī sabiedriskie grāmatu izplatītāji). Grāmatnīcas tirdzniecības apgrozījums 1986. gadā bija 1,5 milj. rubļu.<ref>[[Pēteris Jērāns]] (redaktors). ''Rīga: enciklopēdija''. Rīga : [[Galvenā enciklopēdiju redakcija]], 1988. 148. lpp.</ref>

sentences:
zaļo krāsu un absorbē gaismu, kas tālāk tiek izmantota [[fotosintēze|fotosintēzē]]]]
'''Hlorofils''' ({{val-el|χλωρος, chloros}} — "zaļš", ''φύλλον, phyllon'' — "lapa") ir zaļais [[pigments]], kas atrodams gandrīz visos [[augi|augos]], [[aļģes|aļģēs]] un [[zilaļģes|cianobaktērijās]]. Hlorofils piedalās [[fotosintēze]]s procesā. Tas veidojas tikai tad, kad augiem ir pieejama [[gaisma]]. Izšķir aptuveni 100{{fact}} dažādus hlorofilu veidus: [[hlorofils a|hlorofilu ''a'']], [[hlorofils b|''b'']], [[hlorofils c|''c1'']], ''с2'', ''d'', ''f'' un bakteriohlorofilus ''a'', ''b'', ''c'', ''сs'', ''d'', ''e'',un ''g'' <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Chlorophylls|last=Fujita|first=Y.|publisher=John Wiley & Sons|year=2015|isbn=|location=Chichester|pages=}}</ref>. Tie atšķiras pēc to ķīmiskās struktūras.<ref name="HSW">{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://science.howstuffworks.com/dictionary/plant-terms/chlorophyll-info.htm | title= Chlorophyll | publisher= How Stuff Works - Science | accessdate= 2011-07-06}}</ref> Hlorofila molekulu veido viens [[magnijs|magnija]] atoms, četri [[slāpeklis|slāpekļa]] atomi, pieci vai seši (atkarībā no hlorofila veida) [[skābeklis|skābekļa]] atomi, 70 vai 72 [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi un 55 [[ogleklis|oglekļa]] atomi. Hlorofila ''a'' ķīmiskā formula ir šāda: C55H72O5N4Mg, bet hlorofila ''b'' ķīmiskā formula: C55H70O6N4Mg.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jānis Neimanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Piltene|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = 1904
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = veterinārārsts
|        dzimums = V
|         vecāki = Jānis Neimanis, Tija Neimane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jitlande
|attēls              = Jutland peninsula 2.png
|attēla paraksts     = Jitlandes pussala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Dānija#Eiropa
|reljefa_karte = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = {{DEN}}, {{GER}}
|arhipelāgs          =
|latd=55|latm=37|lats=46|latNS=N |longd=9|longm=12|longs=3|longEW=E
|platība             =
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Mellehejs
|augstums            = 171
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips =
|valsts adm vienība       =
|valsts adm vienības tips1 =
|valsts adm vienība1       =
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Rītausma"
|          attels =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = Breaking Dawn
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs =
|          izdota = 2008
|       tulkotajs = Ieva Elsberga
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp =
|            pec  =
|           pirms = [[Aptumsums (grāmata)|Aptumsums]]
}}
'''"Rītausma"''' (''Breaking Dawn'') ir ceturtā un pēdējā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kas ir stāsts par astoņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata ir sadalīta trīs daļās: pirmā un trešā rakstīta no Bellas skatupunkta, savukārt otrā — no Džeikoba Bleka. Grāmata iznāca 2008. gadā, taču latviskais tulkojums tika izdots {{dat|2009|9|12||bez}}.<ref>[http://kultura.delfi.lv/news/book/stefanija-meiere-ritausma.d?id=26763927 Stefanija Meiere 'Rītausma']{{Novecojusi saite}}</ref> Pēc grāmatas motīviem ir tikusi uzņemta filma, kas divās daļās tika izdota 2011.—2012. gadā.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Rīga—Ērgļi''' savienoja [[Rīga|Rīgu]] ar [[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļiem]]. Līnija gāja cauri [[Rīga]]i, [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastam]], [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastam]], [[Salaspils novads|Salaspils novadam]], [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Mālpils pagasts|Mālpils pagastam]], [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Suntažu pagasts|Suntažu pagastam]], [[Ķeipenes pagasts|Ķeipenes pagastam]], [[Taurupes pagasts|Taurupes pagastam]] un [[Mazozolu pagasts|Mazozolu pagastam]] un [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Ērgļu pagasts|Ērgļu pagastam]]. Līnijas garums bija 98 km, sliežu platums 1524 mm.

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences:
[[Kategorija:Psiholoģijas teorija]]
[[Kategorija:Uzvedība]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{Vilciena infokaste
|Nosaukums              = Elektrovilciens ER1
|Attēls                 = ER1-228 ER-183.jpg
|Paraksts               = Elektrovilcieni ER1 [[Zeļenogradska|Zeļenogradskā]], [[Krievija|Krievijā]]
|Ekspluatācijas periods = no [[1957. gads|1957. gada]] līdz mūsdienām
|Ražotājs               = [[Rīgas vagonbūves rūpnīca]]
|Sērija                 = ER1
|Ražošanas periods      = 1957—1962
|Uzbūvēti sastāvi       = 259 (+4 atsevišķi galvas vagoni)
|Uzbūvēti vagoni        =
|Vagoni sastāvā         = 6—12
|Pasažieru vietu skaits = 1248 sēdvietas
|Vagona garums          = 19 600 mm
|Platums                = 3480 mm
|Augstums               =
|Svars                  =
|Sliežu platums         = 1520 mm
|Vagonu materiāls       = [[tērauds]]
|Maksimālais ātrums     = 130 km/h
|Paātrinājums           = 0,6 m/s2
|Bremzēšana             = 0,8 m/s2
|Vilkmes sistēma        = motorvagonu
|Spriegums              = 3000 V
|Izejošā jauda          =
|Bremžu sistēma         = elektropneimatiskā
|Drošības sitēma        =
|Piezīmes               =
}}
'''ER1''' ('''E'''lektrovilciens '''R'''īgas, '''1'''. tips; {{val|ru|ЭР1}}) ir [[līdzstrāva]]s [[elektrovilciens]], kuru ražoja [[Rīgas vagonbūves rūpnīca|Rīgas vagonbūves rūpnīcā]] no 1957. līdz 1962. gadam. To izmantoja [[Padomju Savienība|PSRS]] piepilsētas dzelzceļa līnijās, galvenokārt [[Maskava]]s un [[Sanktpēterburga|Ļeņingradas]] mezglos.

sentences: {{citas nozīmes|debespusi|Austrumi (nozīmju atdalīšana)|Austrumi}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpus redzesloka
| attēls                   = Out of Sight 1998 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Sight''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Berijs Sonnenfīlds]]
| scenārija autors         = [[Skots Frenks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Vings Reimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Deniss Farina]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|6|26|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998|title=Out of Sight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604171927/https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofsight.htm|title=Out of Sight (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpus redzesloka"''' ({{val|en|Out of Sight}}) ir 1998. gada ASV kriminālkomēdija, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Dženifere Lopesa]], [[Vings Reimss]], [[Dons Čīdls]], [[Deniss Farina]] un [[Alberts Brukss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences: '''Siltumkustība''' ir vielas [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] patstāvīga haotiska [[kustība]]. Nekad nevar paredzēt, kur un ar kādu [[ātrums|ātrumu]] pēc mirkļa pārvietosies kāda molekula. Atomi un molekulas vielā nav nekustīgi, tie vienmēr kustas. Tie pārvietojas no vienas vietas uz citu, no vienas savstarpējas [[sadursme]]s līdz nākamajai sadursmei, gan arī svārstas šurpu turpu ap savām [[līdzsvars|līdzsvara]] vietām.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Džefs Kinijs
|         vārds_orig = ''Jeff Kinney''
|             attēls = Jeff Kinney Book Signing, November 2011 (1).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Džefs Kinijs 2011. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1971
|         dz_mēnesis = 02
|           dz_diena = 19
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Fortvašingtona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Džūlija Kinija
|              bērni = 2
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, karikatūrists
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods = 2004—pašlaik
|              žanri = [[bērnu literatūra]], [[komēdija]], [[satīra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = [[Grega dienasgrāmata]]
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Džefs Kinijs''' ({{val|en|Jeff Kinney}}; dzimis {{dat|1971|2|19}} [[Fortvašingtona (Mērilenda)|Fortvašingtonā]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[rakstnieks]] un [[karikatūra|karikatūrists]]. Kinijs visplašāk pazīstams ar savu bērnu romānu "[[Grega dienasgrāmata (grāmata)|Grega dienasgrāmata]]" un tam sekojošo [[Grega dienasgrāmata|grāmatu sēriju]]. Tāpat Kinijs ir izveidojis bērnu [[mājaslapa|interneta mājaslapu]] ''[[Poptropica]]''.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Gotfrīds de Bujons
| vārds_orģ           =''Godefroy de Bouillon''
''Gottfried von Bouillon''
''Godefridus Bullionensis''
| attēls              =Godfrey of Bouillon, holding a pollaxe. (Manta Castle, Cuneo, Italy).jpg
| apraksts              =
| amats              =Lejaslotringas hercogs
| term_sākums         = [[1089]]. gads
| term_beigas       =   [[1100]]. gads
| priekštecis         =[[Konrāds II (Itālijas karalis)|Konrāds II]]
| pēctecis           =[[Heinrihs I (Lejaslotringas hercogs)|Heinrihs I]]
| amats2              =Jeruzalemes karalis (Svētā Kapa aizstāvis)
| term_sākums2         = {{dat|1099|7|22}}
| term_beigas2       =   {{dat|1100|7|18}}
| priekštecis2         =-
| pēctecis2           =[[Balduīns I]]
| dzim_dati           ={{dat|1060|9|18}}
| dzim_vieta          =[[Buloņa]], [[Francijas karaliste]]
([[Padekalē (departaments)|Padekalē]], {{FRA}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1100|7|18|1060|9|18}}
| mir_vieta           =[[Jeruzaleme]], [[Jeruzalemes Karaliste]]
({{ISR}})
| tēvs                =[[Eistahs II]]
| māte                =[[Lotringas Ida]]
| dinastija           =[[Flandrijas dinastija]]
| dzīvesb             =
| bērni               =
| reliģija            =[[katolisms]]
| apglabāts           =Svētā Kapa baznīca, [[Jeruzaleme]], {{ISR}}
| paraksts            =
| piezīmes            =
| dzimums = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Tenzins Gjaco
|     vārds_orig = བསྟན་འཛིན་རྒྱ་མཚོ།
|         attēls = Dalai Lama 1430 Luca Galuzzi 2007crop.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[tibetieši|tibetietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Kiek in de Kök
| native_name         = ''Kiek in de Kök''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = Kiek in de Kök - Tallinn -Estonia.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.43475 | latNS  = N
| longd = 24.74125 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1475. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              = 38 m
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielceļš
| attēls                   = Highway Jacket DVD.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Highway'
| žanrs                    = drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Gajs Rīdels]]
* [[Skots Rozenbergs]]
* [[Maikls De Luka]]
| scenārija autors         = Skots Rozenbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džēreds Leto]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Selma Blēra]]
| mūzika                   = [[Bazils Poleduriss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|3|26||bez}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001|title=Highway|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 11, 2019|archive-date={{dat|2019|04|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190411193415/http://www.bbfc.co.uk/releases/highway-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H6
|molmasa=30,07
|blīvums=1,212
|kušanas temperatūra=90,34 K (-182,76 °C)
|viršanas temperatūra=184,5 K (-88,6 °C)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušenas 8
| attēls                   = OceansEightPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's 8''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Gerijs Ross]]
| producents               =
* [[Stīvens Soderbergs]]
* [[Sjūzana Ekinsa]]
| scenārija autors         =
* Gerijs Ross
* [[Olīvija Milča]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Mindija Kalinga]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Nora Luma]]
* [[Rianna]]
* [[Helēna Bonema Kārtere]]
| mūzika                   =  [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Smoke House Pictures]]''
* ''[[Larger Than Life Productions]]''
| izplatītājs              = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|6|5|Manhatana|2018|6|8|ASV|2018|6|15|Latvija|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-8-2018|title=Ocean's 8|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 5, 2018|archive-date={{dat|2019|07|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190716051250/https://bbfc.co.uk/releases/oceans-8-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wbeventfilm2018c.htm|title=Ocean's 8 (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|297,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Oušenas 8"''' ({{val|en|Ocean's 8}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Gerijs Ross]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Sandra Buloka]], [[Keita Blanšeta]], [[Mindija Kalinga]], [[Sāra Polsone]], [[Nora Luma]], [[Rianna]] un [[Helēna Bonema Kārtere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|6|5||bez}} Manhatanā.

sentences:
{{cita nozīme|valsti no 1707. līdz 1800. gadam|mūsdienu valsti|Apvienotā Karaliste}}
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = Lielbritānijas Karaliste
|nosaukums_latv_val   = ''Kingdom of Great Britain''
|sugasvārds           =
|
|kontinents           = Eiropa
|reģions              =
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              =
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|
|gads_sākums          = 1707. gads
|gads_beigas          = 1800. gads
|date_start           = {{dat|1707|05|01}}
|date_end             = {{dat|1800|12|31}}
|event_start          = Akts par ūniju
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            = Ūnija ar Īriju
|image_flag           = Flag_of_Great_Britain_(1707–1800).svg
|flag                 = Apvienotās Karalistes karogs
|flag_type            = Karogs
|image_coat           = Coat_of_arms_of_Great_Britain_(1714–1801).svg
|symbol               =
|symbol_type          = Ģerbonis
|image_map            = Great_Britain_1789.svg
|image_map_caption    =
|national_motto       = ''Dieu et mon droit''
"Dieva un mana taisnība"
|national_anthem      = ''[[God Save the King]]'' ("Dievs, sargi karali"; kopš 1745. gada)
|galvaspilsēta        = [[Londona]]
|kopīgas_valodas      = [[angļu valoda]]
|reliģija             =
|nauda                = [[sterliņu mārciņa]]
|
|title_leader         = [[Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums|Monarhs]]
|leader1              = [[Anna Stjuarte]]
|year_leader1         = 1707–1714 (pirmā)
|leader2              = [[Džordžs III]]
|year_leader2         = 1760–1800 (pēdējais)
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|stat_year1           =
|stat_pop1            =
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              = Flag_of_England.svg
|p1                   = Anglijas Karaliste
|flag_p2              = Flag_of_Scotland_(1542–2003,_sky_blue).svg
|p2                   = Skotijas Karaliste
|flag_s1              = Flag_of_the_United_Kingdom_(1-2).svg
|s1                   = Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste
|flag_s2              =
|s2                   =
|today                = {{ubl|{{GBR}}}}
}}
'''Lielbritānijas karaliste''' ({{val|en|Kingdom of Great Britain}}) jeb '''Apvienotā Lielbritānijas karaliste''' ({{val|en|United Kingdom of Great Britain}}) tika izveidota, apvienojoties ūnijā [[Anglijas Karaliste]]i un [[Skotijas karaliste]]i 1707. gadā, un pastāvēja līdz 1801. gadam, kad to pārdēvēja par [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienoto Karalisti]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sarkanais pūķis
| attēls                   =  Red Dragon movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Red Dragon''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Brets Ratners]]
| producents               =
* [[Dino de Lorientiss]]
* [[Marta de Lorientisa]]
| scenārija autors         = [[Teds Tallijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Emilija Votsone]]
* [[Mērija-Luīze Pārkere]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Imagine Corporation]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|10|4|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=https://bbfc.co.uk/releases/red-dragon-2002-0|title=Red Dragon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{GER}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|78 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0289765/?ref_=bo_se_r_2|title=Red Dragon|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|209,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sarkanais pūķis"''' ({{val|en|Red Dragon}}) ir 2002. gada psiholoģisks trilleris, kas balstīts uz Tomasa Herisa tāda paša nosaukuma [[Sarkanais pūķis (romāns)|romānu]]. Filmas režisors ir [[Brets Ratners]]. Galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Edvards Nortons]], [[Reifs Fainss]], [[Hārvijs Keitels]], [[Emilija Votsone]], [[Mērija Luīza Pārkere]] un [[Filips Sīmors Hofmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|10|4||bez}}. Filma veidota kā prīkvels 1991. gada filmai "[[Jēru klusēšana]]" un 2001. gada filmai "[[Hanibāls (filma)|Hanibāls]]".

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = IL-2
  |tips = [[Triecienlidmašīna]]
  |ražotājs = Iļjušin
  |attēls = Image:Il2 sturmovik.jpg
  |paraksts = <!--Attēla paraksts; ja nav aprakstošs ir jāatsāj tukšs-->
  |konstruktors = Sergejs Iļjušins
  |pirmais lidojums = 1939. gada 2. oktobris
  |nodošana = <!--Datums kad lidmašīna iestasies/iestājās militārajā/civilājā dienestā -->
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis = <!--Stāvoklis, vizbiežāk ir lieks; izmantojiet taupīgi-->
  |lietotājs = <!--Ierakstiet tikai vienu, un nelietojiet mazos karogus-->
  |pārējie lietotāji = <!--Līdz trim papildlietotājiem; Atdaliet ar <br/>-->
  |izgatavots = 1941-1945
  |kopskaits = 36 183
  |programmas izmaksa = <!--Ražošanas/Izstrādāšanas programmas izmaksas-->
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''IL-2''' bija [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[triecienlidmašīna]], kuru ražoja [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Ja pieskaita IL-2 pēcteci — lidmašīnu IL-10, kopā tika izgatavotas 42 330 lidmašīnas, kas ir vairāk, nekā jebkura cita militārā lidmašīna.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://combatavia.info/index4il2.html|title=Тяжёлый штурмовик ОКБ им. Ильюшина Ил-2, описание, тактико-технические характеристики, вооружение, модификации боевого самолёта Ил-2|publisher=Всё о военной авиации России|accessdate=2007-12-03|quote=По «тиражу» самолёт Ил-2 не имел себе равных. Заводы построили более 36 тыс. машин этого типа|archiveurl=https://www.webcitation.org/65IMdvaMp?url=http://combatavia.info/index4il2.html|archivedate=2012-02-08}}</ref> IL-2 tika plaši izmantota cīņās ar tankiem. IL-2 bija laba aizsardzība pret apšaudi no zemes, jo lidmašīnas motors, lidotāja kabīne un degvielas tvertnes bija aizsargātas ar bruņām. Viegli sašaujama bija tikai astes daļa ar [[fizelāža|fizelāžu]]. Tomēr lidmašīna bija diezgan neaizsargāta pret [[iznīcinātājs|iznīcinātājiem]]. No 1941. līdz 1945. gadam tika zaudētas 10 762 IL-2 lidmašīnas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Flodsangare.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Locustellidae
 |     dzimta_lv = Sisinātājķauķu dzimta
 |         ģints = Locustella
 |      ģints_lv = Sisinātājķauķi
 |          suga = Locustella fluviatilis
 |       suga_lv = Upes ķauķis
 |      binomial = Locustella fluviatilis <small>([[Johann Wolf|Wolf]], 1810)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}
'''Upes ķauķis''' (''Locustella fluviatilis'') ir maza auguma [[sisinātājķauķu dzimta]]s (''Locustellidae'') dziedātājputns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22714679/0 IUCN: Locustella fluviatilis]</ref> Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/grassbirds/ World Bird List: Grassbirds, Donacobius, Malagasy warblers, cisticolas, allies, 2018]</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kalmāras ūnija''' ([[dāņu valoda|dāņu]], [[norvēģu valoda|norvēģu]] un [[zviedru valoda|zviedru]]: ''Kalmarunionen'') bija vairākas [[personālūnija]]s ([[1397]]-[[1524]]), kas apvienoja [[Dānija]]s (ar [[Šlēzviga-Holšteina|Holšteinu]]), [[Norvēģija]]s (ar [[Īslande|Īslandi]] un [[Grenlande|Grenlandi]]) un [[Zviedrija]]s (ieskaitot daļu [[Somija]]s) karalistes zem viena [[monarhs|monarha]]. Valstis atteicās no savas [[suverenitāte]]s, bet ne [[neatkarība]]s, un interešu konflikti (it īpaši Zviedrijas bruņniecības neapmierinātība ar Dānijas un [[Holšteina]]s vadošo lomu) noveda pie savstarpējiem konfliktiem, sākot ar 1430. gadiem, kas noveda pie ūnijas sadalīšanās [[1523]]. gadā, kad [[Gustavs Vāsa]] kļuva par [[Zviedrijas karaļi|Zviedrijas karali]]. Formāli ūnija beidza pastāvēt nākamajā gadā. Norvēģija un tās aizjūru teritorijas uz vairākiem gadsimtiem gan palika [[Dānija-Norvēģija|Dānijas-Norvēģijas]] sastāvā.

sentences: '''Duets''' (no {{val|it|duetto}}, kas saukārt no no {{val|la|duo}} — 'divi') ir [[vokāls]] [[skaņdarbs]] divām balsīm vai instrumentāls skaņdarbs diviem [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentiem]], kā arī šāda skaņdarba abi izpildītāji.

sentences:
Nosaukums
Tetrils

Ķīmiskā formula	[[Ogleklis|C]]7[[Ūdeņradis|H]]5[[Slāpeklis|N]]5[[Skābeklis|O]]8

[[Molmasa]]	287,15 g/mol

[[Blīvums]]
1730 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]]	129,5 °C

[[Sprādziena siltums]]	4,6 MJ/kg

[[Detonācijas ātrums]]	ap 7600 m/s

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2507''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2507''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki|Gaisa kosmiskie spēki]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|9|23|SK}} 22:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2508]]'', ''[[Kosmos-2509]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,5°
| Periods                =
| Apoapsīda              = ~ 1500 km
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2498]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2508]]''
}}
'''''Kosmos-2507''''' (''Космос-2507'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā palaists 2015. gada septembrī.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Rezanovs
|     vārds_orig = ''Николай Резанов''
|         attēls = Rezanov np.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1807
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Krasnojarska}}
}}
'''Nikolajs Rezanovs''' ({{val|ru|Николай Петрович Резанов}}; dzimis {{dat|1764|3|28}} [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], miris {{dat|1807|3|13}} [[Krasnojarska|Krasnojarskā]]) bija [[krievi|krievu]] diplomāts, ceļotājs un uzņēmējs. Viens no [[Krievijas-Amerikas kompānija]]s izveidotājiem un pirmā Krievijas jūrasbrauciena apkārt Zemeslodei vadītājiem (1803-1806). Pirmais oficiālais Krievijas [[sūtnis]] [[Japāna|Japānā]].

sentences:
'''Vagars''' (no {{val|et|vakkuri}} — 'pagasta vecākais') bija:
* no 16. līdz 19. gadsimtam ([[dzimtbūšana]]s laikā) — muižnieka iecelts [[pagasta vecākais]] [[Livonija|Livonijā]], ar tiesībām piespriest [[dzimtbūšana|dzimtcilvēkiem]] miesas sodus.
* no 19. līdz 20. gadsimtam — [[muiža]]s [[kalps|kalpu]] un [[algādzis|algādžu]] uzraugs, kurš organizēja darbus un uzraudzīja to izpildi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kašgārijas grēda
|attēls                 = Karakorum-d04.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Kašgārijas grēdas ainava
 | pushpin_map           = Ķīna#Siņdzjana
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =15 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =75|lon_min =25 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CHN}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              = [[Tarimas ieplaka|Tarimas ieplaku]]
|atdala_no              = [[Pamirs|Pamira]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 100—250
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Kongurs]]
|augstums               = 7719
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Kašgārijas grēda''' vai '''Kongurmuztags''' ({{val|zh|慕士塔格山}}, ''Mùshìtǎgé Shān'') ir [[kalnu grēda]] [[Pamirs|Pamira]] austrumos, [[ķīna|Ķīnā]].<ref>{{PZT|341}}</ref> Reizēm tiek pieskaitīta [[Kuņluņs|Kuņluņam]], kopā ar [[Kintau]] veidojot tā tālāko ziemeļrietumu izvirzījumu. Stiepjas aptuveni 100 km garumā starp [[Gezdarja|Gezdarju]] ziemeļos un [[Taškorgana|Taškorganu]] dienvidos; rietumos paceļas [[Sarikola grēda]], bet austrumos plešas [[Tarimas ieplaka]]. Dažos avotos Kašgārijas grēdai pieskaita arī [[Kintau]] un [[Ulugartags|Ulugartagu]] ziemeļos līdz [[Markana]]s upei un [[Taškorgantags|Taškorgantagu]] dienvidos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://loadmap.net/ru?qq=38.2321%2075.0288&z=9&s=-1&c=41&g=1 |title=Карты всего мира |access-date={{dat|2015|03|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305021722/http://loadmap.net/ru?qq=38.2321%2075.0288&z=9&s=-1&c=41&g=1 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Grēda veidota no gneisiem, granītiem, kvarcītiem; smailas kores, stāvas, klinšainas nogāzes, dziļas aizas. Apledojums vairāk kā 600 km². Vidējais augstums 5000—6000 metru, augstākās virsotnes ir [[Kongurs]] (7719 m) un [[Muztagata]] (7546 m). Ziemeļu nogāzēs kalnu stepes, dienvidu un austrumu — pustuksneši un tuksneši. Upju ielejās [[tugaji]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Mērija Volstonkrafta
|         vārds_orig = ''Mary Wollstonecraft''
|             attēls = Mary Wollstonecraft by John Opie (c. 1797).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Mērijas Volstonkraftas portrets (ap 1797. gadu)
|            dz_gads = 1759
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|             m_gads = 1797
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 10
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Viljams Godvins
|              bērni = Fanija Imlaja<br>[[Mērija Šellija]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, filozofe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = [[Sieviešu tiesību aizsardzība]]" (1792)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Taukaudi''' ({{val-la|textus adiposus}}) ir daudzos [[Orgāns|orgānos]] sastopams [[Saistaudi|saistaudu]] veids, ko veido [[taukšūnas|taukšūnu]] kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti [[Cilvēks|cilvēka]] organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt [[Jaundzimušais|jaundzimušiem]] un dažiem [[dzīvnieki]]em ([[grauzēji]]em un ziemojošiem) visas dzīves garumā.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences: '''Optofluīdika''' ir pētniecības un tehnoloģiju joma, kas apvieno fluīdikas (jo īpaši [[mikrofluīdika]]s) un [[optika]]s priekšrocības. Šīs tehnoloģijas lietojumi ietver [[displejs|displejus]], biosensorus, [[laboratorijas čips|laboratorijas čipus]], [[lēca]]s, molekulārās attēlveidošanas rīkus.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Neretas baznīca (2010.gada 23. maijs)
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Nigeria|Nigērija}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Simons Grūnavs
|          vārds_orig = Simon Grunau
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[1470]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Tolkemita]],  [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa valsts]]<br />(tagad [[Tolkmicko]], {{POL}})
|           m_dat_alt = [[1530]]. vai [[1537]]. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[prūši|prūsis]]{{nepieciešama atsauce}}
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = hronists
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ne
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SONITEL''
|sponsors              = ''SONITEL''
|domātais-pielietojums = Ar [[Nigēra|Nigēru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots Nigērā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.intnet.ne/ www.intnet.ne]
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Cieceres ezera pieteku|Dūņupe|Dūņupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dūņupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Cieceres ezers]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=22 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=34 | iet_gar_s=04 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 3,4
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pastaiga starp kapakmeņiem
| operators =
| attēls = A Walk Among the Tombstones poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', trilleris
| režisors = [[Skots Frenks]]
| producents = * [[Denijs DeVito]]
* Maikls Šambergs
* Steisija Šīra
* Braiens Olivers
* Tobins Ārmbrusts
| scenārijs = Skots Frenks
| aktieri = * [[Liams Nīsons]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Boids Holbruks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Walk Among the Tombstones''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Endgame Entertainment''
* ''1984 Private Defense Contractors''
* ''Exclusive Media''
* ''Jersey Films''
* ''Double Feature Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|19}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23–28 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Walk-Among-the-Tombstones-A-(2014)#tab=summary|title=A Walk Among the Tombstones (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pastaiga starp kapakmeņiem"''' ({{Val|en|A Walk Among the Tombstones}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors un scenārists ir [[Skots Frenks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Liams Nīsons]], [[Dens Stīvenss]], [[Deivids Harbors]] un [[Boids Holbruks]]. Filma balstīta uz [[Lorenss Bloks|Lorensa Bloka]] tāda paša nosaukuma 1992. gada romānu.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pampāļu pagasts
| karte             = Pampāļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Pampāļi
| platība           = 122,24
| iedzīvotāji       = 813<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 813/ 122.24 round 1}}
| izveidots         = 1922
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Upurējot bandinieku
 | oriģinālnos = ''Pawn Sacrifice''
 |      attēls = UpurejotBandinieku.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, drāma
 |    režisors = [[Edvards Cviks]]
 |  producents =
* [[Tobijs Magvairs]]
* Edvards Cviks
* [[Geila Kaca]]
 |   scenārijs = [[Stīvens Naits]]
 |     aktieri =
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Maikls Stūlbargs]]
* [[Lilija Reiba]]
* [[Robina Veigerta]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gail Katz Productions]]''
* ''[[MICA Entertainment]]''
* ''[[Material Pictures]]''
* ''[[PalmStar Media]]''
 | izplatītājs = ''[[Bleecker Street]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|11|Toronto kinofestivāls|2015|9|16|ASV|2015|9|25|Latvija|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pawn-sacrifice-2014|title=Pawn Sacrifice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 21, 2018|archive-date={{dat|2017|07|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170717160141/http://www.bbfc.co.uk/releases/pawn-sacrifice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pawnsacrifice.htm|title=Pawn Sacrifice (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 21, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Upurējot bandinieku"''' ({{val|en|Pawn Sacrifice}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Edvards Cviks]]. Galvenās lomas atveido [[Tobijs Magvairs]], [[Pīters Sarsgārds]], [[Līvs Šreibers]], [[Maikls Stūlbargs]], [[Lilija Reiba]] un [[Robina Veigerta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|11||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''Kausveida mukocīts''' ir sekretējoša cilindriska [[Epitēlijs|epitēlija]] šūna, kuras galvenā funkcija ir [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] — [[mucīns|mucīnu]] — sekrēcija. Mucīni ir galvenais [[gļotas|gļotu]] komponents. Kausveida mukocīti ir sastopami dažādos orgānu epitēlijos, piemēram, [[elpvads|elpvadā]], [[bronhi|bronhos]], [[Zarnas|zarnās]]. Retos gadījumos no kausveida mukocītiem var veidoties kausveida mukocītu [[karcinoīds]].<ref>Holt, N; Grønbæk, H (2013). "Goblet cell carcinoids of the appendix.". ''The Scientific World Journal''. doi:10.1155/2013/543696. PMC 3556879. {{PMID|23365545}}.</ref>

sentences:
{{Ieplakas infokaste
|nosaukums              = Karakija
|attēls                 = View of Karagiye Depression.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min = 24|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =51|lon_min = 47|lon_sec =
 | pushpin_map           = Kazahstāna#Manghistau apgabals
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KAZ}}
|ģeo_apgabals           = [[Manghistau pussala]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 85
|platums                = 25
|ieplaka                = Batirs
|augstums               = -132
|pilsētas               =
}}
'''Karakija''' ({{val|kk|Қарақия ойысы, Qaraqïya oýısı}} — ‘melnā krauja’) ir [[ieplaka]] [[Kazahstāna]]s rietumos [[Kaspijas jūra]]s austrumu piekrastē, Kazahstānas zemākā sausā ieplaka un trešā zemākā [[Āzija|Āzijā]].

sentences:
ņemtie pirkstu nospiedumi.]]
'''Daktiloskopija''' (no {{val|el|δάκτυλος}} (''dáktulos'') — 'pirksts' un ''σκοπέω'' (''skopéō'') — 'skatos') ir cilvēku [[identifikācija]]s metode pēc viņu [[pirksts|pirkstu]] nospiedumiem, kas katram cilvēkam ir unikāli.

sentences: '''Norlande''' ({{val|sv|Norrland}} — "Ziemeļu zeme") ir viena no [[Zviedrija]]s [[Zviedrijas zemes un provinces|vēsturiskajām zemēm]], kas robežojās ar [[Svēlande|Svēlandi]] dienvidos, [[Norvēģija|Norvēģiju]] rietumos un ziemeļos, ar [[Somija|Somiju]] ziemeļaustrumos. Norlande aizņem 59% no Zviedrijas teritorijas, bet tajā dzīvo tikai 12,8% Zviedrijas iedzīvotāju.

sentences: [[Taksonomija|Taksonomijā]] '''impērija''' (arī '''domēns''' un '''virsvalsts''') ir augstākais dzīvo organismu [[taksons]] sistēmā, ko 1990. gadā izstrādāja amerikāņu mikrobiologs [[Karls Vozs]].<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Woese|first=C R|last2=Kandler|first2=O|last3=Wheelis|first3=M L|date=1990-06|title=Towards a natural system of organisms: proposal for the domains Archaea, Bacteria, and Eucarya.|url=https://pnas.org/doi/full/10.1073/pnas.87.12.4576|journal=Proceedings of the National Academy of Sciences|language=en|volume=87|issue=12|pages=4576–4579|doi=10.1073/pnas.87.12.4576|issn=0027-8424|pmc=PMC54159|pmid=2112744}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://skolai.daba.lv/proj_materiali/macibu_materiali/a/valstis_domeni_imperijas_vgb.pdf|title=VALSTIS, DOMĒNI UN IMPĒRIJAS|last=Balodis|first=Valdis Ģirts|access-date=05.06.2023|date=07.11.2002}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Jonsei Universitāte
|native_name   = 연세대학교
|image_name    = YonseiUniversityEmblem.svg
|latin_name        =
|motto             = ''Cognoscetis Veritatem et Veritas Liberabit Vos''
|tagline           =
|established       = 1957
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.566398 | latNS  = N
| longd = 126.938803 | longEW = E
| academic_staff    = 1724 (2020)
| administrative_staff  = 970 (2020)
|students          = 30277 (2020)
|postgrad          = 11350 (2020)
|doctoral          = 3239 (2020)
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Yonsei_university_logo_en.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls =
|        attēls = Almandinas.jpg
|    att_izmērs = 300px
|  att_paraksts = Almandīns
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 09.AD.25
|   ķīm_formula = Fe3Al2(SiO4)3
|     singonija =
|         krāsa = sarkanīgi oranžs līdz sarkans
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = mērīts: 4,318; aprēķināts: 4,313<ref name="datu lapa">''Almandine'', in: John W. Anthony, Richard A. Bideaux, Kenneth W. Bladh, Monte C. Nichols (Hrsg.): ''Handbook of Mineralogy, Mineralogical Society of America'', 2001 ([http://www.handbookofmineralogy.org/pdfs/almandine.pdf PDF 69,2 kB]), {{en ikona}}</ref>
}}
'''Almandīns''' (dažreiz nepareiz saukts par almandītu), ir [[granātu]] grupai piederošs [[minerāls]]. Šādu nosaukumu šim [[Minerāls|minerālam]] ir devis [[Plīnijs Vecākais]], un šis [[minerāls]] tika atrasts [[Alabandā]], [[Karijas]] pilsētā, mūsdienās šī vieta atrodas [[Turcija]]s teritorijā, [[Ajdinas ils|Ajdinas ila]] administratīvajā teritorijā. Almandīns ir dzelzs alumīnija [[granāts]], kas ir tumši sarkanīgi violetā krāsā. Bieži vien šo minerālu apstrādā izliektas virsmas formā vai arī slīpē pilnībā, un pēc tam šī rota atgādina ugunssarkanu dārgakmeni, kas līdzinās karbunkulam. Vērojot šo minerālu [[spektroskops|spektroskopā]] ļoti stiprā gaismā, var pamanīt trīs raksturīgas [[absorbcijas joslas]]. Labi saredzama [[Daudzskaldnis|daudzskaldnība]]. Almandīns kristalizējas [[kubiskā singonija|kubiskajā singonijā]].<ref name="Paper 1">Geiger C., Armbruster Th., Lager G., Jiang K., Lottermoser W., and Amthauer G. (1992). </ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Harku ezers
|attēls=Harku_järv_2012.jpg
|paraksts=Harku ezers
|map = Igaunija#Eiropa
| plat_d=59.416667 | plat_NS=N
| gar_d=24.616667 | gar_EW=E
|vieta={{EST}}
{{spaces|2}}[[Tallina]]
{{spaces|2}}[[Hābersti]]
|platība=1,638
|garums=2
|platums=1,16
|Vid_dziļums=1,6
|Max_dziļums=2,5
|tilpums=
|augstums_vjl=0,9
|izteka=
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}

sentences: '''Brioloģija''' ({{val|el|βρύον}} (''bryon'') — 'sūna' un ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001. 114. lpp., ISBN 9984-9383-5-2</ref> — [[botānika]]s nozare, kas pēta [[Pirmsvasas augi|sūnas]]: noskaidro sūnu anatomiju, morfoloģiju, sistemātiku, ģeogrāfisko izplatību, fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]].<ref name="LPE">''Latvijas padomju enciklopēdija'', 2.sēj. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1982.</ref> Sūnu pētniekus sauc par '''briologiem'''.

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Lonaste}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lonaste
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         = [[Pāce (upe)|Pāce]], [[Raķupe]]
| ieteka            = [[Stende (upe)|Stende]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s= 41| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=9 | sāk_gar_s=17 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=3 | iet_gar_s=2 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 12
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,124
| baseins           = 526<ref>{{USIK}}</ref>
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Lonaste''', arī '''Lone''',<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97051&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Stende (upe)|Stendes]] labā krasta pieteka [[Ventspils novads|Ventspils novadā]]. Sākas [[Ances pagasts|Ances pagasta]] dienvidaustrumos, saplūstot [[Pāce (upe)|Pāce]]i un [[Raķupe]]i. Plūst rietumu—ziemeļrietumu virzienā pa mežainu un purvainu apvidu [[Ventavas līdzenums|Ventavas līdzenumā]]. Lejtecē meliorētu zemju masīvs, upe iztaisnota un pārvērsta par kanālu. Lielākās pietekas ir [[Rūšupe]] (10 km), [[Avotgrāvis (Lonastes pieteka)|Avotgrāvis]], [[Lāžvalks]] (labās), [[Mālvalks (Lonastes pieteka)|Mālvalks]], [[Nabagvalks]], [[Sātiķvalks]] (kreisās).<ref>{{Latvijas daba|3|157}}</ref> Upes augšteces neliels posms ietilpst [[Raķupes ieleja]]s dabas liegumā.

sentences: '''Teorija''' ({{val-el|θεωρία - aplūkošana, pētījums}}) ir [[zinātne|zinātnisku]] atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku [[priekšstats|priekšstatu]] par esamības [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Noteiktas zinību [[nozare]]s pamatideju [[sistēma]]. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar [[zinātniskā metode|zinātnisko metodi]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tukāns
| abbreviation = Tuc
| name_latin = Tucana
| RA = 0
| dec = -65
| areatotal = 295
| arearank = 48. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Tuc''
| starmagnitude = 2,87
| neareststarname = ''ζ Tuc''
| stardistance = 28
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Eridāna]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Skream''' (īstajā vārdā Ollie Jones) ir [[dubstep]] mūzikas žanra producents no [[Londona]]s, [[Kroidona]]s. Viņa pazīstamākais skaņdarbs ir "[[Mindight Request Line]]", ko 2005. gadā izdeva ierakstu kompānija "[[Tempa]]", un kas 2006. gadā tika iekļauts viņa debijas albumā "[[Skreamizm]]".

sentences: '''Perlamutra mākoņi''' jeb polārie stratosfēras mākoņi ir [[mākoņi]], kas veidojas ļoti lielā augstumā virs [[Zeme]]s (20—30 km) un sastāv no [[ledus]] kristāliņiem vai ļoti aukstiem [[ūdens]] pilieniem. Tie ir plāni un tiem viegli tiek cauri [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. Šos mākoņus var novērot ļoti reti, parasti 55—60° platumos pēc [[saulriets|saulrieta]] un pirms [[saullēkts|saullēkta]]. Dienā spožās [[gaisma]]s dēļ tie nav redzami.

sentences:
{{Krāsas infokaste
| virsraksta_krāsa=white
| virsraksts=Purpursarkanā
| attēls=File:Color icon purple v2.svg
| hex=800080
| r=128|g=0|b=128
| c=0|m=100|y=0|k=50
| h=300|s=100|v=50
}}
'''Purpurkrāsa''', arī '''purpursarkanā krāsa''', ir divu spektra krāsu — sarkanās un zilās — savienojums. Pati purpurkrāsa nav spektra krāsa, tātad tai nav noteikts [[viļņa garums]]. Līdzīga [[violetā krāsa|violetai krāsai]], tomēr purpurkrāsa ir tuvāka [[sarkanā krāsa|sarkanai krāsai]].

sentences:
[[Kategorija:Trokšņu mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Genocīds pret čigāniem
| attēls            = Bundesarchiv R 165 Bild-244-48, Asperg, Deportation von Sinti und Roma.jpg
| attēla_apraksts   = Čigāni [[Asperga|Aspergā]] 1940. gada 22. maijā
| vieta             = [[Trešais reihs]] un vācu okupētās teritorijas
| koordinātas       =
| datums            = 1935—1945
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[genocīds]], etniskās tīrīšanas, masu slepkavības
| bojā_gājušie      = Vismaz 150 000.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/genocide-of-european-roma-gypsies-1939-1945</ref> Citas aplēses sniedz tādus skaitļus kā 500 000—800 000<ref>https://books.google.lv/books?id=5a69Dk0T2YwC&q=800.000&redir_esc=y</ref> vai pat 1,5 miljoni<ref>https://web.archive.org/web/20110928102756/http://www.radoc.net/radoc.php?doc=art_e_holocaust_porrajmos&lang=en&articles=</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Trešais reihs]] un tā [[Ass valstis|sabiedrotie]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences: '''Parafīns''' ({{val|de|Paraffin}}, no {{val|la|parum}} — 'maz' un ''affinis'' — 'radniecīgs')<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 487. lpp.</ref> ir [[vaski|vaskam]] līdzīgs, ķīmiski samērā inerts (no tā cēlies arī tā nosaukums) baltas krāsas [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātināto ogļūdeņražu]] jeb alkānu maisījums. "Parafīni" ir arī novecojis alkānu nosaukums. Parasti parafīna sastāvā ir alkāni ar formulām С18Н38 līdz С35Н72. Parafīna [[kušanas temperatūra]] ir 40—65 °C, blīvums 0,880—0,915 g/cm³ (15 °C temperatūrā). Grūtāk kūstošo parafīna frakciju (kuras sastāvā ir alkāni ar vairāk nekā 35 [[ogleklis|oglekļa]] atomiem), sauc par [[cerezīns|cerezīnu]].

sentences: sprādziens]] sprādzienu simulācija aviācijas šovā]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Schweizerische Eidgenossenschaft''
''Confédération suisse''
''Confederazione Svizzera''
''Confederaziun svizra''
''Confoederatio Helvetica (CH)''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Šveices Konfederācija
|            valsts_nosaukums = Schweiz
|               karoga_attēls = Flag of Switzerland (Pantone).svg
|            karoga_nosaukums = Šveices karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Switzerland (Pantone).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Šveices ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Šveices himna|Swiss Psalm]]''"
|               kartes_attēls = Europe-Switzerland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Berne]]<ref>''De jure'' "federāla pilsēta"; ''de facto'' galvaspilsēta</ref>
| latd=46 | latm=57 | latNS=N | longd=7 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Cīrihe]]
|              valsts_valodas = [[vācu valoda]],
[[franču valoda]],
[[itāļu valoda]],
[[retoromāņu valoda]]<ref>[http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20091101024339/http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en |date={{dat|2009|11|01||bez}} }}, article 4, "National languages" : ''National languages'' are German, French, Italian and Romansh; [http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080919134534/http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en |date={{dat|2008|09|19||bez}} }}, article 70, "Languages", paragraph 1: The ''official languages'' of the Confederation are German, French and Italian. Romansh shall be an official language for communicating with persons of Romansh language.</ref>
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Federāla valsts]] ar [[parlamentārisms|parlamentāru sistēmu]] un tiešo [[demokrātija|demokrātiju]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Šveices federālā padome|Federālā padome]]
|                valsts_galva = [[Viola Amherd]] ([[prezidents]])
[[Karin Keller-Sutter]] ([[viceprezidents]])
[[Gi Parmelens]]
[[Ignasio Kasī]]
[[Albert Rösti]]
[[Elisabeth Baume-Scheider]]
[[Beat Jans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Šveices federālais kanclers|Federālais kanclers]]
|               valsts_galva2= [[Viktors Rossi]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Dibināšanas datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1291|8|1}}
|       neatkarības_notikums2 = ''de facto''
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1499|9|22}}
|       neatkarības_notikums3 = Federāla valsts
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1848|9|12}}
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 41 284
|               platība_rangs = 136
|              procenti_ūdens = 4,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|          iedzīvotāju_skaits = 8 570 700<ref name="Population">[https://www.bfs.admin.ch/bfs/de/home/statistiken/bevoelkerung.gnpdetail.2019-0447.html "Bevölkerungsbestand am Ende des 2. Quartal 2019" [Recent monthly and quarterly figures: provisional data] (XLS) (official statistics) (in German, French, and Italian). Neuchâtel, Switzerland: Swiss Federal Statistical Office (FSO), Swiss Confederation. 19 September 2019.]</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 96
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 198
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 65
|                     IKP_PPP = $480,938 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=146&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=47&pr.y=11 |title=Switzerland|publisher=International Monetary Fund |accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $58,731<ref name=imf2 />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,955 <ref>{{en ikona}} [http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf Human Development Report 2009]. The United Nations. Atjaunināts 2009-10-05.</ref>
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 2
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2013
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Šveices franks]]
|                valūtas_kods = CHF
|                  laika_zona = CET
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = CEST
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ch]]
|              tālsarunu_kods = 41
|                iso_kods_num = 756
|              iso_kods_alfa2 = CH
|              iso_kods_alfa3 = CHE
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|             attēls = Uria lomvia5.jpg
|         att_izmērs = 200px
|             valsts = Animalia
|          valsts_lv = Dzīvnieki
|               tips = Chordata
|            tips_lv = Hordaiņi
|              klase = Aves
|           klase_lv = Putni
|              kārta = Charadriiformes
|           kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|             dzimta = Alcidae
|          dzimta_lv = Alku dzimta
|        apakšdzimta = Alcinae
|     apakšdzimta_lv = Alku apakšdzimta
|              ģints = Uria
|           ģints_lv = Kairas
|               suga = Uria lomvia
|            suga_lv = Resnknābja kaira
|           binomial = Uria lomvia <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        kategorijas = nē
|           sinonīmi =
*''Alca lomvia''
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ramatas pagasts
| karte             = Ramatas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Ramata
| platība           = 171,4
| iedzīvotāji       = 505
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 505 / 171.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Enya
|          Attēls =
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Enje Nī Vrīnāna<br />''Eithne Ní Bhraonáin''
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|df=yes|1961|05|17}}
|        Vieta_dz = {{flaga|Īrija}} [[Gvīdora|Gvīdorā]], [[Donegolas grāfiste]], [[Īrija|Īrijā]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[New Age mūzika|New Age]], [[ķeltu mūzika]], [[pasaules mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātāja]], [[instrumentāliste]], [[komponiste]], [[ierakstu producente|producente]]
|     Instrumenti = [[dziedātājs|vokāls]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1982 - mūsdienas
|Izdevējkompānija = [[Warner Music Group|WEA]], [[Warner Music Group|Warner Music UK]], [[Warner Bros. Records|Warner Bros. Records UK]], [[Reprise Records|Reprise]], [[Geffen Records|Geffen]]
|   Darbojies_arī = [[Clannad]], [[Moija Brenana|Moya Brennan]], [[Brídín Brennan]]
|           Mlapa = [http://www.enya.com www.enya.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Yabar-IbnJubair.PNG|thumb|350px|Džubaira ceļojumi]]
'''Ibn Džubairs''' ({{val|ar|ابن جبير}}<ref>Pilnā vārdā Abū l- Husayn Muhammad ibn Ahmad ibn Jubayr al-Kenani ({{val-ar|أبو الحسين محمد بن أحمد بن جبير الكناني}}), saukts arī vienkārši Jabair</ref>, dzimis [[1145]]. gadā, miris [[1217]]. gadā) bija [[arābi|arābu]] ceļotājs. Dzimis [[Valensija (Spānija)|Valensijā]]. Studējis [[Korāns|Korānu]] [[Granada|Granadā]], vēlāk kļuvis par sekretāru [[Almohadi|Almohadu]] dinastijas galmā. 1183.gadā pameta galmu un apceļoja [[Aleksandrija|Aleksandriju]], [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Medīna|Medīnu]], [[Meka|Meku]], [[Damaska|Damasku]], [[Mosula|Mosulu]], [[Akra|Akru]] un [[Bagdāde|Bagdādi]]. Sīki aprakstījis savus ceļojumus, izdodams grāmatu, kura tika pārtulkota pārējā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
[[File:GaietyGirlDudleyHardy.jpg|thumb|''[[A Gaiety Girl]]'' tiek uzskatīts par vienu no vecākajiem populārajiem mūzikliem (1893)]]
'''Mūzikls''' ir [[Teātris|teātra]] iestudējums vai [[kinofilma]], kas apvieno [[mūzika|mūziku]], dialogu un [[Deja|deju]], radies ASV.{{Nepieciešama atsauce}} Tipiski mūzikla sižets nav izklaidējošs, bet gan traģisks, lai gan mūzika ir viegli uztverama. Tās saturs sastāv no [[Humors|humora]], patosa, [[mīlestība]]s un [[Dusmas|dusmām]], kas tiek izpausts caur [[vārdi]]em, [[Mūzika|mūziku]], [[Mehāniskā kustība|kustību]] un tehniskajiem aspektiem. No [[opera]]s, mūziklus atšķir ar lielāku fokusu uz dialogiem un dejošanu. Žanram attīstoties,  radās [[rokopera]].

sentences: '''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Epiktēts
|    vārds_orig = {{gree|Επίκτητος}}
|        attēls = Epicteti Enchiridion Latinis versibus adumbratum (Oxford 1715) frontispiece.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mākslinieka zīmējums, kurā attēlots Epiktēts
|    dz_dat_alt = ap 55. gadu
|       dz_gads =
|    dz_mēnesis =
|      dz_diena =
|      dz_vieta = iespējams [[Hierapole]], [[Frīģija]] (tagad {{TUR}})
|     m_dat_alt = 135. gadā
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta = [[Nikopole (Epīra)|Nikopole]], [[Epīra]] (tagad {{GRE}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola = [[stoicisms]]
|     intereses =
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        =
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vēju tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 12 m
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
(1817–1906), kas 1851. gadā ieviesa terminu "sekulārisms"]]
'''Sekulārisms''' ({{val|la|saeculum}} — ‘laikmets’) ir principu un uzskatu kopums, kas ir brīvs no [[reliģija]]s un [[Dievs|Dieva]]. Sekulārismu nereti saista ar to, ka valsts [[valdība]]i un citām institūcijām jāpastāv atsevišķi no reliģijas, un savos lēmumos nedrīkst ietekmēties reliģisku apsvērumu dēļ. Par sekulārisma idejām pirmie aizdomājās grieķu un romiešu filozofi kā [[Epikūrs]] vai [[Marks Aurēlijs]] un [[apgaismības laikmets|apgaismības laikmeta]] domātāji kā [[Denī Didro]], [[Voltērs]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Medisons]] un citi.

sentences: '''GOST''' ({{val-ru|ГОСТ — Государственный стандарт}} (valsts standarts)) jeb '''VVST''' (Vissavienības valsts standarts) ir galvenā standartu kategorija [[Krievijas Federācija|Krievijā]] un [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s valstīs. Standartu var izstrādāt gan materiāliem objektiem (produktiem, etaloniem, vielu paraugiem), gan normām, noteikumiem un prasībām dažādās jomās.

sentences:
'''Līdzstrāvas ģenerators''' ir [[Līdzstrāvas mašīna|līdzstrāvas]] [[elektriskā mašīna]], kas darbojas ģeneratora režīmā. Tā pārveido [[Mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] [[līdzstrāva]]s [[Elektriskā enerģija|elektriskajā enerģijā]].
== Uzbūve ==
Par līdzstrāvas ģeneratora uzbūvi skatīt: ''[[Līdzstrāvas mašīna]]''.
== Darbība ==
Līdzstrāvas ģeneratoram tiek pievadīta mehāniskā enerģija, ar nemainīgu ātrumu griežot ģeneratora [[Rotors|rotoru]]. [[Stators|Statorā]] novietotais ierosmes [[tinums]] pieslēgts nelielas [[jauda]]s līdzsprieguma (nemainīga [[Spriegums|sprieguma]]) avotam, un tajā plūst ierosmes [[Elektriskā strāva|strāva]], radīdama nekustīgu un nemainīgu [[Magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Rotoru griežot, [[Enkurs (elektrotehnika)|enkura]] tinuma vadi šķērso magnētiskā lauka spēka līnijas, un katrā no tiem [[Elektromagnētiskās indukcijas likums|inducējas]] [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēks]] (EDS).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Eritropoetīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = EPO, epoetīns, hemopoetīns
|           CAS numurs = 113427-24-0
|      ķīmiskā formula =
|              molmasa = ap 34 000
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Eritropoetīns''' (EPO) ir [[hormons]], kas veidojas [[nieres|nierēs]] un veicina sarkano asinsķermenīšu — [[eritrocīti|eritrocītu]] — izstrādāšanos [[sarkanās kaulu smadzenes|sarkanajās kaulu smadzenēs]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 22. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref> No tā cēlies šīs bioloģiski aktīvās vielas nosaukums ([[eritropoēze]] — eritrocītu veidošanās). Eritropoetīns pieder pie [[glikoproteīni]]em. Eritropoetīnu izmanto dažādu [[anēmija|anēmiju]] (mazasinību) ārstēšanai. Eritropoetīna sekrēcija palielinās [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] ietekmē, kas  palielina asiņu [[skābeklis|skābekļa]] pārnešanas spēju stresa situācijās.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Žans Pols Sartrs
|          vārds_orig =Jean-Paul Sartre
|              attēls =Jean-Paul Sartre FP.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1905
|          dz_mēnesis =6
|            dz_diena =21
|            dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
|              m_gads =1980
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =15
|             m_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
|           pilsonība ={{FRA}}
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[kontinetālā filozofija]], [[eksistenciālisms]], [[marksisms]], [[hermeneitika]]
|           intereses =[[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[ētika]], [[literatūra]], [[fenomenoloģija]], [[politika]], [[ontoloģija]]
|              idejas =''mauvaise foi'', ''l'existence précède l'essence'', ''être-pour-soi''
|          alma_mater =[[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Raimons Arons|Arons]], [[Svētais Augustīns]], [[Albērs Kamī|Kamī]], [[Luī Ferdinands Selīns]], [[Pols Nizāns|Nizāns]], [[Simona de Bovuāra|de Bovuāra]], [[Fjodors Dostojevskis|Dostojevskis]], [[Gistavs Flobērs|Flobērs]], [[Zigmunds Freids|Freids]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Martins Heidegers|Heidegers]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Karls Jasperss|Jasperss]], [[Francs Kafka|Kafka]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Aleksandrs Kožēvs|Kožēvs]], [[Mao Dzeduns|Mao]], [[Kārlis Markss|Markss]], [[Moriss Merlo-Pontī|Merlo-Pontī]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Džons Dos Pasoss|Dos Pasoss]], [[Žans Žaks Ruso|Ruso]], [[Artūrs Šopenhauers|Šopenhauers]], [[Voltērs]]
|          ietekmējis =[[Raimons Arons|Arons]], [[Žoržs Batajs|Batajs]], [[Alēns Badī|Badī]], [[Albērs Kamī|Kamī]], [[Simona de Bovuāra|de Bovuāra]], [[Viljams Barouzs|Barouzs]], [[Franss Fanons|Fanons]], [[Andrē Gorcs|Gorcs]], [[Če Gevara]], [[Fredriks Džeimsons|Džeimsons]], [[R. D. Leings]], [[Dorisa Lesinga|Lesinga]], [[Moriss Merlo-Pontī|Merlo-Pontī]], [[Reimons Keno|Keno]], [[Airisa Mērdoka|Mērdoka]], [[Kendzaburo Oe|Oe]], [[Mišels Fuko|Fuko]], [[Ričards Raits (rakstnieks)|Raits]]
|               darbi =romāns "Nelabums" (''La nausée'', 1938)<br />"Esamība un nekas" (''L'être et le néant'', 1943)
|              valoda =[[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Lauksaimniecības darbarīki''' ir rīki, kurus izmanto [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] dažādu darbu veikšanai. Katrā lauksaimniecības nozarē tiek lietoti savi [[darbarīki]]. Tāpēc tos var iedalīt pēc dažādām lauksaimniecības nozarēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| att_izmērs = 240px
| attēls= Siberian_Weasel_Pangolakha_Wildlife_Sanctuary_East_Sikkim_India_14.05.2016.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela sibirica
| suga_lv = Sibīrijas kolonoks
| binomial = Mustela sibirica <small>([[Pallas]], 1773)</small>
| izplatība =

sentences: '''Dielektriķis''' ir [[viela]], kurā ir maz brīvo [[lādiņnesējs|lādiņnesēju]], tādējādi dielektriķis ir viela, kura ļoti slikti vada [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]]. Tipiski dielektriķi ir [[stikls]], dažādas plastmasas, keramika, [[gumija]], [[Vizla (minerāls)|vizla]], kā arī [[gaiss]]. Dielektriķi ir arī daudzas citas nejonizētas [[gāze]]s un [[šķidrums|šķidrumi]], kā arī [[destilēts ūdens]] jeb pilnīgi tīrs ūdens (dabā tīrs ūdens tikpat kā nemēdz būt).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Metamfetamīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C10H15N
|citi nosaukumi       =
|CAS numurs           = 537-46-2
|molmasa              = 149,233
|blīvums              =
|kušanas temperatūra  =
|viršanas temperatūra =
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences: {{Commonscat|Speedskaters from Sweden|Zviedrijas ātrslidotāji}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gn
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''PSGnet''
|sponsors              = ''Centre National des Sciences Halieutiques de Boussoura''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gvineja|Gvineju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros izmanto saistībā ar Gvineju
|ierobežojumi          = Reģistrētājam ir jābūt saistītam ar Gvineju
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tikai trešajā līmenī atkarībā no domēna otrā līmeņa
|dokumenti             = [http://psg.com/dns/gn/gn.txt Reģistrācijas noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://psg.com/dns/gn/ psg.com]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|rāpuli|Čūska (nozīmju atdalīšana)|Čūska}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Marek_Szczepanek).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| sinonīmi =
*''Ophidia''
| binomial = Serpentes <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Malienas pagasts
| karte             = Malienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Brenci
| platība           = 55,42
| iedzīvotāji       = 424<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 424 / 55.42 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Commons cat|Philologists by country|Filologi pēc valsts}}
{{Commonscat|Philologists by country}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Mindanao
| attēls   = Pulangi river in valencia.jpg
| paraksts    = Augštece Pulangi pie Valensijas [[Bukidnona]]s provincē
| attēla_izmērs      =
| karte             = Mindanao river drainage map.png
| kartes_paraksts   = Mindanao baseins
| kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Filipīnas#Mindanao
  | reljefs           = jā
| garums            = 373
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1600
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 1400
| gada_notece       =
| baseins           = 23 169
| baseins_latvijā   =
| augštece          = Pulangi
| izteka             = Tago kalns
| ieteka             = [[Iljanas līcis]]
| tek_caur           = {{PHL}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      =
  | sāk_plat_d= 8 | sāk_plat_m= 27 | sāk_plat_s= 15 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 125 | sāk_gar_m= 09 | sāk_gar_s= 46 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 7 | iet_plat_m= 13 | iet_plat_s= 25 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 124 | iet_gar_m= 14 | iet_gar_s= 47 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Morisejs
|Attēls = MorrisseySXSW2006.jpg
|Att_izm = 230 px
|Apraksts = Morisejs 2006. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Stīvens Patriks Morisejs
|Dzimis = 1959. gada 22. maijā
|Vieta = {{flagicon|United Kingdom}} [[Stretforda]], [[Mančestra]], [[Anglija]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
|Gadi = 1982 - tagad
|Darbojies_arī = [[The Smiths]]
|Mlapa = [http://www.morrisseymusic.com/ morrisseymusic.com]
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Dons Kjūpits''' ({{val|en|Don Cupitt}}; dzimis 1934. gada 22. maijā [[Oldema|Oldemā]], [[Lankašīra|Lankašīrā]]) ir [[angļi|angļu]] [[filozofija|filozofs]] un [[Teoloģija|teologs]]. Kjūpits bijis [[Anglikānisms|anglikāņu]] [[priesteris]] un [[Kembridžas Universitāte]]s profesors, bet šķiet ir plašāk pazīstams kā [[rakstnieks]], strīdīgs [[reliģija|reliģisko]] uzskatu komentētājs,<ref>[http://en.citizendium.org/wiki/Don_Cupitt Komentētājs Kjūpits {{en ikona}}]</ref> "radikālo teoloģiju" sludinātājs un "sekulārs kristietis."<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |title=Kjūpita raksts: Esmu sekulārs kristietis {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130124091105/http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |archivedate={{dat|2013|01|24||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130124091105/http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |date={{dat|2013|01|24||bez}} }}</ref><ref>[{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.thatreligiousstudieswebsite.com/Religious_Studies/Theologians/don_cupitt.php |title=Kritika {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|08|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|10|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141031180206/http://www.thatreligiousstudieswebsite.com/Religious_Studies/Theologians/don_cupitt.php }} Kritika {{en ikona}}]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Medicīnas nozares]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences: '''Hidrīdi''' ({{Val-el|hydōr}} - [[ūdens]]) ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]] ar tādiem [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ievērojami mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Hidrīdos ūdeņraža oksidēšanas pakāpe ir -1. Dažreiz par hidrīdiem nepareizi dēvē visus ūdeņraža bināros savienojumus. Ūdeņraža [[izotops|izotopu]] ([[protijs|protija]], [[deitērijs|deitērija]] un [[tritijs|tritija]]) veidotos hidrīdus dēvē attiecīgi par '''protīdiem''', '''deiterīdiem''' un '''tritīdiem''' (sk. [[litija deiterīds]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tīrīšana
| attēls                   = The Purge film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Purge''
| žanrs                    = [[antiutopija]], [[drāma]], [[trilleris]], [[šausmu filma]]
| režisors                 = [[Džeimss Demonako]]
| producents               =
* [[Džeimsons Blums]]
* [[Maikls Bejs]]
* [[Endrū Forms]]
* [[Breds Fulers]]
* [[Sebastjēns K. Lemersjē]]
| scenārija autors         = Džeimss Demonako
| galvenajās lomās         =
* [[Ītans Hoks]]
* [[Lina Hīdija]]
* [[Adelaīda Keina]]
* [[Makss Bulkholders]]
| mūzika                   = [[Neitans Vaitheds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[Platinum Dunes]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Why Not Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|7|ASV|2013|7|26|Latvija}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/izklaide/televizija/latvijas-kino-sak-radit-sausmu-filmu-tirisana.d?id=43512105|title=Latvijas kino sāk rādīt šausmu filmu 'Tīrīšana'|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2018|12|31||bez}}}}</ref>
| ilgums                   = 85 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/purge-film|title=THE PURGE|publisher=bbfc.co.uk|accessdate={{dat|2018|12|31||bez}}|archive-date={{dat|2018|08|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180830014913/http://www.bbfc.co.uk/releases/purge-film}}</ref>
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=purge.htm|title=The Purge|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|231||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|89 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Tīrīšana: Anarhija]]"
| imdb                     =
}}
'''Tīrīšana''' ({{val|en|The Purge}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[šausmu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Demonako]]. Galvenās lomas atveido [[Ītans Hoks]], [[Lina Hīdija]], [[Adelaīda Keina]] un [[Makss Bulkholders]]. Filmas pirmizrāde [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] notika 2013. gada 7. jūnijā.

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 5.
|attēls         = 5Saeima2.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 1993. gadā
|sākums         = {{dat|1993|7|6}}
|beigas         = {{dat|1995|11|6}}
|priekšsēdētājs = [[Anatolijs Gorbunovs]]
|pr biedri      = [[Aivars Berķis]]
[[Andrejs Krastiņš]]
|frakcijas      = [[Latvijas Ceļš]] (36)
[[Latvijas Nacionālās neatkarības kustība]] (15)
[[Saskaņa Latvijai - Atdzimšana Tautsaimniecībai]] (13)
[[Latvijas Zemnieku savienība]] (12)
[[Līdztiesība (partija)|Līdztiesība]] (7)
[[Tēvzemei un Brīvībai]] (6)
[[Kristīgo demokrātu savienība]] (6)
[[Demokrātiskā centra partija]] (5)
|pirms          = [[Latvijas Republikas Augstākā padome|LR Augstākā padome]]
|pēc            = [[6. Saeima]]
}}
'''5. [[Saeima]]''' bija [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]] laika posmā no 1993. gada 6. jūlija līdz 1995. gada 6. novembrim. Tā bija pirmā [[Latvija]]s [[Saeima]] kopš 1934. gada, kad darbību beidza [[4. Saeima]]. Līdz 5. Saeimai valsti pārvaldīja [[Latvijas Republikas Augstākā Padome]].

sentences:
glezna “Žēlsirdīgais samarietis”]]
'''Sirdsapziņa''' ir [[morāle|morāla]] vērtība, spēja īstenot morālu [[paškontrole|paškontroli]], izvērtējot sevi. Sirdsapziņa ir arī cilvēka morālo uzskatu un principu kopums, balstoties uz personības vērtību sistēmu. Nereti sirdsapziņa tiek raksturota kā [[nožēla]] par personas paveiktu darbību, kas konfliktē ar viņa morālajām vērtībām.

sentences: '''Dzīvsudraba staba milimetrs''' (mm Hg, dz. st. mm) ir ārpussistēmas spiediena mērvienība, ko lieto [[meteoroloģija|meteoroloģijā]] [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērīšanai, [[medicīna|medicīnā]] [[asinsspiediens|asinsspiediena]] mērīšanai un citur. Viens [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] stabiņa [[milimetrs]] ir aptuveni vienāds ar 133,3223684 [[paskāls|paskāliem]]; normālais atmosfēras spiediens, jeb 760 dzīvsudraba stabiņa milimetri vienādi ar 101 325 paskāliem jeb 1013,25 hektopaskāliem lielu atmosfēras spiedienu. Agrāk izmantoja arī citu metodi: dzīvsudraba stabs ar augstumu 1 mm un blīvumu 13,5951×10³ kg/m³ pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] 9,80665 m/s². Atšķirība starp šiem diviem lielumiem ir tikai 0,000014%.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Perissa
 | official_name            = {{gree|Περίσσα}}
 | settlement_type          = Grieķijas ciemats
 | image_skyline            = Perissa 1.jpg
 | image_caption            = Perissas panorāma.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Dienvidegejas perifērija|Dienvidegeja]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Tiras dēms|Tira]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 1,5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 678
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 36 | latm = 21 | lats = 25 | latNS = N
 | longd = 25 | longm = 28 | longs = 25 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 84703
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Perissa''' ({{val|el|Περίσσα}}) ir piejūras ciemats [[Santorīna|Santorīnā]], kas atrodas tās dienvidaustrumu galā, 13 km no administratīvā centra [[Tira (Santorīna)|Tiras]], [[Mesavouno]] kalna pakājē. Pēc 2011. gada tautas skaitīšanas datiem šeit dzīvoja 678 cilvēki (2001. gadā 473 cilvēki). Administratīvi tas pieder [[Emporio]] municipalitātei, [[Tiras dēms|Tiras dēmā]]. Ciems slavens ar savu melno smilšu [[Pludmale|pludmali]].

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Liepājas reģionālā slimnīca"
| org/group           =
| image               = File:- panoramio - ---=XEON=--- (15).jpg
| alt                 =
| image_size          = 160px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Liepāja|Slimnīcas iela 25}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Reģionālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         = [[Rīgas Stradiņa universitāte]]s studiju un pētniecības klīniskā bāze
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1986
| closed              =
| demolished          =
| website             = http://liepajasslimnica.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Edvards Luiss Džeimss Berneiss
 |    vārds_orig = ''Edward Louis James Bernays''
 |        attēls = Edward Bernays cropped.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1891
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 22
 |      dz_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1995
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 9
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Kembridža}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[Sabiedriskās attiecības]], reklāma
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Edvards Luiss Džeimss Berneiss''' ({{val|en|Edward Louis James Bernays}}; dzimis {{dat|1891|11|22}}, miris {{dat|1995|3|9}}) bija viens no [[sabiedriskās attiecības|sabiedrisko attiecību]] jomas pamatlicējiem, viņa nekrologā dēvēts arī kā „sabiedrisko attiecību tēvs”.<ref name="'Father of Public Relations'">{{Tīmekļa atsauce|title=Edward Bernays, 'Father of Public Relations' And Leader in Opinion Making, Dies at 103|url=http://www.nytimes.com/books/98/08/16/specials/bernays-obit.html|website=http://www.nytimes.com|accessdate={{dat|2018|1|4||bez}}|ref=1}}</ref> Viena no E. Berneisa zināmākajām kampaņām ir 1929. gada centieni veicināt sieviešu smēķēšanu, pozicionējot cigaretes kā feministu kustības „Brīvības lāpas” ({{val|en|Torches of Freedom}}). Viņš ir vairāku grāmatu autors, tajā skaitā "Sabiedriskās domas kristalizācija" ({{val|en|Crystallizing Public Opinion}})<ref>Bernays, Edward (1923). Crystallizing Public Opinion. Ig Publishing. {{ISBN|193543926X}}.</ref> un "Propaganda",<ref>.Bernays, Edward (1928). Propaganda. Ig Publishing. {{ISBN|0970312598}}.</ref> kas ir vienas no pirmajām grāmatām sabiedrisko attiecību jomā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Edward Bernays: Father and Philosopher of Public Relations|url=https://www.nku.edu/~turney/prclass/readings/bernays.html|accessdate={{dat|2018|1|4||bez}}|archive-date={{dat|2015|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151104202202/http://www.nku.edu/~turney/prclass/readings/bernays.html}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Augstākais vērtējums
 | oriģinālnos = ''The Perfect Score''
 |      attēls = TPSposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Braiens Robinss]]
 |  producents =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikmans]]
* [[Maikls Tolins]]
* Braiens Robinss
 |   scenārijs =
* [[Marks Haimens]]
* [[Džons Zaks]]
* [[Marks Švāns]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ērika Kristensena]]
* [[Braiens Grīnbergs]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Dariuss Mailss]]
* [[Leonardo Nems]]
 |      mūzika = [[Džons Mērfijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Tollin/Robbins]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2004|1|30}}
 |      ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-score-2004|title=The Perfect Score|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectscore.htm|title=The Perfect Score (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Augstākais vērtējums"''' ({{val|en|The Perfect Score}}) ir 2004. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Braiens Robinss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Ērika Kristensena]], [[Braiens Grīnbergs]], [[Skārleta Johansone]], [[Dariuss Mailss]] un [[Leonardo Nems]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|30||bez}}.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Djego Rivera
| image         = Diego Rivera 1932.jpg
| imagesize     = 135px
| caption       =
| birthname     = Diego María de la Concepción Juan Nepomuceno Estanislao de la Rivera y Barrientos Acosta y Rodríguez
| birthdate     = {{dat|1886|12|8}}
| location      = {{vieta|Meksika|Gvanahvato}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1957|11|25|1886|12|8}}
| deathplace    = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
| nationality   = [[meksikānis]]
| field         = [[glezniecība]], portretisms, monumentālisms
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}
'''Djego Rivera''' ({{val|es|Diego Rivera}}, pilnajā vārdā — '''Djego Marija de la Konsepsjons Huans Nepomuseno Estanislao de la Rivera i Barjentoss Akosta i Rodrigess''' ({{val|es|Diego María de la Concepción Juan Nepomuceno Estanislao de la Rivera y Barrientos Acosta y Rodríguez}}); {{dat|1886|12|8|N}} — {{dat|1957|11|25|N}}) bija [[Meksika|meksikāņu]] gleznotājs, [[Murālisms|murālists]], [[Kreisa politika|kreisās politikas]] darbonis.

sentences:
kartē]]
'''Krimas apgabals''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Кримска область'') bija [[Padomju Savienība|PSRS]] administratīva vienība, kas pastāvēja no 1945. līdz 1991. gadam. No 1945. līdz 1954. gadam tā ietilpa [[Krievijas PFSR|KPFSR]] sastāvā, bet no 1954. līdz 1991. gadam — [[Ukrainas PSR]] sastāvā. Administratīvais centrs bija [[Simferopole]].

sentences:
[[Kategorija:Kotdivuāra]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{cita nozīme|pāvestu|svēto|Asīzes Francisks}}
{{cita nozīme|pāvestu|pavadoni|Francisks (pavadonis)}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Francisks
| vārds_orģ           = ''Franciscus''
| attēls              = Pope Francis South Korea 2014.png
| att_izm             = 230px
| apraksts            = Pāvests Francisks 2014. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]]. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|2013|3|13|N}}
| term_beigas         = ''pašlaik''
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Benedikts XVI]]
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1936|12|17}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
| dzīves_vieta        = {{flag|Vatikāns}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = Argentīnietis
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Buenosairesas Universitāte]]
| reliģija            = [[Romas katoļu baznīca]]
| paraksts            = FirmaPapaFrancisco.svg
| paraksts_izm        = 130px
| piezīmes            =
}}
'''Francisks''' ({{val|la|Franciscus}}; dzimis {{Dat|1936|12|17}}; pilsoniskais vārds — '''Horhe Mario Bergoljo''' (''Jorge Mario Bergoglio'')) ir [[Romas pāvestu uzskaitījums|266]].<ref name="guardian">{{ziņu atsauce|last=Rice-Oxley|first=Mark|title=Pope Francis: the humble pontiff with practical approach to poverty|url=http://www.guardian.co.uk/world/2013/mar/13/jorge-mario-bergoglio-pope-poverty|accessdate=13 March 2013|newspaper=[[The Guardian]] (UK)|date=13 March 2013}}</ref> un pašreizējais [[Romas pāvests]], [[Romas katoļu baznīca]]s galva, kā arī [[Vatikāns|Vatikāna]] vadītājs. Franciskam ir vienlaikus [[Argentīna]]s un Vatikāna pilsonība.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Ilūkste (nozīmju atdalīšana)|Ilūkste}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ilūkste
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Ilūkste, Raiņa piemineklis.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = [[Rainis|Raiņa]] piemineklis Ilūkstē
 | image_flag               =
 | flag_link                = Ilūkstes karogs
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Ilūkste.svg
 | shield_link              = Ilūkstes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd  = 55 | latm  = 58 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 17 | longs = 51 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1917]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Illoxen}}, ''Illuxt''
 | area_total_km2           = 9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ilūkste}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 100
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5447
 | website                  = {{URL|www.ilukste.lv}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamās spēles 2
| attēls                   =  Cruelintentions2-2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cruel Intentions 2''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = Rodžers Kambls
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Danns]]
* [[Sāra Tompsone]]
* [[Keri Linna Prata]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Mimija Rodžersa]]
* [[Terēza Hilla]]
| mūzika                   = [[P. Dž. Hanke]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia TriStar Home Video]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|11|9|Ungārija|2001|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-2-manchester-prep-2000|title=Cruel Intentions 2: Manchester Prep|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamās spēles 2"''' ({{val|en|Cruel Intentions 2}}) ir 2000. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Danns]], [[Sāra Tompsone]], [[Keri Linna Prata]], [[Eimija Adamsa]], [[Mimija Rodžersa]] un [[Terēza Hilla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|11|9||bez}} Ungārijā. Filma veidota kā prīkvels 1999. gada filmai "[[Bīstamās spēles]]".

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{Ievads+}}
{{Vikisaites+}}
{{Interviki+}}
Lai noteiktu atomu plakņu novietojumu kristāliskajā režģī, izmanto indeksus h, k, l, kas ir racionāli skaitļi. Tie ir apgrieztie lielumi nogriežņu garumiem, kurus dotā plakne nošķeļ uz koordinātu asīm. Par garuma vienību izvēlas elementāršūnas šķautnes garumu.
Vispirms noteiksim kuba skaldņu indeksus. Katra kuba skaldne šķeļ tikai vienu asi, turklāt nogriežņi ir vienādi: 1, ∞, ∞; ∞, 1, ∞; ∞, ∞, 1. Nošķelto nogriežņu apgrieztie lielumi ir attiecīgi šādi: 1, 0, 0; 0,1, 0; 0, 0, 1. Indeksus h, k, l parasti raksta iekavās, neatdalot tos ar komatu: (100); (010); (001).
Kubiskajā režģī bez virsmas plaknēm (9. att. a un b) ir arī iekšējās plaknes, piemēram, (111) un (110). Ja indeksi raksturo nevis vienu noteiktu plakne, bet paralēlu plakņu saimi, tos raksta kvadrātiekavās.
Atomu blīvums dažādās skaldnēs nav vienāds. Tā, piemēram, tilpumā centrēta kuba elementāršūnas skaldnei (100) pieder tikai vien atoms (4*1/4), bet skaldnei (110) – divi atomi, no kuriem viens atoms atrodas kādā no režģa virsotnēm (4*1/4), bet otrs – kuba centrā. Skaldnēs centrēta kuba kristāliskā režģa elementāršūnai visblīvākā ir plakne (111), Skaldnes ar blīvu atomu izvietojumu sauc par slīdes skaldnēm, jo, izdarot plastisko deformāciju, šajās plaknēs pārvietojas atomi.
== Virziena indeksi ==
Raksturojot kristāla fizikālās vai mehāniskās īpašības, nepieciešams uzrādīt virzienus, uz kuriem attiecas minētās īpašības. Paralēlos virzienos īpašības ir vienādas, tāpēc no visiem paralēliem virzieniem pietiek uzrādīt tikai vienu virzienu, kas iet caur koordinātu sākumpunktu. Tādējādi taisnes virzienu var noteikt ar vienu punktu, jo par otru punktu noder koordinātu sākumpunkts. Tāds punkts ir kristāliskā režģa mezgla punkts, kur atrodas daļiņa. Mezgla punkta koordinātas izsaka nogriežņu a, b un c vienībās ar veseliem skaitļiem u, v un w, kurus sauc par virziena indeksiem un raksta kvadrātiekavās – [u, v, w]. Tos vienmēr izsaka ar veseliem skaitļiem, negatīvo vērtību atzīmē ar mīnuszīmi virs indeksa.

sentences: '''Aušana''' ir [[tekstilrūpniecība|tekstilražošanas]] process, kurā sapin divas pavedienu sistēmas, veidojot [[audums|audumu]]. Gareniskos pavedienus sauc par šķēriem, bet sānu pavedieni ir audi. Veids, kā šie pavedieni tiek sapīti, veido auduma struktūru un izskatu, ietekmējot arī tā īpašības. Audumu parasti auž [[stelles|stellēs]], lai gan ir arī citi veidi, kā to var darīt.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Credit Suisse''
| native_name =
| logo = Credit_Suisse_Logo_2022.svg
| image = Credit_Suisse_-_Paradeplatz_2011-08-01_16-35-48_ShiftN.jpg
| image_size = 250px
| image_caption = ''Credit Suisse'' galvenais birojs
| caption =
| type = [[UBS (uzņēmums)|UBS]] struktūrvienība
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1856. gadā kā ''Schweizerische Kreditanstalt''
| founder = [[Alfrēds Ešers]] (''Alfred Escher'')
| defunct =
| location_city =
| location_country = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[finanses]]
| products =
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Credit Suisse Group AG''''' ir [[Šveice|Šveicē]] bāzēta [[investīciju banka]] un [[finanšu pakalpojumi|finanšu pakalpojumu]] sniedzējs. Darbojas visos būtiskajos pasaules finanšu centros. Bankas klientu serviss pazīstams ar bankas slepenību un klientu konfidencialitātes nodrošināšanu.

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences:
{{cita nozīme|terminu bioloģijā|2019. gada filmu|Parazīts (filma)}}
 parazitē uz [[māņzirnekļi|māņzirnekļa]]]]
'''Parazītisms''' ir starpsugu mijiedarbības veids, kad viena [[suga]] ('''parazīts'''), izmanto citas sugas (tā saucamā saimnieka) resursus. To uzskata par vienu no [[simbioze]]s formām. Atšķirībā no citām simbiozes formām, no parazītisma saimniekorganisms negūst nekādu labumu.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Rakstnieces]]
[[Kategorija:ASV rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Dalībnieks:Edgars2007/Pieprasīt datu atjaunošanu}}
'''Vikipēdijas pieprasītās lapas''' ir tie raksti, uz kurām norāda visvairāk sarkano saišu (no rakstiem). Pastāv arī Vikipēdijas īpašā lapa "[[Special:WantedPages|Pieprasītās lapas]]", taču tās dati tiek reti atjaunināti un tajā ir saites uz visām Vikipēdijas vārdtelpām (dažādām diskusijām, veidnēm u.t.t.). Šī rakstu statistika var nebūt pilnīga.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''We Need to Talk About Kevin''
| operators =
| attēls = We need to talk about kevin ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Linna Remzija]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Ezra Millers]]
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| oriģinālnos = ''We Need to Talk About Kevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Artificial Eye''
* ''Oscilloscope Laboratories''
| izdošana = {{Filmas datums|2011|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|10|12|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4268000769/weekend/|title=
We Need to Talk About Kevin |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''We Need to Talk About Kevin''''' ir 2011. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska [[drāma]]s filma, kuras režisore ir [[Linna Remzija]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Džons Reilijs]] un [[Ezra Millers]]. Filma ir balstīta uz [[Laionela Šrivere|Laionelas Šriveres]] 2003. gada romāna ar [[We Need To Talk About Kevin (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: '''Daudzvērtīgie spirti''' jeb '''polioli''' ir [[spirti]], kuru [[molekula|molekulās]] ir divas vai vairāk [[hidroksilgrupa]]s (OH grupas).

sentences: '''Nanomotors''' ir molekulāra vai [[nano]] mēroga ierīce, kas ir spējīga pārveidot enerģiju mehāniskajā darbā. Tas tipiski var ģenerēt [[spēks|spēkus]], izmērāmus pikoņūtonos.<ref>{{laikraksta atsauce |last1=Dreyfus |first1=R. |last2=Baudry |first2=J. |last3=Roper |first3=M. L. |last4=Fermigier |first4=M. |last5=Stonne |first5=H.A. |last6=Bibette |first6=J. |title=Microscopic artificial swimmers |journal=Nature |date=2005 |issue=7060 |volume=437 |pages=862-5  |doi=10.1038/nature04090 |pmid=16208366}}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Bamrungsap | first1 = S. | last2 = Phillips | first2 = J. A. | last3 = Xiong | first3 = X. | last4 = Kim | first4 = Y. | last5 = Wang | first5 = H. | last6 = Liu | first6 = H. | last7 = Hebard | first7 = A. | last8 = Tan | first8 = W. | year = 2011 | title = Magnetically driven single DNA nanomotor | url = | journal = Small | volume = 7 | issue = 5| pages = 601–605 | doi=10.1002/smll.201001559| pmid = 21370463 }}</ref><ref>T. E. Mallouk and A. Sen, "Powering nanorobots," ''Scientific American'', May 2009, pp. 72-77</ref><ref>J. Wang, "Nanomachines: Fundamental and Application", Wiley, 2013</ref>

sentences: '''Iekšējā enerģija''' [[Fizika|fizikā]] ([[nepārtrauktas vides fizika]], [[termodinamika]], [[statistiskā fizika]]) ir [[Termodinamiska sistēma|termodinamiskas sistēmas]] pilnās [[Enerģija|enerģijas]] daļa, kurā neietilpst sistēmas kustības [[kinētiskā enerģija]] un mijiedarbības ar citām sistēmām [[potenciālā enerģija]]. Iekšējā enerģija ir [[Termodinamiskie lielumi|makroskopisks lielums]], kurš sevī ietver sistēmu veidojošo daļiņu mikroskopiskās kustības enerģiju, mijiedarbības enerģiju (molekulārā pievilkšanās un atgrūšanās), [[Molekula|iekšmolekulāro]] un [[Atoms|iekšatomāro]] ķīmisko enerģiju <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://fn.bmstu.ru/data-physics/library/physbook/tom2/ch1/texthtml/ch1_2.htm|title=Внутренняя энергия и температура термодинамической системы|website=http://fn.bmstu.ru/|access-date=22.06.2021}}</ref>, kā arī [[kodolenerģija|kodolenerģiju]], starpmolekulu [[Gravitācija|gravitācijas]] enerģiju un [[Starojums|starojuma]] enerģiju. <ref name=":1" /> To apzīmē ar <math>U</math> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://studfile.net/preview/6685238/|title=Внутренняя энергия тел и два способа ее изменения|website=studfile.net|access-date=22.06.2021}}</ref>.

sentences:
[[Kategorija:Malaizija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Malaizijā]]

sentences: {{cita nozīme|labību un graudiem|graudzāļu dzimtas ģinti|kviešu ģints}}

sentences: '''Konstitucionālisms''' ir [[monarhs|monarha]] varas ierobežošana un kompetences līmeņa noteikšana ar [[likums|likumu]] vai [[konstitūcija|konstitūciju]]. Konstitucionālisma pakāpi nosaka spēku samērs starp monarhu un valdību no vienas puses un [[parlaments|parlamentu]] un kārtām no otras puses. Ir definētas monarha tiesības un pienākumi.

sentences:
(''Leocarpus fragilis'')]]
'''Gada gļotsēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2023. gada izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://izklaide.tv3.lv/dzivesstils/dzivnieki/pazino-2023-gada-seni-un-glotseni/ |title=Paziņo 2023. gada sēni un gļotsēni |access-date={{dat|2023|01|11||bez}} }}</ref> Lai gan [[gļotsēnes]] vairs neietilpst [[sēnes|sēņu bioloģiskajā valstī]], Latvijā tradicionāli ar to izpēti nodarbojas ar sēņu pētniecību — mikoloģiju saistīti cilvēki. Par Gada gļotsēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hāpsalu pils
| native_name    =
| image          = Haapsalu Castle.jpg
| image_size     =
| caption        = Pils ar katedrāli.
| map_type       = Igaunija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 58| latm = 56| lats = 50| latNS = N
| longd = 23| longm = 32| longs = 19| longEW = E
| location       = {{vieta|Igaunija}}
| region         = [[Livonija]]
| type           = Pils, katedrāle
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Livonijas
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas un celtnes
| management     =
| public_access  = Brīva pieeja
| notes          =
| designation    =
}}

sentences:
[[Kategorija:Nauda]]
[[Kategorija:Finanses]]
[[Kategorija:Tirdzniecība]]
[[Kategorija:Elektroniskā komercija]]

sentences: {{Pilsētas daļas infokaste|nosaukums=Veļķi|pilseta= [[Tukums]]|autobuss=Veļķi–[[Jauntukums (Tukums)|Jauntukums]]<ref>[https://www.tukums.lv/lv/sabiedriskais-transports Sabiedriskais transports] tukums.lv 2022. gada 26. maijā</ref>|pasta_indekss=LV-3101|augstums=60 m<ref>[https://lv.geoview.info/velki,864297 Veļķi] 2022. gada 26. maijā</ref>}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lidojošā Zivs
| abbreviation = Vol
| name_latin = Volans
| RA = 8
| dec = −70
| areatotal = 141
| arearank = 76. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Vol''
| starmagnitude = 3,77
| neareststarname = ''β Vol''
| stardistance = 108
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Kuģa Ķīlis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Zelta Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 15
| latmin = 90
}}

sentences: '''Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums''' 1936. gadā noslēgts starp [[Francijas Trešā republika|Franciju]] un tās pakļautībā esošo [[Sīrijas Republika|Sīrijas Republiku]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Tollers''' var būt:

sentences: '''"Netīrā" bumba''' jeb '''radioloģiskais ierocis'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=Dirty%20bomb&lang=EN Akadēmiskā terminu datubāze — Dirty bomb]</ref> ir spridzināšanas ierīce, kas sastāv no [[radioaktivitāte|radioaktīva]] materiāla un parastās ķīmiskās [[sprāgstviela]]s, kas ir tās [[enerģija]]s avots. Par "netīrajām bumbām" dēvē arī ierīces, kam ir tāda materiāla apvalks, kas [[radiācija]]s iedarbībā viegli veido lielu daudzumu radioaktīvu [[izotops|izotopu]] (sk. [[kobalta bumba]]). Lai gan sprādziena rezultātā apkārtne var tikt piesārņota ar radioaktīvajiem materiāliem, sprādzienu neizraisa [[kodolreakcija]], kā tas ir [[kodolieroči|kodolieroču]] gadījumā.

sentences:
glacioloģisko pētījumu [[polārstacija]] [[Kempreivena]] uz [[Grenlande]]s [[ledus vairogs|ledus vairoga]]]]
'''Glacioloģija''' (no {{val|la|glacies}} — ‘ledus’ un {{val|el|λόγος}} — ‘vārds, mācība’) ir zinātne par dabīgo [[ledus|ledu]] visās tā izpausmēs [[Zeme]]s virsū, [[atmosfēra|atmosfērā]], [[hidrosfēra|hidrosfērā]] un [[litosfēra|litosfērā]]. Glacioloģijas izpētes vienots dabas objekts ir [[glaciosfēra]] un to veidojošās nivāli glaciālās sistēmas. Radusies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā kā [[kalns|kalnu]] [[ledājs|ledāju]] pētniecība. Glacioloģija ir starpdisciplīnu [[zinātne]], kas cieši sadarbojas ar citām dabaszinātņu nozarēm: [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[bioloģija|bioloģiju]], [[ekoloģija|ekoloģiju]] u.c.<ref>[http://www.hls-dhs-dss.ch/textes/d/D24472.php Historischen Lexikon der Schweiz. Glaziologie]</ref>

sentences: '''Sausais piens''' ir siltā ūdenī šķīdināms [[pulveris]], ko iegūst iztvaicējot pasterizētu [[piens|pienu]], un izmanto [[kulinārija|kulinārijā]], medicīnā, mazuļu pārtikā, kā arī piena ražošanai, jo šis produkts iztvaicēšanas procesā nezaudē savu vērtību. Galvenā priekšrocība — garāks uzglabāšanas termiņš, kas ļauj gan veidot piena rezervi, gan arī atvieglo tā pārvadāšanu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sējas pagasts
| karte             = Sējas novada karte.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    =
| ģerboņa_nosaukums = Sējas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Sējas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saulkrastu novads
| centrs            = Loja
| platība           = 227,9
| iedzīvotāji       = 2 128<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://stat.gov.lv/lv/statistikas-temas/iedzivotaji/iedzivotaju-skaits/247-iedzivotaju-skaits-un-ta-izmainas|title=Iedzīvotāju skaits un tā izmaiņas | Oficiālās statistikas portāls|website=stat.gov.lv}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 2151 / 227.9 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| pakalpojumu_centri= Loja, [[Pabaži (Sējas pagasts)|Pabaži]]
| mājaslapa         = www.seja.lv
}}
'''Sējas pagasts''' ir pagasts [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novadā]], [[Vidzeme]]s dienvidrietumos, [[Gauja]]s lejteces labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Saulkrasti|Saulkrastu]] pilsētu un [[Saulkrastu pagasts|Saulkrastu pagastu]], [[Ādažu novads|Ādažu novada]] [[Ādažu pagasts|Ādažu pagastu]], [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Skultes pagasts|Skultes]] un [[Vidrižu pagasts|Vidrižu]] pagastu, [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Inčukalna pagasts|Inčukalna]] un [[Krimuldas pagasts|Krimuldas]] pagastu, kā arī [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Vangaži|Vangažu]] pilsētu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
'''''Börse Berlin''''' ir [[birža]], kas atrodas [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas]] galvaspilsētā [[Berlīne|Berlīnē]]. Tā ir viena no vecākajām Eiropas biržām, tikusi nodibināta 1685. gadā. Lai labāk atrisinātu saistības ar internacionalizāciju un pieaugušo konsolidācijas spiedienu, ''Börse Berlin'' ir veiksmīgi veikusi nišas stratēģiju kopš deviņdesmito gadu vidus, īpašu uzmanību pievēršot tirdzniecībai. Piedāvājot pēc iespējas plašāku klāstu ārvalstu [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijām]]. Ar „Advent” palīdzību MiFID ([[Finanšu instrumentu tirgus direktīva|Finanšu instrumentu tirgus direktīvu]]), līdzsvarojot sevī pilnīgi jaunu tirgus segmentu. Veiksmīgi savienot privātos investorus, piedāvājot gatavus piedāvājumus, un risinājumus profesionāliem tirgus dalībniekiem, bija ''Börse Berlin'' biržas veiksmes atslēga.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Knudsona hipotēze''' ir teorija, ka [[Audzējs|audzēji]] rodas uzkrājoties [[Mutācija|mutācijām]] šūnas DNS.<ref>Knudson A (1971). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 "Mutation and cancer: statistical study of retinoblastoma"]. ''[[PNAS|Proc Natl Acad Sci USA]]''. '''68''' (4): 820–823. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1073/pnas.68.4.820|10.1073/pnas.68.4.820]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 389051].[[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/5279523 5279523].</ref> [[Retinoblastoma|Retinoblastomas]] kanceroģenēzē kļuva par galveno teorētisko pieņēmumu modelim, kā aprakstīt pārmainīta [[Iedzimtība|gēna mantošanas]] ietekmi uz gēna nesēja predispozīciju [[Vēzis (slimība)|vēzim]]. Teorija nosaka, ka šūna var iniciēt audzēju tikai tad, ja abas tās [[alēles]] ir izmainītas. Personai, kura manto vienu kopiju no mutantā retinoblastomas gēna, ir jānotiek otrai, somatiskai mutācijai vienā vai vairākos retinoblastos, lai attīstītos viena vai vairākas retinoblastomas.

sentences:
{{Cat main|Islandiešu valoda}}
{{Vikikrātuves kategorija|Icelandic language|Islandiešu valoda}}

sentences: Šī lapa indeksē '''[[desmitgade|desmitgažu]]''' lapas.

sentences:
šūnu citoskelets.
Sarkanie — [[aktīna diedziņi]],
zaļās — [[mikrocaurulītes]],
zilie — [[šūnas kodols|šūnu kodoli]]]]

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2|foundation=1945. gadā|defunct=1992. gadā|logo=RMIF logo.png|homepage=http://rmif.lv/|location_city={{vieta|Latvija|Rīga}}|type=Valsts uzņēmums|industry=ražošana|production=[[mūzikas instrumenti]]|products=[[Klavieres]], pianīnas, flīģeļi, [[sitamie instrumenti]], elektriskās ērģeles, elektriskie mūzikas instrumenti, pastiprinātājakustiskās iekārtas, sintezatori, [[koncertkokles]], [[ksilofoni]] u.c.}}
 4]]
'''Rīgas mūzikas instrumentu fabrika (RMIF)''' bija lielākā elektronisko mūzikas instrumentu rūpnīca bijušajā [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Rūpnīca atradās [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 250, bet tās filiāle — [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] ([[Prūšu iela (Rīga)|Prūšu ielā]] 4). Bez elektroniskajiem mūzikas instrumentiem tur tika ražotas arī mehāniskās [[klavieres]], [[koncertkokles]] u.c. "RMIF" sintezatori savulaik bija populāri austrumu bloka valstīs.<ref name=":0">[[Pēteris Jērāns]] (redaktors). ''Rīga: enciklopēdija''. Rīga : [[Galvenā enciklopēdiju redakcija]], 1988. 482.—483. lpp.</ref> Mūsdienās fabrika ir nojaukta un fabrikas vietā ir uzbūvētas modernas daudzdzīvokļu mājas.

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences: '''Klīze''' ir kuģa ierīce, kura paredzēta pietauvošanās galu, enkurķēžu un buksēšanas tauvas izvadīšanai aiz borta. Tā ietilpst [[enkurs|enkura]] ierīcēs, [[pietauvošanās ierīce|pietauvošanās ierīcēs]] un [[buksēšanas ierīce|buksēšanas ierīcēs]].

sentences:
'' UHT apstrādes līnija]]
'''Ultrasterilizācija'''<ref>ES iestāžu 18. Terminoloģijas sanāksmes protokols</ref> jeb '''ultrapasterizācija'''<ref>“Piena produktu tehnoloģija”, I daļa. Mācību līdzeklis pārtikas rūpniecības skolu, lauksaimniecības skolu un tehnikumu audzēkņiem, autori: I. Liepa, T. Skrebinska, L.Karabeška, recenzente [[Inga Ciproviča]], Rīga 1997.</ref> ({{val|en|Ultra-high temperature processing, UHT}}) ir [[pārtika]]s [[sterilizācija (mikrobioloģija)|sterilizācija]], karsējot to ļoti īsu laiku, ap 1—2 sekundēm, temperatūrā, kas pārsniedz 135 °C, kas ir nepieciešamā temperatūra [[spora|sporu]] nogalināšanai [[piens|pienā]].<ref name="guelph">{{cite web |url=http://www.foodsci.uoguelph.ca/dairyedu/uht.html |title=UHT Processing |accessdate=2008-01-07 |last= |first= |coauthors= |work= |publisher=University of Guelph, Department of Dairy Science and Technology}}</ref> Populārākais UHT procesa produkts ir piens, bet to izmanto arī augļu sulām, [[krējums|krējumam]], [[sojas piens|sojas pienam]], [[jogurts|jogurtam]], [[vīns|vīnam]], [[zupa|zupām]], [[medus|medum]] un [[sautējums|sautējumiem]].<ref name="guelph"/> UHT piens tika izgudrots 1960. gados un plašam patēriņam ir pieejams kopš 1970. gadiem.<ref>{{cite news
  | title =  Taste for a cool pinta is a British Tradition
  | publisher = The Times
  | url = http://www.timesonline.co.uk/tol/news/uk/health/article2658180.ece
  | accessdate =  2008-04-03
| location=London
| first=Valerie
| last=Elliott
| date=2007-10-15
}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kenhreja
| native_name    = {{gree|Κεγχρεαί}}
| image          = Kenchreai.jpg
| image_size     =
| caption        = Nogrimušās Izīdas tempļa paliekas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 2| latNS = N
| longd = 22| longm = 59| longs = 46| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    = 1962-1969
| archaeologists = American School of Classical Studies at Athens (ASCSA)
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  =
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kenhreja''' ({{val-el|Κεγχρεαί}}) bija sena [[osta]]s [[pilsēta]], kas atradās ap 11 km uz austrumiem no [[senā Korinta|senās Korintas]], [[Saroniks|Saronika]] krastā, un bija [[Mazāzija|Āzijas]] jūras tirdzniecības ceļa galapunkts [[Eiropa|Eiropā]]. Mūsdienās Kenhreja ir daļēji nogrimusi ūdenī [[4. gadsimts|4. gadsimtā]] notikušo [[Zemestrīce|zemestrīču]] dēļ. [[Senā Grieķija|Sengrieķu]] vēsturnieks un ģeogrāfs [[Strabons]] nosauca Kenhreju kā blīvi apdzīvotu bagātu ostu, bet [[Romieši|romiešu]] filozofs [[Lūcijs Apulejs]] rakstīja par Kenhreju kā par ostu ar drošām ļaužu pilnām piestātnēm. [[Bībele|Bībelē]] Kenhreja minēta kā vieta, kur bija dibināta [[kristiešu draudze]] (Rom. 16:1).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Amaranthus
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Amaranthus caudatus JdP.jpg
|       att_izmērs = 170px
|    att_nosaukums = [[Astainais amarants]] (''Amaranthus caudatus'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Amaranthus
|         ģints_lv = Amaranti
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
| align     = right
| direction = vertical
| header    = Dažādi trijstūri
| width     = 180

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Ļihačova rūpnīca
''Завод имени Лихачёва''
| logo             = Amo-zil-logo.svg
| caption          =
| image            = Экскурсия на ЗИЛ (14869234063).jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1916. gads]]
| founder          =
| defunct          = [[2013. gads]] (bankrots)
[[2015. gads]] (slēgšana)
[[2020. gads]] (nojaukšana)
| location_city    = [[Maskava]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[kravas automašīna]]s
[[vieglā automašīna|vieglās automašīnas]]
[[ledusskapis|ledusskapji]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|amo-zil.ru}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Ļihačova rūpnīca''' ({{val|ru|Завод имени Лихачёва}}), jeb saīsināti '''ZIL''' ({{val|ru|ЗИЛ}}), bija [[autobūve]]s uzņēmums [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija|Krievijā]], kas darbojās no 1916. gada līdz 2016. gadam.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Laionels Penrouzs
|     vārds_orig = ''Lionel Penrose''
|         attēls = LionelPenrose.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 12
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Rodžers Penrouzs]]
[[Šērlija Hodžsone]]
[[Olivers Penrouzs]]
[[Džonatans Penrouzs]]
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Londonas Universitātes koledža]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitātes Svētā Jāņa koledža]]
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Penrouza trijstūris]]
[[Penrouza metode]]
[[Penrouza kāpnes]]
Penrouza likums
[[Penrouza kvadrātsaknes likums]]
[[Penrouza–Benzhafa indekss]]
|    apbalvojumi = [[Karaliskā biedrība|Karaliskās biedrības biedrs]]
[[Laskera balva]]<ref name="lasker">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.laskerfoundation.org/awards/1960_b_description.htm |title=Lasker Award to LS Penrose |access-date={{dat|2015|05|02||bez}} |archive-date={{dat|2016|02|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160216071044/http://www.laskerfoundation.org/awards/1960_b_description.htm }}</ref>
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass      = vcard plainlist
| aboveclass     = fn org
| above          = {{{name}}}
| subheader      = {{{native_name|}}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Small heath (Coenonympha pamphilus) P.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv =Zvīņspārņi
| dzimta =Nymphalidae
| dzimta_lv =Raibeņu dzimta
| apakšdzimta =Satyrinae
| apakšdzimta_lv = Samteņu apakšdzimta
| cilts = Satyrini
| cilts_lv = Samteņu cilts
| ģints =Coenonympha
| ģints_lv=Sīksamteņi
| suga =C. pamphilus
| suga_lv =Parastais sīksamtenis
| binomial =Coenonympha pamphilus
| autors =[[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
| kategorijas= nē
}}

sentences: '' — sārtalģe, kuru var sastapt netālu no [[Havaju salas|Havaju salām]]]]

sentences: '''Aritmētiskā progresija''' ir [[skaitlis|skaitļu]] virkne, kurā katrs loceklis (izņemot pirmo) tiek iegūts, iepriekšējam loceklim pieskaitot kādu konstantu vērtību, ko sauc par [[diference|diferenci]]. Piemēram, skaitļu virkne 5, 7, 9, 11, 13, 15... ir aritmētiskā progresija ar diferences vērtību 2.

sentences: '''Lineāls''' ir taisna, šaura [[plāksne]], parasti ar iezīmētu garuma mērvienību skalu, [[taisna līnija|taisnu līniju]] novilkšanai, kā arī garuma [[mērīšana]]i. Tas ir [[kancelejas piederums]], plaši tiek izmantots [[ģeometrija|ģeometrijā]] un [[rasēšana|rasēšanā]]. Lineāli ir gatavoti no dažādiem materiāliem, no [[plastmasas]], [[koksne|koka]], [[metāli|metāla]] vai citiem materiāliem. Arī lineālu garumi var atšķirties.

sentences:
}}
{{legend|#f08|[[Gotlande]]s sala}}
{{legend|#f00|[[Vielbarkas kultūra]] 3. gadsimta sākumā}}
{{legend|#f80|[[Čerņahovas kultūra]] 4. gadsimta vidū}}
{{legend|#80f|[[Romas impērija]]}}]]

sentences: '''Migrācija''' ir dzīvu organismu pārvietošanās no viena [[bioma]] uz citu. Vairumā gadījumu organismi migrē, izvairoties no lokāla pārtikas trūkuma, ko izraisa nelabvēlīgi ārējie un iekšējie apstākļi vai pārapdzīvotība. Daudzu sugu dzīvnieki, piemēram, vairāku sugu [[zivis]], migrē uz noteiktām vietām, lai pārotos.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 d''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,218 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,3809. 1 gads uz planētas ilgst 66,8 Zemes dienas ilgi un tā sver 8,3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Planētu atklāja 2007.gada 24.aprīlī.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Zleku pagasts}}
[[Kategorija:Ventspils novada pagasti]]
[[Kategorija:Ventspils rajons]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: ierauga [[rūgšana|uzrūgšana]] 10 stundu laikā aptuveni 25,5 °C temperatūrā]]

sentences:
'''Lynch''' var būt:
* [[Deivids Linčs]] — amerikāņu režisors;
* [[Džeina Linča]] — amerikāņu aktrise.

sentences: '''Evakuācija''' ir organizēta cilvēku, materiālo un kultūras vērtību pārvietošana drošās vietās, kā arī [[Karaspēks|karaspēka]] izvešana un valsts iestāžu, sabiedrisko organizāciju un pat valdību pārcelšanās. Evakuāciju var izraisīt dažādi notikumi, tostarp [[dabas katastrofa]]s, piemēram, [[viesuļvētra]]s, [[zemestrīce]]s, [[plūdi]], [[Meža ugunsgrēks|meža ugunsgrēki]], [[cunami]] un [[vulkānu izvirdumi]]. Tās var būt nepieciešamas arī, reaģējot uz cilvēka izraisītiem negadījumiem, piemēram, rūpnieciskām avārijām, ķīmisku vielu noplūdēm, kodolkatastrofām, teroristu uzbrukumiem un pilsoņu nemieriem. Dažos gadījumos evakuācija var būt nepieciešama arī ārkārtas medicīniskās situācijās, slimību uzliesmojumu gadījumos un citās ar veselību saistītās krīzēs.

sentences: '''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

sentences:
'''Atommasa''' jeb relatīvā molekulmasa <math> M_r \ </math> ir dotās vielas molekulas (vai atoma) masas <math> m_0 \ </math> attiecība pret 1/12 oglekļa atoma masas <math> m_{0C} \ </math>:
: <math> M_r = \frac{m_0}{1/12 m_{0C}} \ </math>
Tā galvenokārt koncentrēta atoma kodolā, kura tilpums ir aptuveni 10-15 daļa no atoma tilpuma. Tā kā atomu un molekulu masas ir ļoti mazas, aprēķinos izdevīgi izmantot nevis masas absolūtās vērtības, bet gan relatīvās vērtības. Saskaņā ar starptautisku vienošanos visu atomu un molekulu masas salīdzina ar 1/12 [[ogleklis|oglekļa]] atoma masas (tā saucamā [[atommasu oglekļa skala]]).  Ķīmisko elementu atommasas izsaka atommasas vienībās ''u''. 1 u = 1,6606 * 10-27 [[Kilograms|kg]] (apmēram atbilst 1/12 daļai no [[ogleklis|C-12]] [[izotopi|izotopa]] atoma masas). Atommasu, kas izteikta atommasas vienībās, sauc par relatīvo atommasu. Relatīvo atommasu apzīmē ar simbolu ''Mr''.
== Daži ķīmiskie elementi ==
{|
|-
! [[:Category:Ķīmiskie elementi|Elements]] !! Relatīvā atommasa
|-
| [[Ūdeņradis]] || 1,008
|-
| [[Skābeklis]] || 15,999
|-
| [[Kālijs]] || 39,098
|-
| [[Dzelzs]] || 55,84
|-
| [[Zelts]] || 196,97
|-
| [[Urāns (elements)|Urāns]] || 238,03
|}

sentences: '' bija viens no populārākajiem lauku blūza māksliniekiem]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Skandinaviska Enskilda Banken AB''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      =
| Dibināšanas_datums  = 1972. gads
| Sēdeklis            = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              = Annika Falkengrena (prezidente un izpilddirektore)
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              = Finanses
| Produkti            =
| Mājaslapa           = http://www.sebgroup.com
}}
'''''Skandinaviska Enskilda Banken AB''''' jeb saīsinājumā '''SEB''' ir [[Zviedrija]]s finanšu uzņēmumu grupa. ''SEB'' darbojas [[Skandināvija|Skandināvijā]], [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]], [[Vācija|Vācijā]], [[Polija|Polijā]], [[Krievija|Krievijā]] un [[Ukraina|Ukrainā]], kā arī uztur stratēģisku klātbūtni vēl desmit citās valstīs. Uzņēmums izveidojās 1972. gadā, apvienojoties ''Stockholms Enskilda Bank'' un ''Skandinaviska Banken''.

sentences: '''10. aprīlis''' ir gada 100. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (101. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 265 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Dreiliņi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Dreiliņi]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kaspars Bārbals
|Attēls = Skyforger.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts = Kaspars Bārbals spēlējam [[stabule|stabuli]] ''[[Skyforger]]'' koncertā festivālā „Zvērā 2009”
|Fons = multin
|Dz_vārds =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|1|4}}
|Vieta = {{Vieta|Latvija| Rīga}}
|Instrumenti = [[dūdas]], [[kokles]], [[stabule]]
|Žanrs = [[mūsdienu tautas mūzika]], [[folkmetāls]]
|Nodarbošanās = [[mūziķis]], skaņu inženieris
|Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
''[[Auļi]]'' (2003—''pašlaik'')
''[[Skyforger]]'' (2004—2012)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
[[SQL]] kontekstā, '''datu definēšanas''' jeb '''datu aprakstīšanas valoda''' ('''DDL''') ir sintakse datu bāzes objektu, piemēram, tabulu, indeksu un lietotāju izveidei un modificēšanai. DDL vaicājumi ir līdzīgi datorprogrammēšanas [[programmēšanas valoda|valodai]], kas definē [[datu struktūras|datu struktūru]], īpaši datubāzu shēmu. Visbiežāk lietotie DDL vaicājumu piemēri ir CREATE, ALTER un DROP.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ātrs un bez žēlastības 2
| attēls                   = Two fast two furious ver5.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''2 Fast 2 Furious''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Džons Singltons]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Brendts]]
* [[Dereks Hāss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Volkers]]
* [[Tairīss Gibsons]]
* [[Eva Mendeza]]
* ''[[Ludacris]]''
* [[Džeimss Remars]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mikona Productions GmbH & Co. KG]]''
* ''[[Original Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|6|6}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/2-fast-2-furious-2003-5|title=2 Fast 2 Furious |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0322259/|title=2 Fast 2 Furious (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|236,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Ātrs un bez žēlastības]]"
| nākamā                   = "[[Ātrs un bez žēlastības 3]]"
| imdb                     =
}}
'''"Ātrs un bez žēlastības 2"''' ({{val|en|2 Fast 2 Furious}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džons Singltons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Pols Volkers]], [[Tairīss Gibsons]], [[Eva Mendeza]], ''[[Ludacris]]'' un [[Džeimss Remars]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|6|6||bez}} ASV. Filma ir otrā daļa "[[Ātrs un bez žēlastības (filmu sērija)|Ātrs un bez žēlastības]]" filmu sērijā.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Apvienotajā Karalistē]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Li Dzunvei
 |       piktogramma_1 = Badminton pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 26px
 | piktogramma_1 saite = Badmintons
 |          vārds_orig = 李宗偉
 |              attēls = Yonex IFB 2013 - Quarterfinal - Lee Chong Wei vs Boonsak Ponsana 11.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Li Dzunvei 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{ddv|1982|10|21}}
 |             dz_viet =
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums = {{mērvienība|cm=170}}
 |               svars = {{mērvienība|kg=60}}
 |            spēlē ar = Labo roku
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Malaizija}}
 |        sporta veids = [[Badmintons]]
 |          disciplīna =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medaļu infodaļa
|[[Olimpiskās spēles]]|0|3|0
|Pasaules čempionāts|0|3|1
|Āzijas čempionāts|2|0|2
|[[Āzijas spēles]]|0|1|4
|[[Nāciju Sadraudzības spēles]]|5|1|0
}}
}}
'''Li Dzunvei''' ({{zh-stpw|s=李宗伟|t=李宗偉|p=Lǐ Zōngwěi}}; dzimis {{dat|1982|10|21}}) ir [[ķīnieši|ķīniešu]] tautības [[Malaizija]]s  [[badmintons|badmintona]] spēlētājs.

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences: '''Bitumens''' ({{val-la|bitumen}} — ‘zemes piķis’) jeb '''piķis''' ir no [[nafta]]s vai [[akmeņogles|akmeņoglēm]] [[destilācija]]s procesā iegūts [[organiskās vielas|organisks]] materiāls, kas tiek izmantots ceļu [[Asfaltbetons|asfaltēšanai]], [[hidroizolācija]]i un citu dažādu segumu izgatavošanā. Bitumeni pēc viskozitātes iedalās cietajos (piķis), puscietajos (izmanto ceļa seguma izveidošanai, jumta segumu ruļļmateriāliem, hidroizolācijai, [[mastika]]i) un šķidrajos bitumenos (ceļu būve). Dabisko bitumenu dabā sastop [[Ieži|iežos]]- [[Kaļķakmens|kaļķakmeņos]], [[Dolomīts|dolomītos]], [[Smilšakmens|smilšakmeņos]], iežus, kas satur 5%...20% dabiskā bitumena, sauc par asfaltiežiem. Naftas bitumeni ir naftas un naftas sveķaino atlikumu pārstrādes produkti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:106|title=Rūpniecības, celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaurāts|first=J.|date=1980.gads|pages=106}}</ref> Tas šķīst organiskajos šķīdinātājos (piemēram, [[benzīns|benzīnā]]). Bitumens labi saistās ar [[koksne|koksni]], [[betons|betonu]] un [[metāli]]em. Bitumenam nav poru un tukšumu.

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Terenss Dikinsons
 |    vārds_orig = ''Terence Dickinson''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1943
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2023
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 1
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = astronoms amatieris, žurnālists
 |       dzimums = V
}}
'''Terenss Dikinsons''' (''Terence Dickinson''; dzimis {{dat|1943|11|10}}; miris {{dat|2023|2|1}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://astronomy.com/news/2023/02/terence-dickinson-dies-at-age-79 |title=Terence Dickinson, astronomy popularizer and astrophotographer, dies at age 79|date={{dat|2023|02|02|N|bez}} |access-date={{dat|2023|07|09||bez}} |website=astronomy.com |language=en}}</ref> bija [[astronoms]] amatieris un zinātnes [[žurnālists]], kurš dzīvoja [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]. Viņš bija arī žurnāla ''[[SkyNews]]'' redaktors un astronomijas komentētājs televīzijas kanālā ''[[Discovery Channel Canada]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss Gustavs fon Esens
|     vārds_orig = ''Johann Magnus Gustav von Essen''
|         attēls = Essen Ivan N.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1759
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Kalvi, [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Aseru pagasts, [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1813
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Baldone]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Baldones novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = Klauss Gustavs fon Esens, Magdalēna Elizabete, dzimusi [[Štakelbergi|Štakelberga]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Plourdosteus speciesDB15 2.jpg
| att_nosaukums = Dažādas artrodiras
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Antarctaspidae}} †
* {{TaksoSaite|Camuropiscidae}} †
* {{TaksoSaite|Dinichthyidae}} †
* {{TaksoSaite|Dunkleosteidae}} †
* {{TaksoSaite|Heterosteidae}} †
* {{TaksoSaite|Incisoscutidae}} †
* {{TaksoSaite|Titanichthyidae}} †
|   kategorijas = nē
}}
'''Artrodiras''' (''Arthrodira'') ir izmirušu [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[apakšklase]] vai [[kārta]]. Artrodiras dzīvoja [[Devona periods|devona perioda]] jūrās un saldūdeņos, galvenokārt bentālē.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|70}}</ref> Artrodiras bija no dažiem [[Centimetrs|centimetriem]] līdz 6 [[Metrs|metriem]] garas zivis. Latvijā ir zināmas 7 dzimtas, 20  ģintis un ap 30 sugām. Zinātnē tās izmanto par [[vadfosilija|vadfosilijām]] devona nogulumu korelācijai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kur sirmgalvjiem nav vietas
| attēls                   = Attēls:No Country for Old Men poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''No Country for Old Men''
| žanrs                    = Krimināltrilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens un Džoels Koens]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Kellija Makdonalda]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|11|9|N|bez}}
| ilgums                   = 122 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|171 627 166}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0477348
}}
'''"Kur sirmgalvjiem nav vietas"''' ({{val|en|No Country for Old Men}}) ir 2007. gadā izdots [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināltrilleris, kura režisori ir [[Brāļi Koeni|Ītans Koens un Džoels Koens]]. Filmas pamatā ir Kormaka Makkartnija [[Kur sirmgalvjiem nav vietas (grāmata)|tāda paša nosaukuma romāns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.philly.com/dailynews/columnists/gary_thompson/11139467.html|title=Creep in the heart of Texas|first=Gary|last=Thompson|date=November 9, 2007|publisher=''[[Philadelphia Daily News]]''|accessdate=January 4, 2004}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20158940,00.html|title=No Country for Old Men|first=Lisa|last=Schwarzbaum|date=November 7, 2007|publisher=''[[EW.com]]''|accessdate=January 4, 2004|archive-date={{dat|2014|10|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141022165150/http://www.ew.com/ew/article/0,,20158940,00.html}}</ref> Filmā galvenās lomas atveido [[Tomijs Lī Džonss]], [[Havjers Bardems]], [[Džošs Brolins]], [[Kellija Makdonalda]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Tycho Brahe''
| attēls = Tycho Brahe.JPG
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1546
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Skones lēne|Skone]], [[Dānija]], [[Dānija-Norvēģija]]
| m_gads = 1601
| m_mēnesis = 10
| m_diena= 24
| m_vieta = [[Prāga]], [[Svētā Romas impērija]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[astronoms]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Tiho Brahe''' ({{val|da|Tycho Brahe}}; dzimis {{dat|1546|12|14}} [[Knutstrupa|Knutstrupā]], [[Dānija|Dānijā]], miris {{dat|1601|10|24}} [[Prāga|Prāgā]]) bija dāņu [[astronoms]], [[astrologs]], [[Alķīmija|alķīmiķis]]. Viņa vārdā ir nosaukti krāteri uz Mēness un [[Marss (planēta)|Marsa]].

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences: '''Nemejas stadions''' (sengr. ''Νεμέα στάδιον'') ir panhellēnisko [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] sacensību vieta [[Nemeja|Nemejā]], mūsdienu [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Paracetamola struktūrformula

Paracetamola molekulas modelis: melnā krāsā iekrāsoti [[ogleklis|oglekļa]],
baltā - [[ūdeņradis|ūdeņraža]], zilā - [[slāpeklis|slāpekļa]], sarkanā - [[skābeklis|skābekļa]] atomi
|       citi nosaukumi = acetaminofēns,
''N''-(4-hidroksifenil)acetamīds
|           CAS numurs = 103-90-2
|      ķīmiskā formula = C8H9NO2
|              molmasa = 151,169
|              blīvums = 1263
|  kušanas temperatūra = 442 K (169 °C)
}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|Sloka|Sloka}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sloka
| tips                = stacija
| attēls              = File:Slokas stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Slokas stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = kravas, pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 5 + strupceļi un pievedceļi
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 50.73 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 37 | longs = 4.94 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (10 km)
 [[Ķemeri (stacija)|Ķemeri]] (9 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vaivari (stacija)|Vaivari]] (3 km)
[[Kūdra (stacija)|Kūdra]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 35
}}

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka jodīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = cinka(II) jodīds
|           CAS numurs = 10139-47-6
|      ķīmiskā formula = ZnI2
|              molmasa = 319,22
|              blīvums = 4740
|  kušanas temperatūra = 446 °C
| viršanas temperatūra = 1150 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 450 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka jodīds''' ir [[cinks|cinka]] un [[jods (elements)|joda]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[jodūdeņražskābe]]s cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ([[oktaedrs|oktaedriskas]] formas<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> [[kubiskā singonija|kubiskās singonijas]]<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 471. lpp. {{krieviski}}</ref> kristāli), kas [[gaisma]]s iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek [[hidrolīze]] un veidojas [[cinka hidroksīds]]. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst [[glicerīns|glicerīnā]].

sentences:
]]
'''Svētais''' vai '''svētā''' ir mītiska vai vēsturiska [[persona]], kurai tiek piedēvēta īpaša saikne ar [[svētums|svētumu]]. Svētie ir sastopami dažādās reliģijās. Svētie tiek īpaši godāti kā [[dievbijība]]s, [[taisnīgums|taisnīguma]] un [[labdarība]]s iemiesojumi.

sentences: '''1. jūlijs''' ir gada 182. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (183. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences: '''Sārmi''' ir šķīstošie [[hidroksīdi]] — [[sārmu metāli|sārmu metālu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]], kā arī [[amonija hidroksīds|amonija]] hidroksīdi. Dažkārt pie sārmiem pieskaita arī [[tallija(I) hidroksīds|tallija(I) hidroksīdu]] TlOH. Sārmi ir stipras [[bāze (ķīmija)|bāzes]].

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Dinamo stadions
| native_name         = ''Стадыён Дынама''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Dinamo Stadium Minsk.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| map_type            = Minska
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 42.67 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 36.20 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1934|6|12||bez}}
| renovated           =
* 1939
* 1947–1954
* 1978-1980
* 2012–2014
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = Zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 108×70 m
| acreage             =
| tenants             =
* [[Minskas "Dinamo" (futbols)|Minskas "Dinamo"]] (1934–2008)
* ''[[FC Minsk]]'' (2009–pašlaik)
* [[Baltkrievijas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 34 000
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}
'''Dinamo stadions''' ({{val|be|Стадыён Дынама}}) ir [[futbols|futbola]] [[stadions]] [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]]. Te savas mājas spēles aizvada [[Baltkrievijas futbola izlase]] un ''[[FC Minsk]]''.

sentences:
'''Štjasnijs''' var būt:
* [[Jans Štjastnijs]], ASV hokejists (1982).
* [[Peters Štjastnijs]], slovāku hokejists, tagad Eiroparlamenta deputāts (1956),
* [[Pols Štjastnijs]], ASV hokejists (1985).

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džanni Versače
 |    vārds_orig = ''Gianni Versace''
 |        attēls = Gianni Versace 1982.jpeg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Džanni Versače 1982. gadā
 |       dz_gads = 1946
 |    dz_mēnesis = 12
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = {{vieta|Itālija|Redžo di Kalabrija}}
 |        m_gads = 1997
 |     m_mēnesis = 7
 |       m_diena = 15
 |       m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Florida|Maiamibīča}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = modes dizaineris, uzņēmējs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''AC+79 3888''' ir [[sarkanais punduris]], atrodas netālu no [[Polārzvaigzne]]s [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafes zvaigznājā]]. Zvaigznei nav piešķirts patstāvīgs vārds, eksistē tikai kataloga numurs. [[Zvaigzne]] atrodas 17,6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Tās [[redzamais spožums]] ir 11m. Tas nozīmē, ka ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]] to nevar redzēt.

sentences: [[File:Goat eating placenta.jpg|thumb|200px|Kaza ēdot placentu.]]

sentences: '''109 Piscium b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[109 Piscium]], kura atrodas 32,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Zivis (zvaigznājs)|Zivju zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,941 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,365 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,0984. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas atrodas zonā, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet tā kā planēta atrodas šīs zonas vēsajā daļā, tad tas nozīmē ļoti specīgu siltumnīcefektu uz šīs planētas iespējamajiem Zemei līdzīgiem pavadoņiem.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
]]
'''Elektroniskā grāmata''' (saīsinājumā '''e-grāmata''') jeb '''digitāla grāmata''' ir tekstu un attēlu publicēšana elektroniskā formā, kas lasāma [[Elektronisko grāmatu lasāmierīce|speciālā iekārtā]], [[Dators|datorā]] vai citā iekārtā, kura spēj attēlot tekstu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikai ne šeit
| attēls                   = Anywhere-but-here-movie-poster-1999-1020272455.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anywhere But Here''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Veins Vangs]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Elvins Sardžents]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Šons Hatosijs]]
* [[Hārts Bočners]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|11|12||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anywhere-here-film|title=Anywhere But Here|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anywherebuthere.htm|title=Anywhere But Here|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Paleotherium.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Paleoterijs}} ''Paleotherium''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Palaeotheriidae
| dzimta_lv =Paleoterīdi
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Palaeotherium|Paleoteriji}}
* † {{TaksoSaite|Hyracotherium|Hirakoteriji}}
* † {{TaksoSaite|Propalaeotherium|Propaleoteriji}}
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Smadzeņu infarkcija''' ir patoloģisks process, kura rezultātā smadzenēs veidojas nekrotisku audu zona.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref> To izraisa traucēta asins piegāde ([[Smadzeņu išēmija|išēmija]]) un ierobežota skābekļa piegāde ([[hipoksija]]), visbiežāk trombembolijas dēļ, un klīniski izpaužas kā [[Smadzeņu insults|išēmisks insults]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Shin|first=Tae Hwan|last2=Lee|first2=Da Yeon|last3=Basith|first3=Shaherin|last4=Manavalan|first4=Balachandran|last5=Paik|first5=Man Jeong|last6=Rybinnik|first6=Igor|last7=Mouradian|first7=M. Maral|last8=Ahn|first8=Jung Hwan|last9=Lee|first9=Gwang|date=2020-07-07|title=Metabolome Changes in Cerebral Ischemia|journal=Cells|volume=9|issue=7|page=1630|doi=10.3390/cells9071630|issn=2073-4409|pmc=7407387|pmid=32645907|doi-access=free}}</ref> Reaģējot uz išēmiju, smadzenes deģenerējas sašķidrinātās nekrozes procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref>

sentences:
[[File: 1mdt.jpg|thumb|300 px|Diphtheria toxin dimer, Corynephage beta.]]
'''Difterijas toksīns''' ('''DT''') ir [[polipeptīds]], kas sastāv no 535 [[Aminoskābes|aminoskābēm]] ar [[Molekulārā masa|molekulāro masu]] aptuveni 62000 [[Atommasas vienība|Da]]. Sastāv no diviem fragmentiem ([[Domēns|domēniem]]): A (DT-A domēns) un B (DT-B domēns).<ref name="Burkovski2014"/> To producē ''[[Corynebacterium diphtheriae]]''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Muzeju kvartāls
 |      native_name = Museumsquartier
 |       other_name =
 |            image = Museumsquartier_panoramic.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Muzeju kvartāla panorāma
 |      pushpin_map = Vīne#Austrija#Eiropa
 | latd  = 48.203333 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 16.358889 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Austrija|Vīne|Neibava}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
}}

sentences: '''Urīnpūslis''' ir gatavā [[urīns|urīna]] rezervuārs, kas atrodas mazajā iegurnī aiz [[simfīze]]s. Iztukšots tas ir saplacis, bet pildoties, tas no mazā iegurņa paceļas vēdera dobumā. [[Urīns]] pilda pūsli no apakšas. Pūslī uzkavējoties urīns nemainās ne daudzumā, ne koncentrācijā. Maksimālais pildījums ~ 0,5 l.

sentences: '''Vēstules piegādes aģents''' ({{val-en|Mail Delivery Agent - '''MDA'''}}) ir [[datorprogramma]], kas pieņem ienākošās [[e-pasts|e-pasta]] vēstules un sadala tās saņēmēju individuālajās vēstuļu kastēs (ja galamērķis ir lokālajā datorā) vai pārsūta uz citu [[SMTP]] serveri (ja galamērķis ir uz cita servera). MDA bieži izmanto [[LMTP]] protokolu.

sentences: '''Volutīna granulas''' ir kompleksēto neorganisko [[polifosfāti|polifosfātu]] intracitoplazmatiskas ([[Šūna|šūnu]] [[citoplazma]]s iekšienē esošas) uzkrāšanās forma. Volutīna granulu klātbūtne tiek izmantota kā identifikācijas kritērijs, kad mēģina izolēt ''[[Corynebacterium diphtheriae]]'' [[Leflera vide|Leflera vidē]] (speciālā substancē, ko izmanto difterijas baciļu audzēšanai).<ref name="Pallerla.etal2005"/> Polifosfāta granulas sauc arī par metahromām granulām, jo tām piemīt [[metahromāzija|metahromatiskais]] efekts<ref name="Willey.etal2011"/> (tās kļūst sarkanas, krāsojot ar [[metilēnzilais|metilēnzilo]]). Volutīna granulas intensīvāk uztver [[Anilīns|anilīna]] krāsas, nekā šūnu citoplazma.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>

sentences:
[[Kategorija:Prūsija]]
[[Kategorija:Eiropas vēsture]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Kauja par Vīni
|partof=[[Lielais turku karš|Lielā turku kara]] un [[Osmaņu-Hābsburgu kari]]em
|image=
|caption=Kauja par Vīni [[1683]]. gada [[12. septembris]]
|date=[[1683]]. gada [[12. septembris]]
|place=[[Vīne]], [[Svētā Romas impērija]] (tagad [[Austrija]])
|result=Izšķiroša [[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētās savienības]] uzvara
 Vīnes aplenkums tika noņemts
Osmaņu spēki cieta smagus zaudējumus un tika novājināti
|coordinates=
|combatant1='''[[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētā savienība]]''':

 [[Polija-Lietuva]]
 [[Svētā Romas impērija|Austrija]]
 [[Saksija]]
 [[Bavārija]]

 [[Frankonija]]
[[Švābija]]
|combatant2={{OTA}}
 [[Krimas haniste]]
[[Transilvānija]]
[[Valahija]]
[[Moldāvija]]
|commander1=[[Jans III Sobeskis]]
|commander2=[[Merzifonlu Kara-Mustafa pašā]]
|strength1=70 000
|strength2=138 000
~150 lielgabalu
|casualties1=4 000 nogalināti
|casualties2=15 000 nogalināti<ref>[https://books.google.lv/books?id=1MhaAAAAYAAJ&redir_esc=y ''A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East'', 2. sējums, Spencer Tucker, ABC-CLIO, 2010]</ref>
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Charlie Hebdo}}
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = ''Charlie Hebdo'' apšaude
| attēls            = Charlie-Hebdo-2015-11.JPG
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Francija|Parīze}}<ref>{{cite web|url=http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/europe/france/11330241/Charlie-Hebdo-shooting-several-terror-attacks-foiled-in-recent-weeks-says-Francois-Hollande.html|title=Charlie Hebdo shooting: 'several terror attacks' foiled in recent weeks, says Francois Hollande|author=Andrew Marszal|work=The Telegraph|date=7 January 2015}}</ref>
| koordinātas       =
| map_type          = Parīze
| map_caption       =
| map_alt           =
| map_size          =
| latd  = 48 | latm  = 51 | lats  = 33.29 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 22 | longs = 12.93 | longEW = E
| datums            = {{dat|2015|1|7|N}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = Bruņots uzbrukums
| bojā_gājušie      = 12
| ievainotie        = 11
| izraisītāji       =
* Saīds Kuašī
* Šerīfs Kuašī
* Hamīds Murāds {{small|(turēts aizdomās)}}
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''''Charlie Hebdo'' apšaude''' notika {{dat|2015|1|7||bez}} [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]].

sentences:
'''Bioloģija''' ir zinātņu komplekss par dzīvību visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju ([[molekula|molekulārā]], [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organisms|organismu]], organismu kopu līmenī).
{{pamatraksts|bioloģija}}
{{Commonscat|Biology|Bioloģija}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Elementi"
| image            = [[File:Title page of Sir Henry Billingsley's first English version of Euclid's Elements, 1570 (560x900).jpg|frameless|alt=Cover]]
| caption    = 1570. gada izdevums angļu valodā
| author           = [[Eiklīds]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Sengrieķu valoda]]
| series           =
| subject          = [[Eiklīda ģeometrija]], elementārā [[skaitļu teorija]]
| genre            = Matemātika
| publisher        =
| publisher2       =
| pub_date         = apmēram 300. gads p.m.ē.
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            = 13 grāmatas
| awards           =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Elementi"''' ({{val-grc|Στοιχεῖα}}, ''Stoicheia'') ir [[matemātika]]s un [[ģeometrija]]s [[traktāts]], kas sastāv no 13 grāmatām, kuras sarakstīja [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis [[Eiklīds]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] apmēram 300. gadā p.m.ē.

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums       = Pasaules čempionāts florbolā sievietēm
| aktuāla_sezona  =
| logo            =
| pikseļi         =
| apraksts        =
| sports          = [[florbols]]
| dibin           = {{dat|1997}}
| komandas        = 16 (finālturnīrā)
| reģions         = {{flaga|Pasaule}} Pasaule
| čempions        = {{spw|fl|Zviedrija}}<br />(2023; 11. tituls)
| čempions_visv   = {{spw|fl|Zviedrija}} (11 tituli)
| mlapa           =
}}
'''Pasaules čempionāts florbolā sievietēm''' ir galvenais sieviešu [[florbols|florbola]] izlašu turnīrs pasaulē. Tajā tiek noteikta pasaules spēcīgākā valstsvienība. Turnīru organizē [[Starptautiskā Florbola federācija]] (IFF). Pasaules čempionāts kopš 1997. gada notiek reizi divos gados. Sākotnēji čempionāts tika aizvadīts maijā un jūnijā, bet kopš 2009. gada parasti notiek decembrī vai novembra beigās. Kopš 2011. gada finālturnīrā piedalās 16 izlases.

sentences:
{{Commonscat|Chechnya|Čečenija}}
[[Kategorija:Krievijas Federācijas republikas]]
[[Kategorija:Kaukāzs]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ints Cālītis
| attēls              = Ints Cālītis.jpg
| apraksts            = Ints Cālītis 2013. gadā
| dzim_dati           = {{dat|1931|03|5}}
| dzim_vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2023|7|1|1931|03|5}}
| mir_vieta           =
| partija             =
| dzīvesb             =
| alma_mater          =
| profesija           = elektromontieris
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: {{cita nozīme|Romas pāvestu|vēsturnieku|Cēzarejas Eisebijs}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
'''Terapija''' (no {{val|el|ϑεραπεία}} (''therapeia'') — 'kalpošana, kopšana, dziedināšana') ir metožu kopums [[slimība|slimību]] un ievainojumu ārstēšanai. Iedarbīgas terapijas priekšnoteikums ir pareiza [[diagnoze]].
[[Latvijas PSR]] laikā par terapiju dēvēja arī [[Internā medicīna|internās medicīnas]] nozari, kas pētī [[iekšķīgās slimības|iekšķīgo slimību]] rašanos, patoģenēzi, norisi, diagnostiku, profilaksi un ārstēšanu.

sentences: '''Ģeoīds''' ir ķermenis, kura forma vistuvāk atbilst [[Zeme]]s patiesajai formai. Ģeoīda virsma sakrīt ar [[okeāns|okeānu]] virsmu, ko iedomāti turpina zem sauszemes tā, lai jebkurā tās punktā vertikālā līnija būtu perpendikulāra ģeoīda virsmai. Tā kā ģeoīda virsma ir neregulāra, tad Zemes formas aprakstīšanai izmanto arī Zemes elipsoīdu.

sentences:
{{citas nozīmes|koku|osis (nozīmju atdalīšana)|osis}}
{{BioTakso infokaste
| platums =
| attēls =Fraxinus excelsior 001.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Spermatophyta
| nodalījums_lv =Sēklaugi
| apakšnod =Angiospermae
| apakšnod_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Oleales
| rinda_lv =Olīvu rinda
| dzimta =Oleaceae
| dzimta_lv =Olīvu dzimta
| ģints =Fraxinus
| ģints_lv =Oši
| suga =F. excelsior
| suga_lv =Parastais osis
| binomial =Fraxinus excelsior
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| izplatība =
Parastā oša izplatības areāls
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = {{4 attēli|im1=Lymantria dispar01.jpg|cap1=Tēviņš|im2=Lymantria dispar 8-8-2006 19-20-14.JPG|cap2=Mātīte|im3=Lymantria dispar MHNT Chenille.jpg|cap3=Kāpurs|im4=Lymantria dispar - growth A - 07 - chrysalis (2009-06-25).jpg|cap4=Kūniņa}}
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| apakšklase = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| kārta = Lepidoptera
| kārta_lv = Zvīņspārņi
| apakškārta = Glossata
| apakškārta_lv = Sūcējsnuķaiņi
| virsdzimta = Noctuoidea
| virsdzimta_lv = Pūcīšu virsdzimta
| dzimta = Erebidae
| dzimta_lv =
| apakšdzimta = Lymantriinae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Lymantria
| ģints_lv =
| apakšģints = Lymantria (Porthetria)
| suga = Lymantria dispar
| suga_lv = Ozolu mūķene
| binomial = Lymantria dispar <small>(Linnaeus, 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Phalaena dispar'' Linnaeus, 1758
* ''Porthetria dispar'' (Linnaeus, 1758)
| iedalījums =
* pasuga: ''Lymantria dispar asiatica'' Vunkovskij, 1926
* pasuga: ''Lymantria dispar japonica'' Motschulsky, 1860
* pasuga: ''Lymantria dispar kolthoffi'' Bryk, 1949
* pasuga: ''Lymantria dispar koreibia'' Bryk, 1949
* pasuga: ''Lymantria dispar postalba'' Inoue, 1956
* pasuga: ''Lymantria dispar tsushimensis'' Inoue, 1956
* pasuga: ''Lymantria dispar umbrosa'' Butler, 1881
|   kategorijas = nē
}}
'''Ozolu mūķene''' ({{val|la|Lymantria dispar}}; sugas nosaukums "''dispar''" nozīmē "atdalīt")<ref name="CharlesMcManus1981"/> ir [[Zvīņspārņi|zvīņspārņu]] tauriņu suga no ''[[Erebidae]]'' dzimtas. Sugā izšķir 7 pasugas ar atšķirīgu izplatības areālu. Šo tauriņu barības augu sarakstā ietilpst virs 300 augu sugu.<ref name="DoaneMcManus1981"/> Izplatīta [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name="Keena.etal2008"/> Dažos areāla rajonos šī ir mežiem kaitīgāka suga, piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ziemeļaustrumos.<ref name="Erb.etal2001"/>

sentences:
[[Kategorija:Luksemburga]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Luksemburga]]
[[Kategorija:Sports Eiropā]]

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences: '''19. oktobris''' ir gada 292. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (293. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 73 dienas.

sentences:
, kas attēlots [[Velsa]]s karogā]]
'''Mitoloģija''' ({{val-el|μυθολογία}}, ''muthología'' — ‘stāstu stāstīšana’) ir [[mīts|mītu]] kopums, kā arī [[zinātne]],<ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/#/sv/mitolo%C4%A3ija | title= Mitoloģija | publisher= Tezaurs.lv | accessdate= 2020. gada 12. februārī | language= lv | archiveurl= https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/mitolo%C4%A3ija | archivedate= 2020. gada 15. Marts }}</ref> kas pēta dažādu tautu mītus, [[folklora|folkloru]], [[eposs|eposus]], [[pasaka]]s un [[leģenda]]s. Tā ir būtiska cilvēces [[kultūra]]s sastāvdaļa. Mijiedarbībā ar mitoloģiju veidojusies [[reliģija]], [[filozofija]], [[literatūra]], arī [[zinātne|zinātņu]] pirmsākumi. Radusies cilvēces sākumposmā, mitoloģija arī vēlāk ietekmējusi kultūras attīstību. Daudzi [[literatūra]]s un [[māksla]]s šedevri nav pilnībā izprotami, nepārzinot tajos attēlotās mitoloģiskās [[persona]]s un izmantotos mitoloģiskos sižetus. Varētu teikt, ka mitoloģija ir cilvēces garīgais šūpulis.{{fact}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Svina(II) nitrāts''' ir neorganisks savienojums ar ķīmisko formulu Pb(NO3)2. Svina(II) nitrāts pēc izskata ir balts pulveris ar nelieliem mirdzošiem kristāliem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Nepomuks Hummels
|     vārds_orig = ''Johann Nepomuk Hummel''
|         attēls = JNHummel 2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Presburga]], [[Ungārijas karaliste]]
([[Bratislava]], {{SVK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1837
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras-Eizenahas lielhercogiste]]
([[Tīringene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
ir viena no altruisma izpausmēm]]
'''Altruisms''' jeb '''nesavtība''' ir pašaizliedzīga [[gādība]] par citiem, gatavība [[upurēšanās|uzupurēties]] citu labā, nedomājot par savu labumu. Altruisma pretstats ir [[egoisms]]. Altruisms ir sastopams ne tikai starp cilvēkiem, bet arī [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pasaulē. Jēdzienu ‘altruisms’ ieviesa franču filozofs [[Ogists Konts]]. Latīņu vārds ''alter'', kas ir altruisma jēdziena pamatā, nozīmē ‘citam’, ‘citiem’. Altruismu nevajadzētu jaukt ar [[lojalitāte|lojalitāti]] vai [[atbildība|atbildību]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dioksāna struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,11
|blīvums=1033
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=101,1 °C
}}
'''Dioksāns''' (p-dioksāns, 1,4-dioksāns, dietilēna dioksīds, 1,4-dioksacikloheksāns, C4H8O2) ir [[heterocikls|heterociklisks]] organisks savienojums. Dioksāns pieder pie cikliskajiem di[[ēteri]]em. Dioksāns ir viegli plūstošs, bezkrāsains, ūdenī labi šķīstošs šķidrums ar ētera smaržu.

sentences:
{{Pārvietot|Eižens III}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Eugenijs III
| vārds_orģ           =''Beatus Eugenius III''
(''Bernardo dei Paganelli di Montemagno'')
| attēls              =B_Eugen_III.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =[[Romas pāvests]]
| term_sākums         ={{dat|1145|02|15|N}}
| term_beigas         ={{dat|1153|07|08|N}}
| priekštecis         =[[Lūcijs II]]
| pēctecis            =[[Anastasijs IV]]
| dzim_dati           =???
| dzim_vieta          =[[Piza]],  [[Pizas republika]]
(tagad {{ITA}})
| mir_dati            ={{dat|1153|07|08|N}}
| mir_vieta           =[[Tivoli]],  [[Pāvesta valsts]]
(tagad {{ITA}})
| tautība             =[[itālis]]
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Grūtniecība]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Intangible Cultural Heritage of Humanity|Cilvēces nemateriālās kultūras mantojums}}
{{cat main|UNESCO Cilvēces nemateriālās kultūras mantojuma saraksts}}

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums=Ordoviks
|karte=৪৭অর্ডোভিশিয়ান.png
|o2=13.5
|co2=4200
|temp=16
|jūras līmenis = no 140 m līdz 220 m
}}
'''Ordoviks''' ir otrais [[ģeoloģiskais periods]] (sistēma) [[paleozoja ēra|paleozoja ērā]], kas ilga apmēram 42 miljonus gadu (no 485,4 ± 1,9 līdz 443,4 ± 1,5 [[Pirms mūsdienām|Ma]]). Ordovika nogulumus izdalīja un aprakstīja britu ģeologs [[Roderiks Mērčisons]]. [[1960. gads|1960. gadā]] pēc Starptautiskā ģeoloģiskā kongresa 21. sesijas lēmuma ordoviks tika izdalīts atsevišķā sistēmā. Līdz tam daudzās valstīs ordoviks tika uzskatīts par [[silūra sistēma]]s apakšējo nodalījumu. Periods nosaukts [[Velsa|Velsā]] dzīvojošas seno [[Ordoviki|ordoviku]] cilts vārdā (ieteica angļu ģeologs Čārlzs Lapvorts). Ordovika apakšējo robežu nosaka organismu izmiršana [[Kembrijs|kembrija]] beigās ([[kembrija-ordovika izmiršana]]), bet augšējo robežu [[Organismi|organismu]] masu bojāeja ordovika beigās, kā rezultātā izmira ap 60% no ordovikā dzīvojošajām sugām ([[ordovika-silūra izmiršana]]).

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Afganistāna]]
[[Kategorija:Afganistāna]]

sentences:
— pazīstams atstarojošais miglājs]]
'''Difūzais miglājs'''  ir neregulāras formas [[miglājs]] bez izteiktām robežām; tas var pats izstarot [[gaisma|gaismu]] vai arī absorbēt to. Lielāko daļu miglāju var raksturot kā difūzos miglājus<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=diffuse%20nebula&s=0&g=2&r=10331062 Difūzais miglājs — letonika.lv]</ref>; tas nozīmē, ka tie ir izstieptas formas un bez izteiktām robežām. [[Redzamā gaisma|Redzamās gaismas spektrā]] šos miglājus var iedalīt emisijas un atstarojošajos miglājos. Emisijas miglāji izstaro jonizētas gāzes spektrālās līnijas radiāciju (galvenokārt no jonizēta [[ūdeņradis|ūdeņraža]]); tos bieži dēvē par [[H II reģions|H II reģioniem]] (terminu H II profesionālajā astronomijā lieto, lai apzīmētu jonizētu ūdeņradi).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gorontalo
 | official_name            = ''Kota Gorontalo''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Masjid Agung Gorontalo.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Gorontalo City.png
 | flag_size                =
 | image_shield             = LOGO KOTA GORONTALO.png
 | shield_size              = 80px
 |pushpin_map               = Indonēzija#Sulavesi
 | latd  = 0| latm  = 32| lats  = | latNS  = N
 | longd = 123| longm = 4| longs = | longEW = E
  | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Indonēzija}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Gorontalo (province)|Gorontalo]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | established_title        = Dibināta
  | established_date         = {{dat|1728}}
 | area_footnotes           =
 | area_total_km2           = 79
 | area_total_sq_mi         =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     =<ref name="gorstat">[https://gorontalokota.bps.go.id/publication/2020/12/21/62f07932db04263f2db58d48/statistik-daerah-kota-gorontalo-2020.html "Gorontalo City in Numbers 2018"]</ref>
 | population_total         = 200558
 | population_as_of         = 2019
 | population_rank          =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_rank  =
 | elevation_m              = 9
 | timezone                 = [[ICT]]
 | utc_offset               = +8
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | website                  = {{url|http://www.gorontalokota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}
'''Gorontalo''' ({{val|id|Gorontalo}}) ir pilsēta [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Sulavesi]] salas [[Gorontalo province]]s centrs, Minahasas pussalā salas ziemeļaustrumos pie Tomini jeb Gorontalo līča. Pilsēta ir viens no [[islāms|islāma]] izplatīšanas centriem reģionā, tajā valdošās reliģiozitātes dēļ saukta par "[[Medīna]]s lieveni".<ref name="Valdība" />

sentences:
{{Personas infokaste
| alma_mater = [[Magdalen College (Oxford)|Magdalēnas koledža, Oksforda]] ([[Bachelor of Arts|Bakalaura grāds]])
| vārds = Daglass Marijs
| vārds_orig = ''Douglas Murray''
| attēls = DouglasMurray2019 crop.jpg
| att_nosaukums = Marijs 2019.gadā
| dz_gads = 1979
| dz_mēnesis = 7
| dz_vieta = [[Londona]], [[Apvienotā Karaliste]]
| dz_diena = 16
| nodarbošanās = Rakstnieks, politiskais komentētājs
}}
'''Daglass Kīrs Marijs''' ({{val|en|Douglas Kear Murray}}; dzimis 1979. gada 16. jūlijā [[Londona|Londonā]], [[Anglija|Anglijā]]<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.theaustralian.com.au/arts/review/europe-immigration-identity-islam-douglas-murray-warns-of-dangers/news-story/cce6fc74cd80a27e75f1d0eacba3dfda|title=Europe: immigration, identity, Islam: Douglas Murray warns of dangers|publisher=|work=The Australian|access-date=12 September 2018|date=26 August 2017|last=Monk|first=Paul}}</ref>) ir [[Briti|britu]] [[Konservatīvisms|konservatīvs]] autors un politikas komentētājs.<ref name="ES2017">{{Ziņu atsauce|url=https://www.standard.co.uk/lifestyle/london-life/douglas-murray-on-immigration-islam-and-identity-a3530586.html|title=Douglas Murray on immigration, Islam and identity|work=The Evening Standard|date=4 May 2017|last=Law|first=Katie}}</ref> Viņš [[2007]]. gadā nodibināja Sociālās kohēzijas centru (''Centre for Social Cohesion''), kas kļuva par daļu no Henrija Džeksona biedrības, kur viņš bija asociētais direktors no [[2011]]. līdz [[2018]]. gadam. Viņš ir arī Lielbritānijas politikas un kultūras žurnāla ''[[Skatītājs|The Spectator]]'' asociētais redaktors.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://henryjacksonsociety.org/people/professional-staff/directors/douglas-murray/|title=Douglas Murray|last=|first=|publisher=Henry Jackson Society|access-date=29 August 2016|date=}}</ref>

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg7-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards fon Delingshauzens
|     vārds_orig = ''Eduard Julius Alexander von Dellingshausen''
|         attēls = Eduard von Dellingshausen.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = [[Krievijas impērija]]s [[Valsts Padome]]s loceklis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Potsdama]], [[Trešais Reihs]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Nikolajs fon Delingshauzens, Adīne fon Veisa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandrīne fon Dellingshauzena
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
cilmes šūnas, iekrāsotas zaļā krāsā]]
'''Cilmes šūnas''' jeb '''mātšūnas''' ir nediferencētas [[šūna]]s, kādas ir visos daudzšūnu [[organisms|organismos]], un tās var [[šūnu dalīšanās|dalīties]] meitšūnās un [[šūnu diferencēšanās|diferencēties]] cita veida šūnās. Cilmes šūnas nodrošina organisma nemitīgu atjaunošanos. Visvairāk cilmes šūnu ir [[embrijs|embrionālajā]] un zīdaiņa attīstības posmā, kad to uzdevums ir veidot [[orgāns|orgānus]]. Arī [[zigota]] ir uzskatāma par cilmes šūnu. Ar laiku cilmes šūnu daudzums organismā samazinās, kas izskaidro organisma novecošanas procesu, jo tās nespēj atjaunot visas bojātās šūnas.

sentences:
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC-COOH
|molmasa=90,03 (dihidrātam 126,07)
|blīvums=1900 (dihidrātam 1653)
|kušanas temperatūra=101 °C (ātri karsējot); sublimējas 157 °C temperatūrā
|viršanas temperatūra=sadalās 189,5 °C temperatūrā
}}
'''Skābeņskābe''' (etāndiskābe, HOOC−COOH) ir vienkāršākā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Tā ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Skābeņskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''[[oksalāti]]em''' (no {{val|la|oxalis}} — '[[zaķskābene]]s'). Skābeņskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Veido kristālhidrātu ar divām molekulām ūdens (C2H2O4· 2H2O). Skābeņskābe ir kaitīga veselībai (lielos daudzumos), jo tā piesaista un nogulsnē [[kalcijs|kalciju]], kas var radīt [[nierakmeņi|nierakmeņus]], [[podagra|podagru]] un kalcija nepietiekamību.

sentences:
[[Kategorija:Ūdenskritumi]]
[[Kategorija:Latvijas upes|Ūdenskritumi]]
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Ūdenskritumi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls           = Latania loddigesii Mauritius.JPG
|att_nosaukums    = [[Zilā latānija]] [[Egreta]]s salā
|valsts           = Plantae
|valsts_lv        = Augi
|nodalījums       = Magnoliophyta
|nodalījums_lv    = Segsēkļi
|klase            = Liliopsida
|klase_lv         = Viendīgļlapji
|rinda            = Arecales
|rinda_lv         = Palmu rinda
|rinda_r          = Palmu dzimta
|dzimta           = Arecaceae
|dzimta_lv        = Palmu dzimta
|ģints            = Latania
|ģints_lv         = Latānijas
|kategorijas = nē
}}
'''Latānijas''' (''Latania'') ir [[palmu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas sastopama [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salās]] [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref name=list>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Latania/ |title=The Plant List: ''Latania'' |access-date={{dat|2016|04|03||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200726052724/http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Latania/ }}</ref>

sentences: '''Cēsu pilsmuižas''' ({{val|de|Schloß-Wenden}}) kungu māja jeb '''Cēsu Jaunā pils''' ir ēka [[Cēsis|Cēsu]] pilsētas centrā pie [[Cēsu viduslaiku pils]]. No 1777. gada līdz [[1920. gada agrārā reforma|1920. gada agrārajai reformai]] muiža piederēja grāfu [[fon Zīversu dzimta]]i.

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)6CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8 °C
|viršanas temperatūra=125,67 °C
}}
'''Oktāns''' (CH3(CH2)6CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mārcis Sārums
|     vārds_orig = Mārcis Podiņš
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1799
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Priekuļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1859
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 31
| m_vieta = [[Priekuļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[līvi|līvs]]
| dzimums = V.
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Sāruma
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
[[File:FluorescentCells.jpg|thumb|Šūnas zem [[mikroskops|mikroskopa]]]]
'''Citoloģija''' ({{val|gr|kytos}} — 'šūna' + ''logos'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvas [[šūna]]s, to uzbūvi, [[funkcija]]s, [[vairošanās|vairošanos]], novecošanos un bojāeju. Citoloģija apskata gan vienšūnu [[organisms|organismus]], kā [[baktērija|baktērijas]] un [[vienšūņi|vienšūņus]], gan specializētas šūnas sarežģītākos organismos.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Romiešu pierobežas nocietinājumi
| image       = Hadrian's Wall west of Housesteads 3.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     =
| Country     = {{GBR}}<br/>{{GER}}
| Location    =
| Type        = Kultūra
| Criteria    = ii, iii, iv
| ID          = 430ter
| Region      = Eiropa
| Year        = 1987
| Session     = 11.
| Extension   = 2005, 2008
| Danger      =
| pushpin_map         = Lielbritānija#Eiropa
| pushpin_image       =
| map_size            =
| map_label = Adriāna valnis
| relief = jā
| latd  = 54 | latm  = 59 | lats  = 33.4 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 36 | longs =  3.6 | longEW = W
}}

sentences: '''Klonālie augi''' ir tādi [[augi]], kas vairojas [[bezdzimumvairošanās|bezdzimumiski]], radot veģetatīvus pēcnācējus, kuri paliek piesaistīti vecākiem vismaz līdz brīdim, kad tie ir izveidojušies. Klonālo augu sugas ir plaši izplatītas, dominē dažādos [[biotops|biotopos]], un tām ir nozīmīga loma bioloģiskās daudzveidības uzturēšanā, [[Ekosistēma|ekosistēmas]] funkcijās un bioloģiskajā [[Invazīva suga|invāzijā]]. Klonālos augus vienkārši var uzskatīt par veģetatīvās (bezdzimuma) vairošanās veidu, jo klonālā organisma jeb ģenetas individuālie komponenti jeb rameti ir salīdzinoši neatkarīgi un pēc atdalīšanas no ģenetas veido pilnīgi patstāvīgu organismu, kas var iegūt barības vielas un ūdeni, veikt fotosintēzi, uzglabāt rezerves vielas, izplatīties veģetatīvi un vairoties ģeneratīvi<ref name=":0">Druva-Lūsīte, Ieva. "Mikorizu simbioze jūras piekrastes augiem un tās iespējamā adaptīvā nozīme." (2010).</ref>.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Содружество Независимых Государств''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Neatkarīgo Valstu Sadraudzība
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of the CIS.svg
|            karoga_nosaukums = NVS karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of CIS.svg
|           ģerboņa_nosaukums = NVS ģerbonis
|             ģerboņa_platums =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = CIS (orthographic projection).svg
|                   map_width = 300px
|             kartes_paraksts = Neatkarīgo Valstu Sadraudzība<br />([[Turkmenistāna]] iezīmēta kā asociēta NVS locekle)
|               galvaspilsēta = [[Minska]] un [[Maskava]]
|             lielākā_pilsēta = [[Maskava]]
|              valsts_valodas = [[krievu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|                 legislature =
|                     demonym =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = NVS izpildkomitejas vadītājs
|                valsts_galva = [[Sergejs Ļebedevs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = NVS ģenerālsekretārs
|               valsts_galva2 = [[Aleksejs Sergejevs]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|                 platība_km2 = 20 368 759
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = 236 446 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0,740
|                    HDI_gads = 2017
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona = {{nobr|no [[UTC+2]] līdz [[UTC+12]]}}
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.su]]
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
}}

sentences:
[[File:Tower of Hanoi 4.gif|thumb|"Hanojas tornis"]]
 (lai atbrīvotos no gadījumiem, kad sanāk tā pati burtu virkne, bet, piemēram, O un O ir samainīti vietām)]]
'''Kombinatorika''' ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētītas [[galīga kopa|galīgas]] vai [[sanumurējama kopa|sanumurējamas]] [[diskrētā matemātika|diskrētas]] [[matemātiska struktūra|struktūras]], piemēram, kopas, [[grafs|grafi]], [[permutācija]]s un [[koks (grafu teorija)|koki]]. Tipiska kombinatorikas problēma ir noskaidrot, cik dažādu objektu, kas apmierina noteikta īpašības, var izveidot no dotās galīgas [[kopa]]s elementiem. Piemēram, cik daudz dažādu simbolu virkņu var iegūt, mainot vietām burtus vārdā "PASAKAS".<ref>Atbilde ir <math>\tfrac{7!}{2! \cdot 3!}</math> = 420, jo kopumā vārdā "PASAKAS" ir 7 burti, taču burti "S" un "A" parādās attiecīgi 2 un 3 reizes.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dūru cīņas
| attēls                   =  Fightingposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Fighting''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Dito Montiels]]
| producents               = [[Kevins Mišers]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Muniks]]
* Dito Montiels
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Luiss Guzmans]]
* [[Braiens Vaits]]
* [[Terenss Hauards]]
* [[Zuleja Henao]]
| mūzika                   =
* [[Deivids Vitmens]]
* [[Džonatans Eliass]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Misher Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Rogue Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|24||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fighting-2009|title=Fighting|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]25 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]32,5 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fighting.htm|title=Fighting (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dūru cīņas"''' ({{val|en|Fighting}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dito Montiels]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Luiss Guzmans]], [[Braiens Vaits]], [[Terenss Hauards]] un [[Zuleja Henao]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|24||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Dāvids Hieronīms Grindelis
|          vārds_orig =
|              attēls = Fo3395 3b david hieronymus grindel.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1776
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Zaķusala|td=Latvija}}
|              m_gads = 1836
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 08
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = latvietis, vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Jēnas Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[Botānika]], [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Dāvids Hieronīms Grindelis''' ({{val|de|David Hieronymus Grindel}}, {{val|ru|Давид Иероним Гриндель}}; 1776-1836) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Rīga]]s aptiekārs, botāniķis, ķīmiķis un izdevējs. [[Tērbatas Universitāte]]s ķīmijas un farmācijas profesors (1804), rektors (1810-1812).

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences: '''Vekselis''' ir [[vērtspapīrs]], kurā tā izrakstītājs apņemas noteiktai personai (indosātam) līdz noteiktam termiņam samaksāt konkrētu naudas summu;<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/ekonomika/10-12-klase/pateretaju-riciba-6637/re-2ce65780-d057-4bd3-8171-4479fa40d57f|title=Vērtspapīri — teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2021-02-15|language=lv}}</ref> likumā noteiktā formā sastādīta un debitora parakstīta parādzīme, tiesiski atzīts [[dokuments]], kas apliecina [[Parāds|parādu]], sniedz garantiju [[Kreditors|kreditoram]], piespiež debitoru atdot [[Aizņēmums|aizņēmumu]]. Vekselis tiek obligāti apmaksāts ar [[zīmogmarka|zīmogmarkām]] — īpašu valsts nodevu. Ja vekselis norādītajā termiņā netiek izpirkts, tas ar notāra starpniecību tiek protestēts un piespiedu kārtā iekasēta paredzētā naudas summa saskaņā ar notāra sastādīto izpildrakstu.

sentences:
{{atsauces+}}
 arheoloģiskās kultūras (Pomerānijas baltu kultūra zelta krāsā)]]
'''Pomerānijas balti''' bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] ciltis, kas apdzīvoja zemes no [[Jitlande]]s līdz [[Visla]]i. Ap 1500. gadu p.m.ē. Pomerānijas baltus sāka izspiest un daļēji [[pārtautošana|pārtautot]] no austrumiem ienākošās [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltis. [[Lielā tautu staigāšana|Lielās tautu staigāšanas]] laikā ģermāņu ciltis [[Pomerānija|Pomerāniju]] pameta, bet Pomerānijas balti palika un saplūda ar [[slāvi|slāvu]] ciltīm, kas pēc 6. gadsimta ieradās Pomerānijā, veidojot [[kašūbi|kašūbus]] un citas Pomerānijas slāvu tautības.

sentences:
[[Image:Dominoeffect.png|thumb|right|Matemātisko indukciju neformāli var attēlot, izmantojot [[Domino princips|krītošus domino kauliņus]].]]
'''Matemātiskā indukcija''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]]. To parasti izmanto, lai pierādītu, ka kāds apgalvojums vai īpašība ir spēkā visiem [[naturāls skaitlis|naturālajiem skaitļiem]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Nets Kings Kols
|Attēls           = Nat King Cole (Gottlieb 01511).jpg
|Att_izm          = 220 px
|Apraksts         = Nets Kings Kols 1947. gadā, Ņujorkā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Nataniēls Adamss Kols
|Dzimis           = {{dat|1919|03|17}}
|Vieta_dz         = [[Montgomeri]], [[Alabama]], {{USA}}
|Miris            = {{dat|1965|02|15}}
|Vieta_mr         = [[Santamonika]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|Instrumenti      = [[klavieres]], [[ģitāra]], [[balss]]
|Žanrs            = [[džezs]], [[svings]]
|Nodarbošanās     = [[mūziķis]]
|Gadi             = 1935–1965
|Izdevējkompānija = [[Decca]], [[Capitol]]
|Darbojies_arī    = [[Natalī Kola]], [[Frenks Sinatra]], [[Dīns Martins]]
|Mlapa            =
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''Zigota''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ζυγωτόν'') ir diploidāla [[šūna]], kas izveidojusies, saplūstot divām [[gameta|gametām]]. Tā ir pamats jauna organisma attīstībai. Zigota satur tēva un mātes [[hromosoma|hromosomu]] komplektus un līdz ar to - organisma attīstībai nepieciešamo informāciju.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Alfred Tarski
| attēls =Alfred Tarski.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1983
| m_mēnesis=10
| m_diena=26
| m_vieta =[[Bērkli]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{RUS}} / {{POL}} / {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]], kurš pārgājis [[katolisms|katolismā]]
| darba_vietas =[[Varšavas Universitāte]],
[[Varšavas Pedagoģiskais institūts]],
[[Hārvarda Universitāte]],
[[Ņujorkas Pilsētas universitāte]],
[[Padziļināto pētījumu institūts]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]
| alma_mater =[[Varšavas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]],
[[loģika]],
[[analītiskā filozofija]]
| pasniedzēji =[[Jans Lukasevičs]],
[[Staņislavs Lesņevskis]],
[[Vaclavs Serpiņskis]],
[[Tadeušs Kotarbiņskis]]
| studenti =[[Džūlija Robinsone]],
[[Ričards Montegū]],
[[Dana Skots]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ozerotaimira
| oriģinālnosaukums    = ''Озеро Таймыр''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=74| latm=36| lats=17| latNS=N
| longd=101| longm=32| longs=05| longEW=E
| novietojums          = [[Taimiras ezers]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1943
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1995
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           = 2-5
| augstums             = 11
| vid_t                = -14,9
| vas_t                = 23,0
| ziem_t               = -53,8
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            =
}}
'''Ozerotaimira''' ({{val|ru|Озеро Таймыр}}),<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3452 Полярная Почта. Озеро Таймыр (бухта Ожидания)]</ref> arī '''Buhta Ožidaņija''' (''Бухта Ожидания''),<ref>[http://www.vokrugsveta.ru/telegraph/globe/866/ ВОКРУГ СВЕТА. Арктический брат Байкала]</ref> ir slēgta [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Taimiras pussala]]s vidienē [[Taimiras ezers|Taimiras ezera]] ziemeļu krastā Ožidaņijas līča piekrastē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Lapsana communis intermedia 2.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Parastā salātene]] (''Lapsana communis'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Lapsana
| ģints_lv = Salātenes
| binomial = Lapsana
| sinonīmi =
}}'''Salātenes''' ({{val|la|Lapsana}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], bet sugas ir introducētas arī citviet pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:9662-1|title=Lapsana L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-11|language=en}}</ref> Latvijā ir sastopama viena suga — [[parastā salātene]] (''Lapsana communis'' <small>L.</small>).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lapsana-communis-l/|title=parastā salātene - Lapsana communis L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-11}}</ref>

sentences: '''Riepas''' ir [[gredzens|gredzena]] formas detaļas, kas tiek apliktas ap dažādiem [[ritenis|riteņiem]]. Tās lieto uz [[automašīna|automašīnu]], [[motocikls|motociklu]], [[divritenis|divriteņu]], [[kravas automašīna|kravas auto]], [[lidmašīna|lidmašīnu]] un citu spēkratu riteņiem. Riepas aizsargā riteņus, uzlabo [[saķere|saķeri]] ar braukšanas segumu, samazina [[bremzēšana]]s ceļa garumu un uzlabo vadāmību. Uz jebkuras riepas apmales ir uzrakstīta visa informācija — marķējums, kas attiecas uz konkrēto riepu: izmērs; tips un citi.

sentences:
{{noformējums+}}
s universitātes bibliotēkas bibliogrāfiskais katalogs.]]
'''Bibliogrāfija''' (no {{val|el|βιβλιογραφία}}, bibliographia, burtiski "grāmatu rakstīšanas") ir sistemātisks grāmatu un [[Informācija|citu darbu]], tādu, kā [[Zinātniskais izdevums|žurnālu]] rakstu saraksts. Loģiskā secībā sakārtots [[Grāmata|grāmatu]], [[manuskriptu]], [[audiovizuālo formātu]] un citu publikāciju bibliogrāfiju sistemātisks vai reģistratīvs apkopojums, kas uzrāda [[Autors|autoru]], nosaukumu, izdošanas laiku un vietu, izdevēju, sīkākas ziņas par izdevumu, lappušu skaitu, sēriju un literāro/informatīvo saturu. Bibliogrāfija var aptvert viena autora darbu, vai [[literatūra]] par vienu priekšmetu, viena izdevēja iespiestos izdevumus, vienā vietā iznākušos avotu, vai arī vienā laika posmā izdotos dokumentus. Bibliogrāfijas darbi gandrīz vienmēr tiek uzskatīti par primārajiem avotiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |title=Kas ir bibliogrāfija? |access-date={{dat|2010|09|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110116033656/http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |archivedate={{dat|2011|01|16||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Cynosurus cristatus (kamgras bloeiend).jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cynosurus cristatus|Parastā sekstaine}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| suga = Cynosurus cristatus
| suga_lv = Parastā sekstaine
| binomial = Cynosurus cristatus L.
| ģints_lv = Sekstaines
| ģints = Cynosurus
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
]]
'''Izkliedes induktivitāte''' ir [[induktivitāte]] reālā [[Transformators|transformatorā]], kuru izraisa izkliedes [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]]. Izkliedes plūsma ir tā daļa viena vijuma radītās plūsmas, kas nešķērso otru vijumu. Izkliedes induktivitāte ir transformatora nepilnību raksturojošs [[Fizikāls lielums|lielums]].
{{Fizika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Elektromagnētisms]]
[[Kategorija:Elektrotehnika]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kolters Vols
|      Vārds_orig = ''Colter Wall''
|          Attēls = 20171006 Colter Wall.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava = yes
|        Apraksts = Kolters Vols 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1995|6|27}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Sviftkarenta}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[vesternmūzika]], [[kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folkmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis
|     Instrumenti = vokāls, ģitāra
|            Gadi = 2014—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[RCA Records|RCA]], ''La Honda'', ''Black Hole'', ''[[Thirty Tigers]]'', ''Young Mary's''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|colterwall.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Kolters Vols''' ({{val|en|Colter Wall}}; dzimis {{dat|1995|6|27}}) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. Vola mūzika, kas atpazīstama ar viņa zemo, rupjo [[Baritons|baritona]] balsi un stāstošiem dziesmu vārdiem, ietver [[Kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folka]] un vesternmūzikas stilus.

sentences: '''Uztvere''' ({{val|la|perceptio}}) ir procesu kopums, ar kuru palīdzību cilvēks atpazīst, organizē, kā arī piešķir jēgu reakcijām uz vides stimuliem.<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sajutas sajūtas (neslimo.lv)]</ref><ref>Schacter, 2011</ref> Signāli, kas stimulē [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]], rodas, ķīmiski vai fiziski iedarbojoties uz [[Sensorā sistēma|sensoro sistēmu]].<ref>Goldstein, 2009</ref>

sentences: '''Arktiskā fronte''' ir robežas zona starp arktiskām un mērenajām [[gaisa masa|gaisa masām]]. Parasti atmosfērā ir dažas šādas frontes; visbiežāk tās veidojas [[Eiropa]]s un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos starp 65 un 75 grādu ziemeļu platumiem un dažreiz izvietojas viena pie otras gandrīz visas [[ziemeļu puslode]]s platumā. Arktiskajā frontē bieži veidojas [[ciklons|cikloni]].

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņu mūziķi]]
[[Kategorija:Komponisti pēc valsts]]
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Ukraiņu dziedātāji]]

sentences:
'''Epstaina–Bāras vīruss''' ('''EBV'''), ko sauc arī par '''cilvēka herpesvīrusu 4''' ('''HHV-4'''), ir viens no astoņiem zināmajiem herpesvīrusu grupas [[Vīruss|vīrusiem]] un viens no visbiežāk sastopamajiem cilvēku vīrusiem.
Vīruss nosaukts pēc britu patologa un akadēmiķa [[Entonijs Epstains|Entonija Epstaina]] (''Anthony Epstein'', 1921–2024) un īru virusoloģes [[Ivona Bāra|Ivonas Bāras]] (''Yvonne Barr'', 1932–2016), kuri kopīgi šo vīrusu atklāja un informāciju par to publicēja 1964. gadā.

sentences: '''Skice''', arī '''uzmetums''', '''mets''' (no grieķu valodas σχέδιος - ''skedios'', "veikts bez sagatavošanās",<ref>[http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 sketch] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110130051705/http://oxforddictionaries.com/view/entry/m_en_gb0777830#m_en_gb0777830 |date={{dat|2011|01|30||bez}} }}, on Oxford Dictionaries</ref><ref>[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0057%3Aentry%3Dsxe%2Fdios σχέδιος], Henry George Liddell, Robert Scott, ''A Greek-English Lexicon'', on Perseus</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.etymonline.com/index.php?search=sketch&searchmode=none|title=Online Etymology Dictionary - Sketch|author=Douglas Harper}}</ref> angļu: ''sketch'', itāļu: ''schizzo''), šī vārda nozīmes visplašākajā izpratnē, ir strauji izpildīts brīvrokas [[zīmējums]], kas parasti nav paredzēts kā pabeigts darbs. Skice var kalpot vairākiem [[mērķis|mērķiem]]: tā var attēlot kaut ko, ko [[mākslinieks]] redz, tā var piefiksēt kādu [[ideja|ideju]], kā arī veicināt idejas tālāku [[attīstība|attīstību]] vēlāk, arī tikt izmantota kā ātrs veids [[attēls|attēla]], idejas vai [[glezna]]s pamata grafiskai attēlošanai. Skicēšana parasti sastāda noteiktu mākslas [[studijas|studiju]] daļu.

sentences:
{{Karš}}
'''Kavalērija''' (no {{val|fr|cavalerie}}, kas savukārt no {{val|la|caballus}} — '[[zirgs]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir uz zirgiem jājoša [[karavīrs|karavīru]] vienība, kas cīņā izmanto garus pīķus vai [[zobens|zobenus]]. Visvairāk tiek izmantota straujam uzbrukumam, kas spēj sagraut [[kājnieki|kājnieku]] ierindas morāli un cīņassparu. Ļoti efektīvi pret kājniekiem, bet vāji pret kājniekiem ar gariem šķēpiem.
== Vēsture ==
=== Senā Roma ===
{{Pamatraksts|Senās Romas kavalērija}}
=== 19. gadsimts ===
Līdz 19. gadsimta sākumam Eiropas kavalērija iedalījās četrās galvenajās kategorijās:
* [[Kirasieri]], smagā kavalērija, bruņoti ar krūšu bruņām, īpaši [[kirasa]], un galvenokārt bruņota ar pistolēm un zobenu
* [[Dragūni]], sākotnēji jātnieku kājnieki, bet vēlāk uzskatīti par vidējo kavalēriju
* [[Huzāri]], vieglā kavalērija, galvenokārt bruņota ar [[zobens|zobenu]]
* [[Ulāni]], vieglā kavalērija, galvenokārt bruņota ar [[šķēps|šķēpu]]
== Atsauces ==
{{atsauces}}
== Ārējās saites ==
* [https://web.archive.org/web/20171004203253/http://www.cavalryscouts.org/ CavalryScouts.org]
* [http://napoleonistyka.atspace.com/French_Cavalry.html Napoleonic Cavalry]
* [https://web.archive.org/web/20050430232514/http://www.usregulars.com/Lippitt6.html Cavalry tactics from Francis J. Lippitt's, ''A Treatise on the Tactical Use of the Three Arms: Infantry, Artillery and Cavalry'' (1865)]
* [http://www.lonesentry.com/articles/cavalry/index.html Cavalry in Mass (U.S. report on Russian cavalry organization and operations in World War II)]
* [https://web.archive.org/web/20060105152729/http://www.militaryhorse.org/ Society of the Military Horse]
* [http://kavallerie.8ung.at/ Gesellschaft der Freunde der Kavallerie (German)]
* [http://www.historicaleye.com/horseandmule.html The Horse and Mule in the British Army during WW1]
{{Militārisms-aizmetnis}}

sentences:
[[Image:Gamma plot-lv.svg|thumb|right|325px|Gamma funkcijas grafiks]]
'''Gamma funkcija''' jeb '''otrā veida Eilera integrālis''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[faktoriāls|faktoriāla]] vispārinājums. To apzīmē ar lielo [[grieķu alfabēts|grieķu burtu]] [[gamma]] ''Γ''. Gamma funkcija ir definēta jebkuram [[reāls skaitlis|reālam]] un [[komplekss skaitlis|kompleksam skaitlim]], izņemot veselus [[negatīvs skaitlis|negatīvus]] skaitļus, tātad visiem pozitīviem skaitļiem:

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = ''Principat de Catalunya''<br />''Principatus Cathaloniæ''
|nosaukums_latv_val  = Katalonijas firstiste
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Vidusjūra
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = [[Aragonas kronis|Aragonas kroņa]] firstiste
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|gads_sākums         = 12. gadsimts
|gads_beigas         = 1714
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before after "event_end"--->
|date_post           =
|
|p1                  = Barselonas grāfiste
|flag_p1             = Coat of Arms of Catalonia (Simple).png
|image_p1            =
|s1                  = Spānija
|flag_s1             = Bandera de España 1701-1760.svg
|image_s1            =
|s2                  = Francija
|flag_s2             = Pavillon royal de France.svg
|image_s2            =
|
|image_flag          = Siñal d'Aragón.svg
|flag                =
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Royal arms of Aragon (Crowned).svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Catalunya 1349-1640.png
|image_map_caption   =
|
|galvaspilsēta       = [[Barselona]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[Katalāņu valoda|katalāņu]], [[Latīņu valoda|latīņu]]
|reliģija            = [[Romas Katoļu baznīca]]
|nauda               =
|
|leader1             = [[Alfonso II (Aragona)|Alfons I]]
|leader2             = [[Kārlis VI|Kārlis III]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1104–1134
|year_leader2        = 1479-1516
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Barselonas grāfs]]
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Feldmaus Microtus arvalis.jpg
| att_nosaukums = [[Lauku strupaste]] (''Microtus arvalis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Myomorpha
| apakškārta_lv = Peļveidīgie
|    virsdzimta = Muroidea
| virsdzimta_lv = Peļu virsdzimta
|      binomial = Muroidea <small>([[Illiger]], 1811)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
*{{TaksoSaite|Platacanthomyidae|Austrumsusuru dzimta}}
*{{TaksoSaite|Nesomyidae|Āfrikas peļu dzimta}}
*{{TaksoSaite|Calomyscidae|Kāmjpeļu dzimta}}
*{{TaksoSaite|Cricetidae|Kāmju dzimta}}
*{{TaksoSaite|Spalacidae|Kurmjžurku dzimta}}
*{{TaksoSaite|Muridae|Peļu dzimta}}
|     sinonīmi =
*''Murina'' (Illiger, 1811)
*''Myoidea'' (Gill, 1872)
*''Muriformes'' (Tullberg, 1899)
*''Muroidae'' (Miller and Gidley, 1918)
*''Muroidea'' (Simpson, 1945)
}}
'''Peļu virsdzimta''' (''Muroidea'') ir viena no [[Grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') virsdzimtām, kas pieder [[peļveidīgie|peļveidīgo apakškārtai]] (''Myomorpha''). Tā apvieno [[peles]], [[žurkas]], [[kāmji|kāmjus]], [[lemingi|lemingus]] un [[strupastes]]. Šie [[zīdītāji]] ir sastopami gandrīz visos [[kontinents|kontinentos]], izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]]. Peļveidīgo apakškārta tiek dalīta 6 dzimtās,<ref name=mam>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=13000001 |title=Mammal Species of the World: Superfamily Muroidea |access-date={{dat|2011|05|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110521154239/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?id=13000001 |archivedate={{dat|2011|05|21||bez}} }}</ref> kas apvieno vairāk nekā 1500 sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arlis.org/docs/vol1/52386062/muroidea.html |title=Superfamily Muroidea |access-date={{dat|2012|12|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120914061817/http://www.arlis.org/docs/vol1/52386062/muroidea.html |archivedate={{dat|2012|09|14||bez}} }}</ref>

sentences:
[[kopu teorija|Kopa]] <math>X</math> ir '''ierobežota no augšas''', ja eksistē tāds reāls skaitlis <math>M</math>, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] <math>x</math> ir spēkā [[nevienādība]] <math>x<M</math>.

[[kopu teorija|Kopa]] <math>X</math> ir '''ierobežota no apakšas''', ja eksistē tāds reāls skaitlis <math>m</math>, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] ir spēkā nevienādība <math>x>m</math>.

Ja [[kopu teorija|kopa]] <math>X</math> ir ierobežota no augšas un arī ierobežota no apakšas, tad [[kopu teorija|kopu]] sauc par '''ierobežotu'''.

Ja [[kopu teorija|kopa]] X ir ierobežota, tad eksistē tāds pozitīvs skaitlis a, ka visiem šīs [[kopu teorija|kopas elementiem]] x ir spēkā nevienādība |x|<a.

sentences: '''Līgo, laiva, uz ūdeņa''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvida Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences: '''Jāņciems''' ir vēsturiska [[Rīgas pilsētas daļa]] tagadējās [[Dārzciems|Dārzciema]] un [[Šķirotava (Rīga)|Šķirotavas]] apkaimēs.

sentences: '''Vesterlunds''' (''Westerlund'') ir [[Skandināvija|skandināvu]] izcelsmes uzvārds.

sentences: (305 mm) angļu flotes lielgabalu (1919).]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eberhards Zāvari
|     vārds_orig = ''Eberhard Savary''
|         attēls = Eberhard Savary.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = Savariņu muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmiera]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
.]]
'''Starptautiskā krimināltiesa (SKT)''' ir 2002. gadā dibināta starptautiskās krimināljustīcijas iestāde, kas atrodas [[Hāga|Hāgā]]. Starptautiskā krimināltiesa ir starptautisko krimināltiesību, kā arī mūsdienu starptautisko tiesību nepieciešams institūts. Tās uzdevums ir kalpot par svarīgāko starptautisko tiesisko principu realizācijas garantu.

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Aknīstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Asares pagasts}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Dabas filozofijas matemātiskie principi
| title_orig       = Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica
| translator       =
| attēls           = Prinicipia-title.png
| att_izm          = 230px
| image_caption    = "Dabas filozofijas matemātisko principu" pirmā izdevuma titullapa
| author           = [[Īzaks Ņūtons]]
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{ENG}}
| language         = [[Latīņu valoda|Latīņu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        =
| pub_date         = {{dat|1687|7|5||bez}}
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Dabas filozofijas matemātiskie principi"''' ({{val|la|Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica}}), bieži lietots saīsinātais nosaukums '''"Principi"''' (''Principia''), ir no trim [[grāmata|grāmatām]] sastāvošs [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]] darbs. Darbs pirmoreiz ticis publicēts {{dat|1687|7|5||bez}}.<ref name="Principia"/><ref name=Motte /> Pēc personīgā pirmā izdevuma izlabošanas<ref>{{tīmekļa atsauce|last=Newton|first=Isaac|title=Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica (Newton's personally annotated 1st edition)|url=http://cudl.lib.cam.ac.uk/view/PR-ADV-B-00039-00001/}}</ref> Ņūtons 1713. un 1726. gadā izdeva vēl divus izdevumus.<ref name=variorum />

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Pablo Neruda
|         vārds_orig = ''Pablo Neruda''
|             attēls = Pablo Neruda 1963.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Pablo Neruda 1963. gadā
|            dz_gads = 1904
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 12
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Parala}}
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Čīle|Santjago}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{CHL}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Pablo Neruda.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejnieks, diplomāts
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Ļeņina miera balva]] (1953)<br />[[Nobela prēmija literatūrā]] (1971)
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
[[File:Mexico City Cycling.webm|thumbnail|Publiskie koplietošanas velosipēdi [[Mehiko]]]]
[[File:Hangzhou bike sharing station.jpg|thumb|[[Handžou]] velosipēdu sistēma Ķīnā, otra lielākā sistēma pasaulē<ref name=Access2011/>]]
[[File:Place de la République (Paris), réaménagement, 2012-04-05 39.jpg|thumb|[[Vélib']] Parīzē ir lielākā koplietošanas sistēma ārpus Ķīnas<ref name=Access2011/>]]

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q81353078}}
'''2020. gada Parīze—Nica''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 8. līdz 14. martam [[Francija|Francijā]]. Tā bija 78. reize, kad notika [[Parīze—Nica]] sacensības un tās bija piektās sacensības [[2020. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="UCIcalendar">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour|title=UCI reveals the calendars for the 2020 UCI WorldTour and UCI Women’s WorldTour|accessdate=13 October 2019|work=UCI|archive-date={{dat|2019|12|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191210022405/https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour}}</ref> 13. martā tika paziņots par sacensību pēdējā posma atcelšanu saistībā ar [[COVID-19 pandēmija|COVID-19 pandēmiju]]. Tās dēļ vairākas komandas no dalības atteicās jau pirms starta un atsauca dalībniekus arī sacensību gaitā.

sentences: '''Atamans''' ({{val|uk|отаман}}, {{val|ru|атаман}}) ir [[Kazaki|kazaku]] vēlēts kopienas vecākais, [[staņica]]s zemessardzes vadītājs. Kopš 18. gadsimta atamans bija valsts amatpersona ar ciema vecākā statusu; no 19. gadsimta — lielākas kazaku vienības komandieris.

sentences: '''Augu biotehnoloģija''' ir [[biotehnoloģija]]s nozare, kas izmanto [[augi|augus]], lai ražotu bioloģiski nozīmīgas vielas, un uzlabo augu īpašības. Augu biotehnoloģija ir tehnisku paņēmienu kopums, kurus izmanto, lai pielāgotu augus īpašām vajadzībām (piemēram, pastiprināta sekundāro metabolītu sintēze, vairāk šķiedras u.tml.). Augu biotehnoloģija arī izstrādā un pēta dzīvo šūnu un audu audzēšanas un pavairošanas metodes.

sentences: '''Augu veģetatīvā pavairošana''' ir [[augi|augu]] pavairošana, izmantojot to [[orgāns|orgānus]] vai orgānu pārveidnes, kuri satur [[veidotājaudi| meristematiskos audus]]. Šādi pavairojot, jaunais augs ir ģenētiski identisks mātes augam.<ref>[http://www.tekura.school.nz/departments/horticulture/ht105_p1.html/Asexual propagation]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Salnas gliemezene''' ({{val-la|Hygrophorus hypothejus}}) - [[sēne]]. Cepurīte neliela, līdz 6 cm plata, iedzeltena vai iesārta, pārklāta ar biezu, brūnganu [[Gļotas|gļotu]] kārtu. Kātiņš dzeltenīgs, dažreiz ar sīkām, brūnganām zvīņām. Lapiņas jaunām sēnēm gaiši pelēkas, vēlāk iedzeltenas vai dzeltenīgi sārtas. Atrodama [[oktobris|oktobrī]], [[novembris|novembrī]], skuju koku mežos. Ēdama, bet nav garšīga. Pirms cepšanas jānoņem gļotas un jānovāra. Ņemot vērā, ka šīs sēnes ir nelielas un samērā reti atrodamas, turklāt vēlu rudenī, tās var arī nevākt. Ne mazāk gļotainas ir arī citas gliemezenes, tās atrodamas samērā reti.

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Physics}}

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Lietuvā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Lietuvas žurnālisti| Žurnālisti]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{vikisaites+}}
'''Elektrovērpšana''' ir metode ar kuru tiek iegūti [[nanodiegs|nanodiegi]]. Šī metode tiek balstīta uz [[augstspriegums|augstsprieguma]] radīto elektrisko spēku, kura ietekmē notiek nandodiegu vilkšanas process no šķīduma. Iegūto diegu diametrs var būt plašā diapozonā — zem 100 vai virs 1000 nm. Iegūtais diametrs ir atkarīgs no iekārtas uzstādītajiem parametriem. Iegūto nanodiegu īpašības ir viegli modificējamas, tāpēc tiem ir plašs pielietojumu klāsts dažādās jomās, piemēram, medīcīnā, apģērbu ražošanā, filtros un citur.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|date=2010-05-01|title=Electrospinning: A fascinating fiber fabrication technique|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0734975010000066|journal=Biotechnology Advances|language=en|volume=28|issue=3|pages=325–347|doi=10.1016/j.biotechadv.2010.01.004|issn=0734-9750}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Zofka Kvedere
|         vārds_orig = ''Zofka Kveder''
|             attēls = Zofka Kveder 1920s.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1878
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Ļubļana|td=Slovēnija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1926
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 21
|            m_vieta = [[Zagreba]], [[Serbu, horvātu un slovēņu karaliste]] (tagad {{flaga|Horvātija}} Horvātija)
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = prozaiķe, žurnāliste, tulkotāja, dramaturģe
| rakstīšanas valoda = [[slovēņu valoda|slovēņu]]
|            periods = 1898—1926
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[naturālisms (literatūra)|naturālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Zofka Kvedere''' ({{val|sl|Zofka Kveder}}, dzimusi {{dat|1878|4|22}}, mirusi {{dat|1926|11|21}}) bija [[slovēņi|slovēņu]] rakstniece, tulkotāja un žurnāliste, [[Slovēnija]]s un [[Horvātija]]s [[feminisms|feminisma]] kustības dalībniece.<ref>[https://books.google.com/books?id=hsgQjbgBOAkC&pg=PA282 Francisca de Haan, Krasimira Daskalova, Anna Loutfi: ''Biographical dictionary of women's movements and feminisms in Central, Eastern, and South Eastern Europe: 19th and 20th centuries'', Central European University Press, 2006, pp. 282–284]</ref>

sentences: '''Meteostacija''' — dažādu meteoroloģisko mērinstrumentu kopums meteoroloģisko datu izmērīšanai un [[laikapstākļi|laikapstākļu]] novērošanai.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|dzimta_lv=Rubiju dzimta|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Magnoliopsida|ģints=Galium|binomial=Galium trifidum <small>L.</small>|ģints_lv=Madaras|suga=Galium trifidum|suga_lv=Trejdaļu madara|rinda=Gentianales|att_izmērs=250px|attēls=Galium trifidum 2898.JPG|valsts=Plantae|sinonīmi=Galium ruprechtii (Pobed.)}}'''Trejdaļu madara''' (''Galium trifidum)'' ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā sastopama ziemeļu reģionos, kā arī kalnainos apvidos [[Polārais loks|polam]] tuvumā. [[Latvija|Latvijā]] tā ir reti sastopama, ir ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 3. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galium-trifidum-l/|title=trejdaļu madara - Galium trifidum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-11}}</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Fratres militiæ Christi Livoniae
|nosaukums_latv_val     = Zobenbrāļu ordenis
|sugasvārds             = militārs mūku ordenis
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija, Igaunija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|de|Der Orden der Schwertbrüder}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1202
|gads_beigas            = 1237
|
|event_start            = Dibināts kā [[Livonijas bīskaps|Livonijas bīskapam]] Albertam padots mūku bruņinieku ordenis
|date_start             =
|event_end              = Tika iekļauts [[Vācu ordenis|Vācu ordeņas]] sastāvā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             = LivonianShield.svg
|flag                   =
|flag_type              = Zobenbrāļu ordeņa vairogs
|
|image_coat             = Kalavijuociai.jpg
|symbol                 =
|symbol_type            = Zobenbrāļu ordeņa zīme.
|
|image_map              = Deutscher Orden 1260.png
|image_map_caption      = Zobenbrāļu ordeņa zemes Livonijā, kas iekarotas (sarkanās bultas) līdz 1237. gadam un Vācu ordeņa iekarotās zemes Prūsijā (melnās bultas). Daļēji pakļautās kuršu, zemgaļu, sēļu un žemaišu zemes parādītas ar svītrojumu.
|
|galvaspilsēta          = [[Rīga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = latīņu, vācu, līvu
|reliģija               = [[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Venno]]
|leader2                = [[Folkvins]]
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = (1204-1209)
|year_leader2           = (1209-1236)
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Zobenbrāļu ordeņa mestri]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = publisks portāls ar ES informāciju
| valsts               = {{Flag|Eiropas Savienība}}
| īpašnieks            = Eiropas Savienība
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       =
| darbību_beidza       =
| valodas              = 24 oficiālās ES valodas
| komerciāla           = <!-- Nē -->
| reģistrācija         = <!-- Nē -->
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://data.europa.eu/lv}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sebacīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H18O4
|molmasa=202,25
|blīvums=1207
|kušanas temperatūra=133 °C
|viršanas temperatūra=295 °C pie 100 mmHg
}}
'''Sebacīnskābe''' (dekāndiskābe, 1,8-oktāndikarbonskābe, HOOC−(CH2)8−COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Sebacīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''sebacātiem''' (no {{val|la|sebum}} — '[[speķis]], [[tauki]]', ''sebaceus'' — 'tauku svece'). Sebacīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Maksims Kathe
|     vārds_orig = ''Maksimas Katche''
|         attēls = Maksimas Katche.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{flag|Krievijas Impērija}}, [[Jonišķi]]
(tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{LTU}}, [[Birži (Lietuva)|Birži]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Ģenerālleitnants
|  dienesta_laiks = 1899. — 1922.
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flag|Lietuva}}
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Lietuvas brīvības cīņas]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Svētā Jura ordenis]] (IV šķiras), [[Lāčplēša Kara ordenis]] (III šķiras), [[Vīta Krusta ordenis]] (IV un V šķiras)
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
]]
'''Klinšu kāpšana''' ir [[sports|sporta]] un aktīvās atpūtas veids, kur dalībnieki pārvar dabīgas vai mākslīgas vertikālas sienas. Vēsturiski attīstījusies kā militāra vai saimnieciska nodarbe, mūsdienās pastāv galvenokārt kā sportiska aktivitāte. No klinšu kāpšanas izveidojies atsevišķs sporta veids — [[sacīkšu kāpšana|kāpšanas sports]] — ir [[SOK|Starptautiskās Olimpiskās komitejas]] atzīts sporta veids.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = ASV Kapitolijs
| image               = Capitol 2.jpg
| imagedate           = 2011
| caption             = ASV Kapitolijs 2002. gadā
| style               = Amerikāņu [[neoklasicisms]]
| location_town       = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| map                 = Vašingtonas centrs
| latd                = 38
| latm                = 53
| lats                = 23
| latNS               = N
| longd               = 77
| longm               = 00
| longs               = 32
| longEW              = W
| architect           = [[Viljams Torntons]]
| client              =
| construction_start_date= {{dat|1793|9|18|N|bez}}
| completion_date     =
| floor_count         = 5
| floor_area          = 6,7 ha<ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.aoc.gov/capitol-buildings/about-us-capitol-building | title=The United States Capitol: An Overview of the Building and Its Function | publisher=AOC.gov | accessdate=November 5, 2010}}</ref>
| url                 = http://www.capitol.gov/ <br> http://www.aoc.gov/us-capitol-building
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kapitolijs''' ({{val|en|United States Capitol}}) ir klasiskās arhitektūras stilā celta ēka, kas ir [[ASV Kongress|ASV Kongresa]] sanāksmes vieta. Tas atrodas [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Lai arī tas nekad nav bijis Vašingtonas ģeogrāfiskajā centrā, tas tika izvēlēts kā centrs, kad Vašingtonas plānošanas laikā vajadzēja sadalīt pilsētu četros kvadrantos. Tās arhitekts ir [[Viljams Torntons]], tā būvniecība tika sākta {{dat|1793|9|18||bez}}. Ēkai ir pieci stāvi.

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name = FEMEN
Фемен
| Non-profit_logo =
| Non-profit_type = Protestu grupa
| founded_date = {{dat|2008|4|10|N|bez}}<ref name=FEMEN/>
| founder = [[Anna Hucola]]<ref name=FEMEN/>
| location =
{{vieta|Francija|Parīze}}<ref name="spiegel.de">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.spiegel.de/international/europe/naked-march-in-paris-to-open-new-office-of-femen-feminist-group-a-856780.html |title=Naked March in Paris to Open New Office of Femen Feminist Group – SPIEGEL ONLINE |work=Der Spiegel |accessdate=2012-11-19}}</ref> {{small|(galvenā mītne)<ref name=IP29713NH>[http://www.france24.com/en/20130729-tunisia-femen-activist-amina-acquitted-contempt-defamation-charges Tunisian Femen activist ‘acquitted’ of defamation], [[France 24]] (29 July 2013)
[http://m.timesdaily.com/news/world/article_33b2ca10-7b84-5cf8-8a4b-120a82f47f4d.html?mode=jqm Court dismisses 1 charge against Tunisian feminist] {{Webarchive|url=https://archive.today/20130730154531/http://m.timesdaily.com/news/world/article_33b2ca10-7b84-5cf8-8a4b-120a82f47f4d.html?mode=jqm |date={{dat|2013|07|30||bez}} }}, [[TimesDaily]] (29 July 2013)
[http://www.voanews.com/content/tunisian-femen-activist-acquitted-of-defamation-unrest-grows/1712301.html Tunisian Activist Acquitted Amid Growing Unrest], [[Voice of America]] (29 July 2013)</ref>}}
{{vieta|Ukraina|Kijiva}}<ref name=History/>
| key_people = [[Anna Hucola]]<ref name=FEMEN/>
[[Oksana Šačko]]<ref name=Atlantic>[http://www.theatlantic.com/international/archive/2013/01/femen-in-paris-ukraines-topless-warriors-move-west/266755/ Femen in Paris: Ukraine's Topless Warriors Move West], [[The Atlantic]] (2 January 2013)</ref>
[[Aleksandra Ševčenko]]<ref name="femen1">{{tīmekļa atsauce |url=http://femen.org/en/news/id/216 |title=FEMEN |publisher=FEMEN |date=2013-01-24 |accessdate=2013-04-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130509142453/http://femen.org/en/news/id/216 |archivedate=2013-05-09 }}</ref>
[[Inna Ševčenko]]<ref name=Atlantic/>
| homepage = [http://femen.org/ femen.org]
}}
'''FEMEN''' ({{val|uk|Фемен}}) ir [[Ukraina]]s [[feminisms|feministu]] protesta grupa, kas tika dibināta 2008. gadā. Organizācija kļuva pazīstama ar organizētajām strīdīgajām<ref name="movements1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.movements.org/case-study/entry/ukraines-ladies-of-femen/ |title=Ukraine’s Ladies Of Femen |publisher=Movements.org |date=2011-08-16 |accessdate=2013-04-22 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120414005441/http://www.movements.org/case-study/entry/ukraines-ladies-of-femen |archivedate=2012-04-14 }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|author=Jeffrey Tayler |url=http://www.theatlantic.com/international/archive/2013/03/the-woman-behind-femens-topless-protest-movement/273970/ |title=The Woman Behind Femen's Topless Protest Movement - Jeffrey Tayler |publisher=The Atlantic |date= |accessdate=2013-04-22}}</ref> protesta akcijām, uz kurām sievietes parasti ierodas protestēt ar kailu ķermeņa augšdaļu. Tiek protestēts pret [[sekss|seksa]] tūrismu, reliģiskām iestādēm, starptautiskām precību aģentūrām, seksismu un citiem sociāliem, nacionāliem un starptautiskiem tematiem.<ref name=FEMEN>[http://www.kyivpost.com/news/politics/detail/65379/ Femen wants to move from public exposure to political power], ''[[Kyiv Post]]'' (28 April 2010)</ref><ref name="movements1"/><ref name=BBCobservOct12/><ref name=UNIANFOTO>[http://photo.unian.net/eng/keywords/21308?fp=0 Keywords:FEMEN] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131112100247/http://photo.unian.net/eng/keywords/21308?fp=0 |date={{dat|2013|11|12||bez}} }}, Photo service of [[UNIAN]]</ref><ref>[http://www.kyivpost.com/news/nation/detail/57724/ High voter turnout in snow, cold shows triumph of democracy], ''[[Kyiv Post]]'' (21 January 2010)</ref><ref name=BBC>[http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-12618784 Ukraine protest over NZ 'win a wife' competition prize], [[BBC News]] (2 March 2011)</ref><ref>[http://www.khaleejtimes.com/DisplayArticle08.asp?xfile=data/international/2011/March/international_March40.xml&section=international Ukraine feminists protest ‘Win a Wife’ competition] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141016113249/http://www.khaleejtimes.com/DisplayArticle08.asp?xfile=data%2Finternational%2F2011%2FMarch%2Finternational_March40.xml&section=international |date={{dat|2014|10|16||bez}} }}, [[Khaleej Times]] (1 March 2011)</ref><ref name=UNIANFOTO2>{{uk ikona}} [http://photo.unian.net/ukr/keywords/21307?fp=0 Ключові слова:FEMEN] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131112100422/http://photo.unian.net/ukr/keywords/21307?fp=0 |date={{dat|2013|11|12||bez}} }}, Photo service of [[UNIAN]]</ref><ref>{{uk ikona}} [http://www.unian.net/ukr/news/news-307118.html Активістка жіночого руху б'є тортом Олеся Бузину (фото)], [[UNIAN]] (23 March 2009)</ref> 2012. gada oktobrī organizācija apgalvoja, ka tās sastāvā ir 40 aktīvistes no Ukrainas, kā arī vēl 100 aktīvistes no citām valstīm.<ref name=BBCobservOct12>[http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-20028797 Ukraine's Femen:Topless protests 'help feminist cause'], [[BBC News]] (23 October 2012)</ref>

sentences: '''Valsts ģeogrāfiskais stāvoklis''' ir valsts atrašanās vieta uz [[Zeme|zemeslodes]] (fizioģeogrāfiskais stāvoklis), novietojums attiecībā pret citu valstu politiskajām robežām (politiski ģeogrāfiskais stāvoklis), svarīgākajiem satiksmes ceļiem, [[jūra|jūrām]], derīgo izrakteņu iegulām (ekonomģeogrāfiskais stāvoklis). Ģeogrāfiskais stāvoklis ir nozīmīgs apstāklis, kas nosaka saimniecības attīstības iespējas un raksturu, sakarus un daļēji arī valsts [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] [[dzīve]]s apstākļus.

sentences:
{{Navbox with columns
| name  = Eiropas valstu valdības
| title = [[Eiropa]]s [[Eiropas valstu un atkarīgo teritoriju uzskaitījums|valstu]] valdības (2023. gada septembris)
|above      = {{karogs|Eiropas Savienība}} — [[fon der Leienas komisija]]
|colstyle = padding-left:3px;
|colwidth = 25%
|col1 =

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .nr
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1998. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''CENPAC NET''
|sponsors              = ''CENPAC NET''
|domātais-pielietojums = Ar [[Nauru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēnu reģistrācija notiek gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://cenpac.net.nr/ cenpac.net.nr]
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton praelongus, Llyn Cregennen Isaf, Wales.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton praelongus|suga=Potamogeton praelongus|suga_lv=Visgarā glīvene|autors=Wulfen|sinonīmi=|attēls2=Potamogeton praelongus bluete.jpeg}}'''Visgarā glīvene''' ({{val-la|Potamogeton praelongus}}) ir  [[Glīveņu dzimta|glīveņu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Blīvas audzes ir reti un nevienmērīgi sastopamas [[Latvija|Latvijas]] ezeros.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-praelongus-wulfen/|title=visgarā glīvene - Potamogeton praelongus Wulfen - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-10}}</ref>

sentences: '''Esteri''' ir [[skābes|skābju]] un [[spirti|spirtu]] savienošanās reakcijas produkti. Skābe var būt gan [[organiskās skābes|organiskā skābe]], gan arī [[neorganiskās skābes|neorganiskā skābe]]. Estera [[molekula|molekulā]] izšķir skābes atlikumu un spirta atlikumu. Skābekļa atoms, kas saista šos divus atlikumus, ir no spirta. Esteru nosaukumus veido no spirta atlikuma nosaukuma un skābes atlikuma nosaukuma (kā sāļiem), piemēram, etilacetāts: ''etil-'' ir no [[etilspirts|etilspirta]] un ''-acetāts'' ir no [[etiķskābe]]s. Etilacetāts ir etiķskābes un etilspirta esteris, jeb etiķskābes etilesteris. Ja esteris ir veidojies no vairākvērtīgas skābes (piemēram, [[ftalskābe]]s), tas var saturēt vairākus spirta atlikumus un attiecīgi, ja tas ir veidojies no vairākvērtīga spirta (piemēram, [[glicerīns|glicerīna]]), tas var saturēt vairākus skābes atlikumus.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Ramadāns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Welcome Ramadhan.jpg
| attēla_izmērs         = 235px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Ramadāns sākas ar jauna mēness sākšanos
| oficiālais_nosaukums  = {{ara|رمضان}}
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Svinētāji
| brīvs_lauks1          = [[musulmaņi]]
| brīvs_nosaukums2      = Veids
| brīvs_lauks2          = [[reliģiski svētki]]
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                =
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[dzīru svētki]]em
}}

sentences: '''Dons Karloss''' ({{val|fr|Don Carlos}}, {{val|it|Don Carlo}}) ir itāliešu komponista [[Džuzepe Verdi|Džuzepes Verdi]] piecu cēlienu [[opera]], kas pirmoreiz uzvesta franču valodā 1867. gada 11. martā [[Parīze]]s operā. Operas libreta autori Kamils de Lokls (''du Locle'') un Žozefs Meri (''Méry'') izmantojuši 1787. gadā tapušās [[Frīdrihs Šillers|Šillera]] drāmas "Dons Karloss, Spānijas infants" (''Don Karlos, Infant von Spanien'') motīvus.

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Dekoratīvās žurkas''' ir [[žurkas]] (galvenokārt [[pelēkās žurkas|pelēko žurku]] [[Šķirne|šķirnes]]), kas paredzētas turēšanai [[Māja|mājas]] apstākļos un ir ļoti atšķirīgas no savvaļas žurkām. Šīs žurkas tiek speciāli vairotas un audzētas ar mērķi nodot tās kā [[Mājdzīvnieki|mājdzīvniekus]] [[grauzēji|grauzēju]] mīļotājiem.<ref>[http://pnc.lv/majai/26112010-par_zurkam_kas_apmilojamas Vilkāja, D.(05.12.2010 ''Par mīlīgajām dekoratīvajām žurciņām.'' Skatīts:27.11.2013]{{Novecojusi saite}}</ref>  Dekoratīvo jeb mājas žurku [[dzīves ilgums]] ir aptuveni 2-3 gadi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animals.pawnation.com/life-expectancy-storebought-rat-3968.html |title=Parker, L. ''Life expectancy of a Store-bought rat.'' Skatīts: 27.11.2013 |access-date=27.11.2013 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140116054250/http://animals.pawnation.com/life-expectancy-storebought-rat-3968.html |archivedate=16.01.2014 }}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Helmuts Štegmanis
| attēls              =
| amats               = [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1933]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1892|10|19}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =[[1983]]. gadā (90—91 gadu vecumā)
| mir_vieta           =
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu zemes partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Helmuts Štegmanis''' ({{val-de|Helmuth Stegman}}; {{dat|1892|10|19|N|bez}} — 1983. gads) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[4. Saeima]]s deputāts.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Gurktāles Alpi
|attēls                 = Nockalmstrasse_06.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.95 | latNS  = N
| longd = 13.933333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Eizenhuts]]
|augstums               = 2 441
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Augsnes ekoloģija''' ir [[ekoloģija]]s nozare, kas pēta [[Augsne|augsnes]] ekosistēmu struktūru un funkcijas, kā arī faktorus, kas to ietekmē. Augsnes ekoloģija ir saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā augsnes zinātni, augsnes mikromorfoloģiju, augsnes mikrobioloģiju, augsnes zooloģiju un augsnes bioķīmiju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vilknadzis
| attēls = The Wolverine posterUS.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wolverine''
| žanrs =
| režisors = [[Džeimss Mengolds]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Hjū Džekmens]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Vils Jans Lī]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Marvel Entertainment]]''
| izplatītājs = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2013|7|16|Londonas pirmizrāde|2013|7|26|ASV|2013|7|26|Latvija|}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wolverine-2013|title= Wolverine|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = angļu
| budžets = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wolverine2.htm |title= The Wolverine (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|414,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]"
| nākamā = "[[Logans (filma)|Logans]]"
| imdb =
}}
'''"Vilknadzis"''' ({{val|en|The Wolverine}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Mengolds]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma ''[[Marvel Comics]]'' tēlu. Tas ir turpinājums 2009. gada filmai "[[X-cilvēki: sākums. Vilknadzis]]". 2017. gadā iznāca turpinājums "[[Logans (filma)|Logans]]".

sentences: '''T tests''' ir visbiežāk statistikā lietotā metode, lai noteiktu, vai starp divu izlašu aritmētiskajiem vidējiem pastāv statistiski nozīmīgas atšķirības. Šim testam ir vairākas modifikācijas, kas ļauj to izmantot gan atkārtotiem mērījumiem vienā izlasē, gan diviem mērījumiem neatkarīgās izlasēs, kā arī ievērot faktu, vai izlašu [[Dispersija (statistika)|dispersijas]] ir saskaņotas vai nesaskaņotas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir James Chadwick
| attēls =James Chadwick.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =20
| dz_vieta =[[Bolingtona]], [[Češīra]], {{GBR}}
| m_gads =1974
| m_mēnesis=7
| m_diena=24
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Tehniskā universitāte]],
[[Liverpūles Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]],
[[Hanss Geigers]]
| studenti =
| sasniegumi =[[neitrons|neitrona]] aklāšana
| apbalvojumi =1935. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: , [[dārzeņi]] un [[grauds|graudu]] izstrādājumi]]

sentences:
'' hibrīdauto]]
'''Hibrīdauto''' ir [[automobilis]], kas ir aprīkots gan ar [[iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinēju]], gan [[elektrodzinējs|elektrodzinēju]]. Pasaulē pirmais masveidā ražotais hibrīdauto ir ''Toyota Prius NHW10''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Loving''
| attēls                   =  Loving (2016 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džefs Nikolss]]
| producents               =
* [[Džeds Dohertijs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Nensija Buirska]]
* [[Sāra Grīna]]
* [[Marks Turtltaubs]]
* [[Pīters Sarafs]]
| scenārija autors         = Džefs Nikolss
| galvenajās lomās         =
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Rūta Nega]]
* [[Martons Sokass]]
* [[Niks Krolls]]
* [[Maikls Šenons]]
| mūzika                   = [[Deivids Vingo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Big Beach]]''
* ''[[Raindog Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|5|16|Kannu filmu festivāls|2016|11|4|ASV|2017|2|3|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/loving-2016|title=Loving|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2019|archive-date={{dat|2019|09|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190927165053/https://bbfc.co.uk/releases/loving-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,1 miljon2}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loving.htm|title=Loving|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Loving''''' ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kas balstīts uz Nensijas Buirskas dokumentālo filmu ''The Loving Story''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Džefs Nikolss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džoels Edžertons]], [[Rūta Nega]], [[Martons Sokass]], [[Niks Krolls]] un [[Maikls Šenons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|5|16||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džimijs Veilss
|     vārds_orig = ''Jimmy Wales''
|         attēls = Wikimania 2016 - Press conference with Jimmy Wales and Katherine Maher 01 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džimijs Veilss 2016. gada ''[[Wikimania]]'' konferencē
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Alabama|Hantsvila}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}<ref name=hough/>
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība = [[amerikāņu nācija|amerikānis]]
|   nodarbošanās = Interneta uzņēmējs,<br>[[Vikipēdija]]s dibinātājs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3 meitas
|       paraksts = Jimmy Wales signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb =
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].

sentences: '''27. jūlijs''' ir gada 208. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (209. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 157 dienas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ligatne}}
[[Kategorija:Cēsu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{Infobox settlement
|settlement_type =
|subdivision_type = Valsts
|subdivision_name       = {{UKR}}
|timezone=
|utc_offset=
|timezone_DST=
|utc_offset_DST=
| official_name = Balaklava
| other_name =
| native_name =''Балаклава''
| image_shield =COA Balaklavskyi, Sevastopol, Ukraine.svg
| image_flag = Flag of Balaklava (Sevastopol).svg
| subdivision_type1=Reģions
|subdivision_name1 = Sevastopole
|pushpin_map            = Krima
|pushpin_label_position =
 | latd  = 44 | latm  = 30 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 33 | longm = 36 | longs =  | longEW = E
| elevation_m = 10
| population_total = 18649|population_footnotes=
| year = 2014
| |area_code=+380-692
| website = http://balaklava.crimea.ua/
}}
'''Balaklava''' ({{val|uk|Балаклáва}}, {{val|ru|Балаклáва}}, {{val|crh|Balıqlava}}, {{val|gr|Σύμβολον}}) ir bijusī pilsēta [[Krima|Krimā]], [[Ukraina|Ukrainā]], pašlaik — [[Sevastopole]]s pilsētas daļa.

sentences: Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0oC) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Faltins
|     vārds_orig = ''Alexander Faltin''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1899
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Vācijas impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs — Johans Leopolds Faltins, māte — Juliāna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandrīne, Luīze Šarlote
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
, bulgāru [[haiduks]] un revolucionārs]]
{{cita nozīme|apmatojumu|ciemu Lazdukalna pagastā|Ūsa (Lazdukalna pagasts)}}
'''Ūsas''' ir [[sejas apmatojums]], kas aug uz cilvēka virslūpas. To var papildināt arī kāds [[bārda]]s veids, kas nosedz lielāko daļu sejas lejasdaļas. Ūsas parasti aug dzimumbriedumu sasniegušiem [[vīrietis|vīriešiem]] (retumis var būt [[sieviete|sievietēm]] [[hormoni|hormonālu]] traucējumu rezultātā).

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas ērģelnieki]].''

sentences: {{Citas nozīmes|elektrisko spriegumu|spriegums (nozīmju atdalīšana)|spriegums}}

sentences:
'''10 000 000 000''' ('''desmit miljardi''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9 999 999 999 un 10 000 000 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 1010. To raksta kā 10,000,000,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 10.000.000.000 (Vācijā).

sentences: '''Sociālā inženierija''' [[Informācijas drošība|informācijas drošības]] kontekstā nozīmē cilvēka psiholoģisku manipulēšanu, lai panāktu noteiktu darbību veikšanu vai konfidenciālas [[Informācija|informācijas]] izpaušanu. Tas ir [[Uzticēšanās triks|uzticēšanās trika]] veids ar mērķi savākt informāciju, apkrāpt, vai iegūt piekļuvi sistēmai.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ragnārs Lodbroks
| vārds_orģ           = ''Ragnarr Loðbrók''
| attēls              = Regner Lodbrog.JPG
| amats               = vikingu valdnieks un karavadonis
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 865. gads
| mir_vieta           = [[Nortambrija]], [[Anglija]]
| tēvs                = [[Sigurds Hrings]]
| māte                =
| dinastija           =
| dzīvesb             =
| bērni               = [[Ivars Bezkaulis]]
[[Bjērns Dzelzssāns]]
[[Ube]]
[[Sigurds Čūskacis]]
[[Vitserks]]
[[Halfdans]]
[[Hastings]]
| reliģija            =
| apglabāts           =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
[[File:Ragnar_Lodbroks_död_by_Hugo_Hamilton.jpg|thumb|250px]]

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Planck|Planck}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss Planks
|     vārds_orig = ''Max Planck''
|         attēls = Max Planck.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Ķīle|Ķīlē]], [[Holšteinas hercogiste|Holšteinas hercogistē]] (tagad [[Vācija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Getingene|Getingenē]], [[Rietumvācija|VFR]]
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]/[[Rietumvācija|VFR]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Emma un Jūliuss Vilhelms Planki
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Minhenes Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1918)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Gugols''' ir [[skaitlis]] — 1 ar 100 [[nulle|nullēm]] jeb 10100, jeb 10 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000. Šim skaitlim nosaukumu piešķīra matemātiķis [[Edvards Kāzners]]. Viņš lūdza padomu savam deviņus gadus vecajam krustdēlam, kas 1938. gadā ieteica to nosaukt par gugolu ({{val|en|googol}}). Par godu gugolam nosaukta interneta meklētājprogramma ''[[Google meklētājs|Google]]''.

sentences: '''Melanocīti''' ir pigmenta šūnas, kas galvenokārt atrodas [[āda]]s [[epiderma]]s slānī. Melanocīti ir šūnas ar daudziem izaugumiem un to [[citoplazma]] satur īpašus organoīdus - [[melanosoma]]s. Melanosomās tiek sintezēts ādas pigments - [[melanīns]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Krakova
 | official_name            = ''Kraków''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Collage of views of Cracow.PNG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Kraków.svg
 | image_shield             = POL Kraków COA.svg
 | pushpin_map              = Poland
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 50 | latm  = 3 | lats  = 41 | latNS  = N
 | longd = 19 | longm = 56 | longs = 18 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Polija}}'''
 | subdivision_type1        = Vojevodiste
 | subdivision_name1        = [[Mazpolijas vojevodiste]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 327
 | elevation_m              = 219
 | population_total         = 756267
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | area_code                = +48 12
 | website                  = {{url|http://www.krakow.pl/}}
 | footnotes                =
}}
'''Krakova''' ({{val|pl|Kraków}}) ir pilsēta [[Polija]]s dienvidos, [[Mazpolijas vojevodiste]]s centrs [[Visla]]s krastos.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Absvurmbahīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts, braunīta - langabnīta - katoptrīta sērija
|ŠtruncaID=8/B.09-05
|ķīm_formula=(Cu,Mn2+)Mn3+6<nowiki>[</nowiki>O8<nowiki>|</nowiki>SiO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Tetragonālā singonija|Tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Brūni melna
|habituss=
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=Nav
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,96
}}
'''Absvurmbahīts''' ({{val-en|Abswurmbachite}}) ir rets [[varš|varu]] un [[mangāns|mangānu]] saturošs [[silikātu minerāls]]. Atklāts 1991. gadā [[Grieķija|Grieķijā]], [[Andra]]s salā stipri metamorfizētā [[kvarcīts|kvarcītā]], nodēvēts vācu mineraloģes Irmgardes Absas-Vurmbahas (''Irmgard Abs-Wurmbach'', 1938) vārdā.

sentences: '''Biznesa plāns''' ir tirgzinību paņēmiens, lai noteiktu jauna pasākuma mērķus un izvēlētos labākos ceļus, kā šos mērķus sasniegt.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Kērts Hammels
| first = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| image =
| series = "[[Radīti skatuvei]]"
| caption = Lomas atveidotājs [[Kriss Kolfers]]
| occupation = Vidusskolas skolnieks
| portrayer = [[Kriss Kolfers]]
| creator = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| family = [[Bērts Hammels]] (tēvs)
[[Karola Hadsone]] (pamāte)
[[Finns Hadsons]] (pusbrālis)
| significantother = [[Bleins Andersons]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|2014. gada septembris}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rišards Kriņickis
|     vārds_orig = ''Ryszard Krynicki''
|         attēls = Ryszard Krynicki.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Sanktvalentīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Poznaņa]], [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = [[vīrietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, izdevējs
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Poznaņas universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Plasido Domingo
|          Attēls = Plácido Domingo, 2008.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Plasido Domingo 2008. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1941|1|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Spānija|Madride}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = operdziedātājs, diriģents
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1957—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Hosē Plasido Domingo Embils''' ({{val|es|José Plácido Domingo Embil}}; dzimis {{dat|1941|1|21}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]) ir spāņu [[tenors]] un [[diriģents]]. Pazīstams ar savu daudzpusīgo un spēcīgo balsi. Domingo izpildījis 149 lomām operās. Starp tām bijušas tādas lomas kā Karavadosi operā "[[Toska]]", Hofmanis operā "[[Hofmaņa stāsti]]", Dons Hosē operā "[[Karmena (opera)|Karmena]]", Kanio operā "[[Pajaci]]". Īpašu atzinību guvis ar titullomām operās "[[Otello (opera)|Otello]]" un "[[Simons Bokanegra]]". 1990. gadā Domingo sāka uzstāties kopā ar vēl diviem tenoriem — [[Lučāno Pavaroti]] un [[Hosē Karerass|Hosē Kaserasu]], kopā izveidojot plašu popularitāti ieguvušo solistu ansambli "[[Trīs tenori]]".

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Idriss Elba
 |            vārds_orig = ''Idris Elba''
 |                attēls = Idris Elba-4580 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Idriss Elba 2018. gadā
 |              dz vārds = Idriss Akuna Elba
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1972|9|6}}
 |              dz vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
* ''DJ Big Driis''
* ''Idris''<ref>{{Ziņu atsauce |first= Jada |last=Yuan |title=Idris Elba on Prometheus, Learning to Box, and His Party House |url=https://www.vulture.com/2012/06/idris-elba-prometheus-interview.html |access-date=14 October 2013 |newspaper=vulture.com |date=8 June 2012}}</ref>
 |          nodarbošanās = aktieris, producents, dīdžejs, reperis, dziedātājs, scenārists
 |         darbības gadi = 1994—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni = 2
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva = 2012 — "Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("[[Luters (seriāls)|Luters]]")
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva = 2016 — "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (''[[Beasts of No Nation]]'')<br />"Labākais aktieris miniseriālā vai TV filmā" ("Luters")
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Idriss Akuna Elba''' ({{val|en|Idrissa Akuna Elba}}; dzimis {{dat|1972|9|6}}) ir angļu aktieris, producents un mūziķis.<ref name=":0">[http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ "Idris Elba Interview: The Hustler"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170807130021/http://www.esquire.co.uk/culture/news/a5110/idris-elba-interview-the-hustler/ |date={{dat|2017|08|07||bez}} }}. Esquire. Retrieved 18 April 2016</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
]]
'''Gada ģeovieta''' ir nominācija, ko līdzās citiem [[Latvija]]s dabas simboliem kopš 2008. gada nosauc [[Latvijas Universitātes Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāte]], kas tiek piešķirts ar mērķi pievērst sabiedrības uzmanību Latvijas īpašajiem ģeoloģiskajiem veidojumiem un to problēmām, sniegt par tiem informāciju, rosināt vietas tālāku izpēti, atjaunošanu, sakopšanu un labiekārtošanu.<ref>[https://www.lu.lv/par-mums/lu-mediji/zinas/zina/t/82343/ Latvijas 2024. gada ģeovieta — Gūdu klintis]</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pusmetāls
|      kārtas skaitlis = 32
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 4
|              simbols = Ge
|             atommasa = 72,63(1)
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Germānija paraugs un germānija pulveris ampulā
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', +2, -4
|  elektronegativitāte = 2,01
|              blīvums = 5323
|  kušanas temperatūra = 1211,4 K (938,25 °C)
| viršanas temperatūra = 3106 K (2833 °C)
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ventas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Venta near Kuldīga - panoramio.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Venta]] pie [[Kuldīga]]s
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 1 |  lats = 13 |  latNS = N
 | longd = 21 | longm = 57 | longs = 1 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Kuldīgas novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=2513}}
 |     established = 1957
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Repúblika Demokrátika Timór Lorosa'e
República Democrática de Timor-Leste
|    pilnais_valsts_nosaukums = Austrumtimoras Demokrātiskā Republika
|            valsts_nosaukums = Democratic Republic of Timor-Leste
|               karoga_attēls = Flag_of_East_Timor.svg
|            karoga_nosaukums = Austrumtimoras karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_East_Timor.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Austrumtimoras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Unidade, Acção, Progresso''
|                valsts_himna = ''[[Pátria]]''
|               kartes_attēls = LocationEastTimor.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Dili]]
|latd=8 |latm=34 |latNS=S |longd=125 |longm=34 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[tetunu valoda|tetunu]], [[portugāļu valoda|portugāļu]] ([[indonēziešu valoda|indonēziešu]], [[angļu valoda|angļu]] - darba valodas)
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] [[konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Prezidents]]
|                valsts_galva = [[José Ramos-Horta]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Taur Matan Ruak]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Portugāle]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = [[1975]].g. 28.novembris
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = [[2002]].g. 20.maijs
|                 platība_km2 = 15 410
|               platība_rangs = 167
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 1 131 612
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 157
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 64
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 132
|                     IKP_PPP = 2,713 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs = 179
|          IKP_PPP_per_capita = 2400
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 177
|                         HDI = 0,514
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 150
|                        Gini = 38
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +9
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .tl
|              tālsarunu_kods = 670
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num = 626
|              iso_kods_alfa2 = TL
|              iso_kods_alfa3 = TLS
}}
'''Austrumtimoras Demokrātiskā Republika''' ir [[salu valsts]] [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. Austrumtimora [[Neatkarība|neatkarību]] pasludināja 2002. gadā. Tā bija pirmā valsts, kas neatkarību pasludināja 21. gadsimtā. Vienīgā [[sauszeme]]s robeža atdala Austrumtimoru no [[Indonēzija]]i piederošās salas rietumdaļas, kura pieder ''Nusa Tenggara Timur'' provincei, tāpat kā Aloras sala ziemeļrietumos. Ziemeļos atrodas Vetaras sala un uz ziemeļaustrumiem citas Indonēzijas Maluku provinces salas. [[Austrālija]] atrodas dienvidos, Timoras jūras otrā krastā.

sentences: '''Serve''' ir darbība ar ko sākas [[Volejbols|volejbola]] [[spēle]]. Serves tiek iedalītas augšējās un apakšējās servēs. Tās var būt gan sāniskas, gan priekšējas, bet pēc izpildījuma spēcīgas, lēnas, planējošas vai grieztas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Volfs fon Līdinghauzens
|     vārds_orig =
|         attēls = Volfs fon Ludinghauzens.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bīskaps T. Volfs fon Līdinghauzens (pa kreisi). Augšējā daļā bīskapa baznīca Daugavpilī, augšā pa labi - bīskapa ģerbonis (no albuma ''Terra Mariana'', 1888)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1662
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Līksnas muiža]] [[Inflantijas vaivadija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Augšdaugavas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1712
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus setaceus|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Isolepis setacea sl13.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus setaceus|autors=L.|suga_lv=Saru meldrs|sinonīmi=Isolepis setacea <i>(L.) R.Br.</i>}}'''Saru meldrs''' ({{val|la|Scirpus setaceus}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], visbiežāk [[Viduseiropa|Viduseiropā]]. [[Latvija]] atrodas ārpus auga vienlaidus izplatības areāla, taču tas ir atrasts valsts dienvidrietumu daļā. Grupas ir sastopamas smilšaini granšainās, atklātās un pusatklātās (meža ceļi, veci grants karjeri), mēreni mitrās vietās.

sentences:
{{infobox
| datastyle   = text-align: left;
| above       = {{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAMEBASE}}}}
| bodyclass   = plainlist

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera shemakhensis
| suga_lv = Azerbaidžānas odze
|      binomial = Vipera shemakhensis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
* Pelias shemakhensis
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Valsts policijas Kriminālistikas pārvalde''' ir [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija|Iekšlietu ministrija]]s [[Latvijas Valsts policija|Valsts policijas]] struktūrvienība, kura uz izziņas iestāžu, prokuratūras un tiesu pieprasījuma vai lēmuma pamata veic lietisko pierādījumu izpēti un sniedz atzinumus, metodisko un informatīvo palīdzību izziņas iestādēm un tiesai procesuālo darbību nodrošināšanai krimināllietās un civillietās, bet atsevišķos gadījumos civiltiesisko faktu konstatēšanā arī juridiskām un fiziskām personām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Common shelduck arp.jpg
|  att_nosaukums = [[Sāmsalas dižpīle]] (''Tadorna tadorna'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Tadorninae
| apakšdzimta_lv = Dižpīļu apakšdzimta
|       binomial = Tadorninae
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''O'Reilly''''' var būt:
* [[Kels O'Rīlijs]];
* [[Medija O'Reilija]];
* [[Raiens O'Rīlijs]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Preses izdevuma infokaste
| title               = Äripäev
| image_file          =
| image_size          =
| image_caption       =
| editor_title        =
| editor              = Meelis Mandel
| previous_editor     =
| staff_writer        =
| category            =
| frequency           =
| circulation         =
| publisher           = ''[[Bonnier Business Press]]''
| paid_circulation    =
| unpaid_circulation  =
| circulation_year    =
| total_circulation   =
| founded             =
| firstdate           =
| finalnumber         =
| finaldate           =
| company             =
| country             = {{vieta|Igaunija}}
| based               =
| language            = [[Igauņu valoda|Igauņu]]
| website             = {{URL|https://www.aripaev.ee/}}
| issn                =
|logo=Äripäev logo.svg}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vinčesteras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Winchester_Cathedral_-_geograph.org.uk_-_1736947.jpg
| image_size            =
| caption               = Vinčesteras katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Vinčesteras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 51.060556
| longd                 = -1.313056
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Hempšīra|Vinčestera}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1079. gads
| year_completed        = 1532. gads
| length                = 170 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 46 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Vinčesteras katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q476529"
}
</mapframe>

sentences:
{{cita nozīme|augiem|apdzīvotu vietu|Pīlādži (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Sorbus
|           attēls = Sorbus aucuparia aka rowan.jpg
|    att_nosaukums = pīladži
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rosaceae
|        dzimta_lv = Rožu dzimta
|            ģints = Sorbus
|         ģints_lv = Pīlādži
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums = Sjerraleone
| attēls = Sierra Leone River Estuary ESA353596.jpg
| attēla_izmērs = 250px
| paraksts = Upes estuārs
| karte =
| kartes_paraksts =
| kartes_izmērs =
| vietaskarte       = Sjerraleone#Āfrika
| reljefs           = jā
| garums = 40
| garums_latvijā =
| iztekas_augstums =
| ietekas_augstums =
| kritums =
| kritums_latvijā =
| caurtece =
| gada_notece =
| baseins =
| baseins_latvijā =
| izteka = Bankasokas un Rokelas sateka ([[Sjerraleone]])
| ieteka = [[Atlantijas okeāns]]
| tek_caur = [[Sjerraleone]]
| baseina_valstis =
| pietekas =
| sāk_plat_d = 8
| sāk_plat_m = 34
| sāk_plat_s = 34
| sāk_plat_NS = N
| sāk_gar_d = 12
| sāk_gar_m = 57
| sāk_gar_s = 29
| sāk_gar_EW = W
| iet_plat_d = 8
| iet_plat_m = 30
| iet_plat_s = 14
| iet_plat_NS = N
| iet_gar_d = 13
| iet_gar_m = 11
| iet_gar_s = 10
| iet_gar_EW = W
}}
'''Sjerraleones upe''' ir upes [[grīva]] estuāra formā [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]] [[Sjerraleone|Sjerraleones]] valsts rietumos. To veido Bankasokas un Rokelas upju satece, un tās platums ir no 6 līdz 16 km, garums — 40 km. Tās  krastos atrodas galvenās valsts ostas — Karalienes Elizabetes II osta [[Frītauna|Frītaunā]] un Pepela. Estuārs ir svarīgs arī iekšējai kuģošanai un ir plašākā dabiskā osta Āfrikas kontinentā. Estuārā ir vairākas salas, tai skaitā Taso sala (lielākā no visām), Tombo sala un vēsturiski nozīmīgā Bansas sala ar senu vergturu būvētu apmetni.<ref>[http://www.britannica.com/eb/article-9067679/Sierra-Leone-River "Sierra Leone River"] britannica.com</ref> Upes daļas tiek sauktas arī par Tumbu ezeru (augštecē) un Tagrinas līci (lejtecē).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Missing''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3714221569/weekend/|title=Missing (1982) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|17}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1982|2|12}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = ''[[PolyGram Pictures]]''
| operators = [[Rikardo Aronovičs]]
| oriģinālnos = ''Missing''
| mūzika = [[Vangelis]]
| aktieri = * [[Džeks Lemons]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Melānija Meirona]]
* [[Džons Šejs]]
* [[Tina Romero]]
| scenārijs = * Kosts Gavrs
* [[Donalds Stjuarts]]
| producents = * [[Edvards Lūiss]]
* [[Mildreda Lūisa]]
| režisors = [[Kosts Gavrs]]
| žanrs = biogrāfija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Missing 1982 film.jpg
| imdb =
}}'''''Missing''''' ir 1982. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors un viens no scenāriju autoriem ir [[Kosts Gavrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Lemons]], [[Sisija Speiseka]], [[Melānija Meirona]], [[Džons Šejs]] un [[Tina Romero]]. Filma ir balstīta uz [[Tomass Hausers|Tomasa Hausera]] 1978. gada grāmatas ''The Execution of Charles Horman: An American Sacrifice''.

sentences:
[[Kategorija:ASV]]
[[Kategorija:Tautas Ziemeļamerikā pēc valsts]]

sentences:
konfigurācija it kā izvēršas uz otru pusi]]
'''Valdena apgriezenība''' ir optiski aktīvas [[molekula]]s [[hiralitāte|hirālā]] centra inversija noteiktas [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskas reakcijas]] laikā. Piemēram, pēc SN2 mehānisma noritošas [[nukleofilā aizvietošana|nukleofilās aizvietošanas]] laikā notiek ''sp3'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizētā]] [[ogleklis|oglekļa]] atoma konfigurācijas apvēršana. Iegūtajam savienojumam [[optiskā griešana|optiskās griešanas]] leņķis ir pretējs iepriekšējam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Suta''' var būt:

sentences:
{{Bobslejista infokaste
 |           vārds = Arvis Vilkaste
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Arvis Vilkaste.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Arvis Vilkaste 2014. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|4|8}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Balvi}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |          taut_2 =
 |          karsak = 2010
 |          karbei =
 |         karbeig =
 |            loma = stūmējs
 |          garums = {{mērv|cm=193}}
 |           svars = {{mērv|kg=97}}
 |       izglītība =
 |            stum =
 |             pil = [[Oskars Melbārdis]]
 |        treneris =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |       pk_debija =
 |       pk_beigas =
 |          pk_sez =
 |      pk_uzvaras =
 |   pk_pjedestāli =
 |       pk_tituli =
 |     pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |       os_dalība =
 |      os_medaļas =
 |     os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |       pč_dalība =
 |      pč_medaļas =
 |     pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |            balv =
 |           slavz =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Bobslejs|2014|Ziemas|title=Četrinieki|subcategory=Vīrieši, četrinieki}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Pasaules čempionāts bobslejā un skeletonā|Vinterberga 2015]]|Četrinieki}}
{{Medal|Competition|Eiropas čempionāts}}
{{Medal|Gold|Laplaņa 2015|Četrinieki}}
}}
'''Arvis Vilkaste''' (dzimis {{dat|1989|4|8}} [[Balvi|Balvos]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[bobslejs|bobslejists]]. Kā stūmējs [[Oskars Melbārdis|Oskara Melbārža]] pilotētajā četriniekā kļuva par [[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014. gada ziemas olimpisko spēļu]] čempionu.

sentences:
)|300px]]
'''Kritis kaujā''' ('''KIA''') ir apzīmējums, ko parasti izmanto, lai apzīmētu [[Karaspēks|militārpersonu]], personāla [[Nāve|nāvi]] no ienaidnieka vai naidīgu spēku rokām kauju laukā. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ww.dtc.mil/doctrine/jel/doddict/data/k/03003.html|title=U.S. Department of Defense Dictionary: killed in action|access-date=2007-02-04|archive-date=2012-09-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20120927022355/http://www.dtic.mil/doctrine/jel/doddict/data/k/03003.html}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Krūze
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1765
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsija]] (tagad {{RUS}})
|              m_gads = 1834
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un garīdznieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences: '''Filipīnieši''' ({{val|tl|Mga Pilipino}}, {{val|en|Filipinos}}, {{val|es|Pueblo filipino}}, ''Filipinos'') ir tautu grupa, kas apdzīvo Filipīnu arhipelāgu jeb politiski [[Filipīnas|Filipīnu Republiku]], kas teritoriāli ir gandrīz identiska. Kopējais iedzīvotāju skaits ir aptuveni 103 miljoni, tostarp Filipīnu Republikas iedzīvotāju skaits ir 99,9 miljoni (2010).

sentences:
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Rata lira
| image                 = Lira.jpg
| image_size            = 220px
| caption               =
| background            = wind
| names                 = griežamā lira
| classification        = [[Stīgu instruments]], [[stīgskanis]]
| hornbostel_sachs      = 321.322-72{{sfn2|Muktupāvels|1999|p=114.—115}}
| hornbostel_sachs_desc = Saliktais kastesveida stīgskanis ar griežamo ratu{{sfn2|Muktupāvels|1999|p=114.—115}}
| inventors             = [[tradicionālā tautas mūzika|tradicionālās tautas mūzikas]] instruments
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               =
| musicians             =
| builders              =
| articles              =
}}
'''Rata lira''' jeb '''griežamā lira''' ({{val|de|Drehleier}}, {{val|en|hurdy-gurdy}}, {{val|it|ghironda}}, {{val|fr|vielle à roue}}) ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[stīgu instrumenti|stīgu instruments]], kas rada skaņu, pateicoties koka riteņa berzei pret stīgām. Riteņa funkcijas ir līdzīgas [[vijoles lociņš|vijoles lociņa]] funkcijām, un instrumenta izdotā skaņa ir līdzīga [[vijole]]s skaņai. Melodija tiek spēlēta uz taustiņiem. Lielākajai daļai ratu liru ir vairākas liekas stīgas, kas dod pastāvīgu monotonu pavadījumu melodijai, kā rezultātā skaņa ir līdzīga [[Dūdas|dūdām]]. Šī iemesla dēļ rata liru bieži izmanto pamīšus vai kopā ar dūdām, īpaši franču un mūsdienu ungāru tautas mūzikā. No 10.—13. gadsimtam rata lira bija populāra [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
]]
'''Mežs''' ir [[ekosistēma]] kurā dominējošā [[augi|augu]] forma ir [[koks|koki]], kas veido kokaudzi. Kokaudze meža ekosistēmā ir galvenais organiskās masas ražotājs. Mežs ietver gan kokaudzi tās dažādās attīstības stadijās, gan [[Pamežs|pameža]] un [[Zemsedze|zemsedzes]] augus, meža [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] un [[Augsne|augsn]]i ar tās bagātīgo baktēriju, aļģu, dzīvnieku un [[Sēnes|sēņu]] pasauli. Starp visiem šiem organismiem notiek mijiedarbība un tie ir savstarpēji saistīti komplicētās [[Barības ķēde|barības ķēdēs]]<ref>Bušs M., Laiviņš M. mežs. Enciklopēdija Latvijas daba, 3. sēj. Rīga, 1995</ref>.

sentences: '''Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām''' ir 1966. gadā pieņemtais un 1976. gadā spēkā stājies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] līgums. Tā izpildi uzrauga Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja, izskatot un komentējot dalībvalstu ziņojumus un sastādot vispārīga rakstura piezīmes. Uz 2015. gada maiju paktam ir 164 dalībvalstis; vēl 5 valstis to parakstīja, bet pagaidām nekļuva par dalībvalstīm. Paktam ir 2008. gadā pieņemtais fakultatīvais protokols, kas stājās spēkā 2013. g.; tas paredz komitejai tiesības izskatīt sūdzības par pakta pārkāpumiem pret protokola dalībvalstīm (2015. g. maijā tādas ir 20).

sentences: '''Minarhisms''' ir [[valsts]] pārvaldes modelis, kura pilnvaras ir samazinātas līdz nepieciešamajam minimumam, aprobežojoties ar katra [[Pilsonis|pilsoņa]] vai personas, kas uzturas valsts teritorijā, [[brīvība]]s un [[Īpašums|īpašuma]] aizsardzību no ārējiem un iekšējiem agresoriem. Minarhisms kopā ar [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]] ir viens no [[Libertārisms|libertārisma]] atzariem.

sentences:
{{citas nozīmes|laukumu Vīnē|Kārļa laukums|Kārļa laukums}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Kārļa laukums
 |      native_name = Karlsplatz
 |       other_name =
 |            image = Wien,_Karlskirche_und_TU.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Kārļa baznīca un Vīnes Tehniskās universitātes galvenā ēka
 |      pushpin_map = Vīne#Austrija#Eiropa
 | latd  = 48.199167 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 16.37 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Austrija|Vīne|Vīdene}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
 {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Kārļa laukums" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q700753"
}
</mapframe>
'''Kārļa laukums''' ({{val|de|Karlsplatz}}) ir laukums [[Vīne|Vīnē]]. Tas nosaukts 18. gadsimta [[Vīnes Kārļa baznīca|Kārļa baznīca]]s vārdā, kas atrodas laukuma dienvidaustrumu malā. Laukums ir viens no svarīgākajiem Vīnes transporta mezgliem, šeit krustojas [[Vīnes metro]] pirmā, otrā un ceturtā metro līnija. Bez Kārļa baznīcas laukumā atrodas [[Vīnes muzejs]] (''Wien Museum''), [[Vīnes Mākslinieku nams]] (''Künstlerhaus Wien''), [[Musikverein koncertzāle]], [[Secesijas ēka]] (''Wiener Secessionsgebäude''), viena no [[Kunsthalle Wien|izstāžu zāles "Kunsthalle Wien"]] ēkām un [[Vīnes Tehniskā universitāte|Vīnes Tehniskās universitātes]] galvenā ēka. Laukums kā struktūra izveidots 20. gadsimta sākumā. Pirms Vīnes Tehniskās universitātes ēkas izbūves tur atradās bijusī slimnīcas kapsēta, kurā 1741. gadā tika apglabāts [[Antonio Vivaldi]].

sentences:
izciršana [[Brazīlija|Brazīlijas]] [[Maraņauna|Maraņaunas]] štatā, 2016]]
'''Atmežošana''' jeb '''mežu izciršana''' ir personas darbības izraisīta [[Mežs|meža]] pārveidošana citā zemes lietošanas veidā.

sentences:
{{cita nozīme|mūziķi|šī vārda citām nozīmem|Pionieris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Pionieris
| Attēls = Pionieris.jpg
| Apraksts = Foto uzņemts [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"|LU Rododendru audzētavā]]
| Att_izm = 200 px
| Fons = solists
| Dz_vārds = Juris Šteinfelds
| Pseidonīms = Pionieris
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|17}}
| Instrumenti = [[balss]]
| Žanrs = [[hiphops]], [[reps]]
| Nodarbošanās = [[reperis]], [[mūzikas producents|producents]], [[uzņēmējs]]
| Gadi = 1998—pašlaik
| Izdevējkompānija = [[115 (ierakstu kompānija)|115]]
| Darbojies_arī = [[Kreisais Krasts]], [[Ozols (reperis)|Ozols]], [[ansis]], [[Deniss Stepanovs|Deniss]]
| Mlapa = {{URL|http://www.pionieris.lv}}
| Dzimums = V
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Rīga}}
}}
'''Juris Šteinfelds''', zināms kā '''Pionieris''' (dzimis {{Dat|1986|5|17}}, [[Rīga|Rīgā]]) ir [[latvieši|latviešu]] mūziķis, [[mūzika]]s apvienības "[[Kreisais Krasts]]" dibinātājs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/hiphopa-apvienibas-kreisais-krasts-dibinatajs-pionieris-izdod-debijas-albumu.a480871/|title=Hiphopa apvienības «Kreisais krasts» dibinātājs Pionieris izdod debijas albumu|website=www.lsm.lv|access-date=2022-12-26|language=lv}}</ref> Savu karjeru sāka 1998. gadā kā [[hiphops|hiphopa]] žanra [[mūzikas producents|producents]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Papīra pilsētas
 | oriģinālnos = ''Paper Towns''
 |      attēls = PapiraPilsetas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, mistērija, romantiska filma
 |    režisors = [[Džeiks Šreiers]]
 |  producents =
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Mārtijs Bouens]]
 |   scenārijs =
* [[Skots Noištaders]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
 |     aktieri =
* [[Nats Volfs]]
* [[Kara Delevinja]]
* [[Halstona Seidža]]
* [[Ostins Ābramss]]
* [[Džastiss Smits]]
 |      mūzika = [[Son Lux]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|7|24||bez}}
 |      ilgums = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/paper-towns-2015|title=Paper Towns|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2016|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161021181132/http://bbfc.co.uk/releases/paper-towns-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=papertowns.htm|title=Paper Towns (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|85,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Papīra pilsētas"''' ({{val|en|Paper Towns}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz [[Džons Grīns|Džona Grīna]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džeiks Šreiers]]. Galvenās lomas atveido [[Nats Volfs]], [[Kara Delevinja]], [[Halstona Seidža]], [[Ostins Ābramss]] un [[Džastiss Smits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|7|24||bez}}.

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mika Ņūtone
|      Vārds_orig = ''Мiка Ньютон''
|          Attēls = Mika Newton, ESC 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Mika Ņūtone 2011. gadā
|        Dz_vārds = Oksana Grisai
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|5}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Burština}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2002—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Oksana Gricaja''' ({{val|uk|Оксана Стефанівна Грицай}}; dzimusi {{dat|1986|3|5}}), plašāk pazīstama kā '''Mika Ņūtone''' ({{val|uk|Мiка Ньютон}}, {{val|en|Mika Newton}}), ir ukraiņu mūziķe. Dzied jau kopš deviņu gadu vecuma.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}
'''Diabī''' var būt:

sentences:
laikmeta ilustrācija, kurā attēlots, kā Mozus saņēma desmit baušļus, ko nolasīja izraēliešiem.]]
'''Atkārtotā likumu grāmata''', arī '''5. Mozus grāmata''' ({{val-he|דברים}}, ''Devarīm'' — "vārdi", "lietas", {{val-el|Δευτερονόμιο}}, ''Deuteronόmio'' — "atkārtojums"), ir piektā [[Vecā Derība|Vecās Derības]] un pēdējā [[Tora]]s grāmata, kas uzrakstīta kā [[Mozus]] atvadu runa izraēliešiem, pirms viņi iegāja apsolītajā zemē [[Kanaāna|Kanaānā]]. Grāmata ir iepriekšējo četru grāmatu atkārtojums. Tajā atkārtoti ir iekļauti [[desmit baušļi]], kurus [[Mozus]] saņēma [[Sīnājs|Sīnāja]] kalnā. Viņš uzsvēra, ka šo baušļu ievērošana ir būtiska, lai saglabātu [[labklājība|labklājību]].

sentences:
{{citas nozīmes|siļķveidīgo zivi|Reņģe (nozīmju atdalīšana)|reņģe}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Räim.JPG
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|          ģints = Clupea
|       ģints_lv = Siļķes
|           suga = Clupea harengus
|        suga_lv = Atlantijas siļķe
|         pasuga = Clupea harengus membras
|      pasuga_lv = Reņģe
|       binomial = Clupea harengus membras
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1761)
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Thunderbolt and Lightfoot''
| operators =
| attēls = Thunderbolt and Lightfoot movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Maikls Čimino]]
| producents =
| scenārijs = Maikls Čimino
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[Džefrijs Lūiss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thunderbolt and Lightfoot''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|5|22}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Thunderbolt and Lightfoot''''' ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Čimino]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Džefs Bridžess]], [[Džordžs Kenedijs]] un [[Džefrijs Lūiss]]. Šī ir Čimino pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīvības rakstnieki
| attēls                   = FWPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Freedom Writers''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ričards Lagreivenīss]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
| scenārija autors         = Ričards Lagreivenīss
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Imelda Stontone]]
* [[Patriks Dempsijs]]
* [[Mario (dziedātājs)|Mario]]
| mūzika                   =
* [[Marks Ishems]]
* ''[[will.i.am]]''
* ''[[RZA]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[2S Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|1|5|}}
| ilgums                   = 120 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/freedom-writers-2006|title=Freedom Writers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=freedomwriters.htm|title=Freedom Writers|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 15, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Brīvības rakstnieki''' ({{val|en|Freedom Writers}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Ērinas Gruvelas grāmatu ''The Freedom Writers Diary''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ričards Lagreivenīss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Skots Glenns]], [[Imelda Stontone]], [[Patriks Dempsijs]] un [[Mario (dziedātājs)|Mario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|1|5||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Jukona|Jukona}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Jukona
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Yukon River
  | attēls            = Dawson City Lookout Yukon River 3264px.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Jukona Kanādā
  | karte             = Yukon watershed.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Ziemeļamerika
  | reljefs           = jā
  | izteka            = {{vieta|Kanāda|Britu Kolumbija|Atlina ezers}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Beringa jūra]]
  | baseina_valstis   = {{CAN}}, {{USA}}
  | tek_caur          = <!-- [[Britu Kolumbija]], [[Jukonas teritorija|Jukona]], [[Aļaska]] -->
  | garums            = 3190
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 854 700
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 59| sāk_plat_m= 10| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 133| sāk_gar_m= 50| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 62| iet_plat_m= 35| iet_plat_s= 55| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 164| iet_gar_m= 48| iet_gar_s= 0| iet_gar_EW=W
}}
'''Jukona'''<ref>{{Planēta}}</ref><ref>{{Lielais pasaules atlants}}</ref> jeb '''Jūkona'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Antonija Ahero |authorlink=Antonija Ahero |title=Angļu īpašvārdu atveide latviešu valodā |url=https://www.personvarduatveide.lv/uploads/sources/32/pdf/anglu_ipasvardu_atveide_latviesu_valoda.pdf#page=41 |year=2006 |publisher=[[Zinātne (izdevniecība)|Zinātne]] |location=Rīga |isbn=9984-698-68-8 |page=44}}</ref> ({{val|en|Yukon River}}) ir upe [[Kanāda|Kanādā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Aļaska|Aļaskā]]). Upes kopējais garums ir 3190 km.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II''' ir dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savieno [[Jēkabpils]] pilsētu ar [[Rēzekne]]s pilsētu. Līnija ir 95 km gara<ref name="ldzp">{{LDz pārskats}}</ref>, tajā ir viens sliežu ceļš. Pa līniju kursē 2 pasažieru vilcienu Rīga—Zilupe pāri dienā ([[1990. gadi|1990. gados]] kursēja 3 pāri dienā), un brīvdienās 1 pāris maršrutā Rīga—Rēzekne II. Līdz 2020. gada marta vidum līnijā kursēja apvienotais starptautiskais vilciens maršrutā Rīga—Maskava/Rīga—Sanktpēterburga.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://l-ekspresis.eu/vilcienu-kustibas-saraksts.html |title=Vilcienu kustības saraksts spēkā no 25.10.2015. |access-date=02.05.2016 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160426025106/http://l-ekspresis.eu/vilcienu-kustibas-saraksts.html |archivedate=26.04.2016 }}</ref> Pēc 2013./2014. gada grafika līnijā kursēja 28 kravas vilcienu pāri diennaktī.<ref name="ldzp" />

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Albērvila
 | native_name              = ''Albertville''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Albertville depuis Pallud.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             = Blason ville Fr Albertville (Savoie).svg
 | pushpin_map              = Francija
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 45 | latm  = 40 | lats  = 36 | latNS  = N
 | longd =  6 | longm = 23 | longs = 36 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Francija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Rona-Alpi]]
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name2        = [[Savoja]]
 | area_total_km2           = 17.54
 | elevation_m              =
 | population_total         = 18480
 | population_as_of         = {{dat|2008|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Albērvila''' ({{val|fr|Albertville}}) ir komūna [[Savoja]]s departamentā, [[Rona-Alpi|Ronas-Alpu]] reģionā, [[Francija|Francijā]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 85
|             7. čaula =
|             6. čaula = 7
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = At
|             atommasa = [210]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +5, +3, +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = (prognozēts) 6200–6500
|  kušanas temperatūra = 575 K (302 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
}}

sentences: [[Programmatūra|Programmatūrā]] '''ielāps'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=patch&lang=EN&terms=patch Lielā datorterminu vārdnīca]{{Novecojusi saite}} {{lv ikona}}</ref> ir neliels [[programma]]s labojums, ko parasti veic tās izstrādātājs, lai novērstu iepriekš neparedzētus trūkumus programmas darbībā un/vai [[Drošības caurums|drošības caurumus]].

sentences:
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Irākas karš
| image    =
| caption  = Pulksteņrādītāja virzienā no augšas: ASV karaspēks pie [[Sadams Huseins|Sadama Huseina]] dēlu slēpņa; nemiernieki Ziemeļirākā; nemiernieks izšauj raķeti; ASV karavīri nogāž Sadama Huseina statuju Firdosa laukumā, [[Bagdāde|Bagdādē]].
| partof            = [[Karš pret terorismu|Kara pret terorismu]]
| date              = {{dat|2003|3|20|N|bez}}—{{dat|2011|12|18|N|bez}}
| place             = {{vieta|Irāka}}
| result            =
ASV uzvara iebrukumā un jaunās Irākas valdības uzvara pār nemierniekiem.
* [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] īstenota Irākas okupācija;
* [[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas partijas]] gāšana un [[Sadams Huseins|Sadama Huseina]] nogalināšana;
* Nemiernieku rašanās, ''[[Al-Qaeda]]'' atzara Irākā izveidošanās, pilsoņu karš;
* Pēcāk — vardarbības samazināšanās un ''Al-Qaeda'' Irākā spēku mazināšanās;
* Demokrātiskas vēlēšanas un [[šiītu islāms|šiītu]] valdības izveidošanās;
* ASV spēku izvešana no Irākas 2011. gadā;
* Lielāka [[Irāna]]s ietekme reģionā;
* Nemiernieku, tajā skaitā [[Islāma valsts]], rašanās, kas noveda pie [[Irākas pilsoņu karš|Irākas pilsoņu kara]].
| status            =
| combatant1        = '''Iebrukuma posms (2003)'''

{{vieta|ASV}}

{{vieta|Lielbritānija}}

{{vieta|Austrālija}}

{{vieta|Polija}}

''Atbalsts:''

 [[Pešmerga]]

sentences: '''16. jūnijs''' ir gada 167. diena (168. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 198 dienas.

sentences:
{{jāuzlabo|jāizņem saites un Vikipēdiju angliski un atsauces uz Vikipēdiju angliski jānomaina pret citām atsaucēm}}
{{infokaste+}}
'''Zaļaļģes''' (''Chlorophyta'') pieder ''[[:en:Chlorophyta|Chlorophyta]]'' nodalījumam, ko veido no 9000 līdz 12 000 sugas. Tā ir parafilētiska grupa. Tipiskajām zaļaļģēm, kas var būt kustīgas vai nekustīgas, ir centrālā vakuola, pigmenti, kas atrodas dažādu sugu plastidās, un divu slāņu — celulozes un pektīna šūnapvalki. Tāpat kā augi, arī zaļaļģes satur divas hlorofila formas — hlorofilu a un b, ko izmanto, lai iegūtu gaismas enerģiju cukuru ražošanai, bet atšķirībā no augiem tās galvenokārt ir ūdens organismi. [[:en:Photosynthetic pigment|Fotosintētiskie pigmenti]] (hlorofili a un b, karotīns un ksantofils) ir tādās pašās proporcijās kā augstākajos augos. Barības vielas uzkrāj cietes veidā pirenoīdos. Visām zaļaļģēm ir mitohondriji ar plakanām kristām. Zaļaļģes, kuru lielums un forma ir mainīga, ir vienšūnas (''Chlamydomonas''), koloniālas (''Hydrodictyon'', ''Volvox''), pavedienveida (''Spirogyra'', ''Cladophora'') un tubulāras (''Actebularia'', ''Caulerpa'') formas. Taksonomiskos rangus nosaka Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss. Zaļaļģu klasei pieder planktonā un bentosā, kā arī augsnē augošas un aerofītiskas aļģes tipiski zaļā krāsā ar ļoti daudzveidīgu morfoloģisko uzbūvi: monadālo, palmellas, kokoidālo, trihālo un sifonālo. Gan mikroskopiskas, sīkas vienšūnas aļģes līdz pat makroskopiskām, bieži vien ar pavedienveida zarotiem vai plātņveida lapoņiem.<ref>Druvietis I. 2017. "Macroscopic green algae from genus Cladophora in freshwaters of Latvia." Abstract of the 75th Scientific Conference of the University of Latvia.</ref><ref>Piterāns A. et.al. 1987. "Zemāko augu sistemātikas praktikums." Rīga: Zvaigzne.</ref>
Vairums zaļaļģu ir izplatītas visā pasaulē un aug galvenokārt saldūdeņos, bet ir arī sauszemes un jūras sugas. Brīvi peldošās mikroskopiskās sugas kalpo kā pārtikas un skābekļa avoti ūdens organismiem. Savairojoties masveidā izraisa “ziedēšanu”.<ref>Baltijas krasti. 2018. "Aļģu apsaimniekošana Latvijas piekrastē." [http://baltijaskrasti.lv/blog/algu-apsaimniekosana-latvijas-piekraste/], Baltijaskrasti.lv, {{dat|2018|11|17|SK}}</ref> Zaļaļģes ir svarīgas arī augu evolūcijas pētījumos; vienšūnas zaļaļģes ''Chlamydomonas'' tiek uzskatītas par līdzīgām senču formai, kas, iespējams, ir pirmsākumi sauszemes augiem.

<gallery>
Green Algae on Rocks (4909998958).jpg|Zaļaļģes
Green algae .jpg|Zaļaļģu pavedieni
Algaeconjugate.jpg|Aļģu konjugācija
</gallery>

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[Fizika|Fizikā]] '''Maksvela vienādojumi''' ir četru [[diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojumu]] sistēma, kas apraksta [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] [[vakuums|vakuumā]]. Tie raksturo [[elektriskais lauks|elektriskā]] un [[magnētiskais lauks|magnētiskā]] lauka savstarpējo mijiedarbību, kā arī to saistību ar [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] un [[strāvas blīvums|strāvas blīvumu]]. Šos vienādojumus [[1861]]. gadā atklāja skotu fiziķis un matemātiķis [[Džeimss Maksvels]].

sentences: '''Thjendionas ala''' ({{val-vi|Hang Thiên Đường}}, izrunā: {{IPA|[[IPA|[ˈhæŋ tʰiɜn ɗɨɜŋ]]]}}, burtiskā tulkojumā — "Paradīzes ala") ir [[ala]] [[Fonņas-Kebana nacionālais parks|Fonņas-Kebana nacionālajā parkā]] [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Alas kopējais garums ir aptuveni 31 km. To 2005. gadā atklāja vietējie iedzīvotāji un pirmos piecus kilometrus no alas izpētīja Britu alu izpētes asociācija (BCRA; ''British Cave Research Association'') zinātnieki. Tā ir garāka ala Fonņas-Kebana nacionālajā parkā, kas ir bagāts ar daudzām garām alām. Alas eju augstums brīžam sasniedz pat 100 m un platums pat 150 m.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Nanomedicīna''' ir nanotehnoloģiju pielietošana medicīnā.<ref name="nano1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |title=What is nanotechnology and what is nanomedicine? |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929140807/http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |archivedate={{dat|2015|09|29||bez}} }}</ref> Tā ir saistīta ar materiālu un ierīču izveidi un to izmantošanu molekulāros un atomāros procesos šūnu līmenī.<ref name="nano2">[http://www.genome.gov/11508736#al-3  Nanomedicine fact sheet]</ref><ref name="nano3">[Tibbals, H.F. Medical Nanotechnology and Nanomedicine. CRC Press, 2010. 527 p.]</ref> Šobrīd nanomedicīnas nozīmīgākie sasniegumu ir redzami nanodaļiņu pielietojumā zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā. Metodes ir dažādās izstrādes stadijās: teorētiskās metodes, metodes, kuras ir dažādās pārbaudes stadijās, metodes, kuras jau tiek pielietotas praktiski.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīna, kura šobrīd ir pieejama, palīdz pārvarēt dažas grūtības, ar kurām sastopas tradicionālā medicīna:
* zāļu molekulu sliktā šķīdība ūdenī, līdz ar to cilvēka ķermenis tās pietiekami lielā daudzuma nevar neabsorbēt, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāļu molekulu izvadīšanās no cilvēka ķermeņa pirms tās ir paspējušas sasniegt vai iedarboties uz mērķa audiem vai orgāniem, neskatoties uz to, ka cilvēka ķermenis zāļu molekulas labi un pietiekamā daudzumā bija absorbējis,
* zāļu izraisītie blakusefekti, jo tās var iedarboties ne tikai uz slimajiem audiem un orgāniem, bet arī uz veselajiem. Piemēram, zāles, kuras tiek izmantotas vēža ārstēšanai un kurām vajadzētu iedarboties tikai uz vēža šūnām, iedarbojas arī uz veselajiem audiem un orgāniem, tos bojājot.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīnas devums zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā:
* organisms absorbē pietiekami lielu zāļu daudzumu, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles, kuras tiek ievadītas organismā, organismā paliek pietiekami ilgi, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles iedarbojas tikai uz mērķa šūnām, mērķa audiem un mērķa orgāniem.<ref name="nano2"/>
Ir zināms, ka agrīna slimības diagnosticēšana var palīdzēt laicīgi uzsākt slimības ārstēšanu, uzlabot pacienta prognozes, uzlabot un saglabāt pacienta dzīves kvalitāti un pat novērst pacienta nāvi. Daudzas slimības gadiem neizraisa sūdzības un simptomus, bet cilvēka ķermenī jau ir atrodami pierādījumi par esošo slimību molekulārā līmenī. Nanomedicīna var būt pielietojama agrīnā slimību diagnostikā.<ref name="nano2"/> Nanotehnoloģijas ļauj strādāt ar instrumentiem, kuri var novērtēt lielu daudzumu šūnu ātri, precīzi un lēti, un cilvēka ķermeni var pētīt kā dinamisku molekulārās bioloģijas procesu tīklu. Tas atver jaunas iespējas slimību ārstēšanā ar specifiskām stratēģijām, kas mērķētas mainīt un kontrolēt molekulāros ceļus šajā tīklā. Tas viss noved pie medikamentu pielāgošanas individuālam genomam un fizioloģiskam stāvoklim, balstoties uz ātriem un detalizētiem individualizētiem izmeklējumiem. Vienkāršāk sakot — medicīna ir daudz personalizētāka un smalkāka.<ref name="nano3"/><ref name="nano5">[Prasad, P.N. Introduction to nanomeidicine and nanobioengineering. John Wiley & Sons, 2012. 608 p.]</ref> Nanomedicīnas devums jaunām slimību diagnostikas un ārstēšanas metodēm un ierīcēm palīdzētu ievērojami uzlabot vispasaules veselības stāvokli.<ref name="nano2"/><ref name="nano3"/><ref name="nano5"/> Nanomedicīna tiek pielietota, lai uzlabotu pacientu ārstēšanas un dzīves kvalitāti, kuri cieš no dažādiem saslimšanām, kā olnīcu un krūts vēzis, nieru slimības, sēnīšu infekcijas, paaugstināts holesterīna līmenis asinīs, menopauzes simptomi, multiplā skleroze, dažādas izcelsmes hroniskas sāpes, astma un emfizēma.<ref name="nano2"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bezmiegs
| attēls                   = Insomnia2002Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Insomnia''
| žanrs                    = trilleris, mistērija
| režisors                 = [[Kristofers Nolans]]
| producents               =
* [[Pols Jungers Vits]]
* [[Edvards L. Makdonels]]
* [[Broderiks Džonsons]]
* [[Endrjū A. Kosovs]]
| scenārija autors         = [[Hilarija Seica]]
| galvenajās lomās         =
* [[Als Pačīno]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Mora Tīrnija]]
* [[Mārtins Donovans]]
* [[Nikijs Kats]]
* [[Pols Dūlijs]]
| mūzika                   = [[Deivids Džuljans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alcon Entertainment]]''
* ''[[Witt/Thomas Productions]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|3|Tribekas filmu festivāls|2002|5|24|ASV}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/insomnia-2002|title=Insomnia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190512153557/https://www.bbfc.co.uk/releases/insomnia-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=insomnia.htm|title=Insomnia|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 12, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|113,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Bezmiegs''' ({{val|en|Insomnia}}) ir 2002. gada ASV trillera filma, kas veidota kā rīmeiks 1997. gada Norvēģijas filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Robins Viljamss]], [[Hilarija Svonka]], [[Mora Tīrnija]], [[Mārtins Donovans]], [[Nikijs Kats]] un [[Pols Dūlijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|3||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences: '''Gubu vidējie mākoņi''' ''Cumulus mediocris'' (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida [[mākoņi]] ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras [[konvekcija]]s vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc [[Cu hum]] un pirms [[Cu cong]] mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie [[nokrišņi]] var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Barbados''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Barbadosa
|            valsts_nosaukums = Barbados
|               karoga_attēls = Flag of Barbados.svg
|            karoga_nosaukums = Barbadosas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Barbados (2).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Barbadosas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto = "Pride and Industry"
|                valsts_himna = ''[[In Plenty and In Time of Need]]''
|               kartes_attēls = BRB orthographic.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Bridžtauna]]
| latd= 13 | latm= 00 | latNS= N | longd= 59 | longm= 32 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Barbadosas prezidents]]
|                valsts_galva = [[Sandra Meisone]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Barbadosas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Mia Motlija]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Barbadosas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1966|11|30}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Republika]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|2021|11|30}}
|                 platība_km2 = 439
|               platība_rangs = 183.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|          iedzīvotāju_skaits = 287 025
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 181.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 660
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 15.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 4,663 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2016
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 16,669
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 73.
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,814
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 58.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Barbadosas dolārs]]
|                valūtas_kods = BBD
|                  laika_zona =	UTC−4 (AST)
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.bb]]
|              tālsarunu_kods = 1 (+1-246)
|                iso_kods_num = 052
|              iso_kods_alfa2 = BB
|              iso_kods_alfa3 = BRB
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences: {{Commonscat|20th century BC|20. gadsimts p.m.ē.}}

sentences: '''Ginters''' (no {{val|de|Günther}}, arī ''Gunther, Günter, Gunter'', atvasināts no senākām vārda formām ''Gunthere, Guntharivar'') var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Piedošana
| attēls = Atonement UK poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Atonement''
| žanrs = romantiska filma, kara filma, traģēdija
| režisors = [[Džo Raits]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pols Vebsters]]
| scenārija autors = [[Kristofers Hemptons]]
| galvenajās lomās = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Sērša Runena]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Romola Garai]]
| mūzika = [[Dario Marianelli]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2007|8|29|Venēcijas filmu festivāls|2007|9|7|Apvienotā Karaliste|2007|12|7|ASV|2008|1|9|Francija|}}
| ilgums = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/atonement-2007|title=Atonement|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 12, 2019|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033606/http://bbfc.co.uk/releases/atonement-2007}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|129,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=atonement.htm|title=Atonement (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 12, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Piedošana"''' ({{val|en|Atonement}}) ir 2007. gada romantiska kara traģēdija, kas balstīta uz [[Ians Makjuans|Iana Makjuana]] romānu ar [[Piedošana (grāmata)|tādu pašu nosaukumu]]. Filmas režisors ir [[Džo Raits]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Kīra Naitlija]], [[Sērša Runena]], [[Vanesa Redgreiva]] un [[Romola Garai]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|8|29||bez}} [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hairems Maksims
|     vārds_orig = ''Hiram Stevens Maxim''
|         attēls = Hiram Stevens Maxim.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1840
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Sangervila]], [[Meina]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1916
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = izgudrotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sāra Heinsa (1881-1916,viņas nāvei)
|          bērni = [[Hairems Persijs Maksims]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Aģentūra''' ir informācijas iestāde; uzņēmums, kas izpilda kādu iestāžu vai personu noteiktus uzdevumus. '''Aģentūra''' ir arī organizācija kurā strādā aģentu kopums.<ref name="Svešvārdu vārdnīca">Svešvārdu vārdnīca, Norden - 1996. gads.</ref>

sentences:
laikā]]
'''Marodierisms''' (no {{val|fr|marauder}} — 'laupīt') ir [[bruņotie spēki|bruņoto spēku]] vai [[Militārie formējumi|paramilitāro vienību]] īstenota laupīšana to kontrolē esošajā teritorijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džovanni Paolo Kampana
|          vārds_orig = ''Giovanni Paolo Kampana''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1540
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Redžo Emīlija]], (tagad [[Emīlija-Romanja]], {{ITA}})
|              m_gads = 1592
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Roma]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Neirozinātne]]
[[Kategorija:Klīniskā psiholoģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences:
'''Favrs''' ({{val|fr|Favre}}) var būt:
* [[Brets Favrs]] (''Brett Favre''; 1969) — ASV amerikāņu futbola spēlētājs;
* [[Lisjēns Favrs]] (''Lucien Favre''; 1957) — šveiciešu futbola treneris un bijušais futbolists.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = OpenStreetMap
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
OpenStreetMap Rīgas karte
| lozungs              = The Free Wiki World Map
| veids                = [[Tīmekļa kartes]]
| valsts               =
| īpašnieks            = OpenStreetMap Foundation
| izveidotāji          = [[Stīvs Kousts]]
| darbību_uzsāka       = {{dat|2004|07|01}}
| valodas              =
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Obligāta labotājiem
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = [http://www.openstreetmap.org/ www.openstreetmap.org]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Anrī Bergsons
|          vārds_orig = ''Henri Bergson''
|              attēls = Bergson.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = A. Bergsona portrets (''J.E. Blanche'', 1891)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = École normale supérieure
|             zinātne = [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[vitālisms|vitālisma]] un mācības par dzīvības spēku pamatlicējs
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] literatūrā (1927)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Anrī Luijs Bergsons''' (''Henri Louis Bergson'', dzimis {{dat|1859|10|18}}, miris {{dat|1941|1|4}}) bija [[franči|franču]] [[filosofs]], [[Intuitīvisms|intuitīvists]], pazīstamākais t.s. "dzīves filosofijas” pārstāvis.

sentences: '''Savstarpējā apmaināmība''' ir kāda kopsalikuma (konstrukcijas, [[iekārta]]s u.c.) elementu atbilstība noteiktiem parametru standartiem, kas nodrošina šī kopsalikuma pienācīgu darbību neatkarīgi no tā ražošanas un salikšanas vietas un laika, kā arī tiekot labotiem vai aizvietotiem tā elementiem. Apmaināmība attiecināma uz visiem parametriem, kas nodrošina konkrētā izstrādājuma ekspluatāciju, tie var būt ģeometriskie, mehāniskie, elektriskie, optiskie, hidrauliskie, pneimatiskie un citi parametri un to kombinācijas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viljams Tomass Blanfords
|     vārds_orig = ''William Thomas Blanford,''
|         attēls = WTBlanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zoologs, ģeologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Henrijs Frānsiss Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Verterezers
|attēls=Woerthersee.jpg
|paraksts=Verterezers
|map = Austrija
| plat_d=46 | plat_m=37 | plat_s=36 | plat_NS=N
| gar_d=14 | gar_m=8 | gar_s=56 | gar_EW=E
|vieta={{AUT}}
|platība=19,4
|garums=16,5
|platums=1,7
|Vid_dziļums=42,1
|Max_dziļums=85,2
|tilpums=0,8
|augstums_vjl=439
|izteka=[[Glanfurte]]
|baseins=162,1
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Feldene]], [[Klāgenfurte]]
}}
'''Verterezers''' ({{val|de|Wörthersee}}) ir kalnu [[ezers]] [[Austrija]]s dienvidu daļā, [[Karintija|Karintijā]]. Ziemeļu un dienvidu pusē ezeram stāvi, mežaini krasti. Ezera ūdens izteikti zili zaļā krāsā, caurspīdīgs, tīrs. Ezera apkaimē maigs [[Vidusjūras klimats]]. Veidojies pēdējā [[ledus laikmets|ledus laikmetā]].

sentences: '''Heparīns''' ({{val-la|heparin}}) ir [[Proteoglikāni|proteoglikāns]], kas sastāv no [[glikuronskābe]]s un [[Glikozamīns|glikozamīna]]. [[Cilvēks|Cilvēka]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] organismā heparīns izstrādājas [[Tuklās šūnas|tuklajās šūnās]] un ir dabīgs [[asins]] [[Antikoagulanti|pretsarecēšanas]] faktors.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Imperators Nortons I
| vārds_orig = ''Emperor Norton I''
| attēls = Emperor_Joshua_A._Norton_I.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Nortons I, ASV imperators
| dz_dat_alt = {{dat|1818|2|4}}
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|1880|1|8|1818|2|4}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|ASV|Sanfrancisko}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = pašpasludināts par Nortonu I, ASV imperatoru un Meksikas aizstāvi
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki = Džons Nortons<br />Sāra Nordena
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: '''Skrundas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 48 [[iela]]s [[Skrunda|Skrundā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Skrunda, Kuldīgas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|8||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sciuridae Poas1.jpg
| att_nosaukums = [[Bangsa kalnu vāvere]] (''Syntheosciurus brochus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Sciuromorpha
| apakškārta_lv = Vāverveidīgie
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveres
|   apakšdzimta = Sciurinae
|apakšdzimta_lv = Parastās koku vāveres
|      binomial = Sciurinae <small>([[Hemprich]], 1820)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastās koku vāveres''', '''parasto koku vāveru apakšdzimta''' (''Sciurinae'') ir viena no [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') apakšdzimtām. [[Latvija|Latvijā]] sastopamas divas parasto koku vāveru apakšdzimtas sugas: [[parastā vāvere]] (''Sciurus vulgaris'') un [[lidvāvere]] (''Pteromys volans'').<ref>[https://www.latvijasdaba.lv/ziditaji/sistematiskais-raditajs/sciuridae/ Latvijas Daba: Vāveru dzimta]</ref>

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Kuģa Ķīļa Ēta
|               attēls =
Kuģa Ķīļa Ēta Homunkula miglāja iekšienē
 (attēls iegūts [[1995]]. gadā ar [[Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]])
|       citi nosaukumi = η Carinae
|           zvaigznājs = [[Kuģa Ķīlis]]
|          deklinācija = −59° 41′ 04,26″
|        rektascensija = 10h 45m 03.591s
|    redzamais spožums = 6,21
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 100 - 150
}}
'''Kuģa Ķīļa Ēta''' (η Car, η Carinae, Kuģa Ķīļa η) ir zilais [[pārmilzis]] [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Starp zināmajām zvaigznēm tā ir viena no vislielākajām un nestabilākajām, tā uzvedas praktiski neparedzami. Zvaigznes masa, kas vairāk kā 100 reizes pārsniedz [[Saule]]s masu, ir tuva maksimālajai teorētiski iespējamai, bet tās [[starjauda]] ir apmēram 5 000 000 reižu lielāka nekā Saulei. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas neliela divkārša [[miglājs|miglāja]] - '''Homunkula miglāja''' - iekšienē. Šis miglājs izveidojies relatīvi nesen (pirms apmēram 165 gadiem notikuša uzliesmojuma, tā dēvētā Lielā izvirduma, laikā) un to aptver daudz lielāks miglājs - [[Ķīļa miglājs]] jeb NGC 3372. Netālu no Homunkula miglāja atrodas [[Atslēgas cauruma miglājs]]. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas 7500 līdz 8000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no Saules sistēmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Vahtsmuts
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Mutācijas''' (no {{val|la|mutatio}} — 'mainīšanās, pārmaiņa') ir pastāvīgas [[gēns|gēnu]] vai [[Hromosoma|hromosomu]] pārmaiņas, kuras var tikt nodotas [[pēcnācēji]]em, ja tās ir notikušas [[Šūna|šūnās]], no kurām veidojas [[gameta]]s. Mutācijas palielina pēcnācēju [[Bioloģiskā daudzveidība|daudzveidību]].<ref>Madera, S. (1998). Bioloģija. 1.daļa. Rīga: Zvaigzne ABC. 196.—197.</ref> Mutācijas parasti notiek samērā reti, bet to parādīšanās biežumu var palielināt [[Mutagēns|mutagēnu]] vielu, dažu [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] vai [[Jonizējošais starojums|jonizējošās radiācijas]] iedarbība. Vairums mutāciju somatiskajās šūnās nekādi neizpaužas, bet dažkārt var pasliktināt šūnas darbību [[Organisms|organismā]], novest pie tās bojāejas vai nekontrolējamas šūnu vairošanās. Dzimumšūnu mutācijas var tikt nodotas pēcnācējiem. Retos gadījumos mutāciju radītās jaunās organisma īpašības uzlabo organisma eksistences spējas — šādiem organismiem ir labākas izredzes dabīgajā atlasē. Tādējādi mutācijas ir [[evolūcija]]s dzinējspēks.

sentences: '''Elektriskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs.

sentences:
[[File:Gtam.gif|right|345px|]]
'''Seismoloģija''' (no {{val|el|σεισμός}} ''(seismos)'' — 'zemestrīce' un ''λόγος (logos)'' — 'mācība') ir [[ģeofizika]]s nozare, kurā pēta [[zemestrīce]]s un ar tām saistītās [[ģeoloģija|ģeoloģiskās]] norises. Seismoloģijas jomā strādājošos [[zinātnieks|zinātniekus]] sauc par '''seismologiem'''. Seismologi nodarbojas ar [[tektoniskā plātne|tektonisko plātņu]] pētīšanu, to [[kustība|kustību]], [[zemestrīce|zemestrīču]] pētīšanu un prognozēšanu<!-- , kā arī ir izveidojuši Zemes dzīļu modeli, t.i., izvirzījuši teoriju, ka Zemes centrā atrodas dzelzs [[Zemes kodols|kodols]], kuram apkārt atrodas [[mantija]] un [[Zemes garoza]] ir virskārta -->.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Čārlzs Renī Makintošs
|     vārds_orig = ''Charles Rennie Mackintosh''
|         attēls = Charles-Rennie-Mackintosh.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Glāzgova]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers, mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Русская Америка<br />''Russkaya Amerika''
|nosaukums_latv_val     = Krievijas Amerika
|sugasvārds             = Krievijas Amerika
|
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|reģions                =
|valsts                 =
|laikmets               =
|statuss                = [[Kolonija]]
|statusa_teksts         = [[Krievijas Impērija]]s kolonija [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]
|impērija               = [[Krievijas Impērija]]
|valdības_veids         = Privātas kompānijas koloniāls īpašums Valdības kontrolē
|
|gads_sākums            = 1799
|gads_beigas            = 1867
|
|event_start            = [[Krievijas-Amerikas kompānija]]
|date_start             = 8. jūlijs
|event_end              = [[Aļaskas pārdošana]]
|date_end               = 18. oktobris
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|image_p1               =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_s1               =
|image_flag             = Flag_of_the_Russian-American_Company.svg
|flag                   =
|flag_type              = Karogs
|
|image_coat             = Coat of arms of the Russian Empire in Russian America.svg
|symbol                 =
|symbol_type            = Ģerbonis
|
|image_map              = 1860-russian-america.jpg
|image_map_caption      = Russian America in 1860
|galvaspilsēta          = [[Novoarhangeļska]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[krievu valoda]]
|reliģija               = [[pareizticība]], [[pagānisms]]
|nauda                  = [[rublis]]
|
|leader1                = [[Aleksandrs Barānovs]]
|leader2                = [[Dmitrijs Maksutovs]]
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1799-1818 (pirmais)
|year_leader2           = 1863-1867 (pēdējais)
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Krievijas Amerikas gubernators|Gubernators]]
|stat_year1             = 1851
|stat_platība1          = 1 518 800
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Krievijas vēsture}}
'''Krievijas Amerika''' ({{val|ru|Ру́сская Аме́рика}}, {{val|en|Russian America}}) bija [[Krievijas Impērija]]i piederoša teritorija [[Komandora salas|Komandora salās]], [[Aleutu salas|Aleutu salās]] un [[Aļaska|Aļaskā]], kuru pārvaldīja [[Krievijas-Amerikas kompānija]]. Tirdzniecības kolonijas galvaspilsēta bija 1804. gadā dibinātā Novoarhangeļska (tagad [[Sitka]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bila un Teda neticamie piedzīvojumi
| operators =
| attēls = Bill & Ted.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, mistērija
| režisors = [[Stīvens Hereks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Alekss Vinters]]
* [[Džordžs Karlins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bill & Ted's Excellent Adventure''
| studija = * ''Interscope Communications''
* ''Nelson Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Orion Pictures''
* ''De Laurentiis Entertainment Group''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|2|17}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bila un Teda neticamie piedzīvojumi"''' ({{Val|en|Bill & Ted's Excellent Adventure}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Stīvens Hereks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Alekss Vinters]] un [[Džordžs Karlins]].

sentences: '''Sintētiska valoda''' ir [[valoda]], kas apvieno vairākas [[morfēma]]s, lai izveidotu vārdu.<ref>{{tz|LLVV|'''Sintētiska forma''' — gramatiskā forma, kurā, formas celmam saistoties ar vienu vai vairākiem formveidošanas [[afikss|afiksiem]], izteiktas vairākas gramatiskās nozīmes.|sintētisks}}</ref> Sintētisko valodu pretstats ir [[analītiska valoda]] (izolējoša valoda), kur ir tendence uz vienu zilbi gariem vārdiem. Nav iespējams novilkt striktas robežas starp sintētiskām un analītiskām valodām.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = BDO
| logo =

| type = Neatkarīgu uzņēmumu globāls tīkls
| industry = [[Grāmatvedība]]
[[Audits]]
[[Finanšu konsultācijas]]
[[Nodokļu konsultācijas]]
[[Juridiskās konsultācijas]]
| products = Profesionālie pakalpojumi
| foundation = 1963. gads
 [[Latvija|Latvijā]]: 2007. gads
| location = [[Zaventema]], [[Belģija]]
| key_people = Pasaulē: [[Kīts Fārlingers]] (''Keith Farlinger''), valdes priekšsēdētājs
 Latvijā: [[Vita Liberte, Jānis Zelmenis]]
| revenue = {{profit}} $10.30 miljardi [[ASV dolāri|USD]] (2020) <ref>[https://www.bdo.global/en-gb/about]</ref>
| num_employees = 91 054 (2020)
| homepage = [http://www.bdo.global BDO Global]
 [http://www.bdo.lv/en-gb/home BDO Latvia]
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Vu Miņsja
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig = 吳敏霞
 |              attēls = Wu Minxia.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Vu Miņsja 2008. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1985|11|10}}
 |             dz_viet = {{vieta|Ķīna|Šanhaja}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[ķīniete]]
 |              garums = 1,67 m
 |               svars = 53 kg
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{CHN}}
 |        sporta veids = [[daiļlēkšana]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCount
|[[Olimpiskās spēles]]| 5 | 1 | 1
|[[Pasaules čempionāts ūdens sporta veidos|Pasaules čempionāts]] | 8 | 5 | 1
}}
}}
'''Vu Miņsja''' ({{zh|s=吴敏霞|t=吳敏霞|p=Wú Mǐnxiá}}; dzimusi {{dat|1985|11|10}}) ir ķīniešu [[daiļlēcēja]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Septiņi
|    oriģinālnos = ''Seven''
|         attēls = Seven (movie) poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džons Makginlijs]]
* [[Gvineta Paltrova]]
|         mūzika = [[Hauards Šors]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
|       izdošana = {{filmas datums|1995|9|22}}
|         ilgums = 127 minūtes<!-- Theatrical runtime: 126:51 --><ref name=Runtime>{{Tīmekļa atsauce|title=''SE7EN'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 28, 2013|archive-date={{dat|2015|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150630222000/http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce|title=Seven|work=[[Box Office Mojo]]|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seven.htm}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|327,3 miljoni}}<ref name=BOM/>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Septiņi"''' ({{val|en|Seven, SE7EN}}) ir 1995. gada ASV psiholoģiskais [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Finčers]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Tilts uz Terabitiju
| attēls = Bridgetoterabithiaposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bridge to Terabithia''
| žanrs = drāma, fantāzija
| režisors = [[Gabors Cupo]]
| producents = * [[Deivids L. Patersons]]
* [[Lorēna Levaina]]
* [[Hols Lībermans]]
| scenārija autors = * [[Džefs Stokvels]]
* Deivids L. Patersons
| galvenajās lomās = * [[Džošs Hatčersons]]
* [[AnnaSofija Roba]]
* [[Roberts Patriks]]
* [[Beilija Medisona]]
* [[Zoja Dešanela]]
| mūzika = [[Ārons Zigmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walden Media]]''
| izplatītājs = * ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Icon Productions]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2007|2|16||bez}}
| ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bridge-terabithia-2007|title=Bridge to Terabithia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 20, 2019|archive-date={{dat|2019|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190306051345/http://www.bbfc.co.uk/releases/bridge-terabithia-2007}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|137,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bridgetoterabithia.htm|title=Bridge to Terabithia (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Tilts uz Terabitiju"''' ({{val|en|Bridge to Terabithia}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Katrīnas Patersones tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Gabors Cupo]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džošs Hatčersons]], [[AnnaSofija Roba]], [[Roberts Patriks]], [[Beilija Medisona]] un [[Zoja Dešanela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|2|16||bez}}.

sentences: '''Sinestēzija''' ir [[Neiroloģija|neiroloģisks]] [[fenomens]], kad divas vai vairākas cilvēka maņas pārklājas, radot savādāku priekšstatu par apkārtni. Viens no biežāk sastopamiem sinestēzijas veidiem ir saistīts ar vārdu, ciparu un burtu attēlošanos dažādās krāsās. Šis fenomens piemīt tikai 4% cilvēku visā pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/4531628/luk-kapec-dazi-cilveki-spej-dzirdet-krasas|title=Lūk, kāpēc daži cilvēki spēj «dzirdēt» krāsas|website=TVNET|access-date=2019-11-03|date=2018-03-20|language=lv}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{noformējums+}}
'''Dzīvības apdrošināšana''' ir privātpersonu [[apdrošināšana]], kas nodrošina finansiālo aizsardzību ģimenei apgādnieka zaudējuma gadījumā. Iespējams iegādāties dzīvības apdrošināšanu bez uzkrājuma<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.laa.lv/apdrosinasanas-veidi/dzivibas-terminapdrosinasana/|title=Dzīvības termiņapdrošināšana}}</ref> (jeb dzīvības termiņapdrošināšanu) un dzīvības apdrošināšanu ar uzkrājumu<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.laa.lv/apdrosinasanas-veidi/dzivibas-apdrosinasana-ar-uzkrajumu/|title=Dzīvības apdrošināšana ar uzkrājumu}}</ref>.

sentences: '''Hidraulika''' ir zinātne par šķidrumu līdzsvara un kustības [[likumsakarība|likumsakarībām]] un to izmantojamību praktisko uzdevumu risināšanā. Hidraulika pētī šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] plūsmas (ja to kustības ātrums ir daudz mazāks par [[Skaņas ātrums|skaņas ātrumu]]), ko orientē un aptver cietas sieniņas, piemēram, caurules.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Grizelda Kristiņa
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Vaide}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{CAN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lībieši|lībiete]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Pēteris un Lize Bertoldi<ref name="Livones.net"/>
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Voldemārs<ref name="Livones.net"/>
|          bērni = Vēsma, Sarmīte<ref name="Livones.net"/>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Grizelda Marija Kristiņa''' ({{val|liv|Grizelda Kristiņ}}; dzimusi '''Bertolde''' {{dat|1910|3|19}}, mirusi {{dat|2013|6|2}}) bija [[Kanāda|Kanādā]] dzīvojoša [[lībieši|lībiete]], līdz miršanas brīdim {{dat|2013|6|2||bez}} viņa bija pēdējā [[lībiešu valoda]]s pratēja, kam tā bijusi dzimtā valoda.<ref>[http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina Lībiešu valoda vairs nav „dzīva”! Mūžībā aizsaukta pēdējā īstā lībiete Grizelda Kristiņa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130609035602/http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina |date={{dat|2013|06|09||bez}} }} Kasjauns.lv</ref><ref name="diena">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/latvija/zinas/103-gadu-vecuma-muziba-aizgajusi-vecaka-libiesu-dzimtas-valodas-runataja-grizelda-kristina-14010863 |title=103 gadu vecumā mūžībā aizgājusi vecākā lībiešu dzimtās valodas runātāja Grizelda Kristiņa |publisher=[[Diena (laikraksts)|Diena]] |accessdate={{dat|2013|6|4||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Sierra Leone|Sjerraleone}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Klīvlendas "Guardians"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Klīvlenda|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1894|kapteinis=|klubs=Cleveland Guardians|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Progressive Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=34 830|krāsas=Tumši zila, sarkana, balta<br />{{color box|#002B5C}} {{color box|#E31937}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Lerijs Dolans|prezidents=|menedžeris=Maiks Černofs|galvenais_treneris=Terijs Frankona|logo=Guardians logo.svg|logo_izm=|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=2 (1920, 1948)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=6|divīzijas tituli=10|bg_color=#E31937|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#002B5C}}'''Klīvlendas "Guardians"''' ({{Val|en|Cleveland Guardians}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Klīvlenda|Klīvlendā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1894. gadā kā '''Grandrepidsas "Rippers"'''. "Guardians" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis divās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Progressive Field'' stadionā.

sentences:
{{Cita nozīme|juristu|mācītāju|Baltazars Bergmanis (mācītājs)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Baltazars fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Balthasar von Bergmann''
|         attēls = Baltazars_Bergmans.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Baltazara fon Bergmana (apakšā) ēnu profils (J.K.Broces zīmējums)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Baltazars Bergmanis (mācītājs)|Baltazars Bergmanis]]; māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts), [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs) un [[Liborijs fon Bergmanis]] (''Liborius von Bergmann'', 1754-1823, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Margarēte, dzim. Berga (kāzas 1768. gada 27. novembrī [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Metāli''' ({{val|el|μέταλλον}} (''métallon'') — ‘[[raktuves]]’)<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=476}}</ref> ir tādu elementu veidotās [[vienkārša viela|vienkāršās vielas]] vai to [[sakausējums|sakausējumi]], kam piemīt metāliskas īpašības (salīdzinoši laba [[siltumvadītspēja]] un [[elektrovadītspēja]], metālisks spīdums, plastiskums u.c.). Metāliem raksturīgs īpaša veida [[kristālrežģis]], kurā liela daļa [[vērtības elektroni|vērtības elektronu]] ir visiem [[atomi]]em kopīgi un var brīvi pārvietoties. [[Ķīmiskā saite|Ķīmisko saiti]], kurai raksturīga atomu sasaiste ar šādu brīvo elektronu palīdzību, sauc par [[metāliskā saite|metālisko saiti]]. Metāliskas īpašības piemīt lielākajai daļai no pazīstamajiem ķīmiskajiem elementiem. Metālu [[sakausējums|sakausējumi]] ir nozīmīgi [[konstrukcija|konstrukciju]] materiāli. Ķīmiskajos savienojumos metāliem var būt tikai pozitīvas [[oksidēšanas pakāpe]]s, atšķirībā no [[nemetāli]]em, kam var būt arī negatīvas vērtības. Lielākā daļa metālu brīvā veidā nav stabili un oksidējas ([[korozija|korodē]]), veidojot stabilākus savienojumus. Metāliem parasti tiek pievienoti citi metāli, lai uzlabotu to izturību un citas īpašības.

sentences: '''Flamenko'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ir [[mūzika]]s, [[dziesma|dziesmu]] un [[deja|deju]] žanrs, kura izcelsmes vieta ir [[Andalūzija]]s autonomā komūna [[Spānija|Spānijā]]. Flamenko, iespējams, ir attīstījies no 18. gadsimta Andalūzijas mūzikas, dziesmu un deju stila, to ietekmējuši vietējie [[čigāni]]. Pēdējā laikā tas ir attīstījies un kļuvis populārs visā pasaulē, lielākā popularitāte tam ir Spānijā, taču vairāk akadēmiju, kur pasniedz flamenko, ir Japānā, nevis Spānijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last= Mendoza|first= Gabriela |title= Ser flamenco no es una música, es un estilo de vida|accessdate=2011. gadā |work=El Diario de Hoy |page=52|url=http://www.elsalvador.com/mwedh/nota/nota_completa.asp?idCat=8615&idArt=5620732}}</ref> 2010. gada novembrī [[UNESCO]] flamenko iekļāva cilvēces mutvārdu un nemateriālā kultūras mantojuma meistardarbu sarakstā.<ref>[http://es.noticias.yahoo.com/5/20101116/tlc-el-flamenco-es-declarado-patrimonio-d712def.html El flamenco es declarado Patrimonio Cultural Inmaterial de la Humanidad por la Unesco]{{Novecojusi saite}}, Yahoo Noticias, 16 de noviembre de 2010, consultado el mismo día.</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas 6. vidusskola.

sentences:
{{ievads+}}
.]]
Sirds muskuļa kontrakciju visiem [[dzīvnieki]]em ierosina elektriskie impulsi, ko sauc par [[Darbības potenciāls|darbības potenciālu]]. Ātrums, ar kādu šie impulsi uzliesmo, kontrolē [[sirds]] kontrakcijas ātrumu, tas ir, [[Sirds ritms|sirdsdarbības ātrumu]]. [[Šūna]]s, kas rada šos [[Ritms|ritmiskos]] impulsus, nosakot asins sūknēšanas [[wiktionary:pace#Noun|tempu]], sauc par '''elektrokardiostimulatora šūnām''', un tās tieši kontrolē sirdsdarbības ātrumu. Tie veido '''elektrokardiostimulatoru''' jeb '''dabisko elektrokardiostimulatoru'''. Lielākajai daļai cilvēku elektrokardiostimulatora šūnu koncentrācija sinoatriālajā (SA) mezglā ir dabiskais elektrokardiostimulators un tā radītais [[ritms]] ir sinusa ritms.

sentences:
{{Eiropas valstu pārnacionālie veidojumi|size=300px|align=right}}
'''Baltkrievijas, Kazahstānas un Krievijas Muitas savienība''' ({{val-ru|Таможенный союз Белоруссии, Казахстана и России}}) ir muitas savienība starp [[Baltkrievija|Baltkrieviju]], [[Kazahstāna|Kazahstānu]] un [[Krievijas Federācija|Krievijas Federāciju]]. Savienības valstis ir atcēlušas iekšējās muitas un ierobežojumus, lieto vienotus muitas tarifus pret trešajām valstīm.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Semjons Dežņovs
|     vārds_orig = ''Семён Дежнёв''
|         attēls = RU060 09.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Dežņovam veltīta pastmarka
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1605
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Arhangeļskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1673
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās = polārpētnieks, ceļotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Ivans Dežņovs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Abakajada Suču, Kanteminka Arhipova
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Semjons Dežņovs''' ({{val|ru|Семён Иванович Дежнёв}}; dzimis {{dat|1605|03|07}}, miris {{dat|1673}}) bija [[krievi|krievu]] ceļotājs, jūrasbraucējs un [[Sibīrija]]s ziemeļu pirmatklājējs. Pirmais eiropiešu jūrasbraucējs, kurš atklājis [[Beringa šaurums|jūrasšaurumu]] starp [[Āzija|Āziju]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļameriku]].<ref>[http://www.gpavet.narod.ru/Names1/dejnev.htm ИМЕНА НА КАРТЕ АРКТИКИ. Дежнев Семен Иванович]</ref>

sentences: '''Plakanā Zeme''' ir novecojis uzskats, ka [[Zeme]]s forma ir [[plakne|plakans]] [[riņķis]]. Šāds uzskats bija raksturīgs daudzām senajām kultūrām, ieskaitot [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]] līdz [[Klasiskais laikmets|klasiskajam laikmetam]] (4. gadsimts p.m.ē), [[Bronzas laikmets|bronzas]] un [[Dzelzs laikmets|dzelzs]] laikmeta [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] civilizācijas līdz [[Hellēnisms|Hellēnisma]] periodam, [[Indija|Indiju]] līdz [[Guptu laikmets|Guptu laikmetam]] (pirmie gadsimti mūsu ērā) un [[Ķīna|Ķīnu]] līdz 17. gadsimtam. Eiropā šāds uzskats bija vadošais līdz 13. gadsimtam, kad rakstītos darbos sāka dominēt uzskats, ka [[apaļā Zeme|Zeme ir apaļa]] (piemēram, ''[[De sphaera mundi]]'' (1230), ''[[Konungs skuggsjá]]'' (1250)).

sentences: '''Metālapstrāde''' ir [[Metāli|metālu]] formēšanas un pārveidošanas [[process]], kura rezultātā tiek izgatavotas noderīgas detaļas, priekšmeti un liela mēroga konstrukcijas. Metālapstrāde ir viena no [[apstrādes rūpniecība]]s apakškategorijām.

sentences: '''Bitkarte''' ir kartēšana no kāda domēna (piemēram, veselu skaitļu diapazons) uz [[Bits|bitiem]]. To sauc arī par bitu masīvu vai bitkartes indeksu.

sentences: [[Programminženierija|Programminženierijā]] '''projektēšanas šablons''' ir vispārīgs atkalizmantojams risinājums biežai problēmai [[programmatūras projektējums|programmatūras projektējumā]]. Tas nav pabeigts risinājums, ko var tieši pārveidot [[izejas kods|izejas kodā]] vai [[mašīnkods|mašīnkodā]]. Tas ir apraksts vai paraugs tam, kā risināt problēmu, un to var izmantot daudzās dažādās situācijās. Projektēšanas šabloni ir formalizētas [[labā prakse|labās prakses]], kuras programmētāji var izmantot, lai risinātu biežāk sastopamās problēmas sistēmas vai lietotnes projektēšanas gaitā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mēklenburgas Kristofs
|     vārds_orig = ''Christoph zu Mecklenburg''
|         attēls = Mēklenburgas Kristofs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1537
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Augsburga]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1592
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = Tempcinas klosteris (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki = Meklenburgas Albrehts VII <br>Brandenburgas Anna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
s katedrālē.]]
'''Mēklenburgas Kristofs''' ({{val|de|Christoph zu Mecklenburg}}; [[1537. gads|1537]]—[[1592. gads|1592]]) bija [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskapa]] koadjuktors (1555—1569) un [[Raceburga]]s bīskapijas administrators (1554—1592).

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Pārejoša išēmiska lēkme
| synonym       = Tranzitora išēmiska lēkme, Mini-insults, mikroinsults, viegls insults
| image         =
| caption       =
| specialty     = [[Neiroloģija]], Asinsvadu ķirurģija
| symptoms      =
| onset         =
| duration      =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     = Izdzīvošanas rādītājs ~ 91% (līdz izrakstīšanai no slimnīcas) 67,2% (pieci gadi)<ref>{{publikācijas atsauce | vauthors = Gattellari M, Goumas C, Garden F, Worthington JM | title = Relative survival after transient ischaemic attack: results from the Program of Research Informing Stroke Management (PRISM) study | url = https://archive.org/details/sim_stroke_2012-01_43_1/page/79 | journal = Stroke | volume = 43 | issue = 1 | pages = 79–85 | date = January 2012 | pmid = 22076008 | doi = 10.1161/STROKEAHA.111.636233 | s2cid = 16722015 | doi-access = free }}

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pussalu|Bataanas pussala}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bataana
| official_name = ''Bataan''
| image_skyline = Bataan Mariveles 2.JPG
| imagesize =
| image_caption = Marivelesas vulkāns provinces dienvidos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Bataan in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Centrālā Lusona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1757
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1372.98
| population_total = 853373
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm = 41 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 27 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Balanga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 12
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Balanga]]
| p3 = '''11 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BAN
| website                  = {{URL|http://bataan.gov.ph/}}
}}
'''Bataana''' ({{val|fil|Lalawigan ng Bataan}}, {{val|en|Province of Bataan}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts rietumdaļā, [[Centrālā Lusona|Centrālās Lusonas]] reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 11 municipalitātēs un sīkāk 237 barangajās. Provinces centrs ir [[Balanga]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]] (88 %), [[pampangi]] (4 %) un [[sambali]] (2 %).

sentences:
{{cita nozīme|dārzeņiem|latviešu ārstu neiroendokrinologu|Alfrēds Jānis Sīpols}}
{{BioTakso infokaste
|       nosaukums = Dārza sīpoli
|        binomial = Allium cepa
|          autors = [[Kārlis Linnejs|Linneaus]], 1753
|          attēls = Mixed onions.jpg
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļi
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. cepa
|         suga_lv = Dārza sīpoli
|          suga_r = Dārza sīpoli
|     kategorijas = nē
}}

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Taivānas Nacionālā universitāte<br />''國立臺灣大學''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1928]]. gadā|valsts=Ķīnas Republika|vieta=[[Taipeja]]|tips=|dotācijas=|rektors=|pasniedz=2 029 (2020–2021)|studenti=32 974 (2020–2021)|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=www.ntu.edu.tw|attēls=National_Taiwan_University_Library_20060802.jpg}}'''Taivānas Nacionālā universitāte''' ([[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]: 國立臺灣大學) ir [[universitāte]] [[Taipeja|Taipejā]], [[Ķīnas Republika|Ķīnas Republikā]]. Universitāti veido 11 koledžas un 4 pētniecības centri.

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-izoleicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=
|kušanas temperatūra=284 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=6,02
}}
'''Izoleicīns''' ('''''Ile''''', 2-amino-3-metilpentānskābe, α-amino-β-metilbaldriānskābe, C6H13NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Izoleicīns ir leicīna [[izomērs|struktūrizomērs]]. Izoleicīna molekulā ir 2 hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie izomēri:

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada septembrī,}}
s - ''Dapur Carubuk'']]

sentences: '''Aksas mošeja''' ({{val-ar|المسجد الأقصى}}, ''al-Masjid al-Aqṣā'' — ‘tālākā mošeja’) [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]] ir trešā svētākā vieta [[islāms|islāmā]] pēc [[Harāma mošeja]]s [[Meka|Mekā]] un [[Nabavi mošeja]]s [[Medīna|Medīnā]]. Tā atrodas [[Jeruzaleme]]s vecpilsētā, [[Tempļa kalns (Jeruzaleme)|Tempļa kalna]] virsotnē. Aksas mošejā vienlaicīgi var lūgties līdz 5000 ticīgo.

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Hu Dzja
| vārds_orig = 胡佳
| attēls = Hu Jia China Humanright activist.jpeg
| dz_gads = 1973
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 25
| dz_vieta = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| pilsonība = {{CHN}}
| nodarbošanās = [[aktīvisms|aktīvists]] un [[disidents]]
| dzimums = V
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 49
|             5. čaula = 3
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = In
|             atommasa = 114,818
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tīra indija klucīši un izkausēts indijs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,78
|              blīvums = 7310
|  kušanas temperatūra = 429,7485 K (156,5985 °C)
| viršanas temperatūra = 2345 K (2072 °C)
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-glutamīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO4
|molmasa=147,13
|blīvums=1538
|kušanas temperatūra=248 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=3,22
}}
'''Glutamīnskābe''' ('''''Glu''''', 2-aminopentāndiskābe, ''d''-α-aminoglutārskābe, C5H9NO4) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kodiakas arhipelāgs
|attēls              = Kodiak Island map in Alaska.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kodiak Archipelago''
|izvietojums         = [[Aļaskas līcis]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=36|lats= |latNS=N
|longd=152|longm=54|longs= |longEW=W
|platība             = 13 890
|garums              = 285
|platums             = 108
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Konjaga smaile
|augstums            = 1362
|salu skaits         = 186
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|valsts1              =
|valsts1 adm vienības tips  =
|valsts1 adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 13 910
|blīvums             = 1,0
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]
|valsts1 lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kodiakas arhipelāgs''' ({{val|en|Kodiak Archipelago}}) ir salu grupa [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līcī]].<ref>{{PZT|315|Kadjakas arhipelāgs}}</ref> Administratīvi pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstij, kur kopā ar nelielu [[Aļaskas pussala]]s piekrastes daļu veido Kodiakas salas boro. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]s pilsēta.

sentences: '''Datubāzes indekss''' ir [[datu struktūra]], kas uzlabo datu ieguves ātrumu no datu bāzes tabulām, bet palēnina datu ierakstīšanu datu bāzes tabulās, kā arī šādas tabulas aizņem vairāk vietas. Indeksu var izveidot, izmantojot vienu vai vairākas datu bāzes tabulas kolonnas, kas paātrinās piekļuvi gan nejauši sakārtotiem datiem, gan arī sakārtotiem. Indeksi diskā parasti aizņem mazāk vietas, nekā dati, uz kuriem tie attiecas, kas dod iespēju uzglabāt indeksus atmiņā tabulām, kuru dati ir pārāk lieli, lai tās pašas uzglabātu atmiņā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = O, brāl, kur tu esi?
| studija = * ''Touchstone Pictures''
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''StudioCanal''
* ''Working Title Films''
* ''Blind Bard Pictures''
| nākošā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|72 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0190590/|title=O Brother, Where Art Thou? (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]]  |accessdate= April 13, 2020}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 107 [[minūte]]s
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2000|10|19}}
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''Buena Vista Pictures Distribution''
| montāža =
| attēls =  O brother where art thou ver1.jpg
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| mūzika = T Bone Burnett
| galvenajās lomās = * [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džons Turturo]]
* Tims Bleiks Nelsons
| scenārija autors = [[Brāļi Koeni]]
| producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
| žanrs = komēdija
| nosaukums oriģinālvalodā = ''O Brother, Where Art Thou?''
| paraksts =
| att_izm =
| imdb =
}}
'''"O, brāl, kur tu esi?"''' ({{val|en|O Brother, Where Art Thou?}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisori un vieni no scenārija autoriem ir [[brāļi Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Džons Turturo]] un [[Tims Bleiks Nelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|10|19||bez}}.

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Kapteinis Cubasa
| show_name_2          = キャプテン翼
| bgcolour             =
| color text           =
| image                = Captain Tsubasa logo.gif
| caption              = oriģinālais logotips
| genre                = sporta anime
| format               =
| creator              = [[Joiči Takahaši]]
| developer            =
| writer               =
| director             = [[Hirojoši Mitsunobu]]
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 5
| num_episodes         = 128
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''"Kapteinis Cubasa"''' ({{val|ja|キャプテン翼}}) ir [[japāņi|japāņu]] [[manga]]s sērija, kuru sarakstījis un ilustrējis [[Joiči Takahaši]]. Sērija galvenokārt ir par un ap [[futbols|futbolu]], koncentrējoties uz Cubasu Ozoru un viņa attiecībām ar draugiem, sāncensībām ar pretiniekiem, treniņiem, sacensībām un katru futbola spēli un tās rezultātu. Vairākās "Kapteinis Cubasa" sērijās stāsts ir par Cubasas un viņa draugu izaugsmi, sastopoties ar jauniem sāncenšiem.

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences:
{{cita nozīme|tautu Dagestānā, Krievijā|seno Eiropas klejotāju tautu|Avāri (senie)}}
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Avāru sieviete svētku tērpā
(1939. gada glezna)
|tauta=Avāri
|native_name = ''аварал''
|skaits=>1 mlj.
|vieta={{RUS}} 912 090
{{TUR}} 53 000
{{AZE}} 49 800
{{GEO}} 11 996
|valoda=[[avāru valoda]]
[[krievu valoda]]
[[turku valoda]]
|reliģija=[[sunnītu islāms]]
|grupas= [[andocezu tautas]]
|radi=
}}
'''Avāri''' (pašnosaukums: ''аварал, магIарулал'') ir viena no [[Kaukāzs|Ziemeļkaukāza]] tautām, lielākais no [[Dagestāna]]s etnosiem. Apdzīvo kalnaino Dagestānas dienvidrietumu daļu. Neliela avāru daļa dzīvo pierobežas apgabalos [[Gruzija|Gruzijā]] (ap 12 000) un [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] (ap 50 000), kā arī ievērojama daļa diasporā [[Turcija|Turcijā]], kur to skaits tiek lēsts no {{nobr|50 000}} līdz {{nobr|200 000}}. PSRS laikā avāriem pieskaitīja tiem līdzās dzīvojošās [[andocezu tautas]]. Runā [[avāru valoda|avāru valodā]], oficiālajā saziņā plaši izmanto [[krievu valoda|krievu valodu]]. Ticīgie [[sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]].<ref>{{PZT|74}}</ref>

sentences:
pilsētvalsti.]]
'''Pilsētvalsts''' jeb '''polisa''' ({{val|el|πόλις}} ''(polis)'' — '[[pilsēta]]') ir valstiskā veidojumā apvienota [[pilsēta]] un tās tuvākās apkaimes teritorija.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Oto fon Siverss
| image         =
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1836|6|13}}
| location      = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1909|10|9|1836|6|13}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  = [[Bērzaines ģimnāzija]]s ēka
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 26
|lv = Divdesmit seši
}}
'''26''' ('''divdesmit seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[25 (skaitlis)|25]] un [[27 (skaitlis)|27]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 99
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 29
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Es
|             atommasa = [252]
|   valences elektroni = [Rn]5f117s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 8840
|  kušanas temperatūra = 1133 K (860 °C)
| viršanas temperatūra = 1269 K (996 °C) (aplēses)
}}

sentences: '''Sviedru dziedzeri''' ir mazas tubulāras struktūras [[Āda|ādā]], kas izdala [[Sviedri|sviedrus]]. Izšķir divus sviedru dziedzeru tipus, kas atšķiras uzbūves, funkcijas, anatomiskā novietojuma un sekrēta sastāva. Pirmais tips ir [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|eksokrīni]] sviedru dziedzeri, kas ir sastopami gandrīz visā ķermeņa ādā un tā galvenā funkcija ir sviedru izdale, lai atdzesētu ķermeni.<ref>Kurosumi, Kazumasa; Shibasaki, Susumu; Ito, Toshiho (1984). "Cytology of the Secretion in Mammalian Sweat Glands". In Bourne, Geoffrey H.; Danielli, James F. Protein Diffusion in Cell Membranes: Some Biological Implications. Orlando, Florida: Academic Press. pp. 253–330. {{ISBN|9780123644879}}.</ref> Ar sviedru palīdzību izdalās organisma [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] galaprodukti. Sviedru dziedzeri piedalās arī ūdens un minerālvielu maiņas regulācijā, tāpēc svīšana pastiprinās, ja lietots daudz šķidruma. Sviedru dziedzeru darbība tomēr nevar aizstāt nieru funkcijas un nodrošināt organisma iekšējās vides nemainīgumu. Ar 1 L sviedru cilvēka organisms zaudē 4—5 g [[vārāmā sāls]], bet sāls daudzuma krasa samazināšanās slikti ietekmē daudzas ķermeņa funkcijas. Tos inervē [[simpātiskā nervu sistēma]], tāpēc pastiprināta svīšana notiek daudzos emocionālos stāvokļos, kuros palielinās simpātiskās nervu sistēmas aktivitāte, piemēram, bailēs, sāpēs, dusmās dažkārt parādās «auksti» sviedri, jo reizē ar sviedru izdalīšanos simpātiskie nervi sašaurina ādas asinsvadus un āda atdziest. Uztraukumā visbiežāk svīst delnas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title = Medicīnas terminoloģija|url = http://www.neslimo.lv/pme/?name=svisana|accessdate = 11.12.2015}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Johaness Dideriks van der Vālss
| vārds_orig =''Johannes Diderik van der Waals''
| attēls = Johannes Diderik van der Waals.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1837
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Leidene]], {{NED}}
| m_gads =1923
| m_mēnesis=3
| m_diena=8
| m_vieta =[[Amsterdama]], {{NED}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Amsterdamas Universitāte]]
| alma_mater =[[Leidenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Van der Vālsa vienādojums]], [[Van der Vālsa spēki]], [[Van der Vālsa rādiuss]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1910. gads)
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Kanlaons
| Nosaukums2       = ''Kanlaon''<br/>''Kanglaon''
| Photo            = Mount Canlaon.JPG
| Paraksts         = Kanlaons 2009. gadā
| Augstums         = 2465
| Relatīvais_augstums = 2465
| karte            = Filipīnas#Visajas
| reljefa_karte    = jā
| latd= 10 |latm= 24 |lats=34 |latNS= N
| longd= 123 |longm= 07 |longs= 49 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Negrosa}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2017|12|20}}
| First ascent         =
}}
'''Kanlaons''' ({{val|fil|Bulkang Kanlaon}}, {{val|en|Kanlaon Volcano}}, {{val|ceb|Bolkang Kanglaon}}, {{val|hil|Bolkang Kanglaon}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Negrosa]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]].<ref>{{PZT|330}}</ref> Atrodas salas ziemeļdaļā uz [[Austrumnegrosa]]s un [[Rietumnegrosa]]s provinču robežas 36 km uz dienvidaustrumiem no [[Bakoloda]]s. Vulkāna augstums ir {{nobr|2465 m}} vjl (27. augstākais kalns Filipīnās un 43. augstākais salu kalns pasaulē), tā pamatnes diametrs ir ap {{nobr|30 km}}. Vulkāna apkārtnē 1934. gadā izveidots [[Kanlaona kalna dabas parks]] {{nobr|24 557 ha}} platībā. Populārs tūrisma objekts.<ref>[https://www.visitphilippines.org/about-philippines/kanlaon-volcano-national-park/ Kanlaon Volcano National Park]</ref>

sentences:
provincē [[Ekvadora|Ekvadorā]]]]
'''Ajavaska''' ({{val-es|ayahuasca}}; {{val-qu|ayawaska}}) ir [[psihotropā viela|psihotrops]] dzēriens ([[dekokts]]), ko parasti izgatavo no [[koku liāna]]s (''Banisteriopsis caapi'') vīteņaugiem, sajaucot tos ar dažāda veida sugu augiem, kas satur paaugstinātu [[dimetiltriptamīns|dimetiltriptamīna]] (DMT) daudzumu. Dzērienu reliģiskiem nolūkiem izmanto vairākas [[Amazone]]s lietus mežu iezemiešu ciltis. Tas tiek lietots kā reliģisks [[sakraments]] un ir viena no pasaulē visvairāk [[šamanisms|šamanismā]] izmantotajām psihotropajām substancēm.

sentences:
[[Kategorija:Arhitektūra]]
[[Kategorija:Celtniecības tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Tehniskās zinātnes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 280px
|         attēls = Pair of mandarin ducks.jpg
|  att_nosaukums = Mandarīnpīļu pāris, tēviņš pa kreisi
| att_izmērs = 260px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
| ģints =Aix
| ģints_lv=Mandarīnpīles
| suga = Aix galericulata
| suga_lv = Mandarīnpīle
|       binomial = Aix galericulata <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
'''Jurgens''' var būt:
* [[Arvīds Jurgens]]
* [[Jānis Jurgens]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig =
|         attēls = Jacques-Yves Cousteau.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Žaks Kusto 1976. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 25
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|   nodarbošanās = [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]]
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 4
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Žaks Īvs Kusto''' ({{val-fr|Jacques-Yves Cousteau}}, {{dat|1910|06|11|N}}—{{dat|1997|06|25|N}}) bija franču zinātnieks [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]], jūras flotes virsnieks, autors dokumentālām filmām un televīzijas seriāliem par zemūdens pasauli.

sentences:
{{infobox ethnic group
| group            = Austrālijas aborigēni
| native_name      =
| native_name_lang =
| flag             =
| flag_caption     =
| population       = 759705 (2016)<ref>{{cite web|url=http://www.abs.gov.au/ausstats/abs@.nsf/mf/3238.0.55.001|title=Estimates of Aboriginal and Torres Strait Islander Australians|work=[[Australian Bureau of Statistics]]|date=June 2016|access-date=8 November 2018}}</ref><br />3.1% no Austrālijas iedzīvotājiem
| region1          =  [[Ziemeļu teritorija]]
| pop1             = 30.3%
| region2          = {{flaga|Tasmania}} [[Tasmānija]]
| pop2             = 5.5%
| region3          = {{flaga|Queensland}} [[Kvīnslenda]]
| pop3             = 4.6%
| region4          =  [[Rietumaustrālija]]
| pop4             = 3.9%
| region5          = {{flaga|New South Wales}} [[Jaundienvidvelsa]]
| pop5             = 3.4%
| region6          = {{flaga|South Australia}} [[Dienvidaustrālija]]
| pop6             = 2.5%
| region7          = {{flaga|Australian Capital Territory}} [[Austrālijas galvaspilsētas teritorija]]
| pop7             = 1.9%
| region8          = [[File:Flag of Victoria (Australia).svg|22px]] [[Viktorija (Austrālija)]]
| pop8             = 0.9%
| rels             = Lielākā daļa kristiešu (galvenokārt anglikāņu un katoļu),<ref>https://www.abs.gov.au/ausstats/abs@.nsf/Lookup/5AD6E895236F6CDECA2578DB00283CBD?opendocument</ref> minoritātei nav reliģiskās piederības<ref>https://www.abs.gov.au/ausstats/abs@.nsf/Lookup/5AD6E895236F6CDECA2578DB00283CBD?opendocument</ref> un neliels skaits citu reliģiju, dažādas vietējās aborigēnu reliģijas, kuru pamatā ir [[Austrālijas aborigēnu mitoloģija]].
| langs            = [[Austrālijas aborigēnu valodas]], daudzas vairs netiek lietotas, [[Austrālijas angļu valoda]], [[Austrālijas aborigēnu angļu valoda]]
| related          = [[Torresa šauruma salu aborigēni]], [[Tasmānijas aborigēni]], [[papuasi]]
}}
{{papildu atsauces+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
 gravējums, kas attēlo aborigēnu pirmo saskarsmi ar eiropiešiem, [[Džeimss Kuks|Džeimsa Kuka]] ierašanās.]]
'''Austrālijas pamatiedzīvotāji''' jeb '''aborigēni''' ir [[Austrālija|Austrālijas]] senākie iedzīvotāji, kas mūsdienās veido apmēram 2,5% no valsts iedzīvotāju skaita.<ref>[http://www.abs.gov.au/ausstats/abs@.nsf/Products/946D4BC28DB92E1BCA25762A001CBF38?opendocument Austrālijas statistikas birojs, "Austrālija", 2009. gads] {{en ikona}}</ref> Aborigēnu sociālais stāvoklis pakāpeniski uzlabojas un viņi iegūst arvien lielākas tiesības.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''B-17 Flying Fortress''
|attēls               =
|paraksts             = B-17E modeļa lidmašīna
|tips                 = [[bumbvedējs]]
|valsts               = {{USA}}
|ražotājs             = ''[[Boeing]]'', {{flaga|ASV}}
|dizaineris           = Edvards Velss
Gifords Emerijs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1935|7|28}}<ref>https://web.archive.org/web/20061208181449/http://www.boeing.com/history/chronology/chron04.html</ref>
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   = 1968
|status               = Vairs netiek izmantots
|primārais lietotājs  =  [[Karaliskie Gaisa spēki]]
 [[ASV Armijas Gaisa spēki]]
|ražošanā             = 1936–1945
|skaits               = 12 731<ref>Angelucci, Enzo and Paolo Matricardi. Combat Aircraft of World War II, 1940–1941. Westoning, Bedfordshire, UK: Military Press, 1988. ISBN 978-0-517-64179-8.</ref>
|izmaksas             = [[US$]] 238 329<ref>Bowers, Peter M. Fortress in the Sky (неопр.). — Granada Hills, California: Sentry Books Inc., 1976. — ISBN 0-913194-04-2.</ref>
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
Boeing XB-38 Flying Fortress
Boeing YB-40 Flying Fortress
Boeing C-108 Flying Fortress
}}
'''B-17 Flying Fortress''' bija pirmais amerikāņu sērijveida smagais četru dzinēju [[bumbvedējs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Symphoricarpos albus rametto.JPG
| att_nosaukums = [[Strauta sniegoga]] (''Symphoricarpos albus'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Dipsacales
| rinda_lv = Dipsaku rinda
| dzimta = Caprifoliaceae
| dzimta_lv = Kaprifoliju dzimta
| ģints = Symphoricarpos
| ģints_lv = Sniegogas
| binomial = Symphoricarpos
| attēls2 =
| att2_nosaukums =
| autors = Duhamel
}}'''Sniegogas''' ({{val|la|Symphoricarpos}}) ir ģints [[Kaprifoliju dzimta|kaprifoliju dzimtā]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir Dienvidķīnā un Centrālķīnā, kā arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] līdz [[Hondurasa]]i, taču sugas ir ieviesušās arī citur pasaulē,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30010757-2|title=Symphoricarpos Duhamel {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-01|language=en}}</ref> tostarp [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/caprifoliaceae/|title=Kaprifoliju dzimta - Caprifoliaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-01}}</ref>

sentences: '''Aerobi organismi''' ir [[organismi]], kas spēj eksistēt tikai [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnē un [[dzīvība]]s procesiem nepieciešamo enerģiju iegūst, oksidējot organiskos savienojumus. Vairākums [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]], kā arī daļa [[mikroorganismi|mikroorganismu]], spēj dzīvot tikai vidē ar pietiekamu skābekļa koncentrāciju. Šādus organismus sauc par obligātiem aerobiem. Fakultatīvie aerobi spēj dzīvot arī vidē, kur skābekļa koncentrācija ir niecīga ([[rauga sēne]]s, dažas [[baktērijas]], daži [[tārpi]], [[moluski]]). Dabā robeža starp šīm grupām ir nosacīta.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Gāze''' ir vielas agregātstāvoklis, kam raksturīga molekulu haotiska kustība. Gāzēm ir mazs blīvums, maza viskozitāte, tās pieņem trauka formu, kur tās atrodas. Gāzes ir viegli sašķidrināmas paaugstinātā spiedienā.. Rūpniecībā un tehnikā ļoti bieži nākas pārvadīt gāzveida šķidrumus, t. i., gāzes un tvaikus, ko sauc vienkārši par gāzēm. Tā kā gāze aizņem visu tai piešķirto tilpumu, tad tā nav vadāma bezspiediena plūsmās pa vaļējiem kanāliem vai renēm. No šejienes izriet nosacījums, ka gāzes var glabāt tikai slēgtos traukos, bet to plūsmai un tranzītam vienmēr vajadzīgi slēgti spiedvadi. Tā kā gāze ir viegli saspiežama (tās [[Elastības modulis|elastības modulis]] E=1), spiedienu nevar mērīt ar šķidruma staba augstumu. Tādēļ arī [[hidrostatiskais spiediens]] būs rakstāms šādi:

sentences:
{{Kapsētas infokaste
|name = Ārlingtonas nacionālā kapsēta
|image = Arlington National Cemetery 2012.jpg
|imagesize = 300px
|caption = Ārlingtonas nacionālā kapsēta 2012. gada novembrī
|established = {{dat|1864|5|13|N|bez}}
|country =
|location = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}
|coordinates = {{Coord|38.880|N|77.070|W|format=dms|type:landmark_region:US-VA_scale:10000|display=inline,title}}
|type = Publiska
|owner = ASV Armijas departaments
|size = 253 ha
|graves= 400 000<ref name="DavenportMissingFunds">[http://www.washingtonpost.com/local/arlington-national-cemetery-trying-to-account-for-missing-12million/2012/01/25/gIQActihRQ_story.html Davenport, Christian. "Arlington Cemetery Trying to Account for Missing $12 Million." ''Washington Post.'' January 25, 2012.]</ref>
|website = {{URL|http://www.arlingtoncemetery.mil/|www.ArlingtonCemetery.mil}}
|findagrave = {{URL|1=http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=49269&CScn=Arlington&CScntry=4&CSst=48&|2=www.FindAGrave.com}}
|political =
}}
'''Ārlingtonas nacionālā kapsēta''' ({{val|en|Arlington National Cemetery}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārā [[kapsēta]], kas atrodas [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]]. Kapsēta ir 253 hektārus liela, te tiek apglabāti veterāni un dažādos militārajos konfliktos (kopš [[ASV pilsoņu karš|ASV pilsoņu kara]]) bojā gājušie un tiek pārapbedīti agrāk mirušie. Kapsētu pārvalda [[ASV Armija]].

sentences:
, kurā attēlota informācija par zondes izcelsmi un kaila vīrieša un sievietes attēls. Mērķis ir sazināties ar [[ārpuszemes dzīvība|ārpuszemes dzīvību]]]]
'''Saziņa'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/sazi%C5%86a | title= Saziņa | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> vai '''saskarsme''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/saskarsme | title= Saskarsme | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> arī '''sakari'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/sakari | title= Sakari | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> un '''komunikācija'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/komunik%C4%81cija | title= Komunikācija | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> ({{val|la|commūnicāre}} — 'dalīties'), ir [[informācija]]s apmaiņa starp vairākām [[persona|personām]] un/vai [[sabiedrība]]s grupām. Tas ir savstarpēji sociāls process. Saziņā nodot tālāk [[doma]]s, [[emocijas]] un cita veida informāciju gan verbāli, gan neverbāli. Tas var notikt [[runa]]s, [[žesti|žestu]], [[teksts|tekstu]], [[simbols|simbolu]], [[ķermeņu valoda]]s veidā. Liela loma plašām cilvēku masām informācijas nodošanā ir dažādiem [[plašsaziņas līdzekļi]]em. Parasti saziņa apzīmē cilvēku savstarpēju mijiedarbību, bet pastāv arī [[dzīvnieku saziņa]] (vēl plašākā skatījumā [[biosaziņa]] jeb biokomunikācija).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarls Bodlērs
|     vārds_orig = Charles Pierre Baudelaire
|         attēls = Charles Baudelaire.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Šarls Bodlērs ([[Nadars|Nadara]] foto)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{flaga|Francija}}, [[Parīze]], [[Francija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1867
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{flaga|Francija}} [[Parīze]], [[Francija]]
|   dzīves_vieta = Francija, [[Beļģija]]
|      pilsonība = {{FRA}}
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Baudelaire signatur.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzeja|dzejnieks]], [[kritika|kritiķis]], [[proza|prozaiķis]]
|rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[simbolisms]], [[modernisms]], [[dekadence (māksla)|dekadence]]
|slavenākie darbi = "[[Ļaunuma puķes (dzejoļu krājums)|Ļaunuma puķes]]" (1857)<br />"[[Mākslīgās debesis]]" (1860)
|    ietekmējies = [[Edgars Alans Po]]
|     ietekmējis = [[Pols Osters]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela africana
| suga_lv = Amazones zebiekste
| binomial = Mustela africana <small>([[Desmarest]], 1818)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H12O4
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105 °C
|viršanas temperatūra=272 °C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences: '''Divskanis''' jeb '''diftongs''' ir divu [[patskanis|patskaņu]] savienojums vienā zilbē. Divskaņi var būt monofonēmas (viena [[fonēma]]) un bifonēmas (divas fonēmas). Mūsdienu latviešu literārajā valodā ir 10 divskaņi: divi divskaņi ({{IPA|[iɛ]}} un {{IPA|[uɔ]}}) ir monofonēmas, pārējie divskaņi ({{IPA|[ai], [au], [ɛi], [ɛu], [iu], [oi], [ɔu], [ui]}}) ir bifonēmas.<ref name="lza"/><ref name="Nicole"/>

sentences: '''Ideja''' ir [[priekšstats]], kas cilvēka [[apziņa|apziņā]] ataino [[īstenība|īstenību]] un izsaka viņa nostāju, izturēšanos pret apkārtējo pasauli, piemēram, galvenā atziņa, galvenā doma mākslas darbā.<ref name="tezaurs"/><ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Tā ir apzināta doma par konkrētu vai abstraktu objektu, lietu vai problēmu, tādēļ idejas jēdziens ir cieši saistīts ar [[domāšana]]s procesu. Idejas ir pamatā dažādiem jēdzieniem un teorijām. Tai ir liela nozīme [[zinātne]]s attīstībā.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aegilops geniculata 01.JPG|att_nosaukums=<i>Aegilops geniculata</i>|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aegilops|ģints_lv=Egilopsi|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Aegilops|autors=}}'''Egilopsi''' ({{val|la|Aegilops}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints, kura savvaļā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Caroli Linnaei ... Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas...|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13830|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=2|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Aegilops|title=Genere Aegilops - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-08-17}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=100654|title=Aegilops in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-08-17}}</ref>

sentences: '''Sētnieks''' vai uzkopšanas dabinieks ir darbinieks, kas nodrošina sabiedrisku vietu, dzīvojamo māju un citu teritoriju apkārtnes uzkopšanu un uzturēšanu kārtībā. 2021. gada septembrī Latvijā profesija “sētnieks” ir reģistrēta 9189 reižu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vid.gov.lv/lv/informacija-par-darba-vietam-2021gada-atbilstosi-profesiju-klasifikatoram|title=Informācija par darba vietām 2021. gadā atbilstoši profesiju klasifikatoram}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Sight & Sound}}
'''Žurnāla ''Sight & Sound'' 50 visu laiku labākās filmas''' ir saskaņā ar britu žurnāla ''[[Sight & Sound]]'' veiktajām aptaujām sastādīts labāko filmu saraksts.

sentences: '''Hronika''' ir [[Vēsture|vēsturisku]] notikumu secīgs pieraksts.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Edamie augi}}
[[Kategorija:Augi pēc lietojuma]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rumbiņa
| attēls            = Rumbinas udenskritums.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rumbiņas ūdenskritums
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=39 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=50 | iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 5,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = ''JCSAT-RA''
| Nosaukums_orig =
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma =
| KA_veids = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma = ''[[A2100AXS]]''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks = ''[[JSAT Corporation|JSAT]]'', {{JPN}}
| Lielākie_izgatavotāji = ''[[Lockheed Martin]]'', {{USA}}
| Starta_gads = 2009
| Starts = {{dat|2009|8|21|SK}} 22:13 [[UTC]]
| Nesējs = ''[[Ariane 5ECA]]''
| Starta_vieta = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Optus D3]]''
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums = 15 gadi (plānots)
| Beigu_datums =
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID =
| Tīmekļa_vietne =
| Masa =
| Starta_masa = 4500 kg
| Enerģija = [[saules baterijas]] 11,9 kW
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2009" />
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids = GEO
| GEO_punkts =
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = <s>''[[JCSAT-11]]''</s>
| KA_nāk = ''[[BSAT-3c/JCSAT-110R|JCSAT-110R]]''
}}
'''''JCSAT-RA''''' (sākotnēji '''''JCSAT-12''''') ir [[Japāna]]s uzņēmuma ''[[JSAT Corporation]]'' [[sakaru pavadonis]]. Orbītā palaists 2009. gada maijā. Tas kalpo kā orbitālā rezerve.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=Kereki
|skaits=4 (2010)
|vieta={{RUS}}, [[Čukotkas autonomais apvidus]]
|valoda=[[čukču valoda]], [[krievu valoda]]
[[kereku valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]], [[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[čukči]], [[korjaki]]
}}
'''Kereki''' (pašnosaukums: ''аӈӄалҕакку'' — ‘piejūras ļaudis’ vai ''каракыкку'' no {{val|ckt|кэрэкит}}) ir [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]]. Etnoss faktiski izzudis, 2010. gada tautskaitē par kerekiem sevi atzina 4 cilvēki. Tradicionālā nodarbošanās ir jūras dzīvnieku un kažokzvēru medības, zveja, briežkopība.<ref>[https://raipon.info/narody/kereki/ Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Кереки]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences: '''Starpkolhozu celtniecības organizācija''' ('''SCO''') bija uz starpsaimniecību ([[Kolhozs|kolhozu]], [[Padomju saimniecība|padomju saimniecību]]) kooperācijas pamata organizēta celtniecības organizācija [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]], kas nodarbojās ar ražošanas, kultūras un sadzīves objektu, kā arī dzīvojamo ēku [[Celtniecība|celtniecību]] laukos. Tās bija [[Saimnieciskais aprēķins|saimnieciskā aprēķina]] organizācijas, un to līdzekļi veidojās no kolhozu [[pajas|paju]] iemaksām. Organizācijas augstākais vadošais orgāns bija dalībnieku pilnvaroto sapulce, kas ievēlēja SCO valdi, tās priekšsēdētāju un revīzijas komisiju.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dundagas baptistu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Dundagas baptistu baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Dundagas baptistu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Dundagas baptistu baznīca
| position = left
| latd  = 57.505259 | latNS  = N
| longd = 22.349110 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Dundagas pagasts|Dundaga}}
| religious_affiliation = [[baptisti]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             = [[Aivars Lācis]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1995. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas
| attēls = X-Men Days of Future Past poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: Days of Future Past''
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Halle Berija]]
* [[Elena Peidža]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|5|10|Ņujorkas pirmizrāde|2014|5|23|ASV|2014|5|23|Latvija|}}
| ilgums = 131 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-days-future-past-2014|title= X-Men: Days of Future Past|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = agļu
| budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmen2014.htm |title=
X-Men: Days of Future Past (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|747,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmen2014.htm |title=
X-Men: Days of Future Past (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā = [[X-cilvēki: Pirmā klase]]
| nākamā = [[X-cilvēki: Apokalipse]]
| imdb =
}}
'''"X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas"''' ({{val|en|X-Men: Days of Future Past}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Braiens Singers]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[X-cilvēki: Pirmā klase]]". 2016. gadā iznāca filmas turpinājums "[[X-cilvēki: Apokalipse]]".

sentences:
[[Kategorija:Sīrija]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Sīrija]]

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =

    [[File:Henry the Navigator1.jpg|95x95px]]
    [[File:Retrato de Vasco da Gama.png|95x95px]]
    [[File:Ferdinand Magellan.jpg|95x95px]]

    [[Enrike Jūrasbraucējs]]
    [[Vasko da Gama]]
    [[Fernāns Magelāns]]

    [[File:Luís de Camões por François Gérard.jpg|95x95px]]
    [[File:JSJoseSaramago.jpg|95x95px]]
    [[File:Barroso EPP Summit October 2010.jpg|95x95px]]

    [[Luišs di Kamoinšs]]
    [[Žuze Saramagu]]
    [[Žuze Manuels Barozu]]

    [[File:Mourinho in Moscow.jpg|95x95px]]
    [[File:Cristiano Ronaldo 4609.jpg|95x95px]]
    [[File:Tiago Monteiro 2010 WTCC Race of Japan.jpg|95x95px]]

   [[Žuze Mourinju]]
   [[Krištianu Ronaldu]]
   [[Tiagu Monteiru]]

| tauta = <big>Portugāļi</big>
| skaits = aptuveni 14 miljoni (līdz 60 mlj ar portugāļu izcelsmi)
| vieta = {{ubl|
{{POR}} (10 200 000)
|{{BRA}} (800 000)
|{{USA}} (91,096)
|{{FRA}}(798 837)
|{{VEN}} (550 000)
|{{GBR}} (500 000)
|{{CAN}} (415 000)
}}
| valoda = [[portugāļu valoda]]
| reliģija = [[katolicisms]]
}}
'''Portugāļi''' ({{val|pt|Portugueses}}) ir [[Eiropas tautas|Eiropas tauta]] un [[Portugāle]]s pamatiedīvotāji, kas pēc 2011. gada datiem veidoja 96,87% no kopējā Portugāles iedzīvotāju kopskaita. Tautas dzimtā valoda ir [[portugāļu valoda]] un galvenokārt pieder pie [[katolicisms|katolicisma]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiltestosterona struktūrformula
|       citi nosaukumi = androrāls, madiols,
metandrēns
|           CAS numurs = 58-18-4
|      ķīmiskā formula = C20H30O2
|              molmasa = 302,451
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 162—168 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metiltestosterons''' ir sintētiskais [[steroīdie hormoni|steroīdais hormons]] ar [[androgēni|androgēnām]] īpašībām. Ķīmiski tas ir [[testosterons|testosterona]] metilatvasinājums (metilgrupa pievienota [[steroīdi|steroīda]] "skeleta" 17. pozīcijā, blakus [[hidroksilgrupa]]i). Metiltestosterons ir bezkrāsaini, [[acetons|acetonā]] un [[etanols|etanolā]] šķīstoši kristāli. Ūdenī praktiski nešķīst.

== Izmantošana ==
Lieto perorāli kā sintētisku aizvietotāju testosteronam. Izmanto vīriešu [[dzimumdziedzeri|dzimumdziedzeru]] hipofunkcijas ārstēšanai, [[krūts vēzis|krūts vēža]] ārstēšanai sievietēm; aizvietotājterapijai pamatpreparāta izvēles laikā. Ir dažādi blakusefekti ([[ginekomastija]], [[asinsspiediens|asinsspiediena]] paaugstināšanās; iespējama dzelte<ref>Indulis Purviņš, Santa Purviņa. Praktiskā farmakoloģija. R:, Zāļu infocentrs, 2011, 410. lpp. {{ISBN|978-9984-854-20-5}}</ref>). Tā kā metiltestosterona lietošana palielina fizisko spēku un izturību, tas ir populārs [[dopings]] un vairumā valstu nav brīvā pārdošanā.

sentences:
{{Citas nozīmes|kultūras darbinieku|Jānis Princis|Jānis Princis}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Jānis Princis
|         vārds_orig =
|             attēls = Janis Princis vec.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1796
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 16
|           dz_vieta = [[Miķeļtornis]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1868
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 4
|            m_vieta = [[Ventspils]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Lībieši|Lībietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Lībiešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Jānis Princis''' ('''Jānis Princis vecākais''', '''Princjānis''') ({{val|liv|Prints}}; dzimis {{dat|1796|11|16}}, miris {{dat|1868|1|4}}) bija [[lībieši|lībiešu]] kultūras darbinieks, dzejnieks, tulkotājs. [[Autodidakts]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Samurajs
| operators =
| attēls = LeSamourai.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Fransuā Perjē]]
* [[Natālija Delona]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Samouraï''
| studija = * ''Filmel''
* ''Compagnie Industrielle et Commerciale Cinématograp''
* ''Fida Cinematografica''
* ''T.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''S.N. Prodis''
* ''Fida Cinematografica''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|10|25}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Samurajs"''' ({{Val|fr|Le Samouraï}}) ir 1967. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Fransuā Perjē]] un [[Natālija Delona]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-butēna jeb α-butilēna struktūrformula

''cis''-2-butēna jeb ''cis''-β-butilēna struktūrformula

''trans''-2-butēna jeb ''trans''-β-butilēna struktūrformula

2-metilpropēna jeb izobutilēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8
|molmasa=56,11
|blīvums=2,41 — 2,42 (?)
|kušanas temperatūra=no −105,5 °C (''trans''-2-butēnam)
 līdz  −185,3 °C (1-butēnam)
|viršanas temperatūra=no 3,72 °C (''cis''-2-butēnam)
 līdz  −6,9 °C (metilpropēnam)
}}
'''Butēni''' (butilēni, H2C=CH−CH2−CH3) ir nepiesātinātie [[ogļūdeņradis|ogļūdeņraži]] ar vienu dubultsaiti molekulā — [[alkēni]]. Butēnu molekulās ir četri oglekļa atomi. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Butēni ir bezkrāsainas, viegli sašķidrināmas gāzes, un tos iegūst no [[nafta]]s [[krekings|krekinga]] produktiem.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .pt
|background            = #CCF
|atklāts               = 1988
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Fundação para a Computação Científica Nacional
|sponsors              = Fundação para a Computação Científica Nacional
|domātais-pielietojums = Ar [[Portugāle|Portugāli]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Portugālē
|ierobežojumi          = Dažādi ierobežojumi apakšdomēniem. '''.com.pt''' ierobežojumu nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = {{URL|http://www.dns.pt}}
|}}

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pilsētu|Batangasa (pilsēta)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Batangasa
| official_name = ''Batangas''
| image_skyline = Batangas Capitol (side view) (J.P. Laurel Highway, Batangas City)(2018-07-30).jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolijs
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag =
| image_shield = New Batangas Provincial Seal.jpg
| shield_size  = 75px
| image_map = Batangas in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1581
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3119.75
| population_total = 2908494
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =13 | latm =50 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Batangasa (pilsēta)|Batangasa]]
| capital =
| parts_type = Iedalījums
| parts = 34
| p1 = '''5 pilsētas'''
| p2 = [[Batangasa (pilsēta)|Batangasa]]
| p3 = [[Kalaka]]
| p4 = [[Lipa (pilsēta)|Lipa]]
| p5 = [[Santotomasa]]
| p6 = [[Tanauana]]
| p7 = '''29 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BTG
| website                  = {{URL|http://www.batangas.gov.ph/}}
}}
'''Batangasa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Batangas}}, {{val|en|Province of Batangas}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā. Administratīvi dalās 5 pilsētās un 29 municipalitātēs un sīkāk 1078 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Batangasa (pilsēta)|Batangasa]], bet lielākā pilsēta — [[Lipa (pilsēta)|Lipa]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences: '''Kriptogrāfija''' ({{val-el|κρυπτός, kryptos}} — slepens, apslēpts; ''γράφω, gráphō'' — rakstīt), arī '''kriptoloģija''', ir [[informācija]]s kodēšanas teorijas nozare, kurā izstrādā ziņojumu [[šifrēšana]]s un [[dešifrēšana]]s metodes, lai aizsargātu tos pret nevēlamu nolasīšanu. Mūsdienās šajā nozarē ir nepieciešamas gan [[matemātika]]s, gan [[datorzinātne]]s zināšanas, kuras ir cieši saistītas ar [[skaitļu teorija|skaitļu teoriju]], [[informācijas teorija|informācijas teoriju]], datoru drošību un [[inženierija|inženieriju]]. Kriptogrāfijas sniegtās iespējas plaši tiek izmantotas sadzīvē, piemēram, [[bankas automāts|bankas automātos]], datoru [[parole|parolēs]], elektroniskajā [[tirdzniecība|tirdzniecībā]] un citur.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = France Prešerens
|     vārds_orig    = ''France Prešeren''
|         attēls    = Prešern-Goldenstein.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1800
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 3
|       dz_vieta    = Vrba, [[Karniolas hercogiste]], [[Hābsburgu monarhija]]
([[Žirovnicas občina]], {{SLO}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1849
|      m_mēnesis    = 12
|        m_diena    = 8
|        m_vieta    = [[Kraņa]], [[Austrijas impērija]]
({{SLO}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = slovēnis
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, jurists
|rakstīšanas valoda = [[slovēņu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = "Sonetu vainags" (''Sonetni venec'', 1834)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: '''13. jūnijs''' ir gada 164. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (165. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 201 diena.

sentences: '''26. februāris''' ir gada 57. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 308 (309 garajā gadā) dienas.

sentences:
Vikipēdijā atrodamie raksti par kvantu mehāniku.
{{Commonscat|Quantum mechanics|Kvantu mehānika}}

sentences: '''Latīņu sarunvaloda''' jeb '''vulgārā latīņu valoda''' (pašnosaukums — ''sermo vulgaris'') bija [[Latīņu valoda|latīņu valodas]] [[Sarunvaloda|sarunvalodas]] paveids, kas bija izplatīts [[Itālija|Itālijā]] un vēlāk arī citās [[Romas impērija]]s provincēs. Tā ir pretstats rakstītajai literārajai valodai. Tieši sarunvaloda (nevis klasiskā latīņu valoda) ir [[Romāņu valodas|romāņu valodu]] priekštece.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Guinness''''' var būt:
* ''[[Guinness (alus)|Guinness]]'', īru alus darītava un alus marka
* [[Aleks Giness]], angļu aktieris (1914—2000)

sentences:
[[Kategorija:Šveice]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Šveice]]

sentences: '''Kantāte''' ir apjomīgs [[Liroepika|liroepiska]] vai svinīga rakstura vokāli instrumentāls [[skaņdarbs]] vienam vai vairākiem solistiem, [[Koris|korim]] un [[Orķestris|orķestrim]]. Parasti sastāv no orķestra ievada, [[Ārija|ārijām]], [[Rečitatīvs|rečitatīviem]], kora dziedājumiem. Pēc struktūras tuva [[oratorija]]i, taču atšķiras no tās ar mazāku apjomu, satura viendabību, mazāk izvērstu sižetu.

sentences: '''Spalvu skeletveidīgie mākoņi''' ''Cirrus vertebratus'' (Ci ve) ir plāni [[mākoņi]] ar blīvāku vidusdaļu, no kuras uz abām pusēm iziet diegiem līdzīgi spalvu mākoņi. Ārējais izskats atgādina zivs skeletu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis un tiem ir pārtraukta forma. Visbiežāk Ci vert vērojami labos laikapstākļos, kā arī ja ir augšupejoša [[gaiss|gaisa]] plūsma un [[turbulence]] augšējā [[troposfēra|troposfērā]]. Pamata augstums ir 7—10 km, bet tropos var sasniegt arī 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Ci vert ir causpīdīgi, cauri tiem spīd [[Saule]], [[Mēness]] un spožas [[zvaigzne]]s. Dienā tie nesamazina apgaismojumu.

sentences:
'' rūpnīca Vācijas pilsētā [[Volfsburga|Volfsburgā]]]]
'''Rūpnīca''' jeb '''fabrika''' ({{val|la|fabrica}} — ‘darbnīca’) ir objekts, kurā notiek produktu [[ražošana]], izmantojot dažādus [[mehānisms|mehānismus]], [[tehnika|tehniku]] un [[konveijers|konveijerus]]. Salīdzinot ar [[amatniecība|amatniecību]], kas dominēja līdz [[Rūpnieciskā revolūcija|rūpnieciskajai revolūcijai]] (18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā), rūpnīcās ir iespējams saražot daudz vairāk produkcijas īsākā laika posmā, tādā veidā ļaujot samazināt preces cenu. Rūpnīcas ir dažādu [[rūpniecība]]s nozaru pamatā. Daudzi rūpniecības uzņēmumi ražo nevis gatavus produktus, bet gan pusfabrikātus, no kuriem citos rūpniecības uzņēmumos izgatavo gatavus produktus.<ref>Kjells Gunnars Hofs. Biznesa Ekonomika. — R., SIA Jāņa Rozes apgāds, 2002. gads</ref>

sentences:
[[Kategorija:Koncertturnejas]]
[[Kategorija:Nine Inch Nails]]

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Livonijas bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|la|episcopatus Ixscolanensis}} <br /> {{val|la|episcopatus Livoniensis sive Rigensis}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1186
|gads_beigas            = 1255 (1582—1798)
|
|event_start            = Dibināta kā Brēmenes arhibīskapijai padota kristīto Daugavas līvu valsts, kas līdz 1212. gadam maksāja meslus [[Polockas kņazi]]em
|date_start             =
|event_end              = Pārtapa par [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskapiju]], atjaunota kā Livonijas (Cēsu) bīskapija
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Medieval Livonia 1260.svg
|image_map_caption      = Livonijas bīskapija bija daļa no kartē attēlotās Rīgas arhibīskapijas
|
|galvaspilsēta          = [[Ikšķile]], no 1201. gada [[Rīga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = Līvu [[pagānisms]]/[[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Meinards]]
|leader2                = [[Bertolds (Livonijas bīskaps)|Bertolds]]
|leader3                = [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberts]]
|leader4                = [[Nikolajs fon Nauens]]
|year_leader1           = 1186—1196
|year_leader2           = 1196—1198
|year_leader3           = 1199—1229
|year_leader4           = 1229—1253
|leader                 =
|title_leader           = [[Livonijas bīskapi]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              = Katoliskā Livonijas bīskapijas atjaunota 1582.—1798. gadā
}}

sentences:
s (barbiturātu pamatstruktūras) formula]]
'''Barbiturāti''' ({{Val-de|Barbiturat}} - no [[barbitūrskābe]]s, kuras nosaukums cēlies no personvārda Barbara) ir barbitūrskābes atvasinājumi, kurus medicīnā lieto par nomierinošiem, miega, pretkrampju un narkozes līdzekļiem. Barbiturāti pieder pie [[heterocikliskie savienojumi|heterocikliskajiem savienojumiem]] ([[pirimidīns|pirimidīna]] atvasinājumiem). Pazīstamākais barbiturāts ir [[fenobarbitāls]] jeb lumināls.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Marfāna sindroms''' ir ģenētiska [[saistaudi|saistaudu]] slimība.
Tā var izraisīt dažādas pakāpes bojājumus jebkurā ķermeņa orgānā, bet visbiežāk skar [[sirds|sirdi]], [[asinsvadi|asinsvadus]], [[kauli|kaulus]], [[locītavas]] un [[acs|acis]]. Dažas komplikācijas - piemēram, [[aorta]]s [[aneirisma]] vai sirds vārstuļu anomālijas - var nopietni apdraudēt dzīvību.<ref name="MarFound" /> Retāk bojājumus var atrast arī [[Plaušas|plaušās]], [[āda|ādā]] un [[nervu sistēma|nervu sistēmā]]. Slimība neietekmē cilvēka [[intelekts|intelektuālo]] attīstību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = PP-2000
|valsts             = {{RUS}}
|tips               = [[mašīnpistole]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = [[Aparātbūves konstrukotru birojs|KBP]]
|ražotājs           = [[Aparātbūves konstrukotru birojs|KBP]]
|ražošanā_no        = 2003. gada (?)
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 9x19 mm Parabellum
 9x19 mm 7N21 +P+
 9x19 mm 7N31 +P+
|darbības_princips  = visu ieroča tiešā atsitiena enerģija
|šaušanas_ātrums    = 600—800 šāv./min.
|sākuma_ātrums      = 460—600 m/s<ref>Pēc 9x19 mm 7N31 lodes specifikācijām. PP-2000 izšautās lodes sākuma ātrums nav zināms</ref>
|attālums           = līdz 200 m (tēmētas šaušanas tālums)
|masa               = 1,4 kg
|garums             = Laide atvērta: 555 m
 Laide salikta: 340 mm
|stobrs             = 508 mm (stobra kalibrs 5,56 mm)
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]
|patronas_aptverē   = 20 vai 44 patronas
|tēmēklis           = Ieroča tēmēšanas sistēma, optiskie tēmēkļi, kas pieņem MIL STD 1913
|versijas           = PP-91-01
 KEDR-B
 PP-9 "Klin"
|daudzums           =
}}
'''PP-2000''' ({{val|ru|ПП-2000}}) ir 9 mm [[mašīnpistole]], kuru ir izveidojis un ražo [[Aparātbūves konstrukotru birojs]] (KBP) [[Tula|Tulā]], [[Krievija|Krievijā]]. Ierocis pirmoreiz publiski prezentēts 2004. gadā izstādēs Parīzē un Maskavā. Patenta pieteikums par PP-2000 konstrukciju iesniegts 2001. gadā, un patents saņemts 2003. gadā. Krievijas Iekšlietu ministrija plāno ar PP-2000 apbruņot speciālo uzdevumu vienības, kuras līdz šim izmanto [[Padomju Savienība|padomju]] laika [[AKS-74U]].

sentences: '''Pusaudzība''' ir [[cilvēks|cilvēka]] dzīves posms starp [[bērnība|bērnību]] un [[jaunība|jaunību]]. Šis periods parasti ir no 11 līdz 16 gadu vecumam. Par tā sākumu parasti uzskata [[pubertāte]]s iestāšanos, tomēr fiziskās, psiholoģiskās un kultūras izpausmes var sākties arī agrāk un beigties vēlāk. Šajā dzīves posmā esošos cilvēkus mēdz dēvēt par pusaudžiem, arī par tīņiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium divaricatum sl8.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium divaricatum
| suga_lv = Plašā gandrene
| binomial = Plašā gandrene
| autors =
}}'''Plašā gandrene''' (''Geranium divaricatum'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu]] ģintī. Tās pamatareāls ir [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un dienvidaustrumu daļā, un [[Rietumāzija]]. Tā ir pāris reizes atrasta uz dzelzceļa [[Rīga|Rīgā]].

sentences: '''Minerālu grupas''' apvieno vairākus [[minerāls|minerālus]] ar radniecīgu [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]] un [[kristāliskā struktūra|kristālisko struktūru]]. Nereti minerālu grupas veido minerāli, kas ir t.s. "cietie šķīdumi" - tiem ir raksturīga izomorfa ķīmiskā sastāva maiņa (sk. [[laukšpats]]).

sentences: '''Eirāzisms''' ({{val|ru|евразийство}}) ir 20. gadsimta sākumā [[Krievijas Impērija|Krievijā]] izveidojusies sociālpolitiska kustība, kas apgalvo, ka Krievija nepieder pie [[Eiropa]]s vai [[Āzija]]s, bet gan pie ģeopolitiskās koncepcijas par [[Eirāzija|Eirāziju]], ko pārvalda "[[Krievu pasaule]]" veidojot [[Krievi|krievu]] civilizāciju. Vēsturiski Krievijas Impērija bija [[Eirocentrisms|eirocentriska]] un parasti tika uzskatīta par Eiropas jeb rietumu lielvaru.

sentences:
'''Uzbeku haniste''' ({{val|uz|Oʻzbek ulusi, Oʻzbek xonligi}}, 1428—1468) bija [[Zelta Orda]]s sabrukuma laikā hana Abulhaira dibināta [[valsts]], kas atradās mūsdienu [[Uzbekistāna]]s, [[Kazahstāna]]s un [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļā. Tās galvaspilsēta līdz 1446. gadam bija Čingitura (tagad [[Tjumeņa]]), pēc tam [[Siganaka]] tagadējā [[Kizilordas apgabals|Kizilordas apgabalā]].

== Vēsture ==
Uzbeku hanisti nodibināja 1428. gadā un nosauca agrākā Zelta Ordas hana [[Uzbeghans|Uzbeghana]] vārdā. Zelta Ordas hanu pēcnācēju cīņu rezultātā radās arī [[Kazaņas haniste]] (1438), [[Krimas haniste]] (1441), [[Nogaju Orda]] (pēc 1440. gada), [[Kazahu haniste]] (1465), [[Astrahaņas hani]]ste (1466).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Grifters''
| operators =
| attēls = TheGrifters.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Roberts A. Heriss]]
* [[Džims Peintens]]
| scenārijs = * [[Donalds E. Vestleiks]]
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Anete Beninga]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''The Grifters''
| studija = ''Cineplex Odeon Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|12|5}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Grifters''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]], bet producents [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Anete Beninga]]. Filma balstīta uz [[Džims Tompsons|Džima Tompsona]] 1963. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Artemīdas Ortijas svētnīca
| native_name    = {{gree|Ιερό της Ορθίας Αρτέμιδος}}
| image          = Ortijas templis.JPG
| image_size     =
| caption        = Artemīdas Ortijas tempļa drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 04| lats = 58.2| latNS = N
| longd = 22| longm = 26| longs = 07.2| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Lakonija}}
| region         =
| type           = svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve ierobežota
| notes          =
| designation    =
}}
'''Artemīdas Ortijas svētnīca''' ({{val|el|Ιερό της Ορθίας Αρτέμιδος}}) ir arhaiska svētvieta [[Sparta (pilsēta)|Spartā]], [[Grieķija|Grieķijā]], kas [[Klasiskais periods|klasiskajā laikā]] tika veltīta [[Artemīda]]i. Tā bija viena no svarīgākajām reliģiskajām vietām [[Sparta]]s [[Pilsētvalsts|pilsētvalstī]], un to turpināja izmantot līdz pat 4. gadsimtam,<ref>Lévy, Edmond. (2003). Sparte : histoire politique et sociale jusqu'à la conquête romaine. Éd. du Seuil. ISBN 2-02-032453-9.</ref> kad visi nekristīgie kulti [[Romas impērija|Romas impērijā]] tika aizliegti un šī aizlieguma pārkāpēji tika vajāti. [[Svētnīca]] daudzu gadsimtu garumā vairākas reizes tika postīta un atjaunota, un pašlaik šeit ir savākts daudz [[Artefakts|artefaktu]], kas ļauj vēsturniekiem labāk saprast to, kas tajā laikā šajā vietā notika.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lolium multiflorum spikelets5 (8685531840).jpg
| att_nosaukums = [[Daudzziedu airene]] (''Lolium multiflorum'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Lolium
| ģints_lv = Airenes
| binomial = Lolium
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| autors =
}}'''Airenes''' ({{val|la|Lolium}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. To dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], kā arī sugas tiek kultivētas un ir naturalizējušās [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]] un dažādās okeāna salās. Airenes ir tuvi radniecīgas ar  [[auzenes|auzenēm]] (''Festuca'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=118826|title=Lolium in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-18}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=118826|title=Lolium in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-12-18}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Baltinava
| settlement_type          = lielciems
| image_skyline            = Baltinavas kat bazn.jpg
| image_caption            = Baltinavas katoļu baznīca
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Balvu novads]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1760
| area_total_km2           = 2.10
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2016|07|04||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=63803 |title=Informācija par objektu: Baltinava |accessdate={{dat|2017|02|28||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 486
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =56  | latm =56  | lats =41  | latNS = N
| longd =27  | longm =38  | longs =41  | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = 95
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4594
| var_id                   = 100104631
| lgia_id                  = 63803
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Baltinava''' (arī '''Baļtinova'''<ref>{{Topokarte}}</ref>) ir ciems [[Balvu novads|Balvu novadā]], [[Baltinavas pagasts|Baltinavas pagasta]] centrs, [[Supenka]]s abos krastos pie autoceļa [[P45]]. Kopš 2009. gada — novada (iepriekš — pagasta) centrs. Attālums līdz [[Balvi]]em — 36 km, līdz [[Rīga]]i — 254 km.

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ptarmigan9.jpg
| att_nosaukums =[[Baltirbe]] (''Lagopus lagopus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|  apakšdzimta= Tetraoninae
| apakšdzimta_lv=Rubeņu apakšdzimta
|         ģints =Lagopus
|      ģints_lv = Baltirbes
|      binomial = Lagopus <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Baltirbes''', '''baltirbju ģints''' (''Lagopus'') ir viena no [[vistveidīgie|vistveidīgo]] (''Galliformes'') kārtas [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') [[putns|putnu]] ģintīm, kas pieder [[rubeņu apakšdzimta]]i (''Tetraoninae''). Baltirbju ģintī ir 3 sugas,<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> kuras visas ir tradicionāli medību putni.
Ģints zinātniskais nosaukums ''Lagopus'' sastāv no diviem sengrieķu vārdiem; ''lagos'' nozīmē zaķis, bet ''pous'' — pēda. Tādējādi tas raksturo putnu apspalvotās pēdas, kas ir svarīgi siltuma uzturēšanai ziemas periodā.<ref>David, Normand & Gosselin, Michel (2002): The grammatical gender of avian genera. Bull. B. O. C. 122(4): 257-282.</ref>

sentences: '''Tīrgartena''' ({{val|de|Tiergarten}}; oficiālais vācu nosaukums: ''Großer Tiergarten'' (Lielais zvēru dārzs)) ir [[Berlīne]]s populārākais iekšpilsētas parks, kas pilnībā atrodas [[Tīrgartena (Berlīne)|tāda paša nosaukuma rajonā]]. Parks ir 210 hektārus liels un ir viens no lielākajiem Vācijas [[Pilsētas parks|pilsētas parkiem]].<ref>Grésillon, B. (1999).</ref> Lielāki ir tikai [[Berlīnes Tempelhofas lidosta|Tempelhofas parks]] (iepriekš Berlīnes Tempelhofas lidosta) un Minhenes [[Angļu parks]].

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Centaura Bēta
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Agena, Hadars
|           zvaigznājs = Centaurs
|          deklinācija = –60° 22′ 22,9266"
|    redzamais spožums = 0,61
|   absolūtais spožums = –4,53
|                 masa = 10,3 ± 0,1
}}
'''Centaura Bēta''' jeb '''Centaura β''' (''β Cen, Beta Centauri''), pazīstama arī kā '''Agena'''<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 183.</ref> vai '''Hadars'''<ref name=":0" />, ir otra spožākā [[zvaigzne]] [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kas atrodas aptuveni 350 [[gaismas gads|gaismas gadus]] jeb 110 [[parseks|parseku]] attālumā no [[Zeme]]s.<ref name=":1" /> Tā ir trīskārša [[zvaigžņu sistēma]] ar kopējo [[redzamais spožums|redzamības spožumu]] 0,61,<ref name=":2" /> kas tādējādi to padara par [[spožāko zvaigžņu saraksts|vienpadsmito spožāko zvaigzni]] nakts debesīs.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lerna
| native_name    = {{gree|Λέρνη}}
| image          = Lerna1.JPG
| image_size     =
| caption        = "Dakstiņu nama" kāpnes uz 2. stāvu.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 33| lats = 04| latNS = N
| longd = 22| longm = 43| longs = 06| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Hellādas (Lernas I-V)
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Džons Kaski
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lerna''' (gr. ''Λέρνη'') ir klasiskās [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas pazīstams ar saviem avotiem ([[Strabons]] rakstīja, ka Lernas avoti bija ārstnieciski) un seno ezeru netālu no [[Peloponēsa]]s austrumu piekrastes uz dienvidiem no [[Argosa]]s. Tā atradās netālu no mūsdienu Mili ciemata pie [[Argoliks|Argolika]]. Grieķu mitoloģijā Lerna ir pazīstama ar [[Lernas hidra|Lernas hidru]], kas sargāja ieeju mirušo valstībā, un kuru nosita [[Hērakls]], veicot savu kārtējo [[Hērakla varoņdarbi|varoņdarbu]].<ref>N. Kūns, Sengrieķu mīti un varoņteikas, Latvijas Valsts Izdevniecība, Rīga, 1959. g., 142. lpp.</ref> [[Karsta process|Karsta]] avoti ir saglabājušies līdz mūsdienām, bet lagūnu ezers 19. gadsimtā samazinājās izmēros un pēc tam izžuva.

sentences: {{Commonscat|Military of France|Militārisms Francijā}}

sentences:
{{jāuzlabo|nenoformēts teksta palags ar daudzām kļūdām, iespējams, pārrakstīts no grāmatas}}
{{noformējums+}}
{{papildu atsauces+}}
{{vikisaites+}}

sentences:
[[Kategorija:Nīderlande]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Nīderlande]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mārtiņš Lācis
| vārds_orģ           =
| attēls              = Latsis.JPG
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Ukrainas [[Viskrievijas Ārkārtas komisija|Ārkārtējās komisijas]] vadītājs
| term_sākums         = 1919
| term_beigas         = 1921
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1888|12|16}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Vecpiebalgas pagasts|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1938|3|20|1888|12|16}}
| mir_vieta           = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Butovas poligons|td=Krievija}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Padomju Savienības komunistiskā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Mārtiņš Lācis''' (dzimis {{dat|1888|12|16}}, miris {{dat|1938|3|20}}), īstajā vārdā '''Jānis Sudrabs''', bija [[Latvieši|latviešu]] izcelsmes padomju revolucionārs un rakstnieks.<ref name="lat">{{LAT e|3|631}}</ref>

sentences: '''Integrēšana''' ir [[Integrālis|integrālrēķinu]] pamatdarbība.

sentences:
{{vikisaites+}}
[[File:Ellipsoid tri-axial abc.svg|thumb|200px|Trīsasu elipsoīds]]
'''Elipsoīds''' (saukts arī par trīsasu elipsoīdu) ir telpisks ķermenis, kura [[virsma]] ir visu to telpas punktu kopa, kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} + \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.
Elipsoīda speciāls gadījums ir [[lode]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Bergs
|     vārds_orig =
|         attēls = Berg Carlos 1843-1902.png
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Zentenes pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība =
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rīgas Politehnikums]]
Argentīnas Nacionālā zinātņu akadēmija
[[Buenosairesa]]s Nacionālais muzejs
[[Montevideo]] Nacionālais muzejs
|     alma_mater =
|        zinātne = [[zooloģija]]
|     sasniegumi = aprakstījis simtiem jaunu [[Dienvidamerika]]s dzīvnieku sugu
}}

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu pīrāgs 2"
| attēls                   = Americanpie2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie 2''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džeimss B. Rodžerss]]
| producents               =
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Varens Zids]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|8|11|N|bez}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 30 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| ienākumi                 = 287 553 595 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| iepriekšējā              = "[[Amerikāņu pīrāgs]]"
| nākošā                   = "[[Amerikāņu kāzas]]"
| imdb                     = 0252866
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs 2"''' ({{val|en|American Pie 2}}) ir [[2001. gads|2001]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisors ir [[Džeimss B. Rodžerss]]. Šī ir ''[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]'' sēriju otrā daļa. Filmas iepriekšējā daļa [[Amerikāņu pīrāgs]] iznāca 1999. gadā, taču nākamā filmas daļa [[Amerikāņu kāzas]] iznāca 2003. gadā.

sentences:
, [[eiro]] un [[Rumānijas leja]]]]
'''Valūtas kurss''', arī '''naudas kurss''', '''maiņas kurss''', ir [[valūta]]s cena, kas izteikta citu valstu naudas vienībās. Valūtas kurss var mainīties katru dienu, tādēļ ir divi naudas maiņas modeļi. Viens no tiem ir peldošais kurss, kas ir atkarīgs no valūtas [[pieprasījums un piedāvājums|pieprasījuma un piedāvājuma]], bet otrs ir fiksētais valūtas kurss, kur valūta tiek mainīta pret citu noteiktu valūtu ar noteiktu likmi, piemēram, Latvijas bijušās naudas vienības [[lats]] kurss bija piesaistīts [[eiro]] ar fiksētu likmi, tas ir, 1 eiro bija 0,7028 lati.

sentences:
<includeonly>{{Sister
| image    = {{Superimpose
  | base = Wikidata-logo.svg
  | base_width = 40px
  | base_link = Vikidati
  | float = Magnifying glass icon mgx2.svg
  | float_link = Vikidati
  | float_width = 28px
  | x = 12
  | y = 0
  }}
| position = {{{position|}}}
| text     = {{template other
  | Šī veidne
  | {{module other
    | Šis modulis
    | {{category other
      | Šī kategorija
      | Šī lapa
      }}
    }}
  }} {{#if:{{{cat|}}}|[[:Kategorija:{{{cat}}}|pārbauda]]|pārbauda}} Vikidatu īpašību: {{#invoke:Uses Wikidata|usesProperty}}
}}</includeonly><noinclude>
{{lua|Modulis:Uses Wikidata}}
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]
[[Kategorija:Vikidati]]
</noinclude>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Amazon.com, Inc.''
| native_name      =
| logo             = Amazon logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        = {{Unbulleted list|{{NASDAQ|AMZN}}|[[NASDAQ-100]] component|[[S&P 100]] component|[[S&P 500]] component}}
| ISIN             = US0231351067
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          = [[Džefs Beizoss]]
| defunct          =
| location_city    = [[Sietla]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štats]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Džefs Beizoss]] (padomes priekšsēdētājs)<br />[[Endijs Džesijs]] (prezidents un izpilddirektors)
| industry         = informācijas tehnoloģijas, mazumtirdzniecība
| products         = {{Hlist|''[[Amazon Web Services]]''|''[[Amazon Appstore]]''|''[[Amazon Echo]]''|''[[Amazon Kindle]]''|''[[Amazon Prime]]''|''[[Amazon Video]]''|''[[ComiXology]]''}}
| services         =
| revenue          = {{palielinājās}} 177,866 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1">{{Tīmekļa atsauce |url=https://finance.google.com/finance?q=NASDAQ%3AAMZN&fstype=ii |title=AMAZON.COM, INC. FORM 10-K For the Fiscal Year Ended December 31, 2017 |publisher=Google Finance |format=XBRL |date=August 5, 2018}}</ref>
| operating_income = {{samazinājās}} 4,106 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| revenue_year = 2017
| income_year = 2017
| net_income = {{palielinājās}} 3,033 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| net_income_year = 2017
| assets = {{palielinājās}} 131,31 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| assets_year = 2017
| equity = {{palielinājās}} 27,709 miljardi ASV dolāru<ref name="xbrlus 1" />
| equity_year = 2017
| num_employees = {{palielinājās}} 613 300<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.geekwire.com/2018/amazon-tops-600k-worldwide-employees-1st-time-13-jump-year-ago/ |title=Amazon tops 600K worldwide employees for the 1st time, a 13% jump from a year ago |first=Nat |last=Levy |date= October 25, 2018 |website=www.geekwire.com}}</ref>
| num_employees_year = 2018
| owner            =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|amazon.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Amazon.com, Inc.''''', darbojas ar zīmolu '''''Amazon''''', ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tehnoloģiju uzņēmums, kā galvenās darbības jomas ir [[mākoņdatošana]]s, [[elektroniskā tirdzniecība|elektroniskās tirdzniecības]] un [[mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] risinājumi. Tā galvenais birojs atrodas [[Sietla|Sietlā]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]]. Uzņēmums dibināts 1994. gadā.
''Amazon'' ir nosaukts par vienu no tehnoloģiju Lielajiem Četriem jeb ''Four Horsemen'' kopā ar ''[[Apple]]'', ''[[Alphabet]]'' un ''[[Facebook]]'' sakarā ar tā tirgus kapitalizāciju, zīmola vērtību, [[revolucionāra inovācija|revolucionārām inovācijām]] un hiperkonkurējošu lietojumu procesu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Edijs Veders
|          Attēls = Eddie Vedder 2018 -2.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Edijs Veders 2018. gadā
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Edvards Luiss Seversons III
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1964|12|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Ivenstona}}
|           Miris =
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[mutes harmonikas]], [[ukulele]], [[akordeons]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[mandolīna]], [[mandola]]
|           Žanrs = [[folkroks]], [[grandžmūzika]], [[alternatīvais roks]], [[smagais roks]]
|    Nodarbošanās = mūziķis, dziedātājs, dziesmu autors
|            Gadi = 1979—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Republic Records]]''<br />''[[Republic Records]]''
|   Darbojies_arī = ''[[Pearl Jam]]'', ''[[Glen Hansard]]'', ''[[Bad Radio]]'', ''[[Temple of the Dog]]'', ''[[Hovercraft]]'', ''[[7 Worlds Collide]]'', ''C Average''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Edijs Veders''' ({{val|en|Eddie Vedder}}), īstajā vārdā '''Edvards Luiss Seversons III''' ({{val|en|Edward Louis Severson III}}, dzimis {{dat|1964|12|23}}), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūziķis, dziedātājs un dziesmu autors. Vislielāko atpazīstamību ieguvis kā alternatīvā roka grupas ''[[Pearl Jam]]'' solists. Spēcīgā vokāla dēļ viņš kļuvis par [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] ikonu. Žurnāls ''[[Rolling Stone]]'' ierindojis Vederu 7. vietā savā Visu laiku labāko solistu topā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.rollingstone.com/music/pictures/rolling-stone-readers-pick-the-best-lead-singers-of-all-time-20110412/7-eddie-vedder-0979704|title=Rolling Stone Readers Pick the Greatest Lead Singers of All Time|publisher=''Rolling Stone''|accessdate=July 26, 2012}}</ref> Edijs Veders piedalās arī projektos kopā ar citiem mūziķiem. 2007. gadā viņš laida klajā savu pirmo solo albumu, kurā bija iekļauta mūzika no filmas "[[Savvaļā (filma)|Savvaļā]]" (2007).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Na srebrnym globie''
| operators =
| attēls = Na srebrnym globie 1988 polish poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = [[Andžejs Žulavskis]]
| producents = [[Ježijs Kavalerovičs]]
| scenārijs = Andžejs Žulavskis
| aktieri = * [[Andžejs Severins]]
* [[Ježijs Trela]]
* [[Ivona Bjelska]]
* [[Gražina Dilaga]]
* [[Jans Fričs]]
* [[Kristīna Janda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Na srebrnym globie''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1988|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 166 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets = vismaz 58 miljoni [[Polijas zloti|PLN]]
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Na srebrnym globie''''' (Uz sudraba planētas) ir 1988. gada [[Polija]]s episka [[zinātniskās fantastikas filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Andžejs Žulavskis]]. Filma ir [[Ježijs Žulavskis|Ježija Žulavska]] "Mēness triloģija" romānu adaptācija. Filmā galvenās lomas atveido [[Andžejs Severins]], [[Ježijs Trela]], [[Ivona Bjelska]], [[Gražina Dilaga]], [[Jans Fričs]] un [[Kristīna Janda]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Mistasini ezers
|attēls=
|vieta={{CAN}}
|vieta2=[[Kvebeka]]
|map = Kanāda#Kvebeka
| plat_d=50 | plat_m=57 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=73 | gar_m=42 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=2335
|garums=161
|platums=19
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=183
|tilpums=150
|augstums_vjl=372
|izteka=[[Ruperta]]
|baseins=1813
|valstis=[[Kanāda]]
|salas=Pahipanuka<br />Čapahipane
|pilsētas=[[Mistisini]]
}}
'''Mistasini ezers''' ({{val|fr|Lac Mistassini}}) ir pēc platības lielākais dabiskais [[ezers]] [[Kvebeka]]s provincē [[Kanāda|Kanādā]]. Atklāts [[1672]]. gadā. Ap ezeru atrodas plaši egļu, bērzu, priežu un baltegļu meži, šeit darbojas mežrūpniecības industrija. Ap ezeru atrodas Kanādā lielākās [[mellene|melleņu]] plantācijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bonjourquebec.com/qc-en/fiches/en/evenements/1402912.html |title=Bonjour Québec.com: Festival du bleuet de Dolbeau-Mistassini<!-- Bot generated title --> |access-date={{dat|2011|10|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070929120847/http://www.bonjourquebec.com/qc-en/fiches/en/evenements/1402912.html |archivedate={{dat|2007|09|29||bez}} }}</ref> Ezera dienvidu galā atrodas [[krī]] indiāņu pilsētiņa [[Mistisini]].

sentences: {{Commonscat|Astronomers by country|Astronomi pēc valsts}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds =Šarls de Golls<br />Charles de Gaulle
| attēls =De Gaulle-OWI.jpg
| apraksts=
| amats               =[[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1958|6|1|N}}
| term_beigas         ={{dat|1959|1|8|N}}
| priekštecis         =[[Pjērs Flimlē]]
| pēctecis            =[[Mišels Debrē]]
| amats2              =[[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums2        ={{dat|1959|1|8|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1969|4|28|N}}
| priekštecis2        =[[Renē Kotī]]
| pēctecis2           =[[Žoržs Pompidū]]
| dzim_dati           ={{dat|1890|11|22}}
| dzim_vieta          =[[Lille]], [[Francija]]
| mir_dati            ={{mdv|1970|11|9|1890|11|22}}
| mir_vieta           =[[Kolombē pie divām baznīcām]], [[Francija]]
| partija             =Demokrātu savienība Republikai
| dzīvesb             =[[Ivonna de Golla]]
| profesija           =Militārais darbinieks, politiķis
| reliģija            =[[Katolicisms]]
| paraksts            = Charles de Gaulle Signature 2.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|dabas parādību|Varavīksne (nozīmju atdalīšana)|varavīksne}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Dreņģeru iebraucamā sēta
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Bauska, Plūdoņa 26-1.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Dreņģeru iebraucamā sēta 2015. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = Pašvaldības īpašums
| current_tenants     =
| location            = Plūdoņa iela 26 k.1, [[Bauska]], [[Bauskas novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         = Latvija
| latd  = 56.409301 | latNS  =
| longd =  24.184760 | longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 19. gadsimta pirmā puse
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dreņģeru iebraucamā sēta
|      numurs = 6168
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Zemgale
|     rīk_dat = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
'''Pitagorisms'''<ref>Svešvārdu vārdnīca, Apgāds "Jumava", 1999</ref> bija [[filozofija]]s virziens (jeb ''skola'') [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]], kas par savu ideju pamatu pieņēma [[Pitagors|Pitagora]] no [[Samosas sala]]s pasaules skatījumu un koncepcijas,
visas dabas parādības un kosmosa esamību reducējot uz kvantitatīvām, skaitliskām attiecībām.
Pitagoriešu skolai, kuras ietekmes uzplaukums bija [[4. gadsimts p.m.ē|4. gadsimtā p.m.ē.]], bija lieli nopelni [[matemātika]]s un [[astronomija]]s attīstībā. Vēlākie šo ideju attīstītāji parasti tiek apzīmēti ar vārdu [[neopitagorisms|neopitagoristi]].

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Suecas kanāla sastrēgums
| image                    = Container Ship 'Ever Given' stuck in the Suez Canal, Egypt - March 24th, 2021 cropped.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Konteinerkuģis ''Ever Given'' Suecas kanālā 24. martā
| map_type                 = Ēģipte
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 30 | latm  = 1 | lats  = 3 | latNS  = N
| longd = 32 | longm = 34 | longs = 38 | longEW = E
| date                     = 2021. gada 23. marts
| time                     = 05:40 UTC
| place                    = {{vieta|Ēģipte|Suecas kanāls|Sueca}}
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             = Konteinerkuģis ''Ever Given''
| outcome                  =
| reported injuries        = 0
| reported death(s)        = 0
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}
'''Suecas kanāla sastrēgums''' 2021. gadā bija [[Konteinerkuģis|konteinerkuģa]] ''[[Ever Given]]'' uzskriešanas uz sēkļa radīts sastrēgums [[Suecas kanāls|Suecas kanālā]] un tā apkaimē.<ref name=":0">{{ziņu atsauce |last=Samaan |first=Magdy |last2=Deng |first2=Shawn |last3=El Sirgany |first3=Sarah |last4=Salem |first4=Mostafa |last5=Said-Moorhouse |first5=Lauren |title=Suez Canal blocked by traffic jam after massive container ship runs aground |url=https://www.cnn.com/2021/03/24/middleeast/suez-canal-container-ship-intl-hnk/index.html |archive-url=https://web.archive.org/web/20210324235023/https://www.cnn.com/2021/03/24/middleeast/suez-canal-container-ship-intl-hnk/index.html |archive-date=24 March 2021 |access-date=25 March 2021 |publisher=[[CNN]]}}</ref> 23. martā sānvēja un, iespējams, citu kļūmju ietekmē 400 metru garais kuģis novirzījās no kursa un 5 km uz ziemeļiem no [[Sueca]]s pilsētas centra ar priekšgalu iebrauca kanāla malā, kur iestrēga.<ref>{{tīmekļa atsauce|date=2021-03-28|title=Suez Canal remains blocked for fifth day with over 320 ships stuck in queue|url=https://www.independent.co.uk/news/world/middle-east/suez-canal-ship-ever-given-b1823469.html|access-date=2021-03-28|website=The Independent|language=en}}</ref> Kuģa pakaļgals sagriezās un iestrēga pretējā krastā, tādējādi aizsprostojot kanālu un pilnībā pārtraucot kustību pa to.<ref>{{ziņu atsauce |date=25 March 2021 |title=Container ship facts: Egypt's Suez Canal blocked by massive boat |work=Newsround |publisher=BBC |url=https://www.bbc.co.uk/newsround/56511717 |access-date=25 March 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210326031201/https://www.bbc.co.uk/newsround/56511717 |archive-date=26 March 2021}}</ref>

sentences: '''Gaisa temperatūra''' ir viens no [[Zemes atmosfēra]]s termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo [[gaiss|gaisa]] sasiluma pakāpi jeb [[temperatūra|temperatūru]]. To mēra ar [[termometrs|termometru]]. Meteoroloģijā gaisa temperatūra tiek mērīta aptuveni 2 metru augstumā virs zemes, lai to neietekmē [[augsne]]s temperatūra, kā arī [[ēna|ēnā]], lai tieši [[Saule]]s stari nesildītu termometru.

sentences:
'''Žesti''' ir apzinātas vai neapzinātas [[Roka|roku]], [[Kāja|kāju]] vai [[Galva|galvas]] kustības, kas pavada [[Cilvēks|cilvēku]] saskarsmi.
	Lielākā daļa galveno saprašanās žestu ir vienādi visā pasaulē. Kad cilvēki ir priecīgi, viņi smaida; kad bēdājas vai ir dusmīgi, viņi sarauc [[Piere|pieri]] vai drūmi skatās.

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
Nav iespējams sastādīt precīzu un nekļūdīgu '''"pasaules minerālu sarakstu"'''. Ar jaunu minerālu reģistrāciju, aprakstīšanu un nosaukumu došanu nodarbojas [[Starptautiskā Mineraloģijas asociācija]]. Tomēr pirms 1959. gada atklātie minerāli nav izgājuši mūsdienās pieņemto oficiālo nosaukuma došanas procedūru - kopš šī laika daļa no šiem agrāk atklātajiem minerāliem ir apstiprināti kā atsevišķi minerāli, toties citi vairs netiek uzskatīti par atsevišķu minerāla veidu. Šajā sarakstā iekļauti dažādi minerālu nosaukumi - gan tie, kas apstiprināti pēc 1959. gada, gan arī agrāk aprakstītie minerāli, par kuriem joprojām pastāv uzskats, ka tie ir atsevišķi minerāli. Ja Jūs šeit neatrodat kādu literatūras avotā minētu minerālu, tas visdrīzāk ir ieguvis citu nosaukumu, sadalīts vairākos minerālos vai atzīts par neesošu.

sentences: '''Halcedons''' (nosaukums saistīts ar [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]], taču pretstatā daudziem skaidrojumiem, nav saistāms ar seno pilsētu Halkedonu) ir viens no [[kvarca paveidi]]em — slēpti kristālisks (halcedonu veidojošie kristāliņi ir mazāki par 1 mikrometru), šķiedrains kvarcs. Kā rāda neseni pētījumi, halcedons bieži ir kvarca un cita [[minerāls|minerāla]] — [[moganīts|moganīta]] maisījums. Halcedons uzskatāms par [[mineraloīds|mineraloīdu]].

sentences: {{cita nozīme|Bībeles personāžu|citām nozīmēm|Ārons (nozīmju atdalīšana)}}

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences: '''Islāma feminisms''' ir feminisma veids, kas ir saistīts ar [[sieviete]]s lomu [[Islāms|islāmā]]. Tā mērķis ir panākt visu musulmaņu vienlīdzību neatkarīgi no dzimuma gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīvē. Kustības atbalstītāji cenšas uzsvērt vienlīdzības mācības dziļās saknes reliģijā un veidot vienlīdzīgāku un taisnīgāku sabiedrību.

sentences: {{citas nozīmes|vēsturisku reģionu Baltijas jūras austrumu piekrastē|Livonija (nozīmju atdalīšana)|Livonija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH2CH3
|molmasa=72,15
|blīvums=626
|kušanas temperatūra=−129,8 °C
|viršanas temperatūra=36,1 °C
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo}}
{{pārvietot|Uzņēmuma likviditāte}}
'''Likviditāte'''<ref>Latvijas statistika, www.csb.gov.lv</ref> raksturo uzņēmuma spēju jebkurā laikā dzēst savas īstermiņa saistības. Analizējot uzņēmuma bilances likviditāti, pēc likviditātes pakāpes (ātruma) sagrupētos apgrozāmo līdzekļu posteņus salīdzina ar īstermiņa saistībām. Uzņēmuma likviditātes analīzes svarīgākais uzdevums ir novērtēt tā maksātspēju. Tās novērtēšanai izmantojami kopējās likviditātes un absolūtās likviditātes koeficienti. Atšķirība ir tikai apgrozāmo līdzekļu sastāvā, kas var tikt novirzīti īstermiņa saistību dzēšanai.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Džons Bon Džovi
| Vārds_orig = ''Jon Bon Jovi''
| Attēls = Jon Bon Jovi.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Džons Bon Džovi, 2007. gadā
| Dz_vārds = Džons Franciss Bondžiovi
| Pseidonīms = Džons Bon Džovi
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1962|3|2}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Pertamboja}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[smagais roks]], [[glemmetāls]], [[kantriroks]], [[roks]]
| Nodarbošanās = [[mūziķis]], [[dziesmu autors]], [[aktieris]], [[filantrops]]
| Instrumenti = [[vokāls]], [[ģitāra]], [[klavieres]], [[harmonikas]], [[sitamie instrumenti]]
| Gadi = 1978—pašlaik
| Izdevējkompānija = ''[[Island Records|Island]], [[Mercury Records|Mercury]]''
| Darbojies_arī = ''[[Bon Jovi]], [[Southside Johnny & The Asbury Jukes]], [[Skid Row]]''
| Mlapa = {{URL|bonjovi.com}}
| Dzimums = V
}}

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Čārlija eņģeļi
| attēls                   = Charlies Angels (2000) Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Charlie's Angels''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[MakDžī]]
| producents               =
* [[Leonards Goldbergs]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Nensija Džuvonena]]
| scenārija autors         =
* [[Eds Solomons]]
* [[Raiens Rouvs]]
* [[Džons Augusts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Tims Karijs]]
* [[Kellijs Linča]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tall Trees]]''
* ''[[Flower Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|10|22|Holivuda|2000|11|3|ASV|}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/charlies-angels-2000-0|title=Charlie's Angels|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|93 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=charliesangels.htm|title=Charlie's Angels (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|264,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Čārlija eņģeļi: Pilna jauda]]
| imdb                     =
}}
'''"Čārlija eņģeļi"''' ({{val|en|Charlie's Angels}}) ir 2000. gada asa sižeta komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma TV seriālu. Filmas režisors ir [[MakDžī]]. Galvenās lomas atveido [[Kemerone Diasa]], [[Drū Berimora]], [[Lūsija Liu]], [[Bills Marijs]], [[Sems Rokvels]], [[Tims Karijs]] un [[Kellijs Linča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|10|22||bez}} Holivudā. Filmai 2003. gadā iznāca turpinājums "[[Čārlija eņģeļi: Pilna jauda]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumsas robeža
| operators =
| attēls = Edge of Darkness the Movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Mārtins Kempbels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Bojana Novakoviča]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''Edge of Darkness''
| studija = * ''GK Films''
* ''BBC Films''
* ''Icon Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* ''Icon Film Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|1|29}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|81,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl173114881/|title=Edge of Darkness |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumsas robeža"''' ({{Val|en|Edge of Darkness}}) ir 2010. gada spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Mārtins Kempbels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Rejs Vinstons]], [[Denijs Hjūstons]] un [[Bojana Novakoviča]]. Filma ir balstīta uz 1985. gada ''[[BBC]]'' seriālu ar tādu pašu nosaukumu, kura režisors arī bija Kempbels.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix natrix (Marek Szczepanek).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints =Natrix
| ģints_lv =Ūdenszalkši
| suga = N. natrix
| suga_lv = Parastais zalktis
| binomial = Natrix natrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences: '''IS/LM modeli''', kuru izmanto, lai aprakstītu lielu Keinsa ekonomikas [[makroekonomika]]s daļu, parasti attēlo kā divas krustojošās taisnes. X taisne attēlo nacionālo ienākumu vai arī reālo IKP (saražotais apjoms) un tiek apzīmēta ar Y, bet Y ass attēlo procentu likmi (naudas vērtību) un tiek apzīmēta ar i vai r. Tātad grafiks parāda attiecību starp ekonomikas reālo, taustāmo daļu un monetāro, naudisko daļu.

sentences:
{{Navbox
| name = Pixar
|title = ''[[Pixar Animation Studios|Pixar]]''
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{Citas nozīmes|raudzētu alkoholisku dzērienu|Vīns (nozīmju atdalīšana)|Vīns}}
{| class="wikitable" align="right" style="font-size: 90%"
|-
|
|-
| colspan=2 | Glāze sarkanvīna un glāze baltvīna
|}
'''Vīns''' ({{val|la|vinum}}) ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisks dzēriens]], ko gatavo, [[rūgšana|raudzējot]] [[vīnogas|vīnogu]] vai [[augļi|augļu]] un [[ogas|ogu]] [[sula]]s. Tā [[etanols|etanola]] saturs nepārsniedz 20%.<ref name="Zariņš, Neimane, Bodnieks">{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |pages=256.—257 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kapteinis Fantastika
| attēls = Captain Fantastic poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Captain Fantastic''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Mets Ross]]
| producents = * [[Monika Levinsone]]
* [[Džeimijs Patrikofs]]
* [[Šivani Ravata]]
* [[Linete Hauela Teilore]]
| scenārija autors = Mets Ross
| galvenajās lomās = * [[Vigo Mortensens]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Ketrīna Hāna]]
* [[Stīvs Zāns]]
| mūzika = [[Alekss Somerss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[ShivHans Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Bleecker Street]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2016|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|7|8|ASV|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/captain-fantastic-2016|title=Captain Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2019|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923135252/https://www.bbfc.co.uk/releases/captain-fantastic-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=captainfantastic.htm|title=Captain Fantastic (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Kapteinis Fantastika"''' ({{val|en|Captain Fantastic}}) ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mets Ross]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vigo Mortensens]], [[Frenks Landžella]], [[Ketrīna Hāna]] un [[Stīvs Zāns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Priekšdziedzeris''' jeb '''prostata''' ({{val|la|prostata}}) ir nepāra vīrišķais reproduktīvās sistēmas [[dziedzeris]], kas atrodas starp [[urīnpūslis|urīnpūsli]] un [[taisnā zarna|taisno zarnu]], un ir vairumam [[zīdītāji|zīdītāju]]. Prostata ir blīvas konsistences orgāns un tai ir kastaņveida forma. Caur šo dziedzeri iet [[urīnizvadkanāls|urīnizvadkanāla]] sākuma daļa, un tās dobumā atveras prostatas dziedzeru izvadi. Priekšdziedzera izdalītais sekrēts veicina [[spermatozoīds|spermatozoīdu]] kustīgumu. Dziedzera garums ir aptuveni 3—4 cm, bet platums 3—5 cm.<ref name="neslimo"/> Izplatītākās priekšdziedzera slimības ir [[prostatas adenoma]] un [[prostatas vēzis]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences: '''Poliandrija''' ({{val|grc|πολυανδρία}} ''(polyandria)'', no ''πολύ- (poly-)'' — 'daudz' un ''ἀνήρ (anēr)'' — 'vīrs') jeb '''daudzvīrība''' ir [[poligāmija]]s forma, kurā sieviete ir vienlaikus precēta ar diviem vai vairāk vīriem. [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] poliandrija bija sastopama pie [[aleuti]]em un [[eskimosi]]em, bet mūsdienās ir sastopama dažās [[Indija]]s daļās, [[Himalaji|Himalajos]] ([[Tibeta|Tibetā]], [[Kašmira|Kašmirā]], [[Sikima|Sikimā]] un [[Butāna|Butānā]]), atsevišķos reģionos [[Mongolija|Mongolijā]], [[Ķīna|Ķīņā]] un dažos Subsahāras rajonos [[Āfrika|Āfrikā]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = {{val|fi|Suomen suuriruhtinaskunta}}
{{val|sv|Storfurstendömet Finland}}
{{val|ru|Великое княжество Финляндское}}
|nosaukums_latv_val  = Somijas lielhercogiste
|sugasvārds          = autonoma teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Autonoma teritorija
|
|gads_sākums         = 1809
|gads_beigas         = 1917
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Zviedrijas karaliste
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Somijas valsts
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coats of arms of the Grand Duchy of Finland.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Somijas lielhercogistes ģerbonis
|
|image_map           = Grand Principality of Finland (1914).svg
|image_map_caption   = Somijas lielhercogistes teritorija (1914)
|
|galvaspilsēta       = [[Turku]] (1809–1812), [[Helsinki]] (1812–1917)
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = somu, zviedru, krievu
|reliģija            = luterticība, pareizticība
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperatori
|representative1     = ģenerālgubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          = 1910
|stat_platība4       = 360000
|stat_pop4           = 2943000
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammads el Idrīsi
|     vārds_orig = {{ara|محمد الإدريسي}}
|         attēls = Estatua de Al-Idrisi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Piemineklis Muhammadam el Idrīsi [[Seuta|Seutā]]
|     dz_dat_alt = aptuveni [[1100. gads|1100]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco 1073 1147.svg}} [[Seuta]], [[Almoravidu valsts]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt = [[1165. gads|1165]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of Almohad Dynasty (1147-1269).svg}} [[Seuta]], [[Almohadu kalifāts]] (Tagad {{ESP}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[kartogrāfija]], [[eģiptoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''[[Datubāze]]s dzinējs''' ir programmatūra, kas [[datubāžu pārvaldības sistēma]]s (DBPS) uzdevumā veic datu glabāšanu un operācijas ar tiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija Bela
| operators =
| attēls = Gloria Bell (2018 film poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Sebastjans Lelio]]
| producents = * [[Alise Džonsone Boere]]
* Sebastjans Lelio
| scenārijs = Sebastjans Lelio
| aktieri = * [[Džūliana Mora]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Maikls Sera]]
* [[Kārena Pistoriusa]]
* [[Breds Gerets]]
* [[Džīna Triplhorna]]
* [[Rita Vilsone]]
* [[Kriss Malkijs]]
* [[Šons Astins]]
* [[Holanda Teilore]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Gloria Bell''
| studija = * ''FilmNation Entertainment''
* ''Fabula''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[A24]]''
* ''Sony Pictures Releasing International''
* ''Stage 6 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|7|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2019|3|8|ASV}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CHL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3725035009/|title=Gloria Bell |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Glorija Bela"''' ({{Val|en|Gloria Bell}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Čīle]]s [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Sebastjans Lelio]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūliana Mora]], [[Džons Turturo]], [[Maikls Sera]], [[Kārena Pistoriusa]], [[Breds Gerets]], [[Džīna Triplhorna]], [[Rita Vilsone]], [[Kriss Malkijs]], [[Šons Astins]] un [[Holanda Teilore]]. Tā ir Lelio 2013. gada filmas "[[Glorija (2013. gada filma)|Glorija]]" rīmeiks angļu valodā.

sentences: izstrādāja pirmo [[algoritms|algoritmu]] ar lietojumu datorsistēmās]]

sentences:
{{Slikts tulkojums}}{{jāuzlabo}}
'''Relācija''' ir [[datu struktūra]], kas sastāv no virsraksta un no nesakārtotas [[Kortežs|kortežu]] [[Kopa|kopas]], kuras lieto vienādus datu tipus. Relāciju datubāzes izmanto fiksēta formāta savstarpēji saistītas tabulas. Pastāv vairāki relāciju tipi ( 1:1 ; 1:n )
::Kad [[Edgars Kods]] (''Edgar Codd'') izgudroja relāciju modeli, viņš ieviesa jēdzienu no [[Binārs|binārās]] relācijas (matemātiskās relācijas) uz '''n-āro relāciju'''. Relācija ir pamatjēdziens relāciju modelī.
:Relācijai ir [[nulle]] vai vairāk [[kortežs|kortežu]] ([[Angļu valoda|angļu:]] ''"tuples"'').
:'''Relācijas vērtība''' ir relācijas instance.
:'''Relācijas mainīgais''' (relvar) ir mainīgais, kuram ir relācijas [[vērtība]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lanzardo 2.jpg
| att_nosaukums = [[Āfrikas makrele]] (''Scomber colias'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Scombriformes
|      kārta_lv = Makreļveidīgās
|        dzimta = Scombridae
|     dzimta_lv = Makreļu dzimta
|      binomial = Scombridae <small>([[Rafinesque]], 1815)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
*[[Makreļu apakšdzimta]] (''Scombrinae'')
*[[Tauriņmakreļu apakšdzimta]] (''Gasterochismatinae'')
}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Vjetnama]]
[[Kategorija:Vjetnama]]

sentences:
'''Zāles''', arī '''medikamenti''', ir jebkura [[bioloģiski aktīvas vielas|bioloģiska aktīva viela]] vai to salikumi, kas uzrāda īpašības, kuras vajadzīgas, lai ārstētu [[cilvēks|cilvēku]] un dzīvnieku [[slimība]]s vai veiktu šo slimību profilaksi, kā arī jebkura viela vai vielu salikums, ko var izmantot vai ievadīt cilvēkiem vai dzīvniekiem vai nu ar mērķi atjaunot, uzlabot vai pārveidot fizioloģiskās funkcijas, izraisot farmakoloģisku, imunoloģisku vai metabolisku iedarbību, vai noteikt medicīnisko diagnozi.<ref>[http://likumi.lv/doc.php?id=43127  Farmācijas likums, I nodaļa, Vispārīgie noteikumi]</ref>
Visas Latvijā reģistrētās cilvēkiem paredzētās zāles, to zāļu apraksti un lietošanas instrukcijas ir pieejamas [[Zāļu Valsts aģentūra]]s mājaslapā, bet informācija par veterinārajām (dzīvniekiem paredzētajām) zālēm pieejama Pārtikas un veterinārā dienesta mājaslapā.

sentences: '''Skābais lietus''' jeb '''skābie nokrišņi''' ir jebkurš [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas piesārņots ar skābajiem oksīdiem un tam ir zems [[pH]] līmenis. Skābais lietus galvenokārt novērojams daudzās [[Eiropa]]s valstīs un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas negatīvi ietekmē ūdeņus, paaugstinot to skābumu tiktāl, kamēr tajos nomirst visi tur esošie [[augi]] un [[dzīvnieki]]. Arī mežos un citur tas rada ļoti lielus postījumus. Skābā lietus sekas ASV vien ir 13 miljonus dolāru lielas. No mežu izzušanas vien līdz gadsimta beigām būs ap 1,75 miljardu dolāru lieli zaudējumi.

sentences:
[[Image:TV-line-count-world.svg|thumb|right|300px|SDTV izšķirtspējas pa valstīm, valstis, kurās izmanto 480i ir zaļā krāsā.]]
'''480i''' ir saīsināts nosaukums [[video]] režīmam, ko izmanto [[standarta izšķirtspējas televīzija|standarta izšķirtspējas]] [[analogā televīzija|analogajā]] vai [[ciparu televīzija|ciparu]] [[televīzija]]i [[Karību reģions|Karību reģionā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Japāna|Japānā]], [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], [[Ķīnas Republika|Taivānā]], [[Filipīnas|Filipīnās]] un lielākā daļā [[Amerika]]s (izņemot [[Argentīna|Argentīnu]], [[Paragvaja|Paragvaju]] un [[Urugvaja|Urugvaju]]). ''480'' apzīmē vertikālās izšķirtspējas 480 rindas, bet ''i'' apzīmē [[Rindpārlēces izvērse|rindpārlēces izvērsi]]. Lauka nomaiņas frekvence ir 60 [[Hz]] (vai 59,94 Hz, izmantojot NTSC krāsas) un dažkārt tiek iekļauta video režīma apzīmēšanā, piemēram, '''480i60'''. Cits pieraksta veids, ko iesaka izmantot gan [[Starptautiskā telekomunikāciju savienība]] ([[BT.601]] standartā), gan SMPTE ([[SMPTE 259M]] standartā), iekļauj [[kadru ātrums|kadru ātrumu]], piemēram, '''480i/30'''. Cits bieži izmantots standarts pārējā pasaulē ir [[576i]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dagupana
 | official_name            = ''Dagupan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/3/2
| image1                   = By Jdcedit - Overlooking Arellano Street Dagupan CBD.jpg
| image2                   = Dagupan Church facade.JPG
| image3                   = Dagupan344.JPG
| image4                   = Dagupan34jf.JPG
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Ilokosa]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1590
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1947
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 31
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 44.47
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 174302
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 16 | latm = 02 | lats = 35 | latNS = N
 | longd =120  | longm = 20 | longs = 02 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 2400
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 18
 | website                  = {{URL|http://dagupan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Pārvietot}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 240px
|          vārds = Alfrēds Rasels Volless
|     vārds_orig = ''Alfred Russel Wallace''
|         attēls = Alfred-Russel-Wallace-c1895.jpg
|  att_nosaukums = Alfrēds Rasels Volless
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Uska|Uskā]], [[Monmautšīra|Monmautšīrā]], [[Velsa|Velsā]]
|         m_gads = 1913
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Broudstouna|Broudstounā]], [[Dorseta|Dorsetā]], [[Anglija|Anglijā]]
|        tautība = brits
|        zinātne = pētniecība, [[bioloģija]], [[bioģeogrāfija]], [[botānika]]
|     sasniegumi = pazīstams kļuva ar saviem darbiem par [[dabiskā izlase|dabisko izlasi]] un [[bioģeogrāfija|bioģeogrāfiju]]
|    apbalvojumi = Royal Society's [[Royal Medal]] (1868) un [[Copley Medal]] (1908), [[Order of Merit]] (1908)
}}
'''Alfrēds Rasels Volless''' ({{val|en|Alfred Russel Wallace}}, dzimis {{dat|1823|1|8}}, miris {{dat|1913|11|7}}) bija britu dabaszinātnieks, pētnieks, ģeogrāfs, antropologs un biologs.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Harusnūrs
|attēls=Jargalant_Mountain2.JPG
|karte=Khar-Us-Nuur Lake ISS006-E-7827 cropped, rotated.jpg
|kartes_paraksts=Harusnūra satelītaina
|map = Mongolija
| plat_d=48 | plat_m=5 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=92 | gar_m=24 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{MNG}}
|platība=1486
|garums=
|Vid_dziļums=2,1
|Max_dziļums=4,5
|tilpums=3,12
|augstums_vjl=1157
|izteka=
|baseins=74 500
|valstis=[[Mongolija]], [[Krievija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Harusnūrs''' ({{val|mn|Хар-Ус нуур}} — ‘melnā ūdens ezers’) ir otrs lielākais [[saldūdens]] ezers [[Mongolija|Mongolijā]] aiz [[Hubsuguls|Hubsugula]].<ref>{{PZT|251|Harausnurs}}</ref> Izvietojies valsts rietumos [[Hovda (aimaks)|Hovdas]] aimakā, [[Lielo ezeru ieplaka|Lielo ezeru ieplakā]], [[Harusnūra nacionālais parks|Harusnūra nacionālā parka]] teritorijā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikijs Bairns
|      Vārds_orig = ''Nicky Byrne''
|          Attēls = ESC2016 - Ireland Meet & Greet 31 (crop).jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Nikijs Bairns 2016. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1978|10|9}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Īrija|Dublina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, dejotājs, futbolists
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1995—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[Westlife]]''
|           Mlapa = {{URL|http://www.nickybyrne.com/}}
|         Dzimums =
}}
'''Nikolass Bernards Džeimss Ādams Bairns''' ({{val|en|Nicholas Bernard James Adam Byrne, Jr.}}; dzimis {{dat|1978|10|9}}) ir īru [[dziedātājs]], dziesmu autors, [[dejošana|dejotājs]], bijušais [[futbolists]].

sentences: '''Karbonskābes''' (organiskās skābes) ir [[organiskās vielas|organiskas vielas]], kuru [[molekula]]s satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] −COOH. Šķīdumā H [[atoms]] var tikt atšķelts, veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonu]] jeb [[protons|protonu]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilma Austriņa
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthdate = 1940. gada 25. maijā
| birth_place = {{vieta|Latvija|Bārtas pagasts}}
| nationality = [[latvieši|latviete]]
| field = [[tekstilmāksla]]
| training = [[Latvijas Mākslas akadēmija|Latvijas Mākslas akadēmijā]]
| teachers = [[Rūdolfs Heimrāts]]
| family = [[Dace Austriņa]] (meita)
| dzimums = S|thumb|
}}
'''Ilma Austriņa''' (dzimusi {{dat|1940|5|25}} [[Bārtas_pagasts|Bārtas pagastā]]) ir latviešu [[Tekstilmāksla|tekstilmāksliniece]]. Ilma Austriņa ir viena no retajām māksliniecēm, kura joprojām auž [[Gobelēns|gobelēnus]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Datorspēles infokaste
|    nosaukums =
|        bilde =
|    bilde_izm =
|     apraksts =
|    developer =
|    publisher =
|  distributor =
|     designer =
|       series =
|       engine =
|      version =
|      release =
|        genre =
|        modes =
|      ratings =
|    platforms =
|        media =
| requirements =
|        input =
|         site =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences: '''Vepsi''' ([[vepsu valoda|pašnosaukums]]: ''vepslaine, bepslaane''), senkrievu hronikās '''vesi''' ({{val-ru|весь}}), ir neliela [[somugri|somugru]] [[tauta]], kas izkaisīti dzīvo senās [[Ingrija]]s teritorijā, tagadējā [[Karēlijas Republika|Karēlijas Republikā]], [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] un [[Vologdas apgabals|Vologdas apgabalā]]. Kopskaitu lēš uz 6000, no tiem Krievijas Federācijā dzīvo 5936 vepsi (2010).<ref name="пер.2010">[http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/perepis_itogi1612.htm Официальный сайт Всероссийской переписи населения 2010 года. Информационные материалы об окончательных итогах Всероссийской переписи населения 2010 года] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200430211642/https://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/perepis_itogi1612.htm |date={{dat|2020|04|30||bez}} }} (krieviski)</ref> Runā [[vepsu valoda|vepsu valodā]]. 1932.–1937. gadā tika lietota ortogrāfija [[latīņu alfabēts|latīņu alfabētā]], vēlāk [[kirilica|kirilicā]]. Ticīgie galvenokārt [[pareizticība|pareizticīgi]]. 1994.-2004. gadā Karēlijas Republikas dienvidaustrumos pie Oņegas ezera pastāvēja Vepsu nacionālais pagasts (''Ве́псская национа́льная во́лость''), kurā 42% iedzīvotāju bija vepsi.

sentences:
[[File:Wars-Long-Run-military-civilian-fatalities.png|thumb|Globālie nāves gadījumi konfliktos kopš 1400. gada.<ref>https://ourworldindata.org/war-and-peace</ref>]]
'''Bruņots konflikts''' ir bruņota konfrontācija starp [[Valsts|valstīm]] vai sociālām kopienām atsevišķās valstīs, kuras mērķis ir atrisināt ekonomiskās, politiskās, nacionāli etniskās un citas domstarpības, ierobežoti izmantojot [[Militārisms|militāru]] spēku.

sentences: '''Konrāds no Meiendorpas''' ({{val-de|Conrad von Meyendorff}}, {{val-la|Conradus de Meyendorpe}}) bija [[Livonijas krusta kari|krusta karotājs Livonijā]] laikā no 1185. gada līdz 1217. gadam. Viens no Livonijas bīskapa Alberta pirmajiem vasaļiem, [[Ikskilu dzimta]]s ciltstēvs.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Finland}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ziņu agregators''' ir [[datorprogramma]] vai attālināts serviss, kas periodiski pārskata noteiktus ziņu avotus, vienā no vairākiem uz [[XML]] bāzes veidotiem formātiem (galvenokārt [[RSS protokols|RSS]]), atrod jaunumus un attēlo tos apgrieztā hronoloģiskā secībā vienā lapā.

sentences: '''Himēra''' [[Ģenētika|ģenētikā]] nozīmē [[Organisms|organismu]] vai audus, kas sastāv no [[Šūna|šūnām]], kam ir dažāda ģenētiskā informācija (vismaz divu dažādu veidu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]]). Visbiežāk himēras rodas, saplūstot kopā divām dažādām apaugļotām šūnām jeb [[Zigota|zigotām]].<ref>Behringer, R. Human-Animal Chimeras in Biomedical Research, Cell Stem Cell, 2007, Vol.1 N 3 , p.259-262.</ref><ref name="Maximilians, L 2007, p.1-6">Maximilians, L. Chimeras The Ethics of Creating Human-Animal Interspecifics : doctor thesis. Germany: Universität Munich, 2007, p.1-6.</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Venera-2''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-4 № 4''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 200px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-4]]''
| KA sērijas Nr          = 4
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1965
| Starts                 = {{dat|1965|11|12|SK}} 05:02 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''31/6''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1966
| Darbības_beigu_datums  = 1966. gada februāris
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 963 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Saule
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Saule]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = (''[[Zond-1]]'')<br />''[[Venera-1]]''
| KA_nāk                 = ''[[Venera-3]]''
}}
'''''Venera-2''''' jeb '''''3MV-4 № 4''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] izpēte. Tā palaista 1965. gada novembrī. Sabojājās neilgi pirms planētas pārlidojuma.

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Garais Hermanis
| native_name         = ''Pikk Hermann''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = Pikkhermann.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.435194 | latNS  = N
| longd = 24.736944 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1360-70. gadi, 16. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              = 45,6 m
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Stambulas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Istanbul Havalimani''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =İstanbul Yeni Havalimanı airport Dec 2019.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = IST
| ICAO                       = LTFM
| lidostas_tips              = Civilā
| operators        = IGA (Istanbul Grand Airport)
| ipasnieks                  = [[Turcija|Valsts lidostu ģenerāldirektorāts]]
| atrasanas_vieta            = [[Stambula]], [[Turcija]]
| elevation-f                = 325
| elevation-m                = 99
| koordinates                =
| majas_lapa                 =
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 16L/34R
| r1-length-f                = 12,303
| r1-length-m                = 3,750
| r1-surface                 = [[asfaltbetons]]
| r2-number                  = 16R/34L
| r2-length-f                = 12,303
| r2-length-m                = 3,750
| r2-surface                 = Asfalts
| r3-number                  = 17L/35R
| r3-length-f                = 13,451
| r3-length-m                = 4,100
| r3-surface                 = Asfalts
| r4-number                  = 17R/35L
| r4-length-f                = 13,451
| r4-length-m                = 4,100
| r4-surface                 = Asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Stambulas starptautiskā lidosta''' ({{val|tr|Istanbul Havalimanı}}, IATA: '''IST''', ICAO: '''LTFM''') ir starptautiska [[lidosta]] [[Stambula|Stambulā]], [[Turcija|Turcijā]]. Tā atrodas pilsētas [[Eiropa]]s daļā, Arnavutkojas rajonā. Lidosta tika atvērta 2019. gada aprīlī. Pēc jaunās lidostas atvēršanas tika slēgta [[Ataturka starptautiskā lidosta]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Luters
|          vārds_orig =
|              attēls = Jānis Luters.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = pirms 1938. gada
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1883
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Saukas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 18
| m_vieta = Netālu no Levašovas, [[Ļeņingradas apgabals]], [[PSRS]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Alūksnes katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Alūksnes katoļu baznīca 2003-09-06.jpg
| image_size            =
| caption               = Alūksnes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Alūksnes katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 57.424425  | latNS  = N
| longd = 27.042375  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Alūksnes novads]], [[Alūksne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect = [[A. Krusts]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[2001]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''9. janvāris''' ir 9. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 356 dienas (357 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Kālis''' ir sakņu dārzenis, kas attīstās ''Brassica napus'' pasugas augiem. Kālis ir ļoti tuvi radniecīgs ar [[Rapsis|rapsi]], kas ir cita ''Brassica napus'' pasuga''.'' Kāļi radās kā [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīds]] starp [[Dārza kāposts|kāpostiem]] (''Brassica oleracea'') un [[Rācenis|rāceņiem]] (''Brassica rapa''). To saknes tiek plaši lietotas uzturā un arī lapas ir ēdamas. Gan saknes, gan lapas izmanto arī kā [[Mājlops|mājlopu]] barību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H2O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11 °C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122 °C (47—49% šķīdums)
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Drake}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Drake
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Drake 2016. gadā
| Dzimis = {{dat|1986|10|24}} (36 gadi)
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ontārio|Toronto}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Hiphops]] · [[Ritmblūzs|R&B]]
| Nodarbošanās = Reperis · mūzikas autors
| Gadi = 2001–pašlaik
| Izdevējkompānija = OVO Sound · Republic · Young Money · Cash Money
| Mlapa = http://drakerelated.com/
| Dzimums = V
| Attēls = Drake July 2016.jpg
| Dz_vārds = Obrijs Dreiks Greiems
}}'''Obrijs Dreiks Greiems''' (dzimis 1986. gada 24. oktobrī) ir kanādiešu reperis, dziedātājs un aktieris. Dreiks, kas ir ietekmīga mūsdienu populārās mūzikas figūra, ir atzīts par [[dziedāšana]]s un [[Ritmblūzs|R&B]] jūtu popularizēšanu hip hopā. Viņš ieguva atzinību, filmējoties Džimija Brūksa lomā CTV tīņu drāmas seriālā ''Degrassi: The Next Generation'' (2001–2008), un pēc tam uzsāka karjeru mūzikas jomā, 2006. gadā izdodot savu debijas miksteipu ''[[Room for Improvement]]''. Viņš izdeva miksteipu ''Comeback Season'' (2007). un ''[[So Far Gone (miksteips)|So Far Gone]]'' (2009), pirms parakstīja līgumu ar Young Money Entertainment.

sentences: '''Astrofizika''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} — 'zvaigzne' un {{val|grc|φυσικά}} — 'daba') ir [[astronomija]]s nozare, kas, izmantojot [[fizika]]s un [[ķīmija]]s pētniecības principus, pēta kosmisko objektu ([[zvaigzne|zvaigžņu]], [[galaktika|galaktiku]], u.c.) fizikālās īpašības, ķīmisko sastāvu un to mijiedarbību. Matērijas fiziskās īpašības lielos apmēros un [[visums|visuma]] rašanos pēta [[kosmoloģija]].

sentences: {{citas nozīmes|hidrogrāfisku objektu|Vecupe (nozīmju atdalīšana)|Vecupe}}

sentences:
{{commonscat|Planetary scientists|Planetologi}}
[[Kategorija:Planetoloģija]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]

sentences: :''Par militāru kaujas vienību veidu skatīt rakstu [[Avangards (kaujas vienība)]]''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksiljona struktūrformula

Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH−
|              molmasa = 17,01
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls Veiprehts
|     vārds_orig = ''Carl Weyprecht''
|         attēls = Karl Weyprecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Darmštate]], {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Mihelštate]], {{DEU}}
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = ģeofiziķis, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Veiprehts<br/>Marija Hoenšilde
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
}}
'''Karls Georgs Ludvigs Vilhelms Veiprehts''' ({{val|de|Carl Georg Ludwig Wilhelm Weyprecht}}; {{dat|1838|9|8}} — {{dat|1881|3|29}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Austroungārija]]s flotes virsnieks, ģeofiziķis un [[polārpētnieks]]. Kopā ar kartogrāfu [[Jūliuss fon Pajers|Jūliusu fon Pajeru]] viņš no 1872. līdz 1874. gadam vadīja Austroungārijas Ziemeļpola ekspedīciju, kuras laikā tika atklāts [[Franča Jozefa Zeme]]s arhipelāgs. Veiprehts 1879. gadā kopā ar [[Georgs fon Neimajers|Georgu fon Neimajeru]] nodibināja Starptautisko polāro komisiju, kuras pētniecības projekti 1882.–1883. gadā noveda pie [[Pirmais Starptautiskais polārais gads|Pirmā Starptautiskā polārā gada]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Amikla
| native_name    = {{gree|Ἀμύκλαι}}
| image          = Amiklas siena.JPG
| image_size     =
| caption        = Amiklas aizsardzības mūru paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 02| lats = 10.7| latNS = N
| longd = 22| longm = 27| longs = 0.7| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Lakonija}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Amikla''' ({{val|grc|Ἀμύκλαι}}) ir sena [[ahajieši|ahajiešu]] pilsēta [[Lakonija|Lakonijā]], kas atrodas [[Eirota]]s vidustecē, labajā jeb rietumu krastā, 20 stadijas uz dienvidiem no [[Sparta (pilsēta)|Spartas]], auglīgā rajonā, kas pārbagāts ar augļu kokiem. Tā izvietota nogāzē pie paugura, uz kura mūsdienās uzcelta Svētā Kiriaka kapella. Amikla [[Sengrieķu mitoloģija|mitoloģiskajā]] laikā bija viena no slavenākajām [[Peloponēsa]]s pilsētām. Tiek uzskatīts, ka to dibināja [[Lakedemona]]s ķēniņš [[Amikls]], [[Hiacints|Hiacinta]] tēvs, un tur dzīvoja [[Tindars]], [[Kastors]] un [[Pollukss]], kādēļ tos sauc par Amiklas brāļiem (''Amyclaei Fratres''). Amiklu piemin arī [[Homērs]], un tā saglabāja savu neatkarību kā ahajiešu pilsēta ilgu laiku pēc tam, kad [[dorieši]] iekaroja Peloponēsu. Mūsdienās Amiklas vārdā ir nosaukts ciems, kas atrodas apmēram 2 km uz dienvidrietumiem no vēsturiskās Amiklas.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 96
 | lv  = Deviņdesmit seši
}}
'''96 (deviņdesmit seši)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[95 (skaitlis)|95]] un [[97 (skaitlis)|97]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit sestā diena ir [[6. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[5. aprīlis]]).

sentences: '''Augājs''' jeb '''veģetācija''' ({{val|la|vegetatio}}, no ''vegetare'' — 'augt') vispārīgā izpratnē apzīmē [[augi|augu]] valsti, kas klāj [[zeme]]s virskārtu kādā reģionā. Augājs ir plašāks jēdziens par [[flora|floru]], kas apzīmē noteiktu augu kopumu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds =Dītrihs fon Keizerlings
| attēls              = Diedrich Graf von Keyserling 1713-1793.jpg
| amats               =[[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s kanclers
| term_sākums         =[[1759]]. gads
| term_beigas         =[[1763]]. gads
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           =1713. gada 5. septembris
| dzim_vieta          =[[Jaunpils]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
| mir_dati            =1793. gada 13. novembris
| mir_vieta           =[[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =[[virsnieks]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{jāuzlabo|jāsakārto atsauces, vienkārši jāpārkopē tās no krievu raksta, šeit, šķiet, Vizuālais redaktors ir visu sabojājis}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Gotlobs Stenders''' (''Karl Gottlob Stender'', 1830–1894) bija [[luterāņi|luterāņu]] teologs, [[Vecsēlpils|Sēlpils]] un [[Sunākstes baznīca|Sunākste]]s mācītājs, [[Johans Kristiāns Stenders|Johana Kristiāna Stendera]] dēls. [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Latviešu dziesmusvētku]] organizētājs [[1873]]. gadā.

sentences:
saslimušie karavīri.]]
'''Pandēmija''' (no {{val|el|πᾶν}} (''pan'') — 'visi' un ''δῆμος'' (''demos'') — 'tauta') ir [[epidēmija]] plašā reģionā vai pat visā pasaulē. [[Pasaules veselības organizācija]] noteikusi, ka, lai slimību varētu uzskatīt par pandēmiju, tai jābūt smagai infekcijas slimībai, kas viegli izplatās un pirms tam nav bijusi inficētajai populācijai pazīstama. Tomēr daļa avotu atzīst par pandēmiju arī globāli izplatītās infekcijas slimības, kuras ir sen pazīstamas.<ref name="apic">{{Tīmekļa atsauce |url=https://apic.org/monthly_alerts/outbreaks-epidemics-and-pandemics-what-you-need-to-know/ |title=Association for Professionals in Infection Control and Epidemiology. Outbreaks, epidemics and pandemics—what you need to know |access-date={{dat|2021|08|28||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201118164901/https://apic.org/monthly_alerts/outbreaks-epidemics-and-pandemics-what-you-need-to-know/ }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Branchiostoma_lanceolatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Branchiostoma lanceolatum|Eiropas lancetnieks}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Cephalochordata
| apakštips_lv =Galvhordaiņi
| iedalījums =
{{TaksoSaite|Leptocardii|Lancetnieki}}
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Acrania''
}}
'''Galvhordaiņi''' jeb '''bezgalvaskausaiņi''' (''Cephalochordata'') ir [[Hordaiņi|hordaiņu]] tipa apakštips. Tie ir sīki [[jūra|jūru]], reizēm arī [[esuārijas|esuāriju]] [[dzīvnieki]], kuri pēc formas atgādina [[zivis]]. Saglabājuši visas galvenās hordaiņu pazīmes: ir [[iekšējais skelets]] ([[muguras stiegra]]) un cauruļveida [[nervu sistēma]]; [[rīkle]] ar atverēm kalpo par elpošanas orgānu, [[gremošanas trakts|gremošanas traktam]] ir [[aknas|aknu]] izaugums.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Blumfelds''' var būt:

sentences: '''21. maijs''' ir gada 141. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (142. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Oktants
| abbreviation = Oct
| name_latin = Octans
| RA = 22
| dec = -90
| areatotal = 291
| arearank = 50. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''ν Oct''
| starmagnitude = 3,73
| neareststarname = ''HD 212168''
| stardistance = 75,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Dienvidu Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences: '''30. aprīlis''' ir gada 120. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (121. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 245 dienas.

sentences: '''Šaujampulveris''' (novecojis termins — '''biszāles'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/bisz%C4%81les |title= biszāles |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2019. gada 28. aprīlī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/bisz%C4%81les |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref>) ir strauji degošs produkts, kam sadegot, izdalās gāzes, kuras darbojas kā virzošais spēks [[šaujamierocis|šaujamieročos]]. Šaujampulveris ir zemi eksplozīvs. Tam degot, rodas drīzāk sadegšanas zemskaņas ātruma vilnis, nekā virsskaņas sprādziena vilnis, kurš ir raksturīgs augsti eksplozīvām vielām (šaujampulveris ir ballistiskā, nevis brizantā sprāgstviela). Rezultātā spiediens šaujamieroča [[Stobrs|stobrā]] ir pietiekošs, lai dzītu uz priekšu [[Lode (munīcija)|lodi]], bet nepietiekošs, lai iznīcinātu [[Stobrs|stobru]]. Tajā pašā laikā šī īpašība padara šaujampulveri mazāk piemērotu klinšu vai nocietinājumu sagraušanai, kam ir vairāk piemērotas brizantās [[sprāgstvielas]].

sentences: '''''ESCP Business School''''' ({{val|fr|École supérieure de commerce de Paris}}) ir [[Eiropa]]s biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas [[Parīze|Parīzē]], [[Londona|Londonā]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Madride|Madridē]] un [[Turīna|Turīnā]]. ''ESCP'' dibināta 1819. gadā un ir visvecākā biznesa skola pasaulē.<ref name="generation-europe.eu">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf |title=Focus On - Generation Europe Foundation - Business schools and career opportunities |access-date={{dat|2013|09|17||bez}} |archive-date={{dat|2013|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130921053937/http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130921053937/http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf |date={{dat|2013|09|21||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vētras acs
| attēls                   = OtherHeaven.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Other Side of Heaven''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors                 = [[Mičs Deiviss]]
| producents               =
* [[Džons Garbets]]
* [[Džeralds R. Molens]]
John Garbett
Gerald R. Molen
| scenārija autors         = [[Mičs Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Kristofers Gorhems]]
* [[Džozefs Folo]]
* [[Neitaniels Līss]]
* [[Mirjama Smita]]
* [[Bižū Filipsa]]
| mūzika                   = [[Kevins Kainers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[3Mark Entertainment]]''
* ''[[Molen/Garbett Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Excel Entertainment Group]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|14||bez}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=othersideofheaven.htm|title=The Other Side Of Heaven (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]7 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4,8 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vētras acs"''' ({{val|en|The Other Side of Heaven}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Mičs Deiviss]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Bižū Filipsa]], [[Kristofers Gorhems]], [[Džozefs Folo]], [[Neitaniels Līss]] un [[Mirjama Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|14||bez}}.

sentences: Vikipēdijas brīvprātīgo dalībnieku mērķis ir veicināt un atbalstīt ''Wikimedia'' projektus, kam tiek izmantoti arī dažādu sociālo mediju profili. Katra medija lapā ir saraksts ar personām, kas ir atbildīgas par to uzraudzību. Jebkādus komentārus vai vēlmi palīdzēt var izteikt šīs lapas [[Vikipēdijas_diskusija:Sociālie mediji|diskusijā]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Mauricheisa
| native_name         = ''Mauritshuis''
| image               = 2010-05-22-den-haag-by-RalfR-48.jpg
| imagesize           =
| caption             = Mauricheisa
| alt                 =
| map_type            = Nīderlande#Eiropa
| map_label = Mauricheisa
| latd  = 52.080556 | latNS  = N
| longd = 4.314444 | longEW = E
| former_name         =
| established         = 1822. gads
| location            = {{vieta|Nīderlande|Dienvidholande|Hāga}}
| type                = [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|https://www.mauritshuis.nl/}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Sv. Pāvila Evaņģēliski luteriskā baznīca
| image                 = Paul_Kirche_Riga_1.JPG
| image_size            =
| caption               = Rīgas Svētā Pāvila evaņģēliski luteriskā baznīca, raugoties no Artilērijas ielas
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_label             = Sv. Pāvila baznīca
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 15 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  8 | longs = 57 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Augusta Deglava iela 1|3s=Augusta Deglava iela (Rīga)}}
| consecration_year     = 1887
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  = valsts nozīmes [[arhitektūras piemineklis]]
| leadership            =
| website               = {{URL|http://pavilabaznica.lv/}}
| architecture          =
| architect             = [[Gustavs Hilbigs]], [[Hermanis Hilbigs]]
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1885
| year_completed        = 1887
| construction_cost     = 155 000 rubļu
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 56,4 m
| width                 = 21,4 m
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          = 60 m
| materials             = ķieģeļi
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sv.Pāvila luterāņu baznīca
|      numurs = 7775
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Brandenburga-Prūsija''' ir vēsturnieku izmantots nosaukums, lai apzīmētu [[Brandenburgas markgrāfiste]]s un [[Prūsijas hercogiste]]s [[Personālūnija|personālūniju]] laikā no 1618. līdz 1701. gadam. Lai arī personālūnija pastāvēja līdz 1806. gadam, no 1701. gada to parasti sauc par [[Prūsijas karaliste|Prūsijas karalisti]].

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Alabama
Alabama
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Montgomeri]]
| pilsēta = [[Birmingema (ASV)|Birmingema]]
| iestāšanās = [[1819]]. gada [[14. decembris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = AL US-AL
| mājaslapa = [http://www.alabama.gov www.alabama.gov]
| iedzgads = 2010
| iedzīvotāji = 4 779 736
| iedzīvotājiV = 23
| iedzblīvums = 33,84
| iedzblīvumsV = 26
| ieņēmumi = 38 111
| ieņēmumiV = 43
| rase = baltādainie — 72,14%
melnādainie — 26,70%
| reliģija = 92% — kristieši, no tiem 80% protestanti
| platība = 135 765
| platībaV = 30
| garums = 531
| platums = 306
| ūdens = 3,20
| augstums = Čeahas kalns, 734
| Vaugstums = 152
| Zaugstums = 0
}}

sentences:
'''Datu krātuve''' ir datu [[repozitorijs]] no integrētu objektu kopuma. Šie objekti ir veidoti, izmantojot datubāzes shēmā definētas klases.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |title       = FDO Concepts > Data Concepts
 |url         = http://www.osgeo.org/files/fdo/docs/FDG_FDODevGuide/files/WS7106c181349dd8d016672d6105df83c6e7-7fff.htm
 |quote       = What is a Data Store?
A data store is a repository of an integrated set of objects. The objects in a data store are modeled either by classes or feature classes defined within one or more schemas.
 |access-date = {{dat|2012|12|15||bez}}
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20130424013829/http://www.osgeo.org/files/fdo/docs/FDG_FDODevGuide/files/WS7106c181349dd8d016672d6105df83c6e7-7fff.htm
 |archivedate = {{dat|2013|04|24||bez}}
}}</ref> Datu krātuve ietver sevī ne tikai tādus datu repozitorijus kā datubāzes, bet arī izplātās datnes, kuras var glabāt datus.<ref>{{Tīmekļa atsauce
| title = Glossary D: data store
| quote = A place where data is stored; data at rest. A generic term that includes databases and flat files.
| url = http://www.information-management.com/glossary/d.html
| access-date = {{dat|2012|12|15||bez}}
| archiveurl = https://web.archive.org/web/20130114213951/http://www.information-management.com/glossary/d.html
| archivedate = {{dat|2013|01|14||bez}}
}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Département de Mayotte
|    pilnais_valsts_nosaukums = Majotas Departaments
|            valsts_nosaukums = Mayotte
|               karoga_attēls = Flag_of_Mayotte_(local).svg
|            karoga_nosaukums = Majotas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_Arms_of_Mayotte.PNG
|           ģerboņa_nosaukums = Majotas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 110px
|                 valsts_moto = ''"Liberté, Égalité, Fraternité"''
(Brīvība, vienlīdzība, brālība)
|                valsts_himna = ''[[Marseljēza|Marseljēza]]''
|               kartes_attēls = LocationMayotte.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Mamudzu]]
| latd=12 | latm=47 | latNS=S | longd=45 | longm=14 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Francijas aizjūras departaments
|        valsts_galvas_tituls = [[Francijas prezidents]]
|                valsts_galva = [[Emanuels Makrons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Majotas Ģenerālās padomes prezidents|Padomes prezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Ahmeds Atumani Dušina]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Francijas aizjūras teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = referendums par Majotas statusu
|          neatkarības_datums = [[2009. gads|2009]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 374
|               platība_rangs = 185
|              procenti_ūdens = 0,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|          iedzīvotāju_skaits = 310 022
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 179
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 499
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 11
|                     IKP_PPP = $466,8 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2003
|               IKP_PPP_rangs = 208
|          IKP_PPP_per_capita = $2600
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 129
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.yt]]
|              tālsarunu_kods = 262
|                iso_kods_num = 175
|              iso_kods_alfa2 = YT
|              iso_kods_alfa3 = MYT
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Baktērijas
|           attēls = EscherichiaColi NIAID.jpg
|    att_nosaukums = Baktērijas ''[[Escherichia coli]]'' šūnas 25 000 reižu palielinājumā.
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|         binomial = Bacteria
|       iedalījums = Baktēriju iedalījums pēc tipiem:
* [[acidobaktērijas]] (''Acidobacteria'')
* ''[[Actinobacteria]]''
* ''[[Aquificae]]''
* ''[[Bacteroidetes]]''
* ''[[Chlamydiae]]''
* ''[[Chlorobi]]''
* ''[[Chloroflexi]]''
* ''[[Chrysiogenetes]]''
* ''[[Cyanobacteria]]''
* ''[[Deferribacteres]]''
* ''[[Deinococcus-Thermus]]''
* ''[[Dictyoglomi]]''
* ''[[Fibrobacteres]]''
* ''[[Firmicutes]]''
* ''[[Fusobacteria]]''
* ''[[Gemmatimonadetes]]''
* ''[[Nitrospirae]]''
* ''[[Planctomycetes]]''
* ''[[Proteobacteria]]''
* ''[[Spirochaetes]]''
* ''[[Synergistetes]]''
* ''[[Tenericutes]]''
* ''[[Thermodesulfobacteria]]''
* ''[[Thermomicrobia]]''
* ''[[Thermotogae]]''
* ''[[Verrucomicrobia]]''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Diferenciālvienādojums''' var būt '''homogēns''' kādā no diviem gadījumiem: 1) diferenciālā formā dota pirmās pakāpes [[Diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojuma]] saskaitāmo koeficienti  ir homogēnas mainīgo funkcijas; 2) jebkuras kārtas lineāra diferenciālvienādojuma gadījumā nav konstanta saskaitāmā.

sentences: SQL valodā komanda '''UPDATE''' izmaina datus vienā vai vairākos ierakstos. Datus var izmainīt vai nu visās rindās vai arī izvēlētajās rindās, izmantojot nosacījumu.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Taivāniešu dialekts
|nativename=臺灣話<br />''Tâi-oân-oē''; ''Táiwānhuà''
|familycolor=Sinotibetiešu
|states=[[Ķīnas Republika|Taivāna]]
|region=visā Taivānā un aizjūrās taivāniešu kopienās
|speakers= vairāk nekā 15 miljoni Taivānā; 49 miljoni ([[Miņ Ņaņ]] kā grupa)
|rank=21
|fam1=[[Sinotibetiešu valodas|Sinotibetiešu]]
|fam2=[[Ķīniešu valodas|Ķīniešu]]
|nation=''nav''
|agency=Nacionālā valodas komiteja
|iso1=zh|iso2b=chi|iso2t=zho|iso3=nan
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Randu pļavas
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Randu pļavas - panoramio (1).jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Randu pļavas
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =57  |  latm =49  |  lats =41  |  latNS = N
 | longd =24  | longm =20  | longs =30  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Limbažu novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=290,5}}
 |     established = 1962
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šafranovskīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/D.16-20
|ķīm_formula=(Na,K)6(Mn,Fe)3Si9O24·6H2O
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Tumši zaļš līdz olīvzaļš, dzeltenbrūns, dzelteni oranžs, dzelteni zaļš
|svītra=Zaļganbalta
|habituss=Agregāti, graudaina masa
|skaldnība=Laba vienā virzienā
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2—3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,587 nε = 1,570
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
|name                = Metamorfozes
|image               = Hayden White 11.jpg
|image_size          = <!-- custom size for image (defaults to 220px)   -->
|caption             = 1556. gada izdevuma vāks<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Hayden White Rare Book Collection|url=http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits|publisher=University of California, Santa Cruz|accessdate=15 April 2013|archive-date={{dat|2015|04|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150418114331/http://library.ucsc.edu/special-collections-exhibits}}</ref>
|author              = [[Ovidijs]]
|title_orig          = ''Metamorphoseon libri''
|pub_date            = 8. gads m.ē.
|language            = Latīņu
|genre               =
}}
'''"Metamorfozes"''' ({{val|la|Metamorphōseōn librī}}) ir romiešu dzejnieka [[Ovidijs|Ovidija]] [[poēma]]. Tā tiek uzskatīta par viņa labāko darbu. Darbs sastāv no vairāk par 250 mītiem, kas apkopoti 15 grāmatās. Mīti ir par laikposmu no pasaules radīšanas līdz [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] valdīšanai.

sentences: '''ASIO''' ([[abreviatūra]] no {{val-en|Audio Stream Input/Output}}) ir daudzkanālu [[audio]] datu pārsūtīšanas protokols, ko lieto daudzi audio/[[MIDI]] sekvenceru izstrādātāji. Tas atļauj [[programmatūra]]i realizēt plašas daudzkanālu iespējas spējīgām [[skaņas karte|skaņas kartēm]]. ASIO izvērš pamata [[dators|datora]] skaņas kartes iespējas, no kurām vairums spēj nodrošināt tikai [[stereo]] (divu kanālu) audio [[Ievade/izvade|ievadi un izvadi]]. ASIO specifikācija nosaka saskarni ar skaņas karti caur profesionālo skaņas karšu izstrādātāju izstrādātu ASIO dzini, kas iespēj audio/MIDI programmai lietot visas iespējamās skaņas kartes ievades un izvades, kas ļauj lietotājam noteikt, kuru no ievadēm lietot ierakstam un kuru atskaņošanai, lietojot ar ASIO savietojamu programmu, kas savukārt atļauj lietotājam ierakstīt vairākus celiņus vienlaicīgi.

sentences:
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts|Brazilija]]
[[Kategorija:Brazīlija]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = RATAN-600
|image           = RATAN 600.jpg
|caption         = RATAN-600
|organization    = [[KZA Speciālā astrofiziskā observatorija]]
|code            =
|location        = {{vieta|Krievija|Karačaja-Čerkesija|Zalenčukskas rajons|Zalenčukska}}
| map = Krievija#Krievijas Eiropas daļa#Kaukāzs#Eiropa
| latd=43.8258|latNS=N
| longd=41.5864|longEW=E
|altitude        = 970 m v.j.l.
|weather         =
|established     = 1968–1977
|website         = https://www.sao.ru/ratan/
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{catmore|Autosports Latvijā}}
{{Commonscat|Racecar drivers from Latvia}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2459''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2459''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|3|1|SK}} 21:19 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2460]]'', ''[[Kosmos-2461]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2458]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2460]]''
}}
'''''Kosmos-2459''''' (''Космос-2456'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada martā. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 731. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 22.<ref name="ianc.rsa" /> 2020. gada jūnijā tika pārtraukta tā ekspluatācija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Sambucus nigra
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Sambucus nigra 004.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Dipsacales
|      rinda_lv = Dipsaku rinda
|        dzimta = Adoxaceae
|     dzimta_lv = Bezslavīšu dzimta
|         ģints = Sambucus
|      ģints_lv = Plūškoki
|          suga = S. nigra
|       suga_lv = Melnais plūškoks
|      sinonīmi =
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Hronoklazma''' ({{val|en|chronoclasm}}) [[zinātniskā fantastika|zinātniskajā fantastikā]] ir viena no iespējamām sekām [[ceļošana laikā|ceļojumam laikā]]. Dažādu laikmetu cilvēku tikšanās rezultātā idejas un informācija tiek pārnesta no [[nākotne]]s uz [[pagātne|pagātni]]. Tas izraisa dažus pagātnes notikumus un darbības, taču visas to sekas jau atspoguļojas nākotnē. Tādējādi [[realitāte]] nemainās, visi jebkad radītie hronoklazmu gredzeni jau ir iekļauti vēstures gaitā. Gluži pretēji, kādas hronoklazmas atcelšana novedīs pie izmaiņām nākotnē.<ref name="s65">{{Grāmatas atsauce|title=Как устроить хроноклазм|last=Альтшуллер|first=Г. С|publisher=В мире книг|year=1965|location=M.}}</ref><ref name="s64">{{Grāmatas atsauce|title=Хроноклазм|last=Уиндем|first=Джон|publisher=Молодая гвардия|year=1964|location=M.}}</ref> Hronoklazmas jēdziens ir tieši pretējs [[tauriņa efekts|tauriņa efekta]] jēdzienam, kur jebkura ietekme uz pagātni rada tūlītēju lavīnas efektu nākotnē.

sentences: {{cita nozīme|dzelzceļa līniju|mūzikas albumu|Bolderājas dzelzceļš (albums)}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jaroslavs Seiferts
|     vārds_orig = ''Jaroslav Seifert''
|         attēls =File:Jaroslav_Seifert_1981_foto_Hana_Hamplov%C3%A1.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Žižkova]], [[Austroungārija]]
(tagad [[Čehija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Prāga]],  [[Čehoslovākija]]
(tagad [[Čehija]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = čehs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, žurnālists
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = poēma "Mēra stabs"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = ''Edward Maya''
|          Attēls =
|         Att_izm = 210 px
|        Apraksts =
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = {{val|ro|Eduard Marian Ilie}}
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|29}}
|        Vieta_dz = {{flag|Rumānija}}, [[Bukareste]]
|           Miris =
|           Vieta =
|     Instrumenti = balss, [[Diskžokejs|DJ]]
|           Žanrs = [[deju mūzika]]
[[elektroniskā mūzika]]
[[hausmūzika]]
|    Nodarbošanās = producents, mūziķis, dziesmu tekstu autors,
|            Gadi = [[2006. gads|2006]]—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://edwardmaya.com/ edwardmaya.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences: {{Commonscat|Athletes from the Netherlands}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Congenital diseases and disorders}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Selīna Gomesa
|      Vārds_orig = ''Selena Gomez''
|          Attēls = Selena Gomez 2016.png
|         Att_izm =
|        Apraksts = Selīna Gomesa 2016. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|22}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Teksasa|Grandprērī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], [[deju popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]]
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore, mūziķe, modes dizainere
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2002—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Hollywood Records|Hollywood]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Selīna Mērija Gomesa''' ({{val|en|Selena Marie Gomez}}, {{IPA2|səˈliːnə ˈɡoʊmɛz}}; dzimusi {{dat|1992|7|22}} [[Grandprērī]], [[Teksasa|Teksasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.people.com/people/selena_gomez|title=Celebrity Central – Selena Gomez: Snapshot|publisher=[[People Magazine]]|accessdate=2009-01-30|quote=Birth Date July 22, 1992 Birth Place Grand Prairie, Texas}}</ref> ir amerikāņu [[aktrise]], dziedātāja un [[UNESCO]] Labas gribas vēstniece.

sentences:
{{citas nozīmes|operētājsistēmu|MER|Mer}}
{{Infobox OS
| name                   = Mer
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| website                = {{URL|http://merproject.org/}}
| developer              =
| family                 = ''[[Linux]]''
| source model           =
| released               =
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = mobilās ierīces, multimediju ierīces u.c.
| language               =
| kernel_type            =
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                = atvērtais kods
| working_state          = aktīvs
| supported_platforms    = ''[[ARM]]'', ''[[x86]]'' un ''[[MIPS arhitektūra|MIPS]]''
| updatemodel            =
| package_manager        = ''[[RPM Package Manager]]''
}}
'''''Mer''''' ir programmatūras distributīvs, kas veidota kā [[starpprogrammatūra]] uz ''[[Linux]]'' kodola veidotām mobilajām [[operētājsistēma|operētājsistēmām]]. Tas ir paredzēts galvenokārt mobilajām un multimediju ierīcēm. ''Mer'' ir ''[[MeeGo]]'' turpinājums, kas atzarojies 2011. gadā. Uz ''Mer'' pamata izveidota operētājsistēma ''[[Sailfish OS|Sailfish]]'' un ''Nemo''.

sentences:
{{#if:{{wikidata|title|{{{1}}}}}|
[[{{wikidata|title|{{{1}}}}}]]|
[{{fullurl:Draft:{{wikidata|label|{{{1}}}}} {{#switch: {{wikidata|property|{{{1}}}|P170}} | anonymous | = ({{wikidata|property|{{{1}}}|P195}}) | ({{wikidata|property|{{{1}}}|P170}}) }} |action=edit&preview=yes&redlink=1&editintro=Template:Mbabel/intro&preload=Template:Mbabel/MET&preloadparams%5b%5d={{{1}}} {{wikidata|label|{{{1}}}}}]}}}}<noinclude>
{{documentation}}
[[Kategorija:Vikidati]]
</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Stulbs un vēl stulbāks 2
| attēls = StulbsUnVelStulbaks2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dumb and Dumber To''
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents = * [[Čārlzs B. Veslers]]
* [[Džoijs Makfarlends]]
* [[Bredlijs Tomass]]
* [[Riza Azizs]]
| scenārija autors = * Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
* [[Benets Jelins]]
* [[Šons Anderss]]
* [[Džons Moriss]]
* [[Maiks Serone]]
| galvenajās lomās = * [[Džims Kerijs]]
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Robs Rigls]]
* [[Lorija Holdena]]
* [[Reičela Melvina]]
* [[Ketlīna Tērnere]]
| mūzika = ''[[Empire of the Sun (grupa)|Empire of the Sun]]''
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Red Granite Pictures]]''
* ''[[Conundrum Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|11|14}}
| ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dumb-and-dumber-2014|title=Dumb and Dumber To|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 21, 2018|archive-date={{dat|2018|09|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180929211320/http://www.bbfc.co.uk/releases/dumb-and-dumber-2014}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dumberto.htm|title=Dumb and Dumber To (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 21, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|169,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = "[[Stulbs un vēl stulbāks]]"
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Stulbs un vēl stulbāks 2"''' ({{val|en|Dumb and Dumber To}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Džefs Denjelss]], [[Robs Rigls]], [[Lorija Holdena]], [[Reičela Melvina]] un [[Ketlīna Tērnere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|11|14||bez}}. Filma ir turpinājums 1994. gada filmai "[[Stulbs un vēl stulbāks]]".

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Atslēgas kauls |
  Latin        = Clavicula |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray200.png |
  Caption      = |
  Image2       = Gray201.png|
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Atslēgas kauls''' (''Clavicula'') ir pāra, [[augšējā ekstremitāte|augšējās ekstremitātes]] [[plecu josla]]s [[kauls]]. Tas novietojas horizontālā plaknē un piegulst [[krūškurvis|krūškurvim]] no priekšpuses. Kaulam ir S veida forma un kopā ar [[lāpstiņa|lāpstiņu]], tas veido nenoslēgtu kaulu gredzenu. Atslēgas kaula mediālais gals (''extremitas sternalis'') ir vērsts pret [[krūšu kauls|krūšu kaulu]] un tas ir uzbiezināts. Uz tā atrodas krūšu kaula gala locītavas virsma (''facies articularis sternalis''), kas artikulē ar [[krūšu kauls|krūšu kaula]] rokturi (''manubrium sterni''). Šajā rajonā kaulam ir liekums uz priekšu. Atslēgas kaula laterālais gals (extremitas acromialis) ir saplacināts un uz tā atrodas pleca paugura gala locītavas virsma (''facies articularis acromialis''), kas artikulē ar [[lāpstiņa]]s pleca izaugumu (''acromion''), šeit tam ir izliekums atpakaļ. Augšējā izliektā kaula virsma priekšpusē viegli sataustāma zem [[āda]]s, bet apakšējā virsma ir reljefaina, jo tur piestiprināti [[muskuļi]] un [[saites]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorapskābes struktūrformula

Hlorapskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = hipohlorskābe, ūdeņraža hipohlorīts, ūdeņraža oksohlorāts(I), hloranols
|           CAS numurs = 7790-92-3
|      ķīmiskā formula = HClO
|              molmasa = 52,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorapskābe''' (HClO) ir ļoti vāja vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +1. Hlorapskābe pastāv tikai ūdens šķīdumos un ir ļoti nestabila.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 286. lpp.</ref>  Saules gaismā hlorapskābe sadalās dažu sekunžu laikā. Hlorapskābes sāļus sauc par [[hipohlorīti]]em, tie ir samērā stabili. Hlorapskābe ir tik vāja skābe, ka to izspiež no sāļiem pat [[ogļskābe]]. Koncentrēti hlorapskābes šķīdumi ir zaļgandzeltenīgi<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 857. lpp. {{ru ikona}}</ref>, bet vājāki — bezkrāsaini. Tiem ir ļoti asa smaka.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Iņupiati sadala [[Polārais valis|polārā vaļa]] ķermeni, 2017. gads
| tauta = Iņupiati
| skaits = 20 709 (2015)
| vieta = [[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[angļu valoda]]<br />[[iņupiatu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas =
| radi = [[inuiti]], [[juiti]], [[jupiki]]
}}
'''Iņupiati''' (pašnosaukums: ''Iñupiat'') ir viena no [[Ziemeļamerika]]s [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo [[Aļaska]]s pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un [[Noma (pilsēta)|Nomas]] pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (''Taġiumiut'' — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (''Nunamiut'' — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

sentences:
{{Tēla infokaste
| colour             = #FF5F5F
| name               = Tas
| image              =
| image_size         =
| caption            = Augšā: Tēla 1990 gada adaptācija<br>Lejā: Tēla 2017 un 2019 gada adaptācija
| alt                = Top: A clown with red hair and white make-up stands around a ground of green grass and dirt piles doing a thinking pose and presenting a seductive smile. Bottom: A clown with orange hair holds a red ballon and expresses a sinister smile.
| series             = [[Tas (2017. gada filma)|Noveles un filmu "Tas"]]
| creator            = [[Stīvens Kings]]
| portrayer          =
| nickname           =
| alias              =
| species            =
| gender             =
| nationality        =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Niks Furijs
| color         = #69A0F3
| series        =
| image         =
| caption       =
| first         = Sgt. Fury and His Howling Commandos #1 (1963)
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     = [[Semjuels Džeksons]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Niks Furijs''' ({{val|en|Colonel Nicholas Joseph "Nick" Fury}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] ''[[Marvel Comics]]'' [[komikss|komiksos]] un vairāku [[supervaronis|supervaroņu]] komandu līderis, kuru radījuši  [[Džeks Kirbijs]] un [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''Sgt. Fury and His Howling Commandos'' 1. numurā, kas iznāca 1963. gada maijā. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. Filmās un seriālā viņu galvenokārt attēlo amerikāņu aktieris [[Semjuels Džeksons]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vila
 | official_name            = ''Port Vila''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Port Vila aerial.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Port Vila.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Coat of Port Vila.png
 | shield_size              = 65px
 | pushpin_map              = Vanuatu#Okeānija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{VUT}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Šefas province]]
 | subdivision_type2        = Sala
 | subdivision_name2        = [[Efate]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 23.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 51437
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = VUT
 | utc_offset               = +11
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 17 | latm = 45 | lats =  | latNS = S
 | longd = 168 | longm = 18 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0-59
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''.co''' ir [[Kolumbija]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences: '''Rubīns''' (no {{val|la|ruber}} — 'sarkans') ir [[minerāls|minerāla]] — [[korunds|korunda]] paveids — koši sarkani, caurspīdīgi korunda kristāli. Rubīna sarkano krāsu nosaka [[hroms|hroma]] piejaukumi. Rubīns dabā ir ļoti reti sastopams, taču mūsdienās tiek ražots salīdzinoši lēts mākslīgais rubīns. Rubīns ir [[Bībele|Bībelē]] visbiežāk pieminētais dārgakmens. Austrumos rubīnu sauc „lals” — ar šādu nosaukumu to agrāk pazina arī [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Antuāns Lorāns de Žisjē
|     vārds_orig = ''Antoine-Laurent de Jussieu''
|         attēls = Antoine Laurent de Jussieu.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1748
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liona]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Parīzes botāniskais dārzs]] (''Jardin des Plantes'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[augu klasifikācija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Aknīste]]
[[Kategorija:Ielas Jēkabpils novadā|Aknīste]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Aknīste]]

sentences: '''Tulkošanas vadlīnijas''' ir paredzētas, lai nodrošinātu no citām Vikipēdijām tulkoto rakstu kvalitāti.

sentences: '''Lēkums''' ({{val-en|hop}}) ir starpposms savienojumu ķēdē starp divām [[datoru tīkls|datoru tīkla]] iekārtām. Piemēram, [[Internets|internetā]] [[Pakete (informācijas tehnoloģijas)|datu paketei]] ir jāiziet cauri vairākiem [[maršrutētājs|maršrutētājiem]], pirms tā sasniedz savu gala mērķi. Katru reizi, kad pakete tiek pārsūtīta uz nākamo maršrutētāju, notiek lēkums. Jo vairāk lēkumu, jo ilgāk pakete ceļos līdz gala mērķim.<ref>{{AkadTerm|term=lēkums|lang=LV}}</ref> Šo posmu skaitu, kas ceļā no nosūtītāja līdz saņēmējam jāveic paketei, sauc par '''lēkumu skaitu''' ({{val-en|hop count}}).<ref>{{AkadTerm|term=lēkumu skaits|lang=LV}}</ref> Lai izvairītos no datortīklu pārslogošanas, parasti ir noteikts maksimālais lēkumu skaits, kuru sasniedzot pakete tālāk pārsūtīta vairs netiek. [[IPv4]] protokolā to sauc par '''dzīvlaiku''' ({{val-en|time to live}}).<ref>{{AkadTerm|term=dzīvlaiks|lang=LV}}</ref> Internetā, lai noskaidrotu, cik daudz lēkumu ir starp avota un mērķa adresēm, var izmantot [[traceroute]]/tracepath komandas.

sentences: '''Lidaparāts''' ir [[transportlīdzeklis]] vai [[iekārta]], kas var pārvietoties pa [[gaiss|gaisu]] vai [[kosmoss|kosmosā]].<ref>[http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Lidapar%C4%81ts Lidaparāts] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305101548/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Lidapar%C4%81ts |date={{dat|2016|03|05||bez}} }} Latviešu valodas vārdnīca</ref>

sentences:
[[Kategorija:UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Ziemeļamerika]]
[[Kategorija:Ziemeļamerika]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Common zebra 1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|        pasuga = Equus quagga chapmani
|     pasuga_lv = Čapmana zebra
|      binomial = Equus quagga chapmani <small>([[Layard]], 1865)</small>
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Smalkās aprindas
 | oriģinālnos = ''Café Society''
 |      attēls = Smalkasaprindas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Vudijs Allens]]
 |  producents =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Edvards Volsons]]
 |   scenārijs = Vudijs Allens
 |     aktieri =
* [[Džanija Berlīna]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Pārkers Pousijs]]
* [[Kens Skots]]
* [[Korijs Stolls]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gravier Productions]]''
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Amazon Studios|Amazon MGM Studios]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|5|11|Kannu filmu festivāls|2009|7|15|ASV|2016|8|26|Latvija|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/caf%C3%A9-society-2016|title=Café Society|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018|archive-date={{dat|2016|10|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161029213727/http://www.bbfc.co.uk/releases/caf%C3%A9-society-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cafesociety.htm|title=Café Society (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Smalkās aprindas"''' ({{val|en|Café Society}}) ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džanija Berlīna]], [[Stīvs Karels]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Bleika Laivlija]], [[Pārkers Pousijs]], [[Kens Skots]] un [[Korijs Stolls]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|5|11||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]].

sentences: {{Commonscat|Golfers from the France|Francijas golferi}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences: '''Maģistrs''' ir [[akadēmiskais grāds]], ko maģistrānts iegūst pēc maģistra studiju programmas pabeigšanas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dekamerons
| operators =
| attēls = Decameron423.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| producents = [[Alberto Grimaldi]]
| scenārijs = Pjērs Paolo Pazolīni
| aktieri = * [[Franko Čiti]]
* [[Nineto Davoli]]
* [[Silvāna Mangano]]
* Pjērs Paolo Pazolīni
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''Il Decameron''
| studija = * ''Produzioni Europee Associate''
* ''Les Productions Artistes Associés''
* ''Artemis Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|29|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīnes kinofestivāls]]}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
* {{FRG}}
| valoda = * [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Neapoliešu valoda|neapoliešu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Latīņu valoda|latīņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dekamerons"''' ({{Val|it|Il Decameron}}) ir 1971. gada [[Itālija]]s, [[Francija]]s un [[Rietumvācija]]s kopražojuma [[antoloģija]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pjērs Paolo Pazolīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Franko Čiti]], [[Nineto Davoli]], [[Silvāna Mangano]] un Pjērs Paolo Pazolīni. Filma balstīta uz 14. gadsimta [[Džovanni Bokačo]] alegoriju "[[Dekamerons]]". "Dekamerons" ir pirmā daļa Pazolīni "dzīves" triloģijā, tai seko "[[Kantenberijas stāsti (filma)|Kantenberijas stāsti]]" (''I racconti di Canterbury'', 1972) un "[[Arābijas naktis]]" (''Il fiore delle Mille e una notte'', 1974).

sentences: '''Zvidzānu krogs''' ir bijušais [[krogs]], kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]], [[Rīga]]s—[[Daugavpils]] [[šoseja]]s ([[A6]]) kreisajā pusē.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Eliass Lorencs Šacs
|     vārds_orig = ''Johann Elias Lorenz Schatz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1767
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Arnštate]], [[Švarcburgas-Zonderhauzenes firstiste]]
([[Tīringene]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1847
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Tirza]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Gulbenes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Versiju pārvaldības sistēma''' (VPS) ir programmatūras rīks, kas palīdz organizēt kādas mainīgas informācijas vienības evolucionāru attīstību. Kā informācijas vienība var būt programmatūras [[pirmkods]], elektroniski dokumenti, grāmatas. VPS tiek uzglabātas dažādas dokumentu versijas. Ja ir nepieciešamība, var atgriezties pie agrākām versijām.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rokas tunelis
| native_name         = ''Рокский туннель''
როკის გვირაბი
''Ручъы тъунел''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Gruzija
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   = [[tunelis]]
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{RUS}}/{{GEO}}
| latd  = 42.616667 | latNS  = N
| longd = 44.1 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1984. gads
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 2012. gads
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Benzpirēni''' ir perikondensēti [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži]] ar formulu C20H12. Tos var uzskatīt par [[pirēns|pirēna]] atvasinājumiem, kas veidojas, pirēna molekulai ar vienu malu pievienojoties vēl vienam [[benzols|benzola]] gredzenam. Ir iespējami divi benzpirēna [[izomēri]], ko sauc par benz[''a'']pirēnu un  benz[''e'']pirēnu. Benz[''a'']pirēns ir izplatītāks un bīstamāks, tādēļ ar terminu 'benzpirēns' parasti saprot šo izomēru.

sentences: '''Fizikālais svārsts''' ir jebkurš galīgu izmēru un patvaļīgas formas [[fizikāls ķermenis]], kas nostiprināts [[punkts (ģeometrija)|punktā]], kas atrodas virs šī ķermeņa [[masas centrs|masas centra]] un ap kuru tas var brīvi rotēt. Šis matemātiskais modelis apraksta lielu daļu reāli sastopamos mehāniskos [[svārsts|svārstus]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Turlavas pagasts
| karte             = Turlavas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Turlavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Turlavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Turlavas_pagasts_Flag.png
| karoga_nosaukums  = Turlavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Turlava
| platība           = 124,5
| iedzīvotāji       = 910<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|04|24||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 910 / 124.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.turlava.lv
}}
'''Turlavas pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar Kuldīgas novada [[Gudenieku pagasts|Gudenieku]], [[Kurmāles pagasts|Kurmāles]], [[Snēpeles pagasts|Snēpeles]] un [[Laidu pagasts|Laidu]] pagastiem un [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Kazdangas pagasts|Kazdangas]] un [[Lažas pagasts|Lažas]] pagastiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Barenboims
|     vārds_orig = ''Daniel Barenboim''
|         attēls = Barenboim Vienna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Daniels Barenboims 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents, pianista
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Lutera roze''' ir plaši izplatīts [[luterisms|luterisma]] simbols, kas sākotnēji bijis attēlots no [[Saksijas kūrfirstiste|Saksijas]] prinča Johana Frīdriha I [[Mārtiņš Luters|Mārtiņam Luteram]] dāvinātā zīmoga.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
'''Zeps''' (siev. dz. '''Zepa''') ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=101 ; 408|ipa-text=p̪|ipa-image=Dental_p.svg|ipa-entity=p&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=p_d|kirshenbaum=p<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiceless_labiodental_plosive.ogg}}
'''Nebalsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņai [[Nebalsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|[p]]] līdzīgs [[līdzskanis]], ko artikulē gaisa plūsmu noslēdzot ar [[zobi|augšzobiem]] piespiestu [[lūpas|apakšlūpu]], līdzīgi, kā skaņai [[Nebalsīgs labiodentāls berzenis|[f]]]. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šo skaņu attēlo ar simbolu kopu {{IPA|[p̪]}}. Dažkārt tiek lietots (sevišķi [[Bantu valodas|bantu]] valodniecībā) IPA neiekļauts simbols '''{{unicode|ȹ}}''', kas ir ''qp'' [[ligatūra]].

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Pī diena
| attēls                =
| attēla_izmērs         =
| attēla_paraksts       =
| brīvs_nosaukums1      = Pirmo reizi
| brīvs_lauks1          = 1988. gadā
| datums                = [[14. marts]]
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = matemātikas konstanti [[pī]] (π)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Klejotāju zeme
 | oriģinālnos = ''Nomadland''
 |      attēls = Nomadland poster.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Hloja Žao]]
 |  producents =
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Pīters Spīrss]]
* Mollija Ešera
* Dens Dženvijs
* Hloja Žao
 |   scenārijs = Hloja Žao
 |     aktieri =
* Frānsisa Makdormanda
* [[Deivids Stretērns]]
* Linda Meja
* Svenkijs
 |      mūzika = [[Ludoviko Einaudi]]
 |   operators = Džošua Džeimss Ričardss
 | mākslinieks =
 |     montāža = Hloja Žao
 |     studija =
* ''Highwayman Films''
* ''Hear/Say Productions''
* ''Cor Cordium Productions''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|9|11|[[77. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2021|2|19|ASV}}
 |      ilgums = 108 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.labiennale.org/en/cinema/2020/venezia-77-competition/nomadland|title=Nomadland|website=[[Venēcijas kinofestivāls|Venice Film Festival]]|access-date=July 28, 2020}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/features/director-chloe-zhao-arrives-with-hot-oscar-contender-nomadland-and-next-years-eternals|title=Director Chloe Zhao Arrives With Early Oscar Contender 'Nomadland' and Next Year's 'Eternals': "It's a Bit Surreal"|website=[[The Hollywood Reporter]]|first=Rebecca|last=Keegan|date=September 2, 2020|access-date=September 27, 2020}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url= https://www.nytimes.com/2021/02/10/movies/oscars-diversity.html |title= It Could Be the Most Diverse Oscars Ever, but the Problem Isn’t Solved |website=[[The New York Times]]|first=Kyle|last= Buchanan |date=February 10, 2021|access-date=March 7, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,3 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9770150/|title=Nomadland (2021)|website=BoxOfficeMojo|access-date={{dat|2021|11|9||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Klejotāju zeme"''' ({{val|en|Nomadland}}) ir 2020. gada ASV [[drāma (kino un televīzija)|drāmas filma]]. Filmas režisore, scenāriste un montāžas režisore ir [[Hloja Žao]]. Galvenā varone, ko atveido [[Frānsisa Makdormanda]], ir sieviete, kas pamet mājas, lai ceļotu pa [[Rietumamerika|ASV rietumiem]]. Otrā plāna lomas atveido [[Deivids Stretērns]], kā arī īsti [[klejotāji]] Linda Meja, Svenkijs un Bobs Vellss, kas atveido paši sevi. Filma veidota pēc 2017. gada [[Džesika Bradere|Džesikas Braderes]] grāmatas ''Nomadland: Surviving America in the Twenty-First Century'' motīviem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 96
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Cm
|             atommasa = [247]
|   valences elektroni = [Rn]5f76d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kirija(III) [[jons|jonu]] [[fluorescence]] [[šķīdums|šķīdumā]] [[lāzers|lāzera]] iedarbībā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 13 510
|  kušanas temperatūra = 1613 K (1340 °C)
| viršanas temperatūra = 3383 K (3110 °C)
}}

sentences: {{Commons category|Capes of Europe|Eiropas zemesragi}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = South Sudan
|   pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidsudāna
|           valsts_nosaukums =
|           karoga_nosaukums = Dienvidsudānas karogs
|              karoga_attēls =Flag_of_South_Sudan.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Dienvidsudānas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 120px
|             ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_South_Sudan.svg
|symbol_type                 = Ģerbonis
|motto                       =
|anthem                      =
|              kartes_attēls =South_Sudan_(orthographic_projection).svg
|              galvaspilsēta = [[Džūba]]
|latd=04|latm=51|lats=54|latNS=N
|longd=31|longm=36|longs=00|longEW=E
|            lielākā_pilsēta =
|             valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|regional_languages          =
|            etniskās_grupas =
|etniskās_grupas_year          =
|demonym                     = Dienvidsudānietis
|             valsts_iekārta =
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Salva Kīrs Majardits]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Viceprezidents
|              valsts_galva2 = [[Rieks Mačars]]
|       neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_piezīme =
|      neatkarības_notikums = [[Neatkarība]] no [[Sudāna]]s
|        neatkarības_datums = {{dat|2011|7|9}}
|              platība_rangs =
|area_magnitude              =
|                platība_km2 = 619745
|area_sq_mi                  =
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 7,5-9,7 miljoni ''(2006, UNFPA)''<ref name="unfpa">{{Tīmekļa atsauce|url=http://sudan.unfpa.org/souther_Sudāna/index.htm|title=UNFPA Southern SUDAN|work=UNFPA}}{{Novecojusi saite}}</ref><br /> 11 000 000–13 000 000 ''(2009)''<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.sudantribune.com/spip.php?article31005|title=Sudan census committee say population is at 39 million|work=SudanTribune|date=27 April 2009|access-date={{dat|2011|02|05||bez}}|archive-date={{dat|2012|11|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121123114814/http://www.sudantribune.com/spip.php?article31005}}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads =
|population_census           = 8260490 ''(apstrīdēts)''<ref name="n24">{{Ziņu atsauce|url=http://www.news24.com/Content/World/News/1073/b52cc36803164f39be83598566f1eb70/21-05-2009-07-23/Discontent_over_Sudāna_census|title=Discontent over Sudan census|work=News24.com|date=21 May 2009}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|population_census_year      = 2008
|   apdzīvotības_blīvums_km2 =
|population_density_sq_mi    =
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                    IKP_PPP =
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads =
|         IKP_PPP_per_capita =
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal                 =
|GDP_nominal_rank            =
|GDP_nominal_year            =
|GDP_nominal_per_capita      =
|GDP_nominal_per_capita_rank =
|                       Gini =
|                  Gini_gads =
|            Gini_kategorija =
|                        HDI =
|                  HDI_rangs =
|                   HDI_gads =
|             HDI_kategorija =
|                     valūta = ''Sudānas mārciņa''
|               valūtas_kods = SDG
|                 laika_zona = [[EAT]]
|                 utc_offset = +3
|                     domēns = [[.sd]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 249
|                   piezīme1 =
}}
'''Dienvidsudāna''' ({{val|en|South Sudan}}) ir valsts [[Austrumāfrika|Austrumāfrikā]]. Dienvidsudānas galvaspilsēta ir [[Džūba]]. Austrumos tā robežojas ar [[Etiopija|Etiopiju]], dienvidos ar [[Kenija|Keniju]], [[Uganda|Ugandu]] un [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātisko Republiku]], ziemeļos ar [[Sudāna|Sudānu]] un rietumos ar [[Centrālāfrikas Republika|Centrālāfrikas Republiku]].

sentences:
{{apvienot|Ugunskrusts (zīme)}}
 dekoratīvā svastika]]
'''Svastika''', (arī '''[[ugunskrusts (zīme)|ugunskrusts]]''' jeb '''kāšu krusts'''), ([[Sanskrits|sanskr]].स्वस्तिक no sanskr. स्वस्ति, svasti, apsveikums, veiksmes novēlējums) — [[krusts]] ar aizlocītajām beigām («griezošais»), kas ir pagriezts pa vai pret pulksteņrādītaja virzienam. [[Kāškrusts]] — viens no pašiem izsenajiem un izplatītākajiem [[Grafika|grafiskajiem]] [[Simbols|simboliem]].
Kāškrustu izmantoja daudzas pasaules [[tautas]] — tas bija attēlots uz [[ieroči]]em, ikdienišķas sadzīves priekšmetiem, [[Apģērbs|apģērba]], [[Karogs|karogiem]] un [[Ģerbonis|ģerboņiem]], izmantots pie [[baznīca (celtne)|baznīcu]] un [[Māja|māju]] noformējuma.
Vecākie arheoloģiskie atradumi ar kāškrusta attēliem ir datējami aptuveni ar 10—15 tūkstošgadi līdz mūsu ērai.
Kāškrustam kā [[simbols|simbolam]] ir daudz nozīmju, tautu vairākumam visi tie bija pozitīvi. Kāškrusts tautu vairākumam bija dzīves, [[Saule]]s, gaismas un labklājības simbols. Kopš 20. gadsimta visvairāk ir pazīstams kā [[NSDAP]] simbols.

sentences:
]]
'''Hidrosfēra''' (no {{val|el|ὑδρο-}} (''hydro-'') — ‘ūdens’ un {{gree|σφαῖρα}} (''sphaĩra'') — ‘lode’) ir viens no [[Zeme]]s apvalkiem, kuru veido [[okeāns|okeānos]], [[jūra|jūrās]], virs zemes virsmas ([[ezers|ezeri]], [[upe]]s, [[purvs|purvi]] un citi iekšzemes ūdeņi) un [[pazemes ūdeņi|pazemē]] esošais [[ūdens]]. Ūdens klāj aptuveni 75% no Zemes virsmas. Tā kopējā masa ir aptuveni 1,4{{E|18}} [[tonna]]s, kas ir 0,023% no visas Zemes masas. Hidrosfēra nav krasi norobežota ne no [[Litosfēra|litosfēras]], ne no [[Atmosfēra|atmosfēras]]. Ūdens, kas atrodas atmosfērā (aptuveni 2{{E|13}} tonnas), zemes [[Ieži|iežos]], [[Ledājs|ledājos]], kā arī dzīvo organismu sastāvā, arī pieder hidrosfērai. Taču litosfērā un [[Zemes mantija|zemes mantijā]] cieši (ķīmiski) saistītais ūdens hidrosfērā neietilpst<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Hidroloģija (Ievads un hidroloģiskie aprēķini)|last=Zīverts|first=A.|publisher=LLU|year=2004|location=Jelgava|pages=6}}</ref>.

sentences: [[File:StFrancis part.jpg|thumb|270px|[[Asīzes Francisks]], 13. g.s. [[portrets]].]]

sentences:
{{catmain|Datubāzu pārvaldības sistēma}}
{{Commonscat|Database}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Kvaternioni''' ir par [[komplekss skaitlis|kompleksajiem skaitļiem]] vispārīgāka skaitļu sistēma, kas satur četras vienības, kurām der visi galvenie darbību likumi, izņemot reizināšanas [[komutatīvais likums|komutatīvo likumu]].

sentences: '''Garais gads''' ir [[gads|kalendārais gads]], kurā ir 366, nevis 365 [[diennakts|diennaktis]], kā tas ir [[parastais gads|parastajā gadā]]. Garā gada [[februāris|februārī]] ir 29, nevis 28 [[diena]]s. Garais gads atkārtojas reizi 4 gados ar atsevišķiem izņēmumiem. Garo gadu var noteikt pēc tā, vai gada pēdējo divu ciparu veidotais skaitlis [[dalīšana|dalās]] ar 4 bez atlikuma. Ja tā ir, tad tas ir garais gads. Piemēram, [[2020. gads]] bija garais gads, jo 20 dalās ar 4 bez atlikuma. Nākamais garais gads būs [[2024. gads]].

sentences:
{{stack|
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Rērihs
|     vārds_orig = ''Николай Рёрих''
|         attēls = N_Roerich.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|10|9}}|{{dat||9|27}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 13
| m_vieta = Kulu, [[Himāčala Pradēša]], [[Indijas Domīnija]] (tagad {{IND}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki = Konstantīns Rērihs
Marija Kalašņikova
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jeļena Rēriha (Šapošņikova)
| bērni = Jurijs Rērihs
[[Svjatoslavs Rērihs]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
{{Listen
 |filename     = "About Shambala" N.Roerich.ogg
 |title        = "Rēriha stāstījuma ieraksts par Šambalu"
 |description  = 1929. gada ieraksts.
}}
}}

sentences: '''Ģeometriskā transformācija''' ir jebkura ģeometriskas [[kopa]]s [[bijekcija]] uz sevi vai uz citu šādu kopu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Roberts fon Bolšvings
|     vārds_orig = ''Robert von Bolschwing''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Pelči]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Kuldīgas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1903
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Kosmosa aģentūras infokaste
|nosaukums      = Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija
|orig_nos       = National Aeronautics and Space Administration
|attēls         = NASA seal.svg
|att_nos        = ''NASA'' oficiālais zīmogs
|att_izmērs     = 173px
|īpašnieks      = [[ASV federālā valdība]]
|galvenā mītne  = [[Vašingtona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|kosmodroms     = [[Kenedija kosmosa centrs]]
|moto           = ''For the Benefit of All'' ("Par labu visiem")<ref name="motto">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.lightmillennium.org/2004_newyear/gokoglu_nasa_stands_forall.html |title=NASA stands "for the benefit of all."—Interview with NASA's Dr. Süleyman Gokoglu |work= lightmillennium.org|publisher=The Light Millennium |date=2007 |accessdate=1 April 2018|author=Lale Tayla |author2=Figen Bingul |last-author-amp=yes}}</ref>
|dibināta       = {{dat|1958|07|29}}
|administrators =  [[Bills Nelsons]]
|budžets        = {{peļņa}} [[ASV dolārs|US$]] 20,7 miljardi (2018)<ref name="budget">{{tīmekļa atsauce|url= http://www.sciencemag.org/news/2018/03/updated-us-spending-deal-contains-largest-research-spending-increase-decade|title= Trump, Congress approve largest U.S. research spending increase in a decade|work=sciencemag.org|publisher=Science|date=23 March 2018|accessdate=1 April 2018}}</ref>
|valoda         = [[angļu valoda|angļu]]
|URL            =  {{URL|nasa.gov}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Draivs
| attēls                   =  Drive2011Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Drive''
| žanrs                    = drāma, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Nikolass Vindings Ferns]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Ādams Sīgels]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Džons Palermo]]
* [[Džidži Prickere]]
| scenārija autors         = [[Hoseins Amini]]
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Braians Krenstons]]
* [[Kristīna Hendriksa]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Oskars Izāks]]
* [[Alberts Brūkss]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[OddLot Entertainment]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[Motel Movies]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|9|16|ASV}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/drive-2011|title=Drive|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828165742/https://bbfc.co.uk/releases/drive-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drive2011.htm|title=Drive (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|6|22||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Draivs"''' ({{val|en|Drive}}) ir 2011. gada asa sižeta drāma, kuras režisors ir [[Nikolass Vindings Refns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Kerija Maligana]], [[Braians Krenstons]], [[Kristīna Hendriksa]], [[Rons Pērlmans]], [[Oskars Izāks]] un [[Alberts Brūkss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|5|20||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivālā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēļu sērija infokaste
| title                  = Forza
| bilde                  = Forza logo 2020.svg
| apraksts               = Logo
| genre                  = [[Sacensību spēle]]
| developer              = {{Plainlist|
* ''[[Turn 10 Studios]]''
* ''[[Playground Games]]''
* ''[[Sumo Digital]]''
}}
| publisher              = [[Xbox Game Studios]]
| creator                =
| engine                 = ''ForzTech''
| platforms              = {{Plainlist|
* ''[[Xbox]]'',
* ''[[Xbox 360]]'',
* ''[[Xbox One]]'',
* [[Xbox Series X un Series S|''Xbox Series X/S'']],
* ''[[Windows]]'',
* ''[[iOS]]'',
* ''[[Android]]''
}}
| first release version  = ''[[Forza Motorsport]]''
| first release date     = {{Start date|2005|5|3}}
| latest release version = ''[[Forza Horizon 5]]''
| latest release date    = {{Start date|2021|11|9}}
| spinoffs               = ''Forza Street''
}}
'''''Forza''''' (no [[Itāļu valoda|itāļu]] — '[[spēks]]') ir autobraukšanas [[Sacensību spēle|sacīkšu]] [[Videospēle|videospēļu]] sērija, kas sākotnēji bija pieejama tikai ''[[Xbox]]'' un ''[[Xbox 360]]'' videospēļu konsolei, kopš 2015. gada pieejama arī ''[[Microsoft Windows]]''. Izstrādāta ''[[Turn 10 Studios]]'' un izdota ''[[Xbox Game Studios]]''. Franšīze šobrīd ir sadalīta divās sērijās — ''Forza Motorsport'' oriģinālā sērija un atklātā pasaulē orientēta ''Forza Horizon'' sērija, no kurām pēdējā galvenokārt tiek izstrādāta ''[[Playground Games]]''.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Frīdrihs fon Lēviss of Menārs
| vārds_orģ           =Friedrich von Löwis of Menar
| attēls              =FriedrichvonLowisofMenar.jpg
| apraksts            =Frīdrihs fon Lēviss of Menārs (Dž. Deiva glezna, 1825)
| amats               =[[Vidzemes guberņa|Vidzemes landmaršals]]
| term_sākums         ={{Dat|1818|||N}}
| term_beigas         ={{Dat|1822|||N}}
| priekštecis2        =[[Frīdrihs Reinholds Šulcs fon Ašerādens]]
| pēctecis2           =[[Oto Johans Magnus fon Rihters]]
| dzim_dati           ={{Dat|1767|09|6|N}}
| dzim_vieta          =[[Hāpsala]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
 (Tagad {{EST}})
| mir_dati            ={{Dat|1824|04|16|N}}
| mir_vieta           =[[Sēļi (Sēļu pagasts)|Sēļu muiža]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]],
 (Tagad {{LAT}})
| tautība             = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =
| dzīvesb             = Johanna Vilhelmīne Posi
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Luterānisms]]
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Bezmatu teorēma''' apgalvo, ka pēc iekļūšanas [[melnais caurums|melnajā caurumā]] [[matērija]]s [[elementārdaļiņa|daļiņas]] saglabā tikai savu [[masa|masu]], [[spins|spinu]] un [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], taču zaudē formu un ķīmisko sastāvu, pārstājot būt matērija vai [[antimatērija]].<ref name="Misner">{{Grāmatas atsauce  | last1 = Misner  | first1 = Charles W.  | last2 = Thorne  | first2 = Kip S.  | last3 = Wheeler  | first3 = John Archibald  | title = Gravitation  | publisher = W. H. Freeman  | date = 1973  | location = San Francisco  | pages = 875–876  | url = http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | accessdate = 24 January 2013  | isbn = 0716703343  | archiveurl = http://arquivo.pt/wayback/20160523041157/http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | archivedate = {{dat|2016|05|23||bez}}  }}</ref> Visa pārējā informācija (šai gadījumā "mati" ir [[metafora]], lietota šīs informācijas apzīmēšanai) par matēriju, kas veidojusi melno caurumu vai nokļuvusi tajā, pazūd aiz melnā cauruma [[notikumu horizonts|notikumu horizonta]], līdz ar to kļūstot nepieejama jebkādai novērošanai.

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences:
{{Salu infokaste
|coordinates={{coord|16|35|S|179|11|E|scale:2500000|display=inline}}
|valsts=Fidži
|attēls=2004.03.04_08_Vanua_Levu_ferry_Fiji.jpg
|garums=180
|platums=50
|iedzīvotāji=135 961
|iedzīvotāju gads=2007
|augstums=1111
|augstākais kalns=[[Nasorolevu]]
|arhipelāgs=[[Vanua Levu grupa]]
|valsts adm vienības tips=Apgabals
|valsts adm vienība=[[Ziemeļu apgabals (Fidži)|Ziemeļu apgabals]]
|blīvums=23,27
|valsts lielpilsēta=[[Labasa]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji=27 949
|pamatiedzīvotāji=galvenokārt [[fidžieši]] un [[Fidži indieši]]}}
'''Vanua Levu''', kas agrāk bija pazīstama kā '''Sandalkoka sala''', ir otrā lielākā [[sala]] [[Fidži]]. Tā atrodas 64 [[Kilometrs|kilometrus]] uz [[ziemeļi]]em no Fidži lielākās salas [[Viti Levu]]. Salas platība ir 5587,1 [[Kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]], un tās iedzīvotāju skaits ir 135 961.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Leklērs''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eva Rubene
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Latvija
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Rakstnieka infodaļa
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = žurnāliste, rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|           periods =
|             žanri =
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies =
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi =
|          piezīmes =
}}
}}

sentences: '''Rietumsibīrijas līdzenums''' ir liels [[līdzenums]] [[Krievijas Federācija]]s vidienē. Tas atrodas [[Sibīrija]]s rietumu daļā starp [[Urāli|Urālu kalniem]] un [[Vidussibīrijas plakankalne|Vidussibīrijas plakankalni]].

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums= Patria Pasi
|        attēls=
|    virsraksts= ''XA-185'' Norvēģijas bruņotajos spēkos
|       apkalpe= 2 (komandieris, vadītājs) + 16 pasažieri
|        garums= 7,35 m
|       platums= 2,9 m
|      augstums= 2,3 m
|          masa= 13,5 t
|        bruņas= 6—12 mm
|     primārais= 12,7 mm ložmetējs [[NSV (ložmetējs)|NSV]]
|   sekundārais=
|       dzinējs= dīzeļdzinējs [[Valmet]] 611 DSBJA (''XA-180'')<br />Valmet 612 DWIBIC  (''XA-200'')
| dzinēja_jauda= 236 ZS — 271 ZS
|ātrums_uz ceļa= līdz 100 km/h, pa ūdeni līdz 10 km/h
| zs_koeficents= 17,48 ZS/t
|maks. attālums= 900 km
}}
'''Patria Pasi''' (agrāk zināms kā '''Sisu Pasi''') ir [[Somija|Somijā]] ražots sešu riteņu [[bruņutransportieris]]. Bruņutransportiera koncepcijas pamatā ir viegla lietojamība, vienkārša pamatkonstrukcija un lēta apkope. Pirmās versijas ''XA-180'' masveida ražošana sākās 1984. gadā. To izstrādāja uzņēmums [[Sisu Auto|Sisu]] [[Somijas bruņotie spēki|Somijas bruņotajiem spēkiem]]; eksportēts uz ārvalstīm. Bieži izmantots [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] miera uzturēšanas misijās. Izgatavoti vairāk kā 1200 ''Pasi'' eksemplāri. Mūsdienās ''Pasi'' ražošana ir pārtraukta, tā vietā izstrādāta modulāra bruņu mašīna [[Patria AMV|AMV]] (''XA-360'').

sentences: '''Piespiedu nosēšanās''' ir [[lidaparāts|lidaparāta]] [[nosēšanās]] [[lidosta|lidostā]] vai ārpus lidostas tādu iemeslu dēļ, kas neļauj veikt lidojumu kā plānots. Nepieciešamība veikt piespiedu nosēšanos rodas tad, kad [[pilots|pilotam]] nav iespējams ietekmēt normālu lidojuma gaitu traucējošos faktorus, piemēram, dzinēju darbības traucējumus, lidaparāta sistēmu vai sastāvdaļu darbības traucējumus, ekstremālus [[laikapstākļi|laikapstākļus]], kā rezultātā lidojumu turpināt nav iespējams. Šis [[termins]] apzīmē arī nosēšanos, kas saistīta ar [[pārtveršana|pārtveršanu]]. Piespiedu nosēšanās ir viens no [[avārijas nosēšanās]] veidiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Horhe Luiss Borhess
|         vārds_orig = ''Jorge Luis Borges''
|             attēls = Jorge Luis Borges 1951, by Grete Stern.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|             m_gads = 1986
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Argentīna]]
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Jorge Luis Borges firma.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks, kritiķis
| rakstīšanas valoda = [[spāņu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Izdomājumi" (''Ficciones'', 1944)<br />"Alefs" (''El Aleph'', 1949)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{infokaste+|Infokaste Pilsetas dala}}
{{cita nozīme|Salacgrīvas pilsētas daļu|skrājciemu Salacgrīvas pagastā|Kuiviži (Salacgrīvas pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kuiviži
| settlement_type          = Pilsētas daļa
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Salacgrīva]]
| established_title        = pilsētas daļa kopš
| established_date         = 1977
| area_total_km2           = 2,25
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = <ref>[http://www.kuivizi.ucoz.lv/ kuivizi.ucoz.lv]</ref>
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem -->
| population_total         = 589
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =47  | lats =34  | latNS =N
| longd =24  | longm =21  | longs =00  | longEW =E
| elevation_m              = 3
| website                  = [http://www.kuivizi.ucoz.lv/ www.kuivizi.ucoz.lv]
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Buras (nozīmju atdalīšana)|Buras}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Buras
| abbreviation = Vel
| name_latin = Vela
| RA = 9
| dec = −50
| areatotal = 500
| arearank = 32. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Vel''
| starmagnitude = 1,6
| neareststarname = ''ψ Vel''
| stardistance = 60,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Lavrentijs Berija
| vārds_orģ           = ''Лаврентий Павлович Берия''
| attēls              = Lavrenty Beria-TIME-1953.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Berija uz žurnāla Time vāka 1953. gadā

| amats               = [[PSRS Iekšlietu Tautas komisārs]]
| term_sākums         = {{Dat|1938|11|25|N}}
| term_beigas         = {{Dat|1945|12|29|N}}
| priekštecis         = [[Nikolajs Ježovs]]
| pēctecis            = [[Sergejs Kruglovs]]

| amats2              = [[PSRS Iekšlietu ministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1953|3|5|N}}
| term_beigas2        = {{Dat|1953|6|26|N}}
| priekštecis2        = [[Sergejs Kruglovs]]
| pēctecis2           = [[Sergejs Kruglovs]]

| dzim_dati           = {{dat|1899|3|29}}
| dzim_vieta          = Merheuli, [[Kutaisi guberņa]], [[Krievijas impērija]],
(tagad {{GEO}} (juridiski, bet faktiski [[Gulripšas rajons]], [[Abhāzija]]))
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1953|12|23|1899|3|29}}
| mir_vieta           = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]],
(tagad {{RUS}})
| apglabāts           =
| tautība             = [[megreli|megrels]]
| partija             = [[PSKP]] (vēsturiski ar dažādiem nosaukumiem, no 1917. gada)
| tēvs                = Pavels Berija
| māte                = Marta, dzimusi Džakeri
| dzīvesb             = Nino, dzimusi Gegečkori
| bērni               = Sergo
| profesija           = valsts darbinieks
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Lavrentiy Beria Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Kredītreitings''' ir privātpersonas, uzņēmuma, reģiona vai valsts kredītspēju novērtējums. Kredītreitingus sastāda, vadoties pēc augstākminēto tirgus dalībnieku iepriekšējās un pašreizējās finansu vēstures, kā arī, izvērtējot to īpašumus un finansiālās saistības ([[Parāds|parādus]]). Šī novērtējuma pamatmērķis ir ļaut saprast potenciālajiem kreditoriem un investoriem laicīgas finansiālo saistību nokārtošanas iespējas. Pēdējā laikā ir paplašinājusies arī kredītreitingu lietošanas vide: tos izmanto jauno [[apdrošināšana]]s iemaksu aprēķiniem, īres [[noma (īpašumtiesības)|nomas]] aprēķiniem, kā arī vakanču izskatīšanas procesā palīdz izvērtēt kandidātu īpašības.

sentences: {{citas nozīmes|rotaļlietu cilvēka izskatā|Lelle (nozīmju atdalīšana)|Lelle}}

sentences:
diriģē (1941)]]
'''Maestro''' (no {{val|it|maestro}}, ar nozīmi 'meistars' vai 'skolotājs')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |title=Online Etymology Dictionary |access-date=2009-10-11 |archive-date=2011-09-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110923075603/http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |dead-url=no}}</ref> ir cieņas goda nosaukums. Šo terminu visbiežāk lieto Rietumu [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] un [[opera]]s kontekstā, kas atbilst [[itāļu valoda]]s mūzikas terminu plašajam pielietojumam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 17194-00-2
|      ķīmiskā formula = Ba(OH)2
|              molmasa = 171,342
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 408 °C
| viršanas temperatūra = 780 °C
| šķīdība ūdenī        = 5,6g/100g
|                 citi =
}}
'''Bārija hidroksīds''' (Ba(OH)2) ir balta, [[Kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas parasti ir sastopams monohidrāta veidā (Ba(OH)2·H2O). Bārija hidroksīds ir stiprs [[sārms]], tas ir kodīgs un [[Toksiskums|toksisks]] (tāpat, kā visi šķīstošie bārija savienojumi). Tas veidojas, [[bārija oksīds|bārija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]]. Bārija hidroksīda [[Šķīdums|šķīdumu]] sauc arī par '''barīta ūdeni'''. Bārija hidroksīda dzidru šķīdumu lieto [[analītiskā ķīmija|analītiskajā ķīmijā]] vāju skābju [[titrēšana]]i, jo tas garantēti nesatur [[karbonāti|karbonātjonus]] — [[bārija karbonāts]], kas rodas, bārija hidroksīdam reaģējot ar CO2 vai šķīstošajiem karbonātiem, ir ļoti mazšķīstoša [[viela]] un izgulsnējas.
{{kodīgs|Kā visi [[sārmi]], koncentrēts bārija hidroksīda šķīdums ir kodīgs.}}
{{inde|Šķīstošie bārija savienojumi ir stipri toksiski!}}

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]
[[Kategorija:Salas]]

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Eduards Erdmanis
|          vārds_orig = ''Eduard Erdmann''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1958
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Hamburga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[simfoniskā mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences:
{{Infobox
| bodystyle= {{{bodystyle|}}}
| title   = {{{title|{{{name|{{PAGENAME}}}}}}}}
| image   = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{logo|}}}|size={{{logo_size|}}}|sizedefault=250px|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption = {{{logo caption|}}}
| image2  = {{#if:{{{collapsible|}}}|{{hidden begin|title=Ekrānuzņēmums|titlestyle=text-align:center}}}}{{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{screenshot|}}}|size={{{screenshot_size|}}}|sizedefault=300px|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption2= {{{caption|}}}{{#if:{{{collapsible|}}}|{{hidden end}}}}
| label1  = Uzņēmums / izstrādātājs
| data1   = {{{developer|}}}

| label3  = OS saime
| data3   = {{{family|}}}
| label4  = Izstrādes process
| data4   = {{{working_state|{{{working state|}}}}}}
| label5  = Pirmkoda modelis
| data5   = {{{source_model|{{{source model|}}}}}}
| label6  = Pirmais izlaidums
| data6   = {{{released|}}}
| label7  = {{#if:{{{discontinued|}}}|Pārtraukts|Pēdējā izlaiduma versija}}
| data7   = {{#if:{{{latest_release_version|}}}{{{latest_release_date|}}}|{{{latest_release_version|}}} / {{{latest_release_date|}}}}}
| label8  = Pēdējais nestabilais izlaidums
| data8   = {{#if:{{{latest_test_version|}}}{{{latest_test_date|}}}|{{{latest_test_version|}}} / {{{latest_test_date|}}}}}
| label9  = Tirgus mērķis
| data9   = {{{marketing_target|{{{marketing target|}}}}}}
| label10 = Pieejamās [[valoda]]s
| data10  = {{{language|}}}
| label11 = Pieejamās [[programmēšanas valoda]]s
| data11  = {{{prog_language|{{{prog language|}}}}}}
| label12 = Atjaunošanas metode
| data12  = {{{updatemodel|}}}
| label13 = Pakotnes pārvaldnieks
| data13  = {{{package_manager|{{{package manager|}}}}}}
| label14 = Atbalstītās platformas
| data14  = {{{supported_platforms|{{{supported platforms|}}}}}}
| label15 = [[Kodols (operētājsistēma)|Kodola]] tips
| data15  = {{{kernel_type|{{{kernel type|}}}}}}
| label16 = [[Lietotāja telpa]]
| data16  = {{{userland|}}}
| label17 = [[Repozitorijs (versiju kontrole)|Repozitorijs]]
| data17  = {{#if:{{{repo|}}}
                  |{{{repo|}}}
                  |{{#if: {{#property:P1324}}
                      |{{#ifeq: {{wikidata|property|P1324|best|format=%p}} | nav
                          |{{wikidata|property|P1324|best|format=%p}}{{EditAtWikidata|pid=P1324}}
                          |{{Plainlist|

{{URL|{{wikidata|property|P1324|best|format=%p}}}}{{EditAtWikidata|pid=P1324}}

}}
                       }}
                   }}
               }}
| label19 = [[Lietotāja saskarne]] pēc noklusējuma
| data19  = {{{ui|}}}
| label20 = [[Programmatūras licence|Licence]]
| data20  = {{{license|{{{licence|}}}}}}
| label21 = Iepriekšējā
| data21  = {{{preceded_by|}}}
| label22 = Nākamā
| data22  = {{{succeeded_by|}}}
| label23 = Tīmekļa vietne
| data23  = {{{website|}}}
}}<noinclude>{{documentation|content=
== Tukšs paraugs ==

{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   =
| logo                   =
| logo caption           =
| logo_size              =
| logo_alt               =
| screenshot             =
| caption                =
| screenshot_size        =
| screenshot_alt         =
| collapsible            =
| developer              =
| family                 =
| working state          =
| source model           =
| released               =
| latest release version =
| latest release date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| marketing target       =
| programmed in          =
| language               =
| prog language          =
| updatemodel            =
| package manager        =
| supported platforms    =
| kernel type            =
| userland               =
| ui                     =
| license                =
| preceded by            =
| succeeded by           =
| website                = {{URL|www.example.org}}
}}

}}
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Failu sistēmas hierarhijas standarts''' ({{val-en|Filesystem Hierarchy Standard (FHS)}}) definē [[direktoriju struktūru]] un to saturu dažādos [[Linux distributīvs|''Linux'' distributīvos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wiki.debian.org/FilesystemHierarchyStandard|title=FilesystemHierarchyStandard - Debian Wiki|website=wiki.debian.org|access-date=2016-07-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Altāris
| abbreviation = Ara
| name_latin = Ara
| RA = 17,39
| dec = −53,58
| areatotal = 237
| arearank = 63. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''β Ara''
| starmagnitude = 2,9
| neareststarname = ''41 Ara''
| stardistance = 28,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Vainags]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Apera interrupta (6261602457).jpg|att_nosaukums=<i>Apera interrupta</i>|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Apera|ģints_lv=Rudzusmilgas|binomial=Apera|sinonīmi=|kategorijas=nē}}
'''Rudzusmilgas''' ({{val|la|Apera}}) ir neliela viengadīgu graudzāļu dzimtas ģints. Savvaļā rudzusmilgu sugas ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika]] un [[Āzija|Āzijā]], bet ir introducētas un naturalizētas lielākajā daļā [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://wcsp.science.kew.org/namedetail.do?name_id=394103|title=World Checklist of Selected Plant Families: Royal Botanic Gardens, Kew|website=wcsp.science.kew.org|access-date=2022-09-10}}</ref><ref>Cabi, E. & M. Doğan. 2012. Poaceae. 690–756. In A. Güner, S. Aslan, T. Ekim, M. Vural & M. T. Babaç (eds.) Türkiye Bitkileri Listesi. Nezahat Gökyiğit Botanik Bahçesi ve Flora Araştırmaları Derneği Yayını, Istanbul</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ucjeps.berkeley.edu/cgi-bin/get_JM_treatment?8738,8809|title=UC/JEPS: Jepson Manual treatment for APERA|website=ucjeps.berkeley.edu|access-date=2022-09-10}}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kalevi-Līva
| native_name         = ''Kalevi-Liiva''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Igaunija
| status              =
| image               = Kalevi-Liiva_memorial.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Kalevi-Līvas piemineklis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Kaberla]], [[Jēlehtmes pagasts]], [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59  | latm  = 28 | lats  = 49 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 14 | longs = 59 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =A. gigantea Aldabra Giant Tortoise.jpg
| att_nosaukums =[[Aldabras milzu bruņurupucis]] (''Aldabrachelys gigantea'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Testudinidae
| dzimta_lv = Sauszemes bruņurupuču dzimta
| binomial =Testudinidae <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču dzimta''' (''Testudinidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām, kurai piederošās sugas mājo uz [[sauszeme]]s. Šajā dzimtā ir 15 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar apmēram 50 sugām un 4 izmirušas ģintis. Sauszemes bruņurupuču dzimtas tuvākie radinieki ir [[purva bruņurupuču dzimta]]s (''Emydidae'') sugas.<ref name=adw/>

sentences: {{Commonscat|Snooker players from Scotland}}

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences: '''Uzņēmējdarbības tīmeklis''' ir cilvēku kopums, kurus saista savstarpējas [[komercija|komerciālas]] intereses. Uzņēmējdarbības tīmeklis palīdz [[uzņēmējs|uzņēmējiem]], nereti arī atsevišķiem [[speciālists|speciālistiem]], [[eksperts|ekspertiem]], [[zinātnieks|zinātniekiem]], dibināt noderīgus kontaktus. Bieži uzņēmējdarbības tīmekļu dalībnieki ir [[Mazie un vidējie uzņēmumi|mazo un vidējo uzņēmumu]] [[īpašnieks|īpašnieki]] vai to [[uzņēmuma vadītājs|vadītāji]], kuri meklē savas [[produkcija]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] papildu [[pārdošana]]s iespējas, vai arī [[kapitālieguldījumi|kapitālieguldījumu]] piesaistes iespējas.

sentences:
vārīšanās]]
'''Viršana''' jeb '''vārīšanās''' ir process, kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrās]] fāzes pāriet [[gāze|gāzveida]] fāzē. [[Viršanas temperatūra]] ir stipri atkarīga no [[spiediens|spiediena]] tāpēc, ka [[Tvaiks|tvaiku]] [[tilpums]] parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma [[tilpums|tilpumu]]. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās [[atmosfēra]]s spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Vaigača
| oriģinālnosaukums    = ''Вайгач''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievija#Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}/{{URS}}
| latd=70| latm=24| lats= | latNS=N
| longd=58| longm=48| longs= | longEW=E
| novietojums          = [[Vaigača]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1914
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1950
| slēgta_piezīme       = (pārcelta uz [[Bolvanskijnosa|Bolvanskijnosu]])
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 12
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Vaigača''' ({{val|ru|Вайгач}}) ir bijusī [[Krievija]]s un [[PSRS]] vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref name=post>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=5051&sid=368ed305771112e4607ff36bbdbfe019&start=15#p74163 Остров Вайгач, МГ-2]</ref> Izvietojusies [[Vaigača]]s salas ziemeļos Kostjanoja ragā pie [[Karas Vārti|Karas Vārtu]] jūrasšauruma.

sentences: '''„Straumēni: vecā Zemgales māja gada gaitās”''' ir 1933. gadā izdota [[Edvarts Virza|Edvarta Virzas]] poēma prozā.

sentences: '''9. oktobris''' ir gada 282. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (283. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 83 dienas.

sentences: '''Aizsargsegumi''' kalpo [[Zemes klātne (transports)|zemes klātnes]] nogāzes, bermas, ķivetes un grāvja gultnes, kā arī būvju apakšējo daļu nostiprināšanai un pasargāšanai pret to izskalošanu ar tekošiem lietus ūdeņiem, nogāžu bojājumiem ([[erozija]]s), no sīkgraudu un putekļu grunts vēja izpūšanas. Konstrukciju izvēlas atkarībā no grunts veida un dabas klimatisko faktoru iedarbības uz [[Zemes klātne (transports)|zemes klātni]], ņemot vērā dažādu aizsargbūvju tehniski ekonomisko pamatojumu. Ceļu būvē parasti izvēlas industriāli izgatavojamus vai iegūstamus būvmateriālus ar maksimālu uzstādīšanas mehanizāciju, kas ļauj paveikt lielu apjomu ar mazākām vienības izmaksām. Dažkārt grunts nostiprināšanai izmanto fizikāli — ķīmisko paņēmienu — miekšķošo grunšu transformācijā par ūdens necaurlaidīgajām.

sentences: '''Oolīti''' (gr. ᾠόν — ola un λίθος — akmens) ir lodveida vai eliptiski [[minerāli]] veidojumi izmēros no dažiem [[Mikrometrs|mikrometriem]] līdz 15–25 mm (oolītus, kas ir lielāki par 2-5 mm sauc par pizolītiem). Tiem ir koncentriski čaulaina, vai reizēm radiāli staraina uzbūve. Parasti (bet ne vienmēr) aug ap kodolu, par kuru var kalpot smilšu graudiņš, čaulas lauska u.c. Oolīti var veidot biezas slāņkopas. [[Ala|Alās]] reizēm veidojas ļoti lieli oolīti, saukti par [[alu pērles|alu pērlēm]]. Oolīti var sastāvēt no [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]], [[dzelzs]] un [[Mangāns|mangāna]] [[Oksīdi|oksīdiem]] vai citiem minerāliem. Daži oolīti veido dzelzs rūdas slāņus ([[pupu rūda]]).

sentences: '''Smilšu kaste''' ir bērnu [[Rotaļāšanās|rotaļām]] paredzēta brīvdabas konstrukcija. Parasti tiek izgatavota no [[koksne|koka]] dēļiem ar vai bez dibena un vāka un tiek pildīta ar [[smiltis|smiltīm]]. Tiek izgatavotas arī plastmasas smilšu kastes. Daudzdzīvokļu namu [[mikrorajons|mikrorajonos]] bērnu [[rotaļu laukums|rotaļu laukumos]] tiek izveidotas stacionāras smilšu kastes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Zilaļģes
|           attēls = 20100422 235222 Cyanobacteria.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|          attēls2 =
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|      apakšvalsts =
|   apakšvalsts_lv =
|    apakšvalsts_r =
|       nodalījums =
|    nodalījums_lv =
|     nodalījums_r =
|         apakšnod =
|      apakšnod_lv =
|       apakšnod_r =
|         virstips =
|      virstips_lv =
|       virdtips_r =
|             tips = Cyanobacteria
|          tips_lv = Zilaļģes
|           tips_r =
|        apakštips =
|     apakštips_lv =
|      apakštips_r =
|        infratips =
|     infratips_lv =
|      infratips_r =
|        virsklase =
|     virsklase_lv =
|      virsklase_r =
|            klase =
|         klase_lv =

sentences: '''Šūnu teorija''' ir viens no vispārpieņemtajiem [[bioloģija|bioloģijas]] pieņēmumiem, apgalvojošs, ka [[Flora|floras]], [[Fauna|faunas]] un citu dzīvo [[Organisms|organismu]] uzbūves un attīstības princips ir vienāds, kurā [[šūna]] tiek uzskatīta kā dzīvo organismu vienots struktūras elements.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = white/black
| name = Dīns Vinčesters
| first = "Pilot" (2005)
| last = "Carry On" (2020)
| image =
| series = "[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]"
| caption =
| occupation = Pārdabiskā mednieks
| portrayer = [[Džensens Eklss]]

Nikolajs Lātons-Džiustra (pirmstīņu)

Broks Kelijs un Dilans Everets (tīņu)

Ridžs Kanips (bērns)

Hanters Broču (zīdainis)

Čads Everets (vecākais)

| creator = Ēriks Kripke
| family =
[[Sems Vinčesters]] (jaunākais brālis)

'''Džons Vinčesters''' (tēvs, miris)

'''Mērija Vinčestere''' (māte, mirusi)

'''Ādams Miligans''' (jaunāks pusbrālis no tēva puses)

'''Semuels Kambels''' (vectēvs)

'''Dīanna Kambela''' (vecāmāte, mirusi)

'''Emma''' (meita, mirusi)

'''Henrijs Vinčesters''' (vectēvs, miris)
'''Milija Vinčestere''' (vecāmāte, mirusi)
| significantother =
}}
'''Dīns Vinčesters''' ({{val|en|Dean Winchester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā ''[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]'', kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli [[Sems Vinčesters|Semu]] medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris [[Džensens Eklss]]. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā ''Pilot'' ({{dat|2005|9|13||bez}}), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir ''Carry on'' ({{dat|2020|11|19||bez}}).'''Dīns Vinčesters''' ({{val|en|Dean Winchester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā ''[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]'', kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli [[Sems Vinčesters|Semu]] medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris [[Džensens Eklss]]. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā ''Pilot'' ({{dat|2005|9|13||bez}}), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir ''Carry on'' ({{dat|2020|11|19||bez}}).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = ''Bleach''
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Tite Kubo]]
|  orig nosaukums = ブリーチ
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda =
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = piedzīvojumi, cīņas mākslas, pārdabiskums
|        izdevejs = ''[[Shueisha]]''
|          izdota = no {{dat|2001|8|7|ģ|bez}} līdz {{dat|2016|8|22|d|bez}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats = [[manga]]
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =
<!-- var tikt ievietoti līdz 6 ISBN numuriem -->
|        izdevums = <!-- ja ir izdevums nevis sējums, tad ierakstīt "jā" -->
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Bleach''' ({{val|ja|ブリーチ}}, ''Burīchi'') ir [[Tite Kubo]] veidota [[manga]] sērija.

sentences: '''Nezāles''' ir [[Augi|augu]] sugas, kas pret cilvēka gribu ieviešas apstādītajās platībās.<ref name="LPE">{{LPE|7|...}}</ref> Nezāles var būt arī citas šķirnes vai sugas [[kultūraugi]] sējumā, meža stādījumā vai dārzā. Nezāles konkurē ar kultūraugu par barības vielām, gaismu, mitrumu un citiem augšanas apstākļiem. Tā kā vienādos ekoloģiskos apstākļos tīruma [[Lakstaugs|lakstaugu]] (kultūraugu + nezāļu) kopējā [[masa]] ir konstants lielums, tad nezāļu masai palielinoties, samazinās kultūraugu masa un raža. Daudzas nezāles ir arī [[Fitopatoloģija|kultūraugu slimību un kaitēkļu starpnieki]]. Tās var nodarīt ievērojamus zaudējumus [[lauksaimniecība]]i.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Eihe
|     vārds_orig =
|         attēls = Eikhe_RI.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Dobeles pagasts|Dobeles pagasta]] "Avotiņi", [[Kurzemes guberņa]] , [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Limbaži}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Limbaži
| tips                = stacija
| attēls              = Limbažu stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Limbažu stacijas ēka 2011. gadā
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena|Rīga—Rūjiena]]
| atvērta             = 1934
| slēgta              = 2004
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = sānu, salas
| sliežu_ceļi         = 4 + 2 strupceļi + pievedceļi
| adrese              = Stacijas iela 7, Limbaži,
Limbažu nov., LV-4001
| latd  = 57| latm  = 30| lats  = 32.15| latNS  = N
| longd = 24| longm = 43| longs = 19.45| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Puikule (stacija)|Puikule]] (20 km)
 [[Skulte (stacija)|Skulte]] (26 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Katvari (stacija)|Katvari]] (5 km)
 [[Lielezers]] (5 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 82
}}
'''Limbaži''' bija [[dzelzceļa stacija]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena|Rīga—Rūjiena]] starp [[Lielezers|Lielezera]] un [[Katvari (stacija)|Katvaru]] pieturām. Tā atradās [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Limbaži|Limbažos]]. Mūsdienās blakus stacijai atrodas Limbažu autoosta — bijusī dzelzceļa stacijas ēka funkcionē kā autoostas ēka. Visas sliežu ceļu atliekas nojauktas tranzītielas izbūves laikā, bet dzelzceļa peronu vietā mūsdienās ir autobusu piestātnes. Saglabājusies stacijas noliktavas ēka, kaut arī tās koka nojume nojaukta apmēram 2012. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium pyrenaicum 5 RF.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium pyrenaicum
| suga_lv = Pireneju gandrene
| binomial = Geranium pyrenaicum
| autors = Burm.f.
}}'''Pireneju gandrene''' (''Geranium pyrenaicum'') ir suga [[Gandrenes|gandreņu]] ģintī. Tā ir [[Dienvideiropa]]s kalnu apvidu suga, kas ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] Pireneju gandrene ir sastopama reti, pārsvarā valsts dienvidrietumu daļā, kur dažāda lieluma grupas aug upju krastu nogāzēs, vecos parkos, zālājos, retāk nezālienēs un gar dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-pyrenaicum-burmf/|title=Pireneju gandrene - Geranium pyrenaicum Burm.f. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-11}}</ref>
No pārējām Latvijā sastopamajām gandrenēm atšķirama diezgan viegli pēc blīvi apmatota [[Stublājs|stublāja]], ieapaļām lapām, kam šķelto lapu plūksnas ļoti satuvinātas (nevis atstatu), kā arī gaišvioletā zieda vainaga, kas divreiz garāks nekā kauss (nevis aptuveni vienāds), vainags ar dziļu jomu vai iešķelts (nevis joma sekla).<ref name=":0" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vāģi 2
| attēls                   = vagi2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cars 2''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma, ģimenes filma
| režisors                 = [[Džons Laseters]]
| producents               = [[Denīze Rīma]]
| scenārija autors         = [[Bens Kvīns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Kabeļvīrs Lerijs]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Edijs Izards]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Džons Tartaro]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
| izplatītājs              = [[Walt Disney Studios Motion Pictures]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|6|18|Holivuda|2011|6|24|ASV|2011|8|5|Latvija|}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cars-2-2011|title=Cars 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cars2.htm|title=Cars 2 (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|562,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Vāģi]]"
| nākamā                   = "[[Vāģi 3]]"
| imdb                     =
}}
'''"Vāģi 2"''' ({{val|en|Cars 2}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Džons Laseters]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|6|18||bez}} Holivudā. Galvenās lomas ierunājuši [[Ouens Vilsons]], [[Kabeļvīrs Lerijs]], [[Emīlija Mortimera]], [[Edijs Izards]], [[Maikls Keins]] un [[Džons Tartaro]]. Filma ir turpinājums 2006. gada animācijas filmai "[[Vāģi]]". 2017. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Vāģi 3]]".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
{{Citas nozīmes|arheologu|Balodis|Balodis}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums = Francis Aleksandrs Balodis
| vārds =
| vārds_orig =
| attēls = Francis_Balodis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1882
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 7
| dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Voldemārs Dāvids Balodis
| brāļi = Francis Voldemārs, Ēriks Jēkabs
| māsas = Olga Voldemāra Matilda Kreišmane
| dzīvesbiedrs = Aleksandra Kubareva, Emma Albertiņa
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Saratovas Universitāte]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Latvijas Universitāte]],
| alma_mater = [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitāte]],
[[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Minhenes Universitāte]]
| zinātne = [[arheoloģija]], [[eģiptoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = III un II šķiras [[Triju Zvaigžņu ordenis]],
IV šķiras Francijas [[Goda Leģiona ordenis]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Francis Aleksandrs Balodis''' (1882—1947) bija latviešu [[arheoloģija|arheologs]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]]; arheoloģijas zinātnes pamatlicējs [[Latvija|Latvijā]]. Pētījis latviešu senvēsturi, Pievolgas tatāru vēsturi, [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] vēsturi un mākslu. Pazīstams ar pētījumiem par [[latgaļi|latgaļu]] un [[kriviči|kriviču]] cilšu senajām etnogrāfiskajām un politiskajām robežām pirms 13. gadsimta.
Francis Balodis bija vadošais Latvijas arheologs pirms [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un viens no nacionālās arheoloģijas skolas dibinātājiem.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#0085CA|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Mets Rūle|bg_color=#000000|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Carolina Panthers|logo=Carolina Panthers logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Karolīnas "''Panthers''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Šarlota}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1993|menedžeris=Skots Fiterers|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Bank of America Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=74 867|krāsas=Melna, gaiši zila, pelēka<br />{{color box|#000000}} {{color box|#0085CA}} {{color box|#BFC0BF}}|īpašnieks=Deivids Tepers|prezidents=|divīzijas tituli=6}}'''Karolīnas "Panthers"''' ({{Val|en|Carolina Panthers}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Šarlota|Šarlotā]], [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Panthers" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Bank of America Stadium'' stadionā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Leins Steilijs
|Attēls = Staley05 (cropped).jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts = Leins Steilijs [[1992]]. gadā.
|Fons = solists
|Dzimis = {{Dat|1967|8|22}}
|Miris = {{miršanas datums un vecums|2002|4|5|1967|8|22}}
|Vieta_dz =  Bellevue, Vašingtona, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Vieta_mr =  Sietla, Vašingtona, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]]
|Žanrs = [[alternatīvais metāls]] [[alternatīvais roks]]<br />[[grandžmūzika]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = [[1984]]—[[1998]]
|Izdevējkompānija = ''[[Columbia]]''
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Pēteris Ozoliņš
 | attēls                  = Pēteris Ozoliņš, aktieris (1864-1938).jpg
 | attēla izmērs           = 200px
 | komentārs               = Pēteris Ozoliņš ap 1895. gadu
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1864|8|30}}
 | dz. vieta               = [[Vidrižu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]], (tagad {{LAT}})
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1938|12|24|1864|8|30}}
 | miršanas vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = [[1885]] — [[1913]]
 | dzīvesbiedrs            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Pēteris Ozoliņš''', pseidonīms '''Vidridžu Pēteris''' (1864-1938), bija [[Latvija|latviešu]] aktieris un trešais [[Rīgas Latviešu teātris|Rīgas Latviešu teātra]] direktors. P. Ozoliņa vadībā Latviešu teātris izauga par visas tautas teātri. Līdz ar [[Jēkabs Duburs|Jēkabu Duburu]] un [[Aleksis Mierlauks|Aleksi Mierlauku]] viens no populārākajiem latviešu aktieriem 19. gadsimta beigās.

sentences: {{Citas nozīmes|leģendas varoni|Lielais Kristaps (nozīmju atdalīšana)|Lielais Kristaps}}

sentences:
'''Voldemārs''' var būt:
* [[Voldemārs (personvārds)]] — vīriešu personvārds

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sponge.JPG
| att_nosaukums =Sūklis
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Parazoa
| apakšvalsts_lv =Parazoji
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|†Archaeocyatha|Arheociāti}}
* {{TaksoSaite|Porifera|Sūkļi}}
* {{TaksoSaite|Placozoa|Plakozoji}}
| kategorijas = nē
}}
'''Parazoji''' (''Parazoa'', ''Prometazoa'') ir [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] apakšvalsts, kas iekļauj primitīvākos [[daudzšūņi|daudzšūnu organismus]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Minna Freimane
| vārds_orig =
| attēls = Freimane Minna.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = Jurģumuiža, [[Cīrava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = nav zināms
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Fricis un Bille Freimaņi
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Literāte, ceļotāja
| rakstīšanas valoda = Latviešu
| periods =
| žanri = ceļojumu apraksts, luga, daiļliteratūras stāsti
| temati = ceļojumi, reliģija
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Par piemiņu" (1884)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Minna Freimane''' (dzimusi {{dat|1847|09|30}} [[Cīrava]]s Jurģumuižā,<ref>Cīravas lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1847.g. - Nr.161.</ref><ref name="lit">[https://literatura.lv/lv/person/Minna-Freimane/872836 Literatūra.lv. Minna Freimane] - Kā dzimšanas datums 12. oktobris - pēc jaunā stila</ref><ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Kārkla|first=Zita|date=2021|title=No Kaukāza līdz Ēģiptei. Ceļotāja un literāte Minna Freimane.|journal=Par piemiņu. Minnas Freimanes ceļa apraksti. R.: LULFMI|pages=9.–73. lpp.}}</ref>, miršanas dati nav zināmi) bija [[latvieši|latviešu]] literāte, publiciste un ceļotāja. Tiek uzskatīta par pirmo sievieti ceļojumu aprakstu autori latviešu literatūrā.<ref name="lrb" />

sentences:
]]
'''Viensēta''' ir [[Latvija]]s lauku apvidos izplatīts individuālās apbūves veids, kas ietver dzīvojamo un saimniecības ēkas ([[klēts|klēti]], [[kūts|kūti]], nereti arī [[stallis|stalli]] un/vai ratnīcu, [[rija|riju]], [[pirts|pirti]] un vienu vai vairākus šķūņus), kā arī vairākus [[Hektārs|hektārus]] zemes. Viensēta savu apzīmējumu ieguvusi, jo atrodas savrup no citām viensētām vai [[ciems|ciemiem]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bartolomeu Diašs
|     vārds_orig = ''Bartolomeu Dias''
|         attēls = Bartolomeu Dias, South Africa House (cut).JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bartolomeu Diaša statuja
|     dz_dat_alt = aptuveni 1451. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Algarve]], [[Portugāles karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1500
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Labās Cerības rags]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Portugālis
|   nodarbošanās = Jūrasbraucējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Bartolomeu Diašs''' ({{val|pt|Bartolomeu Dias}}; dzimis aptuveni [[1451]]. gadā, miris {{dat|1500|5|29}}) bija [[portugāļi|portugāļu]] [[jūrasbraucējs]].

sentences: '''Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja''' ir 180 km gara dzelzceļa līnija Latvijā, kas savieno [[Jelgava]]s un [[Liepāja]]s pilsētu. Līnija iet caur [[Jelgavas novads|Jelgavas novadu]], [[Dobeles novads|Dobeles novadu]], [[Tukuma novads|Tukuma novadu]], [[Saldus novads|Saldus novadu]], [[Kuldīgas novads]], [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadu]]. Līnijā ir 16 km garš divceļu posms Jelgava—Glūda, pārējos 164 km līnijā ir 1 sliežu ceļš. Pa līniju tiek pārvadātas kravas galvenokārt uz un no [[Liepājas osta]]s (6 vilcienu pāri dienā pēc 2013./2014. gada grafika).<ref>{{LDz pārskats}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vislabākais
| attēls                   =  The Greatest poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Greatest''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Šeina Feste]]
| producents               =
* [[Linete Hauela]]
* [[Bo Sentklēra]]
| scenārija autors         = Šeina Feste
| galvenajās lomās         =
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Kerija Maligana]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Barbarian Film Group]]''
* ''[[Oceana Media Finance]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Irish DreamTime]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|4|2|ASV}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/greatest-2009|title=The Greatest|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190901120527/https://bbfc.co.uk/releases/greatest-2009|archivedate={{dat|2019|09|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatest2010.htm|title=The Greatest (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|474,129}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vislabākais"''' ({{val|en|The Greatest}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šeina Feste]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Pīrss Brosnans]], [[Sūzana Sarandona]] un [[Kerija Maligana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Martvili
| official_name            = მარტვილი
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Martvili monastery.jpg
| image_caption            = Martvili klosteris
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Martvili municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1982
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 4425
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,6%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 24|lats= 50|latNS=N
| longd= 42|longm= 22|longs= 40|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 3100
| area_code                = +995 418
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 170
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Martvili''' ({{val|ka|მარტვილი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mharē, [[Martvili municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumos [[Kolhidas zemiene]]s ziemeļaustrumu malā [[Egrisas grēda]]s pakājē starp Abašas un Nogelas upēm {{nobr|281 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].

sentences: {{Commonscat|Schools in Riga|Skolas Rīgā}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Crassula ovata 2011 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Crassula ovata|Olveida krasula}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Crassula
|        ģints_lv = Krasulas
|             suga =C. ovata
|          suga_lv =Olveida krasula
|         binomial =Crassula ovata  <small>(Mill.) Druce (1917)</small>
}}
'''Olveida krasula'''<ref>Dorte Nisena. ''Mājas augi'', Rīga : Zvaigzne ABC, 2008, 101. lpp. {{ISBN|978-9984-40-441-7}}</ref> (''Crassula ovata''), sarunvalodā saukta arī par '''naudas koku''', ir [[Sukulenti|sukulents]] ar kokam līdzīgu izskatu un nelieliem rozā vai baltiem ziediem. Dabā tas ir sastopams [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] un [[Mozambika|Mozambikā]], kā arī naudas koks ir populārs telpaugs tā vieglās kopšanas dēļ. Naudas kokam nav nepieciešams daudz ūdens, pie tam to ir ļoti viegli pārlaistīt, bet tam ir nepieciešams daudz [[saules gaisma]]s, lai tas [[Etiolācija|neizstīdzētu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Jade Plant - Money Plant - Crassula Ovata - Crassulaceae - The Succulent Plant Page |url=https://www.succulent-plant.com/families/crassulaceae/moneyplant.html |website=www.succulent-plant.com |accessdate={{dat|2019|3|10||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Hellas Sat 3'' / ''Inmarsat S EAN''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Hellas Sat]]''
| KA_veids               = [[Sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Spacebus-4000C4]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Hellas Sat]]'' (''[[ArabSat]]''), ''[[Inmarsat]]''
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|6|28|SK}} 21:15 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5ECA]]'', {{FRA}}
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[GSAT-17]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 16 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = ~ 2500 kg
| Pilna_masa             = 5780 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]] 12,7 kW
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 39° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Hellas Sat 2]]''
''[[GX4]]''
| KA_nāk                 = ''[[SGS-1 / Hellas Sat 4]]''
''[[GX5]]''
}}
'''''Hellas Sat 3 / Inmarsat S EAN''''' ir sakaru operatoru ''[[Hellas Sat]]'' (''[[ArabSat]]'' meitas uzņēmums) un ''[[Inmarsat]]'' [[sakaru pavadonis]]. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] tika palaists 2017. gada jūnijā.

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Kolorādo "Rockies"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1993|kapteinis=|klubs=Colorado Rockies|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Coors Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=50 144|krāsas=Violeta, melna, pelēka<br />{{color box|#33006F}} {{color box|#000000}} {{color box|#C4CED4}}|īpašnieks=* Ričards Monfords
* Čārlzs Monforts|prezidents=|menedžeris=Bills Šmits|galvenais_treneris=Bads Bleks|logo=Colorado Rockies logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=0|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|divīzijas tituli=0|bg_color=#C4CED4|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#33006F}}'''Kolorādo "Rockies"''' ({{Val|en|Colorado Rockies}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Denvera|Denverā]], [[Kolorādo]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Rockies" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav uzvarējis [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Coors Field'' stadionā.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Matērija''' (no {{val|la|māteria}} — 'viela') ir viss, kas aizņem [[telpa|telpu]], tādējādi matērija ir [[viela]] un lauks (gravitācijas, magnētiskais utt.). Parasti, runājot par matēriju, runā par [[elementārdaļiņas|elementārdaļiņām]] [[fermioni]]em. Matērijai piemīt raksturlielumi, kurus var izmērīt, piemēram, [[masa]] (vielai) vai stiprums (laukam).

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gd
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''AdamsNames''
|sponsors              = ''The National Telecommunications Regulatory Commission'' (''NTRC'')
|domātais-pielietojums = Ar [[Grenāda|Grenādu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Maz tiek izmantots Grenādā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.adamsnames.tc/ www.adamsnames.tc]
}}

sentences:
[[Kategorija:Triatlons]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Bukers''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences:
" ar [[Valdis Dombrovskis|Valdi Dombrovski]]]]
'''Intervija''' (no {{val|en|interview}}) ir publicēta [[saruna]] ar kādu [[Persona|personu]], kurā tiek uzdoti jautājumi un saņemtas atbildes. Intervijas mērķis ir iegūt noteiktu [[Informācija|informāciju]] un iepazīstināt ar to konkrētu auditoriju. Vārda sākotnējā nozīme ir sanāksme, saruna, apspriede.<ref>Latviešu konversācijas vārdnīca, 7. burtnīca,  šķirklis 13019A. Gulbja apgādībā, Rīga,  1931. -1932. gads.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
   | nosaukums=''Morbillivirus''
   | iedalījums=
* ''Gaļēdāju mēra vīruss''
* ''Vaļveidīgo morbillivīruss''
* ''Kaķu morbillivīruss''
* ''Masalu vīruss''
* ''Mazo atgremotāju mēra vīruss''
* ''Roņu mēra vīruss''
* ''Govju mēra vīruss''
   | ģints=Morbillivirus
   | dzimta=Paramyxoviridae
   | dzimta_lv=Paramiksovīrusi
   | kārta_lv=''Mononegavirales''
   | tips_lv=<!-- V ((-)ssRNS) -->
   |kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
|group= Kalendžini
|image=[[File:Pokot Woman.jpg|220px]]
|population=4 967 328
|region=[[Kenija]]
|rels=Kristietība, tradicionālā afrikāņu reliģija
|langs=Kalendžinu
}}
'''Kalendžini''' ir etniska grupa [[Kenija|Kenijā]], kas pārsvarā dzīvo bijušās Rifta ielejas provinces teritorijā. Saskaņā ar 2009. gada tautas skaitīšanas datiem Kenijā dzīvoja ap 4,9 miljoniem kalendžinu. Sīkāk iedalās vairākās citās etniskajās grupās. Runā kalendžinu valodā, kas pieder pie [[Nīlas-Sahāras valodas|Nīlas-Sahāras valodām]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Reinholds Girgensons
|     vārds_orig = ''Reinhold Girgensohn''
|         attēls = Reinhold Ernst Leonhard Girgensohn.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1827
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Opekalns (ciems)|Opekalns]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1886
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Oto Girgensons]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefs Konrads
|     vārds_orig = ''Joseph Conrad''
|         attēls = Joseph Conrad2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Berdičeva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1924
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 03
|        m_vieta = Bišopsborne (''Bishopsbourne'') [[Kenta]],
{{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}/{{GBR}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Apollo Kožeņovskis un Evelīna Kožeņovska (dzim. Bobrovska)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džesija Džordža
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Tumsas sirds]]"
(''Heart of Darkness'', 1899)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Ernests Hemingvejs]], [[D. H. Lorenss]], [[Frānsiss Skots Ficdžeralds]], [[Greiems Grīns]], [[Viljams Barouzs]], [[Džozefs Hellers]], [[Vidijadhars Suradžprasads Naipols]], [[Italo Kalvīno]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Tomass Stērnss Eliots]], [[Sols Belovs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Testosterona struktūrformula

Testosterona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',10''R'',13''S'',14''S'',17''S'')-17-hidroksi-
10,13-dimetil-1,2,6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-
dodekahidrociklopenta[a]fenantrēn-3-ons
|           CAS numurs = 58-22-0
|      ķīmiskā formula = C19H28O2
|              molmasa = 288,42
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 155 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Testosterons''' ({{val-la|testis}} — 'sēklinieks' + ''sterol'' —'sterīns') ir svarīgākais vīrišķais [[dzimumhormoni|dzimumhormons]].<ref>Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1986, 293. lpp.</ref> Vīriešu organismā to producē [[sēklinieki|sēklinieku]] Leidiga šūnas. Nelielos daudzumos tas veidojas arī sieviešu [[olnīcas|olnīcās]], kā arī abu dzimumu [[virsnieres|virsnieru]] garozā. Pats testosterons ir bioloģiski visai neaktīvs, bet šūnās tas [[reducēšanās|reducējas]] (pievieno [[ūdeņradis|ūdeņradi]]) līdz aktīvajai formai — '''dihidrotestosteronam'''. To nodrošina īpašs [[ferments]], ko sauc par [[5-alfa-reduktāze|5-alfa-reduktāzi]]. Reta ģenētiskā defekta gadījumā 5-alfa-reduktāzes var nebūt vai arī būt ļoti maz — tad vīriešu dzimuma auglis attīstās ar sievišķā tipa [[dzimumorgāni]]em vai ar neattīstītiem vīrišķajiem dzimumorgāniem. Ja medicīniskiem mērķiem nepieciešams nomākt testosterona aktivitāti, lieto 5-alfa-reduktāzi inhibējošus medikamentus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 | platums =
 | attēls = Eurasian_Rock_Pipit,_Helgoland_1.jpg
 | att_nosaukums =
 | valsts = Animalia
 | valsts_lv = Dzīvnieki
 | tips = Chordata
 | tips_lv = Hordaiņi
 | klase = Aves
 | klase_lv = Putni
 | kārta = Passeriformes
 | kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta = Motacillidae
 | dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus petrosus
 | suga_lv = Akmeņu čipste
 | binomial = Anthus petrosus <small>([[George Montagu|Montagu]], 1798)</small>
 | kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences: {{Commonscat|Planets of the Solar System}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Dominika|Dominikā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli '''1 vieta''' (dabas objekts), savukārt 3 vietas Dominikā ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/dm Dominika]</ref>. Dominika Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1995]]. gada [[4. aprīlis|4. aprīlī]].

sentences:
{{Valsts Eirovīzijas konkursā infokaste
|        valsts = [[Sanmarīno]]
|        karogs = Flag of San Marino.svg
|  parraiditajs = [[SMRTV]]
|    nac atlase =
|   pied reizes = 13 (3 fināli)
|   pirma reize = [[2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2008.]]
|       ESC lab = 19. vieta: [[2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2019.]]
|        ESC sl = Pēdējā vieta <small>(pusfinālā)</small>: [[2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2008.]], [[2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2017.]], [[2023. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2023.]]
|     majaslapa =
|      EBU lapa = [https://eurovision.tv/country/san-marino EBU lapa]
}}
'''[[Sanmarīno]] [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]''' ir piedalījusies 13 reizes, debitējot [[2008. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2008. gada konkursā]], kad Sanmarīno pārstāvēja ''[[Miodio]]'' ar dziesmu ''[[Complice]]''. Valsts ir kvalificējoties finālam tikai 3 reizes. Sanmarīno labākais rezultāts pašlaik ir 19. vieta [[2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2019. gada konkursā]].

sentences: '''Tūkstošgade''' jeb '''gadu tūkstotis''' ir [[laiks|laika]] intervāls, kura garums ir tūkstoš [[gads|gadi]]. Tūkstošgadi dēvē arī [[latīņu valoda|latīņu]] vārdā '''''millennium''''', kas ir [[saliktenis]] no vārdiem ''mille'' (tūkstotis) un ''annus'' (gads).{{fact}} Pirmā tūkstošgade sākās [[1. gads|1. gadā]] un beidzās [[1000. gads|1000. gadā]]. Otrā tūkstošgade sakās [[1001. gads|1001. gadā]] un beidzas [[2000. gads|2000. gadā]], savukārt trešā tūkstošgade sākās [[2001. gads|2001. gadā]]. Ir cilvēki, kas uzskata, ka jaunā tūkstošgade sākas x000. gadā, respektīvi, viņiem trešā tūkstošgade sākās jau {{dat|2000|1|1||bez}}. Ja pie šī uzskata pieturas, tad pirmajā tūkstošgadē bija tikai 999 gadi.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džons Viks 2
 | oriģinālnos = ''John Wick: Chapter 2''
 |      attēls = Džons Viks 2 plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma
 |    režisors = [[Čads Stahelski]]
 |  producents =
* [[Bazils Aivaniks]]
* Ērika Lī
 |   scenārijs = [[Dereks Kostalds]]
 |     aktieri =
* [[Kiānu Rīvss]]
* ''[[Common]]''
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Rikardo Skamarčo]]
* [[Rubija Rouza]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Ians Makšeins]]
 |      mūzika =
* [[Tailers Beitss]]
* Džoels Ričards
 |   operators = [[Dens Laustsens]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = Evans Šifs
 |     studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
* ''87Eleven Productions''
 | izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|1|30|''[[ArcLight Hollywood]]''|2017|02|10|ASV|2017|02|10|Latvija}}
 |      ilgums = 122 minūtes<ref name=bbfc>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/john-wick-chapter-2-film | title=''John Wick: Chapter 2'' | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | accessdate=January 27, 2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="weekend">{{tīmekļa atsauce|url=http://deadline.com/2017/02/fifty-shades-darker-lego-batman-john-wick-chapter-2-box-office-1201907911/ |title=‘Lego Batman’ Hooks $54M+, ‘Fifty Shades’ Rachets Up $48M+, ‘John Wick 2’ Targets $29M+ – Saturday Update|work=[[Deadline Hollywood]]}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|171,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=johnwick2.htm |title=John Wick: Chapter 2 (2017) |website=Box Office Mojo |accessdate=July 27, 2017}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Džons Viks]]"
 |      nākamā = "[[Džons Viks 3: Parabellum]]" (2017)
 |        imdb =
}}
'''"Džons Viks 2"''' ({{val|en|John Wick: Chapter 2}}) ir 2017. gada ASV [[neo-noir|neonuāra]] [[spriedzes filma|spriedzes trilleris]]. Filmas režisors ir [[Čads Stahelski]], scenārija autors [[Dereks Kolstads]]. Šī ir otrā pilnmetrāžas filma [[Džons Viks (filmu franšīze)|Džona Vika filmu sērijā]], kā arī tiešs turpinājums 2014. gada filmai "[[Džons Viks]]". Galvenajās lomās filmējas [[Kiānu Rīvss]], ''[[Common]]'', [[Lorenss Fišbērns]], [[Rikardo Skamarčo]], [[Rubija Rouza]], [[Džons Legisamo]] un [[Ians Makšeins]]. Filmas sižets seko algotnim Džonam Vikam (Rīvss), kam ir jābēguļo, jo par viņu ir izsludināta [[atlīdzība]]. Filmēšana sākās {{dat|2015|10|26||bez}} [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Dobeles dzirnavnieks
| native_name      =
| logo             = Dobeles dzirnavnieks logo.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1976. gadā
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{vieta|Latvija|Dobele}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Valdes priekšsēdētājs<br />[[Kristaps Amsils]]
| industry         = [[Pārtikas rūpniecība]]
| products         = [[milti]], miltu izstrādājumi, [[makaroni]]
| services         =
| revenue          = [[€]] 109 miljoni (2020)<ref name="index-php">{{Publikācijas atsauce|date=2020-03-19|title=Latvijas vērtīgāko uzņēmumu uzskaitījums|url=https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Latvijas_v%C4%93rt%C4%ABg%C4%81ko_uz%C5%86%C4%93mumu_uzskait%C4%ABjums&oldid=3189945|journal=Vikipēdija|language=lv}}</ref>
| operating_income =
| net_income       = [[€]] 14.8 miljoni (2020)<ref name="index-php" />
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = {{flaga|Igaunija}}  [[:en:Tartu_Mill|Tartu Mill]] (93.99 %)
| num_employees    = 166 (2005)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{url|https://dzirnavnieks.lv/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Milda Grīnfelde
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1909
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Novosibirska]], {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2000
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 29
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Mordovija]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = tulkotāja
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
ASV patents.]]
'''Džinsi''' ({{val|en|jeans}}) ir [[bikses]], kas izgatavotas no rupja [[kokvilna]]s [[audums|auduma]] (parasti no [[denims|denima]]). Visbiežāk termins "džinsi" tiek attiecināts uz zilo džinsu biksēm ar metāla kniedēm.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Alberts Paiks
|     vārds_orig =''Albert Pike''
|         attēls =Albert Pike - Brady-Handy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1809
|     dz_mēnesis =12
|       dz_diena =29
|       dz_vieta =[[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1891
|      m_mēnesis =4
|        m_diena =2
|        m_vieta =[[Vašingtona]], {{USA}}
|   nodarbošanās =advokāts, ģenerālis, rakstnieks, brīvmūrnieks
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Blontu pagasts
| karte             = Blontu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Blontu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Blontu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Blonti
| platība           = 96,6
| iedzīvotāji       = 412<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr:412 / 96.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Launiona
| official_name = ''La Union''
| image_skyline = FvfRosarioLU6966 16.JPG
| imagesize =
| image_caption = Lauku ainava pie Rosario
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = La Union in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1850
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1497.7
| population_total = 822352
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =16 | latm = 30 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 25 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 20
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]
| p3 = '''19 municipalitātes'''
| p6 =
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LUN
| website                  = {{URL|http://www.launion.gov.ph/}}
}}
'''Launiona''' ({{val|fil|Lalawigan ng La Union}}, {{val|en|Province of La Union}}, {{val|ilo|Probinsia ti La Union}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 19 municipalitātēs un sīkāk 576 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]s. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]] (90 %).

sentences: '''Sāļus neradošie oksīdi''' ir tādi [[oksīdi]], kuriem tieši neatbilst ne [[skābes]], ne [[Bāze (ķīmija)|bāzes]].<ref>G. Rudzītis, F. Feldmanis. Neorganiskā ķīmija. R., "Zvaigzne", 1981, 112. lpp.</ref> Agrāk tos dēvēja par '''indiferentajiem oksīdiem''', tomēr no šī nosaukuma atteicās, jo sāļus neradošie oksīdi ir visai reaģētspējīgas vielas. Salīdzinājumā ar citiem oksīdiem, sāļus neradošo oksīdu ir ļoti maz. Pazīstamākie sāļus neradošie oksīdi ir [[oglekļa monoksīds]] CO un [[slāpekļa monoksīds]] NO. Tradicionāli pie sāļus neradošajiem oksīdiem pieskaita arī [[Dislāpekļa oksīds|dislāpekļa oksīdu]] N2O, kas pēc savas molekulas uzbūves īstenībā ir slāpekļa oksonitrīds. Sāļus neradošie oksīdi ir arī  mazpazīstamie [[silīcija monoksīds]] SiO, [[sēra monoksīds]] SO un [[sēra suboksīds]] S2O. Pie sāļus neradošiem oksīdiem var pieskaitīt arī ūdeņraža oksīdu — [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pusmetāls
 |       kārtas skaitlis = 14
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 4
 |               simbols = Si
 |              atommasa = 28,0855
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Attīrīta silīcija gabaliņš un silīcija monokristāls mikroshēmu ražošanai
 |   oksidēšanas pakāpes = +4, -4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = kristāliskajai formai 2330
 |   kušanas temperatūra = 1687 K (1414 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3173 K (3265 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1000
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 8433
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,21
}}

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences:
[[Kategorija:Omāna]]
[[Kategorija:Valsts vadītāji pēc valsts]]
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Sultāni]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskais peļu detektīvs
| attēls                   = Mousedetectposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Great Mouse Detective''
| žanrs                    = animācijas filma, mistērija
| režisors                 =
* [[Rons Klementss]]
* [[Bērnijs Matinsons]]
* [[Deivs Mičeners]]
* [[Džons Maskers]]
| producents               = Bērnijs Matinsons
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Vinsents Praiss]]
* [[Berijs Inghems]]
* [[Vals Betins]]
* [[Sjūzana Polatšeka]]
* [[Kendija Kandido]]
* [[Daiena Česnija]]
* [[Īva Brenere]]
* [[Alans Jangs]]
| mūzika                   = [[Henrijs Mansīni]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
* ''[[Silver Screen Partners II]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|7|2||bez}}
| ilgums                   = 72 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/basil-great-mouse-detective-1986|title=Basil the Great Mouse Detective|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 7, 2019|archive-date={{dat|2019|04|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190408050610/http://www.bbfc.co.uk/releases/basil-great-mouse-detective-1986}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]14 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatmousedetective.htm|title=The Great Mouse Detective|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]38,6 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
'''Vēstures un senatnes pētītāju biedrība''' (''Gesellschaft für Geschichte und Altertumskunde zu Riga'' <ref>Biedrības nosaukums laika gaitā vairākas reizes mainījās. 1834. gadā biedrība nodibinājās kā Krievu Baltijas provinču vēstures un senatnes pētītāju biedrība (Gesellschaft für Geschichte und Altertumskunde der russischen Ostseeprovinzen), 1861. gadā tika pārdēvēta par Krievijas
Baltijas provinču vēstures un senatnes pētītāju biedrību (Gesellschaft für Geschichte und Altertumskunde der Ostseeprovinzen Russlands), 1917./1918. gadā – par Krievijas Baltijas provinču vēstures un senatnes pētītāju biedrību Rīgā (Gesellschaft für Geschichte und Altertumskunde der Ostseeprovinzen Russlands zu Riga) un 1939. gadā – par Rīgas Vācu vēstures un senatnes pētītāju biedrību (Deutsche Gesellschaft für Geschichte und Altertumskunde zu Riga).</ref> (GGA) 1834-1939) bija vadošais vācbaltu vēstures pētniecības centrs [[Baltija|Baltijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{citas nozīmes|grauzējiem|pele (nozīmju atdalīšana)|pele}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = house_mouse.jpg
|  att_nosaukums = {{TaksoSaite|Mus musculus|Mājas pele}}
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Muridae
|      dzimta_lv = Peļu dzimta
|    apakšdzimta = Murinae
| apakšdzimta_lv = Vecās pasaules peles
|          ģints = Mus
|       ģints_lv = Peles
|    kategorijas = nē
|       binomial = Mus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Peles''', '''peļu ģints''' (''Mus'') ir mazi [[Grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') dzīvnieki, kas pieder [[peļu dzimta]]s (''Muridae'') [[Vecās pasaules peles|Vecās pasaules peļu apakšdzimtai]] (''Murinae''). Daudzas peļu [[Suga (bioloģija)|sugas]] dzīvo kopā ar [[cilvēks|cilvēkiem]] vai nu kā kaitēkļi, vai reizēm kā [[mājdzīvnieki]]. Vislabāk zināmā suga ir parastā [[mājas pele]] (''Mus musculus''), kas ir arī populārs [[mājdzīvnieks]]. Peles ir visizplatītākais dzīvnieks, ko lieto laboratorijās dažādiem eksperimentiem, jo tās ir [[zīdītāji]], tām ir daudzas kopīgas īpašības ar [[cilvēks|cilvēkiem]], tās ir mazas, lētas un ātri vairojas. Ir ģenētiski izveidotas speciālas [[laboratorijas pele]]s.

sentences:
{{atsauces+}}
 [[barometrs]]- staba augšā ir [[vakuums]], dzīvsudraba [[smaguma spēks]] līdzsvaro [[Atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienu]]]]
'''Mehāniskais līdzsvars''' ir stāvoklis, kad kādam ķermenim visu pielikto [[spēks|spēku]] summa ir vienāda ar [[nulle|nulli]]. Mehānisks līdzsvars var attiekties ne tikai uz vienu ķermeni, bet arī [[Fizikālā sistēma|fizikālu sistēmu]] miera stāvoklī vai vienmērīgā kustībā [[inerce]]s dēļ.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           =Baltijas linu audeklu manufaktūras<br>AS "Ķengarags"
| Logo                =BLAM AS "Ķengarags".png
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      =Linu izstrādājumu ražošana
| Dibināšanas_datums  =1859. gada 27. novembris
| Likvidēšanas_datums =1940. gadā (1993. gadā)
| Sēdeklis            ={{vieta|Latvija|Rīga|Ķengaraga iela 6|3s=Ķengaraga iela}}
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              =
| Darbinieku_skaits   =~ 430
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =46 000 Ls (5 miljoni rubļu)
| Nozare              =Rūpniecība
| Produkti            =Linu audums, linu diegi, zvejas tīkli, sporta tīkli, tamza, lāpāmie diegi, vītas virves un auklas.
| Mājaslapa           =
}}
 gads).]]
'''Baltijas Linu manufaktūras kompānija''' ({{val-de|Baltische Leinen Manufactur Compagnie}}) bija viens no trim lielākajiem linu izstrādājumu uzņēmumiem [[Latvija|Latvijā]] (5000 spoļu) un viens no vecākajiem uzņēmumiem [[Rīga|Rīgā]]. Uzņēmums atradās [[Ķengaraga iela|Ķengaraga ielā]] 6, [[Ķengarags|Ķengaragā]]. Uzņēmumu 1859. gadā dibināja Nikolajs Ludvigs Bokslafs ([[Arhitekts|arhitekta]] [[Vilhelms Bokslafs|Vilhelma Ludviga Bokslafa]] tēvs). 1940. gadā uzņēmums tika nodots likvidācijai.

sentences: {{citas nozīmes|trauku mīklas sagatavošanai|Abra (nozīmju atdalīšana)|Abra}}

sentences: '''Adata''' ir ļoti tievs, parasti no [[metāli|metāla]] izgatavots irbulītis [[šūšana]]i vai [[lāpīšana]]i, kura viens gals ir ļoti ass, bet otrā galā ir sprauga, kurā ievērt [[diegs|diegu]]. Ir arī cita veida adatas, piemēram, [[adāmadata]]s vai [[šļirce|šļircēm]] paredzētas [[medicīniskā adata|adatas]]. [[Aizvēsture|Aizvēsturē]] pirmās adatas tika izgatavotas no [[koksne|koka]] vai [[kauls|kaula]]. Atkarībā no izmantošanas mērķa adatu izmēri ir atšķirīgi.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Edmunds Huserls
|          vārds_orig = Edmund Husserl
|              attēls = Edmund_Husserl_1900.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Edmunds Huserls 1900. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Prostejova|Prosnica]], [[Austrijas impērija]] (tagad Prostejova, {{CZE}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Freiburga]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[epistemoloģija]], [[matemātika]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]], [[Berlīnes Humbolta Universitāte]], [[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Teodors Celms]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Edmunds Gustavs Albrehts Huserls''' ({{val|de|Edmund Gustav Albrecht Husserl}}; dzimis {{dat|1859|4|8}}, miris {{dat|1938|4|26}}) bija [[Filozofija|filozofs]] un [[Matemātika|matemātiķis]],  [[Fenomenoloģija|fenomenoloģiskās]] skolas aizsācējs, profesors [[Getingenes Universitāte|Getingenes]] un [[Freiburgas Universitāte|Freiburgas Universitātēs]]. Viņa galvenie darbi ir "Pētījumi loģikas jomā" (1900—1901), "Eiropas zinātņu krīze un transcendentālā fenomenoloģija" (1936), "Pirmā filozofija" (1936—1939).

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Gaurenītes
| ģints = Sagina
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Sagina nodosa kz11.jpg
| att_nosaukums =
| suga = Sagina nodosa
| suga_lv = Mezglainā gaurenīte
| binomial = Sagina nodosa
}}'''Mezglainā gaurenīte''' ({{val|la|Sagina nodosa}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Āzija|Āzijā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama diezgan bieži visā valsts teritorijā, kur skrajas grupas aug mitros, smilšainos pazeminājumos [[Mežs|mežos]], kā arī [[Kāpa|starpkāpu]] ieplakās, ūdenstilpju krastos, ceļmalās un nezālienēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sagina-nodosa-l-fenzl/|title=mezglainā gaurenīte - Sagina nodosa (L.) Fenzl - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-09}}</ref>

sentences: '''Valdošie vēji''' ir [[vējš|vēji]], kas pārsvarā pūš noteiktā virzienā virs kāda Zemes virsmas punkta.

sentences: '''Garša''' ir viena no sarežģītākajām un grūtāk izskaidrojamām [[maņa|maņām]]. Tās galvenais orgāns ir [[mēle]] un uz tās izvietotie garšas pumpuriņi. Parasti, runājot par garšu, piemin garšas kārpiņas, taču pirmos signālus par [[ēdiens|ēdienu]] uztver tieši šie sīpolveida garšas pumpuriņi, kas izvietoti iepriekš pieminētajās kārpiņās.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Grēku pilsēta
|    oriģinālnos = ''Sin City''
|         attēls = Sincitypostercast.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
* [[trilleris]]
* [[detektīvfilma]]
* [[asa sižeta filma]]
|       režisors =
* [[Frenks Millers]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
|     producents = [[Elizabete Avelāna]]
|      scenārijs = Frenks Millers
|        aktieri =
* [[Brūss Viliss]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Īlajs Vuds]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Beničio Deltoro]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Ritgers Hauers]]
|         mūzika = [[Džons Debnijs]]
|      operators = Roberts Rodrigess
|        montāža = Roberts Rodrigess
|        studija = ''[[Troublemaker Studios]]''
|    izplatītājs = ''[[Dimension Films]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2005|4|1}}
|         ilgums =
* 124 min (''kinoteātrī'')
* 147 min (''DVD'')
|         valsts = {{ASV}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|158,7 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sincity.htm Sin City (2005) - Box Office Mojo]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]"
|           imdb = 0401792
}}
'''"Grēku pilsēta"''' ({{val|en|Sin City}}; pilnais nosaukums: ''Frank Miller's Sin City'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 |title=McDonagh, Maitland, ''Frank Miller's Sin City'' (review) |access-date={{dat|2010|03|04||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100324054112/http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 }}</ref> ir 2005. gada ASV sešu [[detektīvfilma|detektīvfilmu]] un [[trilleris|trilleru]] ar ''[[film noir]]'' stilizāciju [[antoloģija]]. To režisēja, producēja un scenāriju sarakstīja [[Frenks Millers]] un [[Roberts Rodrigess]]. "Grēku pilsēta" uzņemta pēc Millera tāda paša nosaukuma komiksu sērijas motīviem. Filmai 2014. gadā iznāca turpinājums "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]".

sentences:
, [[Šveice|Šveicē]]]]
'''Ceļš''' ir speciāli izveidota zemes josla, kas atvieglo sauszemes [[transportlīdzeklis|transportlīdzekļu]], kā arī gājēju [[kustība|kustību]]. Ceļš, kuram ir ciets segums, nereti tiek saukts par '''šoseju''', bet pilsētās par [[iela|ielu]], [[bulvāris|bulvāri]] vai [[gatve (iela)|gatvi]]. [[Vilciens|Vilcieni]] pārvietojas pa [[dzelzceļš|dzelzceļu]], pa speciāli izbūvētām [[sliede|sliedēm]]. Arī [[ūdens transportlīdzeklis|ūdens transportlīdzekļiem]] ir savi ceļi, pa kuriem tie pārvietojas, piemēram, [[kuģu ceļš]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
| virskārta = Exopterygota
| virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta = Embioptera
| kārta_lv = Embiji
| dzimta = Andesembiidae
| kategorijas = nē
| binomial= Andesembiidae <small>Ross, 2003</small>
}}
'''''Andesembiidae''''' ir [[Embiji|embiju]] dzimta. Tajā ietilpst 7 sugas.<ref name="Miller.etal2012"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Arheji
|           attēls = Halobacteria.jpg
|    att_nosaukums = Arheji ''[[Halobacteria]] sp.'' (Šūnas garums apmēram 5 μm).
|           valsts = Archaea
|        valsts_lv = Arheji
|         binomial = Archaea
([[Carl Woese|Woese]], [[Otto Kandler|Kandler]] & [[Mark Wheelis|Wheelis]], 1990)
|       iedalījums = Baktēriju iedalījums pēc tipiem:
* [[Crenarchaeota]]
* [[Euryarchaeota]]
* [[Korarchaeota]]
* [[Nanoarchaeota]]
* [[Thaumarchaeota]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''5. maijs''' ir gada 125. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (126. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 240 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Svedjenäva-2788 - Flickr - Ragnhild & Neil Crawford.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium bohemicum
| suga_lv = Bohēmijas gandrene
| binomial = Geranium bohemicum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Bohēmijas gandrene''' (''Geranium bohemicum'') ir [[Gandrenes|gandreņu]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], kur nodalāmi divi izplatības reģioni: [[Skandināvija]]s — [[Baltijas valstis|Baltijas]] un [[Centrāleiropa|centrālās]] un [[Austrumeiropa|austrumu Eiropas]] reģioni. Suga visbiežāk sastopama [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Latvija|Latvijā]] ļoti reti. Tā ir ierakstīta [[Baltijas jūras reģiona Sarkanā grāmata|Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā]] un [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 2. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-bohemicum-l/|title=Bohēmijas gandrene - Geranium bohemicum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-10}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hanko
 | official_name              = ''Hanko''<br/>''Hangö''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Eastern Harbour coastline Hanko.jpg
 | image_caption            = Hanko osta
 | image_flag               =
 | flag_size                =
 | image_shield             = Hanko.vaakuna.svg
 | shield_size              = 75px
 |pushpin_map               = Somija
 | latd  = 59| latm  = 50| lats  = | latNS  = N
 | longd = 22| longm = 58| longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
  | subdivision_name         = '''{{karogs|Somija}}'''
 | subdivision_type1        = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
 | subdivision_name1        = [[Ūsimā]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1874}}
 | area_footnotes           =
 | area_total_km2           = 800
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 7989
 | population_as_of         = 2021
 | population_rank          =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_rank  =
 | elevation_m              =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              =
 | website                  = {{url|http://www.hanko.fi/}}
 | footnotes                =
}}
'''Hanko''' ({{val|fi|Hanko}}, {{val|sv|Hangö}}) ir pilsēta un municipalitāte [[Somija]]s dienvidos [[Ūsimā]] reģionā. Izvietojusies [[Somu līcis|Somu līča]] krastā [[Hanko pussala]]s dienvidu galā. Pilsētā nozīmīga (44%) [[Zviedru valoda|zviedru valodā]] runājošu iedzīvotāju daļa.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zāmina
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Samina
| attēls            = Samina_river.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zāmina
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Brandnertāle]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ille]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=08 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=09 | sāk_gar_m=34 | sāk_gar_s=55 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=09 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{GER}}
| garums            = 17
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 469
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 71
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Lihtenšteina#Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Reteporella grimaldii Julien in Julien & Calvet, 1903 - Banyuls-sur-Mer - 04-85 .jpg
| att_nosaukums =Sūnenis {{TaksoSaite|Sertella septentrionalis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Bryozoa
| tips_lv =Sūneņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Gymnolaemata|Kailmutes}}
* {{TaksoSaite|Phylactolaema|Segmutes}}
* {{TaksoSaite|Stenolaemata|Šaurmutes}}
}}
'''Sūneņi (Bryozoa)''' ir [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips. Citās klasifikācijās tie tiek uzskatīti par [[Vainagtaustekļaiņi|vainagtaustekļaiņu]] tipa klasi. Tie parasti ir sēdoši, koloniāli ūdens dzīvnieki, dažreiz ar masīvu kaļķa [[Skelets|skeletu]]. Atsevišķu indivīdu izmēri ir 1-3mm, savukārt kolonijas var noklāt vairāk kā 1m2 lielus laukumus. Sūneņi dzīvo galvenokārt [[Jūra|jūrās]]. Mūsdienās pazīstamas virs 5000 sūneņu sugām, no tām [[Saldūdens|saldūdeņos]] ap 50 sugām. Formas, kam ir cietais skelets, labi saglabājas [[Fosilijas|fosilā]] stāvoklī. Zināms līdz 5000 fosilām sugām.

sentences:
s pludmalē 1989. gadā, kas norāda, ka pludmalē var atrasties tikai baltās rases cilvēki]]
'''Aparteīds''' ({{val|af|apartheid}}; ''apart'' — ‘atsevišķi’; ''-heid'' — ‘-ība’) bija no 1948. līdz 1994. gadam [[Dienvidāfrikas Nacionālā Partija|Nacionālās Partijas]] valdības īstenota likumīga [[rasu segregācija]]s sistēma Dienvidāfrikā. Patiesībā rasu segregācija sākās jau koloniālajos laikos, kad Dienvidāfriku kontrolēja [[nīderlandieši]]. Šajā sistēmā Dienvidāfrikas cilvēki tika dalīti pēc to [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasēm]] un katra rase dzīvoja savstarpēji atsevišķi. Tika izšķirti [[baltādainie]], [[melnādainie cilvēki]] un tā sauktie "[[krāsainie cilvēki]]". 1959. gadā tika izdalīta vēl ceturtā grupa — [[aziāti]], no kuriem vairums bija [[indieši]]. Melnādainajiem un krāsainajiem cilvēkiem bija liegts atrasties daudzās vietās, kur uzturējās baltādainie. Rasu segregācija tika nostiprināta ar likumu. 1990. gadā Dienvidāfrikas prezidents [[Frederiks Vilems de Klerks]] uzsāka sarunas par aparteīda izbeigšanu. 1993. gadā de Klerks un [[Nelsons Mandela]] saņēma [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]] par miermīlīgu aparteīda izbeigšanu. 1994. gadā aparteīds beidzās un Nelsons Mandela kļuva par pirmo melnādaino [[Dienvidāfrikas prezidents|Dienvidāfrikas prezidentu]].

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
, agrīna civilizācija.]]
Zinātniskā un populārā literatūrā '''civilizācijas''' jēdziens tiek lietots dažādos kontekstos. Par vienu no izplatītākajiem var uzskatīt civilizācijas [[jēdziens|jēdzienu]] kā [[Sabiedrība|sabiedrību]], kura sasniegusi zināmu attīstības pakāpi un kuru vieno vēsturiska un kultūras kopība.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Elerijs Heils
|     vārds_orig = ''George Ellery Hale''
|         attēls = Portrait of George Ellery Hale.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Pasadīna]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|     alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]], [[Vilsona kalna observatorija]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[spektroheliogrāfs]]
|    apbalvojumi = [[Kopleja medaļa]] (1932)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kariņš ar opi
| operators =
| attēls = War-With-Grandpa-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ģimenes filma, komēdija
| režisors = [[Tims Hills]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Uma Tūrmane]]
* [[Robs Rigls]]
* [[Oukss Feglijs]]
* [[Lora Morano]]
* [[Čīčs Marins]]
* [[Džeina Sīmora]]
* [[Kristofers Volkens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The War with Grandpa''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2020|8|28|Lietuva|2020|10|9|ASV}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|38 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|43,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4532038/?ref_=bo_se_r_1|title=The War with Grandpa (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kariņš ar opi"''' ({{Val|en|The War with Grandpa}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ģimenes [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Tims Hills]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Uma Tūrmane]], [[Robs Rigls]], [[Oukss Feglijs]], [[Lora Morano]], [[Čīčs Marins]], [[Džeina Sīmora]] un [[Kristofers Volkens]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Lesja Ukrainka
|     vārds_orig    = ''Леся Українка''
|         attēls    = Lesya Ukrainka portrait.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    = Lesja Ukrainka
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1871
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 13
|       dz_vieta    = Novohrada-Volinska, [[Volīnijas guberņa]]
(tagad [[Zvjaheļa]], [[Žitomiras apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1913
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 19
|        m_vieta    = [[Surami]], [[Tiflisas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{GEO}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece, dramaturģe, rakstniece, tulkotāja un sabiedriska darbiniece
|rakstīšanas valoda = [[ukraiņu valoda]]
|        periods    = 1876—1913
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[modernisms]]
|slavenākie darbi   = drāma-feerija "Meža dziesma" (''Лісова пісня'', 1911)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Ostrubļi''' ({{val|de|Ostrubel}}) nosaukums [[valūta]]i, ko [[Vācijas Impērija]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laikā emitēja izmantošanai [[Krievijas Impērija]]s okupētajās teritorijās.

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[Barbadosa|Barbadosu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Tomass Bernhards
|     vārds_orig    = ''Thomas Bernhard''
|         attēls    = Thomas_Bernhard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1931
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = [[Hērlena]], {{NED}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1989
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Gmundene]], [[Augšaustrija]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Thomas Bernhard (signature).jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniecs, dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = 1957–1989
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Untergeher'' (1983), ''Heldenplatz'' (1988)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ilmari Manninens
|     vārds_orig = ''Ilmari Manninen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vīpuri}}
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[etnogrāfija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Tartu Universitāte]]
[[Igaunijas Nacionālais muzejs]]
[[Somijas Nacionālais muzejs]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Helsinku Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Ilmari Justuss Andreuss Manninens''' ({{val|fi|Ilmari Justus Andreus Manninen}}; {{dat|1894|9|2|N}}—{{dat|1935|6|14|N}}) bija [[somi|somu]] profesors, rakstnieks un etnogrāfs. Viņš bija [[Igaunijas Nacionālais muzejs|Igaunijas Nacionālais muzeja]] vadītājs, kad tas atradās [[Rādi muiža|Rādi muižā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jurijs Averbahs
|     vārds_orig = ''Юрий Львович Авербах''
|         attēls = AwerbakhYuri2002.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Jurijs Averbahs savā 80 gadu jubilejā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas PFSR|Kaluga|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USSR}} <br />{{RUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Pecan Pie''
| attēls                   = Pecan Pie (2003).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = īsfilma
| režisors                 = [[Mišels Gondrī]]
| producents               =
| scenārija autors         = Mišels Gondrī
| galvenajās lomās         = [[Džims Kerijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 2 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Pecan Pie''''' ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[īsfilma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Mišels Gondrī]]. Galveno lomu atveido [[Džims Kerijs]]. Filmā galvenais varonis brauc pa ielām gultā un dzied dziesmu [[Elviss Preslijs|Elvisa Preslija]] stilā.

sentences: '''Pilsētvides izpēte''' ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā [[vaļasprieks|vaļasprieku]]. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.<ref name="SFGATE_062008">{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?f=/c/a/2007/08/19/CMA4QVBMQ.DTL|title=The Art of Urban Exploration|work=San Francisco Chronicle|access-date=20 June 2008|date=19 August 2007|last=Nestor|first=James}}</ref>

sentences: '''Autoklāvs''', arī '''tvaika sterilizators''' vai '''patspiednis'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=autokl%C4%81vs&list=autokl%C4%81vs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]</ref> ir spiedieniekārta, kas paredzēta medicīnas preču, instrumentu un materiālu [[sterilizēšana (mikrobioloģija)|sterilizēšanai]]. Autoklāvus izmanto arī [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]]. Sterilizēšanas laikā svarīgi ir pareizi uzturēt sterilizēšanas režīmu ([[temperatūra|temperatūra]], [[spiediens|spiediens]], sterilizēšanas ilgums, temperatūras un spiedienu izmaiņas protokoli), tāpēc mūsdienās tiek izmantotas sistēmas, kas sastāv no temperatūras un spiediena [[sensors|sensoriem]] un kontrolieriem ar datorvadību.

sentences: '''"Gadu gredzeni"''' ir dzejnieces [[Vizma Belševica|Vizmas Belševicas]] ceturtais dzejoļu krājums, izdots 1969. gadā izdevniecībā "Liesma".

sentences:
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Karena Demirčjana sporta un koncertu komplekss "Amalir"
|attēls            = Karen Demirchyan Sports and Concerts Complex shot from air, May 2019.jpg
|valsts            = {{flag|Armēnija}}
|pilsēta           = Erevāna
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = {{dat|1983|10|31}}
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         = renovācijai 47.7 mlj.
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    =
|koncerts          = 1 300
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        = 8 000-11 000
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    =
|mājas-lapa        =
}}
'''Karena Demirčjana sporta un koncertu komplekss''', arī '''"Amalir"''' ({{val|hy|Կարեն Դեմիրճյանի անվան Մարզահամերգային}}) ir sporta un koncertu komplekss [[Erevāna|Erevānā]]. Kompleksā ietilpst koncertu un sporta zāles.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecpiebalgas pagasts
| karte             = Vecpiebalgas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vecpiebalgas pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Vecpiebalgas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecpiebalgas pagasta karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Vecpiebalga
| platība           = 110,2
| iedzīvotāji       = 1458<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1458 / 110.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vecpiebalga.lv
}}
'''Vecpiebalgas pagasts''' ir [[pagasts]] [[Vidzeme|Vidzemē]], kas ietilpst [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Robežojas ar Cēsu novada [[Inešu pagasts|Inešu]], [[Kaives pagasts|Kaives]], [[Taurenes pagasts|Taurenes]], [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas]] un [[Zosēnu pagasts|Zosēnu]] pagastu un [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Liezēres pagasts|Liezēres pagastu]]. Pagasta centrs ir [[Vecpiebalga]].

sentences: '''8. februāris''' ir gada 39. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 326 (327 garajā gadā) dienas.

sentences:
'''Megarīda''' ({{val|grc|Μεγᾰρίς}}) bija neliels vēsturisks apgabals Centrālajā [[Grieķija|Grieķijā]], kas dienvidrietumos piekļāvās [[Korintas zemesšaurums|Korintas šaurumam]] un robežojās ar [[Korintija|Korintiju]], ziemeļaustrumos robežojās ar [[Atika|Atiku]], bet ziemeļrietumos ar [[Beotija|Beotiju]]. Rietumos Megarīdu apskalo [[Alkionas līcis]] ([[Korintas līcis|Korintas līča]] daļa), bet dienvidaustrumos [[Saroniks]]. Austrumos pretī Megarīdai atrodas [[Salamina]]s sala. Atrašanās starp Korintas un Saronikas līčiem, deva tai priekšrocību piekļūt divām jūrām. Jūra bija vienīgā megāriešu izeja, jo uz sauszemes tos norobežoja vareni kaimiņi – [[Atēnas|atēnieši]] austrumos un [[Senā Korinta|korintieši]] rietumos. Šī dzīves telpas šaurība mudināja tos veidot tālas [[kolonija]]s, galvenokārt, [[Trāķija|Austrumtrāķijā]], Propontīdā ([[Marmora jūra|Marmora jūrā]]), Pontā ([[Melnā jūra|Melnajā jūrā]]), kā arī [[Sicīlija|Sicīlijā]].

== Vēsture ==
Pēc izcelsmes megārieši bija [[dorieši]] un runāja doriešu izloksnē. Megarīdas apgabalā viņi apmetās doriešu invāzijas laikā, izspiežot no turienes [[Jonieši|joniešus]] un beotiešus, kas šeit bija apmetušies. [[Arhaiskais laikmets|Arhaiskajā]] un [[Klasiskie senie laiki|klasiskajā periodā]] šajā teritorijā bija piecas lielas pilsētas: [[Megāra]] reģiona lielākā līdzenuma vidū, [[Nisaja]] Saronika krastā, kas bija Megāras dienvidu osta, [[Pega]] pie Korintas līča, kas bija Megāras ziemeļu osta, [[Tripodiska]] [[Gerānijas kalni|Gerānijas kalnos]] un [[Egostena]] [[Kitairona]]s pakājē. Tad vēl kādu laiku viņu varā atradās arī [[Perahoras Heraons]], uz kuru pretendēja gan [[Argosa|argosieši]], gan korintieši, taču beigās tas pārgāja pie korintiešiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums =
|        attēls = Pileated Gibbon (Hylobates pileatus).jpg
| att_nosaukums = [[Melngalvas gibons]] (''Hylobates pileatus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Primates
|      kārta_lv = Primāti
|    virsdzimta = Hominoidea
| virsdzimta_lv =Augstākie šaurdeguna pērtiķi un cilvēks
| dzimta = Hylobatidae
| dzimta_lv = Gibonu dzimta
| ģints = Hylobates
| ģints_lv = Giboni
|      binomial = Hylobates ([[Johann Karl Wilhelm Illiger|Illiger]], 1811)
|   kategorijas = nē
| izplatība =

{{legend|#71BC78|Baltroku gibons (''Hylobates lar'')}}
{{legend|#512888|Mazais gibons (''Hylobates klossii'')}}
{{legend|#FFB6C1|Melngalvas gibons (''Hylobates pileatus'')}}
{{legend|red|Melnroku gibons (''Hylobates agilis''),
Borneo salā Borneo baltbārdas gibons (''Hylobates albibarbis'')}}
{{legend|#DAA520|Millera gibons (''Hylobates muelleri'')}}
{{legend|#EFCC00|Sudrabainais gibons (''Hylobates moloch'')}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jevgēņijs Osipovs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Aizpute}} (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvijas krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jeļena Osipova
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jevgēņijs Osipovs''' (dzimis {{dat|1977||}} [[Aizpute|Aizputē]]) ir [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] cilmes [[politika|politiķis]]. Bijis [[Latvijas Nacionāli demokrātiskā partija|Latvijas Nacionāli demokrātiskās partijas]] (2002) un uz tās bāzes dibinātās Osipova partijas (2008) priekšsēdētājs.<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/politika/papildinata-nodibinata-jauna-partija-osipova-partija-629098 Nodibināta jauna partija — «Osipova partija»] diena.lv 2008. gada 28. septembrī</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|zvaigznāju|dzērve (nozīmju atdalīšana)|dzērve}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dzērve
| abbreviation = Gru
| name_latin = Grus
| RA = 22
| dec = −47
| areatotal = 366
| arearank = 45. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Gru''
| starmagnitude = 1,73
| neareststarname = ''HD 211415''
| stardistance = 44,4
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Zivs]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 34
| latmin = 90
}}

sentences:
s lielākā karstā avota, caurtece ir 180 litri sekundē ar +97°C temperatūru.]]
]]
'''Termālie ūdeņi''', arī '''termas''',<ref name="LPE">{{LPE|9|605}}</ref> ir [[pazemes ūdeņi]], kuru temperatūra pārsniedz +20°C. Izplūstot virszemē, tie veido karstos [[avots|avotus]].<ref name="BSE">''Термальные воды'' // Большая советская энциклопедия : [в 30 т.] / гл. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : Советская энциклопедия, 1969—1978.</ref> Pastāv arī citas definīcijas, saskaņā ar kurām avotu var saukt par karstu, ja tā temperatūra ir augstāka par attiecīgā apgabala gada vidējo temperatūru,<ref name="Ivanova">М.Ф.Иванова. ''Общая геология.'' — Москва: Высшая школа, 1974.</ref><ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/hot%20spring Vebstera vārdnīca: Definition of ''hot spring'']</ref> ja tā temperatūra ir augstāka par cilvēka ķermeņa temperatūru u.c.<ref>[https://web.archive.org/web/20070310162547/http://www.bartleby.com/61/35/H0293500.html American Heritage dictionary, fourth edition (2000) definition of ''hot spring'']</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Cladium|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Cladium mariscus kz10.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=<i>Cladium mariscus</i>|binomial=Cladium|autors=|ģints_lv=Aslapes}}'''Aslapes''' ({{val|la|Cladium}}) ir [[grīšļu dzimta]]s ģints, kas ir sastopama gandrīz visā pasaulē tropiskajos un [[Mērenā josla|mērenajos reģionos]]. Augiem ir raksturīgas garas, šauras (zālei līdzīgas) [[lapas]] ar asām, bieži robainām (zāģzobam līdzīgām) malām un 1—3 m gari stublāji, kuru galā veidojas sazarota [[Ziedkopa|ziedkopu]]. Tāpat kā daudziem citiem augiem, kas sastopami mitros biotopos, aslapēm ir raksturīgi dziļi, ložņājoši [[sakneņi]].<ref>Keddy, P.A. 2010. Wetland Ecology: Principles and Conservation (2nd edition). Cambridge University Press, Cambridge, UK. p. 89</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Joko Ono
|Attēls           = Yokoono (cropped).JPG
|Att_izm          = 200 px
|Apraksts         = Joko Ono 2007. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         =
|Dzimis           = {{ddv|1933|2|18|bez}}
|Vieta_dz         = {{flaga|Japāna}} [[Tokija]], [[Japāna]]
|Miris            =
|Vieta_mr         =
|Instrumenti      = balss
|Žanrs            = [[avangards]], [[elektroniskā mūzika|elektronika]]
|Nodarbošanās     = [[dziedātājs|dziedātāja]], [[aktīvists|aktīviste]]
|Gadi             = 1961—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Apple Records|Apple]]'', ''[[Astralwerks]]'', ''[[Geffen Records|Geffen]]'', ''[[Polydor Records|Polydor]]'', ''[[Rykodisc]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Plastic Ono Band]]''
|Mlapa            =
|Dzimums          = S
}}

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences: '''Pacients''' ir [[persona]], kas tiek ārstēta vai kura ir reģistrēta pie kādas no [[ārstniecības persona|ārstniecības personām]] un, ja nepieciešams, tiek ārstēta.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

|       citi nosaukumi = alilglikozinolāts,
2-propenilglikozinolāts
|           CAS numurs = 3952-98-5
|      ķīmiskā formula = C10H16KNO9S2
|              molmasa = 397,46
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Alūksnes Vecā pils
| native_name         =
| former_names        = ''Das Alte Schloss von Marienburg''
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Alūksnes Mākslas skola (Vecā pils) (2).jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             = Alūksnes Vecās pils fasāde
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Alūksne]], [[Alūksnes novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.426101 | latNS  = N
| longd = 27.052996 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1793. gads
| completion_date     = 1794. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Vecā pils
|      numurs = 2682
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
[[File:Permafrost thaw ponds in Hudson Bay Canada near Greenland.jpg|thumb|250px|Termokarsta ezeri [[Hudzona līcis|Hudzona līča]] apkārtnē]]
'''Termokarsts''' ir plašas, dziļas piltuvveida [[ieplaka]]s, kas radušās, izkūstot pazemes [[Ledus|ledum]]<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.daba.gov.lv/lv/media/936/download|title=Ogres zilie kalni dabas aizsardzības plāns|access-date=25.01.2022|date=2011}}</ref> vai atkūstot sasalušai [[augsne|gruntij]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/termokarsts|title=termokarsts {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-25}}</ref>

sentences:
'''Refinansēšanas likme''' ir procenta likme, ko [[centrālā banka]] nosaka [[komercbanka|komercbanku]] [[aizņēmums|aizņēmumiem]] centrālajā bankā.
Ja šo procenta likmi samazina, tad pieprasījums pēc centrālās bankas aizdevumiem ir lielāks, bet, ja to paaugstina — mazāks.
Refinansēšanas likme ir [[nauda]]s un [[kredīts|kredītu]] regulēšanas instruments. Ar šī instrumenta palīdzību centrālā banka iedarbojas uz starpbanku [[tirgus]] likmēm, kā arī uz kredītu un [[depozīts|depozītu]] likmēm, kuras fiziskām un [[juridiska persona|juridiskām personām]] piedāvā kredītu organizācijas, jo tādā veidā banku kreditēšanas iespējas samazinās vai palielinās.

sentences: '''Asaras''' ir [[ķermeņa šķidrums]], kuru izdala [[asaru dziedzeri]]. Procesu, kad izdalās asaras, sauc par '''asarošanos'''. Asarošanu var izsaukt dažādi iemesli, piemēram, emocionālu jūtu dēļ var sākt [[raudāšana|raudāt]] vai acī ir iekritis kāds svešķermenis.  Aptuveni 99% no asarām veido [[ūdens]]. Atlikušo procentu lielākoties veido dažādas neorganiskas vielas — [[nātrija hlorīds]], [[nātrija karbonāts]], [[magnijs|magnija]] sāļi un citas vielas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Mērija Daglasa
|          vārds_orig =
|              attēls = Mary Douglas (1921–2007).jpg
|          att_izmērs = 175px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1925
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{vieta|Itālija|Sanremo}}
|              m_gads = 2007
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 16
|             m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[antropoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Abraham abulafia.jpg|thumb|Abulafija attēls uz 13. gadsimta [[manuskripts|manuskripta]] lapas, [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā]]
'''Abrahams Abulafija''' (אברהם בן שמואל אבולעפיה, ''Abraham Abulafia'', dzimis 1240. gadā [[Saragosa|Saragosā]], miris pēc 1290. gada [[Malta|Maltā]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[kabala|kabalists]]. Ekstātiskās kabalas (''qabbalah nevu'it'') dibinātājs. Uzskatīja sevi par [[mesija|mesiju]] un [[pravietis|pravieti]].

sentences: '''Aleksandra II tiesu reforma''' tika izstrādāta no 1861. līdz 1863. gadam, apstiprināta 1864. gadā un [[Krievijas Impērija|Krievijas impērijā]] pakāpeniski ieviesta līdz 1899. gadam. Reforma izveidoja pilnīgi jaunu tiesu sistēmu un tiesas procesu norisi.

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences: {{citas nozīmes|eposu|Sasunas Dāvids (nozīmju atdalīšana)|Sasunas Dāvids}}

sentences: '''Bināra operācija''' matemātikā ir operācija, kurā ir iesaistīti divi [[kopa]]s elementi, un kuras rezultāts arī ir kopas elements. Piemēram, skaitļu vai [[Vektors|vektoru]] saskaitīšana, [[Matrica|matricu]] reizināšana, kopu apvienošana, simetriju kombinēšana [[Grupa|grupās]], divu funkciju kompozīcija.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Paul Ricœur
|          vārds_orig =
|              attēls = Paul Ricoeur Balzan.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pols Rikērs 1999. gadā
|             dz_gads = 1913
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Valansa]], [[Francija]]
|              m_gads = 2005
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 20
|             m_vieta = Šatenī-Malabrī (''Châtenay-Malabry''), pie [[Parīze]]s, [[Francija]]
|           pilsonība = [[Francija]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[fenomenoloģija]], [[hermeneitika]], [[psihoanalīze]], [[teoloģija]]
|           intereses = [[fenomenoloģija]], [[morāles filozofija]], [[politikas filozofija]], [[valodas filozofija]], [[personības identitāte]], [[historiogrāfija]], [[literatūrkritika]], [[antīkā filozofija]]
|              idejas = [[hermeneitika]], [[darbības teorija]]
|          alma_mater = [[Strasbūras Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Rennas 1. universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Karls Barts]], [[Gabriels Marsels]], [[Martins Heidegers|Heidegers]], [[Karls Jasperss|Jasperss]], [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Hanna Ārente|Ārente]], [[Emanuels Levins|Levins]]
|          ietekmējis = [[Žaks Deridā|Deridā]]
|               darbi = ''Temps et récit'' (trīs daļās, 1983, 84, 85)
|              valoda = [[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Andželo Teilors
 |      vārds_orig = ''Angelo Taylor''
 |          attēls = Taylor in blue-cropped.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|12|29}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Olbani|3s=Olbani (Džordžija)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 188 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 77 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = 400 m/b<br />400 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Andželo Teilors''' ({{val|en|Angelo F. Taylor}}; dzimis {{dat|1978|12|29}} [[Olbani (Džordžija)|Olbani]], [[Džordžija|Džordžijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu [[vieglatlēts]], startē [[400 m barjerskrējiens|400 m barjerskrējiena]] un [[400 m]] distancēs.

sentences:
[[File:PolygonParameters.png|thumb|[[Piecstūris]], regulāru daudzstūru piemērs]]
'''Regulārs daudzstūris''' ir tāds izliekts [[daudzstūris]], kura visi [[leņķis|leņķi]] ir vienādi un visas [[mala]]s ir vienādas.

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Inuīti
| image = <br>Inuīti tradicionālajā pārvietošanās līdzeklī Kanādā
| population = 154 503<ref name="geinu"/><ref name="caninu">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.statcan.gc.ca/daily-quotidien/171025/mc-a001-eng.htm|title=Inuit population by residence inside or outside Inuit Nunangat, 2016|last=Canada|first=Government of Canada, Statistics|website=www.statcan.gc.ca|language=en|access-date=2017-11-12}}</ref><ref name="usinu"/><ref name="dkinu"/><ref name="ruinu">"Population data". Посольство России в Великобритании. Retrieved 2017-07-05.</ref>
| region1 = {{flag2|Canada}}
| pop1 = 70 540  (2021)
| ref1 = <ref name="caninu"/>
| region2 = {{flag2|Greenland}}
| pop2 = 50 787 (2021)
| ref2 = <ref name="geinu">{{Tīmekļa atsauce |url = https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gl.html |title = The World Factbook (Greenland) |website = [[Central Intelligence Agency]] |year = 2013 |accessdate = October 20, 2013 |archive-date = {{dat|2020|05|09||bez}} |archive-url = https://web.archive.org/web/20200509035824/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gl.html }}</ref>
| region3 = {{flag2|United States}}
| pop3 = 16 581 (2010)
| ref3 = <ref name="usinu">{{Tīmekļa atsauce |url = https://www.census.gov/population/www/cen2000/briefs/phc-t18/tables/tab001.xls |format = xls |title = Table 1: American Indian and Alaska Native Alone and Alone or in Combination Population by Tribe for the United States: 2000 |website = [[United States Census Bureau]] |year = 2000 |accessdate = October 20, 2013}}</ref>
| region4 = {{flag2|Denmark}}
| pop4 = 16 470 (2018)
| ref4 = <ref name="dkinu">{{Tīmekļa atsauce |url = http://www.statistikbanken.dk/BEF5G |title = Statistikbanken |website = [[Statistics Denmark]] |year = 2015 |accessdate = January 25, 2016 |archiveurl = https://web.archive.org/web/20180722155752/http://www.statistikbanken.dk/BEF5G |archivedate = {{dat|2018|07|22||bez}} }}</ref>
| region5 = {{flag2|Russia}}
| pop5 = 125 (2011)
| ref5 = <ref name = "ruinu"/>
| langs =
| rels =
| related =
| native_name = ᐃᓄᐃᑦ
}}
'''Inuīti''' ir [[Arktika|Arktikā]] ([[Grenlande|Grenlandē]], [[Kanāda|Kanādā]] un [[Aļaska|Aļaskā]]) dzīvojošu cilvēku grupa, šī reģiona pirmiedzīvotāji.

sentences: '''Hipotenūza''' ir taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] mala, kas atrodas pretī taisnajam leņķim (skat. attēlu).

sentences: '''Atturība''' jeb '''abstinence'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=abstinence&list=abstinence Akadēmiskā terminu datubāze - abstinence]</ref> (no {{val|la|abstinere}} — 'atturēties)' ir cilvēka brīvprātīga atteikšanās no konkrētām aktivitātēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|title = Abstinence Education|access-date = {{dat|2012|07|12||bez}}|archiveurl = https://web.archive.org/web/20120726192535/http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|archivedate = {{dat|2012|07|26||bez}}}}</ref> Visbiežāk ar šo terminu saprot atteikšanos no [[sekss|seksa]], [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]], [[ēdiens|ēdiena]], [[narkotikas|narkotikām]] vai [[smēķēšana]]s. Pievēršanās atturībai var būt motivēta ar medicīniskiem, reliģiskiem, personiskiem, sociāliem, morāliem, tiesiskiem un citiem iemesliem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |title=Skolēni un narkotikas. Rokasgrāmata skolotājiem |access-date={{dat|2012|07|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070106132531/http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |archivedate={{dat|2007|01|06||bez}} }}</ref> Pēc ilguma atturība var būt gan īslaicīga, gan ilglaicīga.

sentences: '''Dzemdes mioma''' ({{val-la|myoma uteri}}) jeb '''dzemdes fibromioma''' ({{val-en|uterine fibroids}}) ir labdabīgs apaļš, labi norobežots, bet neieslēgts un ciets mezglveida [[muskuļaudi|muskuļaudu]] audzējs jeb [[mioma]], kas veidojas  [[dzemde|dzemdē]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce| title=Meitenes, dzemdējiet jaunas! jeb Skaidrojums, kas ir dzemdes mioma| url=http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/102598/meitenes-dzemdejiet-jaunas-jeb-skaidrojums-kas-ir-dzemdes-mioma | publisher=KasJauns.lv | accessdate={{dat|2015|7|7}}}} {{lv ikona}}</ref>

sentences: '''Baltijas Starptautiskā ģeogrāfijas olimpiāde''' (starptautiskais saīsinājums: ''Baltic iGeo'') ir kopš 2014. gada notiekoša ikgadēja starptautiska [[ģeogrāfija]]s olimpiāde skolēniem. Dalībvalstis, kas sūta savu skolēnu komandas, šobrīd ir [[Igaunija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Baltkrievija]], [[Krievija]] un [[Polija]]. Olimpiāde ietver rakstiskus pārbaudes darbus, [[multivide]]s testus un praktiskos darbus. Skolēni ar augstāko punktu summu tiek apbalvoti ar zelta, sudraba un bronzas medaļām.

sentences: '''Naids''' ir emocionāla un gribas reakcija ar spilgti negatīvu attieksmi, vai pretīgumu un riebumu pret konkrētu indivīdu vai indivīdu grupu, dzīvu būtni vai notikumu. Naids parasti ir pretstats [[mīlestība]]i. Naidu var izraisīt [[konflikts|konflikti]] vai [[dusmas]] pret kādu cilvēku.

sentences:
savā inaugurācijā sniedzam [[Latvijas prezidents|Valsts prezidenta]] svinīgo solījumu]]
'''Inaugurācija''' (no {{val|la|inaugurare}} — 'iesvētīt') ir valsts galvas ([[prezidents|prezidenta]]) vai citas augstas amatpersonas amatā stāšanās [[ceremonija]].

sentences:
{{atsauces+}}
{{Infobox medical intervention|Name=Ekstrakorporālā apaugļošana|image=Blausen 0060 AssistedReproductiveTechnology.png|caption=Ilustrēta ICSI apaugļošanas procedūra ar spermas injekciju}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Gyroporus castaneus 2011 G2.jpg
| att_nosaukums = Kastaņu smilšbekas Ukrainā
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Gyroporaceae
| dzimta_lv = Smilšbeku dzimta
| ģints = Gyroporus
| ģints_lv = Smilšbekas
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Centrālā Kordiljera
 |attēls                 = TREKKING AT THE BATAD.jpg
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = [[Rīsi|Rīsa]] lauku terases [[Ifugao]] provincē
 | map_type            = Filipīnas#Lusona
| map_relief = jā
| latd  = 17 |latm = 20 | latNS  = N
| longd = 120 | longm = 57 | longEW = E
| label_position      =
 |kontinents             = [[Eirāzija]] ([[Āzija]])
 |novietojums            =
 |valstis                = {{PHL}}
 |ģeo_apgabals           = [[Lusona]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 320
 |platums                = 118
 |platība                = 22 500
 |kalns                  = [[Pulags]]
 |augstums               = 2928
 |pilsētas               = [[Bagio]]
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
'''fon Freimaņi''' ({{val|de|von Freymann}}) ir [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kuru priekšteči izsekojami līdz [[Zviedru Vidzeme]]s laikam 17. gadsimtā.
Mūsdienās šai dzimtai piederīgie dzīvo Vācijā, Somijā un Zviedrijā.

sentences:
{{citas nozīmes|uzliktni sejai|Maska (nozīmju atdalīšana)|Maska}}
 dalībnieki ar maskām]]
'''Maska''' ir uzliktnis uz [[seja]]s, kurā attēlota kāda būtne, dzīvnieks vai cilvēks. Maskai ir parasti ir izgriezti divi caurumi [[acs|acīm]], lai tās lietotājs varētu caur tiem skatīties. Maskas var kalpot arī kā dekors. Galvenais maskas mērķis ir tās lietotājam palikt anonīmam. No aizvēsturiskiem laikiem maskas izmanto dažādu [[rituāls|rituālu]], [[ceremonija|ceremoniju]] vai [[pragmatisms|praktisku]] iemeslu dēļ. Mūsdienās tās izmanto arī [[karnevāls|karnevālos]] un [[masku balle|masku ballēs]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Katerina Stefanidi
 |      vārds_orig = ''Κατερίνα Στεφανίδη''
 |          attēls = 2019 Birmingham Grand Prix - Katerina Stefanidi.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Katerina Stefanidi 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1990|2|4}}
 |         dz_viet = {{vieta|Grieķija|Atēnas}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GRE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=173}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 4,91 m
 |           PR1_d = kārtslēkšana
 |             PR2 = 4,90 m
 |           PR2_d = kārtslēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{GRE}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2016|teksts=Riodežaneiro 2016}}|[[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana sievietēm|Kārtslēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalSilver|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|Kārtslēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalBronze|Portlenda 2016|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze|Birmingema 2018|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|Belgrada 2017|Kārtslēkšana}}
{{MedalSilver|Prāga 2015|Kārtslēkšana}}
}}
'''Katerina Stefanidi''' ({{val|el|Κατερίνα Στεφανίδη}}; dzimusi {{dat|1990|2|4}} [[Atēnas|Atēnās]]) ir [[Grieķija|grieķu]] [[kārtslēkšana|kārtslēcēja]], [[Vieglatlētika 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|2016. gada olimpisko spēļu]] čempione. Viņa bieži tiek uzskatīta par izcilāko sievieti Grieķijas sporta vēsturē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.novasports.gr/alla-sports/stivos/article/400156/stathera-stin-korufi-i-stefanidi/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|05|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|05|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190524174055/http://www.novasports.gr/alla-sports/stivos/article/400156/stathera-stin-korufi-i-stefanidi/ }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.avgi.gr/athlitika/250418_katerina-stefanidi-pagkosmio-fainomeno-i-koryfaia-ellinida-olon-ton-epohon|title=ΣΤΙΒΟΣ - ΚΑΤΕΡΙΝΑ ΣΤΕΦΑΝΙΔΗ / Κατερίνα Στεφανίδη: Παγκόσμιο "φαινόμενο" η κορυφαία Ελληνίδα όλων των εποχών!|date=2017. gada 14. aug.|website=Αυγή}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jona: Piedzīvojumi Dārzeņu valstībā
| attēls                   = Jonah- A VeggieTales Movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas oriģinālais plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jonah: A VeggieTales Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Fils Višers]]
* [[Maiks Navrokis]]
| producents               = [[Amiks Ovens]]
| scenārija autors         =
* [[Fils Višers]]
* [[Maiks Navrockis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Fils Višers]]
* [[Maiks Navrockis]]
* [[Tims Hodžs]]
* [[Liza Višera]]
* [[Dens Endersons]]
* [[Šēlbie Višere]]
* [[Kristīna Blegena]]
* [[Džims Pūls]]
| mūzika                   =
* [[Kerts Hainekis]]
* [[Dēivids Mollens]]
* [[Fils Višers]]
| operators                =
| montāža                  = [[Džons Vābās]]
| studija                  =
* ''[[Big Idea Entertainment]]''
* ''[[FHE Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Artisan Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|10|4||bez}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25,6 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Pirātu piedzīvojumi dārzeņu valstībā]]
| imdb                     = tt0298388
}}
'''"Jona: Piedzīvojumi Dārzeņu valstībā"''' (angļu: ''Jonah: A VeggieTales Movie'') ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Fils Višers]] un [[Maiks Navrockis]]. Galvenās lomas atveido [[Fils Višers]], [[Maiks Navrokis]], [[Tims Hodžs]], [[Liza Višera]], [[Dens Endersons]], [[Šēlbie Višere]], [[Kristīna Blegena]] un [[Džims Pūls]]. Filmas pirmizrāde notika 2002. gada 4. oktobrī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dekstrometorfāna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 125-71-3
|      ķīmiskā formula = C18H25NO
|              molmasa = 271,4
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 111 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Antiļu salas
|attēls              = Carte antilles 1843.jpg
|attēla paraksts     = 1843. gada Antiļu salu karte
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Antilles Map.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Karību jūra]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =

|platība             = 228 662
|garums              = 4000
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Dvarte]]
|augstums            = 3098
|salu skaits         =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{collapsible list|title=12 valstis|{{ATG}}
 {{BRB}}
 {{DMA}}
 {{DOM}}
 {{GRD}}
 {{HTI}}
 {{JAM}}
 {{CUB}}
 {{KNA}}
 {{LCA}}
 {{VCT}}
 {{TTO}}}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorijas
|valsts adm vienība1       = {{collapsible list|title=15 teritorijas|{{VIR}}
 {{AIA}}
 {{ABW}}
 {{BES}}
 {{VGB}}
 {{GLP}}
 {{CYM}}
 {{CUW}}
 {{MTQ}}
 {{MSR}}
 {{flaga|USA}} [[Navasa]]
 {{BLM}}
 {{MAF}}
 {{PRI}}
 {{SXM}} }} {{collapsible list|title=Venecuēla|{{nobr| [[Federālie valdījumi]]}}
 {{nobr| [[Nueva Esparta]]}}
 }}
|iedzīvotāji         = 42 000 000
|blīvums             = 183,7
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Havana]]
|piezīme =
}}
'''Antiļu salas''' ({{val|en|Antilles}}, {{val|es|Antillas}}, {{val|fr|Antilles}}, {{val|nl|Antillen}}) ir ap 4000 kilometru gara salu virkne [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas no ziemeļiem un austrumiem ieskauj [[Karību jūra|Karību jūru]], atdalot to no [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] un [[Meksikas līcis|Meksikas līča]]. Iedalās [[Lielās Antiļu salas|Lielajās Antiļu salās]] un [[Mazās Antiļu salas|Mazajās Antiļu salās]].<ref>{{PZT|50}}</ref> Dažkārt pie Antiļu salām pieskaita [[Bahamu Salas]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Čūska (nozīmju atdalīšana)|Čūska}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Čūska
| abbreviation = Ser
| name_latin = Serpens
| RA = Čūskas galva: 16 h
Čūskas aste: 18
| dec = Čūskas galva: +10°
Čūskas aste: −5
| areatotal = 637
| arearank = 23. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Unukalhajs
| starmagnitude = 2,63
| neareststarname = ''γ Ser''
| stardistance = 36,3
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = Čūskas galva:
[[Ziemeļu Vainags]]
[[Vēršu Dzinējs]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Čūsknesis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]

Čūskas aste:
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Čūsknesis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences: '''Kriminālistika''' (no {{val|la|criminalis}} — 'noziedzīgs') ir [[tiesību zinātne|juridiskās zinātnes]] nozare, kurai ir visbūtiskākā loma noziedzīgu nodarījumu pētīšanā, nodrošinot līdzekļus un metodes to atklāšanai, izmeklēšanai un novēršanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Mustela_putorius_furo.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Carnivora
|         kārta_lv = Plēsēji
|           dzimta = Mustelidae
|        dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|            ģints = Mustela
|         ģints_lv = Sermuļi
|             suga = Mustela putorius
|          suga_lv = Meža sesks
|           pasuga = Mustela putorius furo
|        pasuga_lv = Mājas sesks
|         binomial = Mustela putorius furo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Konektikutas Universitāte
| motto = Qui Transtulit Sustinet
| native_name       = ''University of Connecticut''
| image_name        = University of Connecticut Seal.svg
| image_size        = 225px
| established       = {{dat|1881}}
| type              =
| affiliation       =
| endowment         = {{ASV dolārs|396,5 miljoni}}<ref>As of October 24, 2014. {{tīmekļa atsauce |title=2013 Fact Sheet |publisher=UConn Foundation |url=http://uconn.edu/content/uploads/2014/11/Factsheet_102414.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2015|03|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|12|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141217132326/http://uconn.edu/content/uploads/2014/11/Factsheet_102414.pdf }}</ref>
| president         = [[Susan Herbst|Sūzena Herbsta]]
| academic_staff    =
* Universitātes sistēma: 4624
* Veselības centrs: 5248
| administrative_staff =
| students          = 30 474<ref name="uconn.edu"/>
| undergrad         = 18 032 (Storsa)
 4563 (reģionos)<ref name="uconn.edu">{{tīmekļa atsauce|title=UConn Fact Sheet 2013|url=https://www.uconn.edu/pdf/UConn_Facts_2013.pdf|publisher=University of Connecticut|date=December 2013|access-date={{dat|2015|03|30||bez}}|archive-date={{dat|2015|09|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150919013014/https://www.uconn.edu/pdf/UConn_Facts_2013.pdf}}</ref>
| postgrad          = 7879<ref name="uconn.edu"/>
| location          = {{vieta|ASV|Konektikuta|Mensfīlda|Storsa|3s=Mensfīlda (pilsēta)}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| colors            = Zila, balta, pelēka<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Brand identity Standards|url=http://brand.uconn.edu/sites/default/files/BrandStandards_Guide0913.pdf|publisher=University of Connecticut|accessdate=26 September 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150226101112/http://brand.uconn.edu/sites/default/files/BrandStandards_Guide0913.pdf|archivedate={{dat|2015|02|26||bez}}}}</ref>
{{colorbox|#000E2F}} {{colorbox|#FFFFFF}} {{colorbox|#7c878E}}
| athletics         = [[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]]
| sports            =
| nickname          = ''Huskies''
| mascot            =
| website           = {{URL|http://www.UConn.edu/}}
| logo              =
| footnotes         =
}}
'''Konektikutas Universitāte''' ({{val|en|University of Connecticut}}; ''UConn'') ir publiska universitāte, kas atrodas Storsas kopienā, [[Mensfīlda (pilsēta)|Mensfīldā]], [[Konektikuta|Konektikutā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Universitātei ir vairāki atzari un veselības centrs dažādās Konektikutas pilsētās. Tā tika dibināta 1881. gadā kā Storsas lauksaimniecības skola (''Storrs Agricultural School''), nosaukta divu brāļu, kas ziedoja zemi skolai, vārdā. 1939. gadā tika iegūts pašreizējais nosaukums.

sentences: '''13. februāris''' ir gada 44. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 321 (322 garajā gadā) diena.

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Ping''' ir [[datortīkls|datortīkla]] [[utilītprogramma]], ar kuru var pārbaudīt, vai noteikts mezgls ir sasniedzams caur [[TCP/IP|IP]] tīklu, un noteiktu aizkavi.
Ping darbības princips ir tāds, ka tiek sūtītas ICMP "echo request" paketes uz mērķa mezglu (vietu) un sagaidot [[ICMP]] "echo response" atbildes. Tiek reģistrēts pakešu turp un atpakaļ ceļa laiks, kā arī, kāds ir pakešu zudums. Pēc procesa beigām tiek attēlota apkopojoša informācija par nosūtītam un saņemtām paketēm, kā arī patērētais laiks. Programma ir pieejama daudzām [[datorsistēma|datorsistemām]], kas izmanto TCP/IP protokolu. Citiem vārdiem sakot, ping ir laiks, kas nepieciešams, lai informācija tiktu nosūtīta no viena datora līdz otram un atpakaļ. Piemēram, ja spēlē spēli un rāda, ka PING ir 100 ms, tas nozīmē, ka, lai informācija tiktu nosūtīta no Tava datora līdz serverim un atpakaļ ir nepieciešama tikai 0,1 sekunde. Jo ātrāks ir interneta pieslēgums, jo mazāks ir ping.

sentences: '''Nirnbergas kodekss''' ({{val|de|Nürnberger Kodex}}) ir [[ētika]]s normu kopums, kas regulē [[Pētniecība|pētniecību]] ar cilvēku iesaisti. Tas tika izveidots [[1947. gads|1947.]] gadā pēc [[Nirnbergas process|Nirnbergas procesa]], kurā tiesāja [[Otrais pasaules karš|Otrā Pasaules kara]] noziedzniekus, tai skaitā ārstus un zinātniekus, kuri bija veikuši eksperimentus ar cilvēkiem.

sentences: '''"Latvieši un Latvija"''' ir 2013. gadā [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s izdots akadēmisku rakstu krājums četros sējumos [[Jānis Stradiņš|Jāņa Stradiņa]] vadībā.

sentences:
'''Bronšteins''' var būt:
* [[Dāvids Bronšteins]] (''Давид Бронштейн''; 1924—2006) ― padomju šahists;
* [[Luiss Markoss Bronšteins]] (''Luis Bronstein''; 1946—2014) ― Argentīnas šahists;
* [[Ļevs Trockis]] (''Лев Тро́цкий''; īstajā vārdā '''Leiba Bronšteins''' (''Лейба Бронштейн''); 1879—1940) ― Krievijas revolucionārs.

sentences: Šī ir latviešu grupas '''"[[Labvēlīgais Tips]]" diskogrāfija'''.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Serbijas zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Galēnu pagasts
| karte             = Galēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Galēnu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Galēnu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Galēni
| platība           = 81,4
| iedzīvotāji       = 739<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 739 / 81.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: Šī veidne ir paredzēta lietot rakstos par vētrām un negaisiem, kuru galvenais iemesls parasti (bet ne tikai) ir aukstā atmosfēras fronte vai konvekcijas procesa negaisi.

sentences:
gabals peld parafīna eļļā]]
Par '''vieglajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi maziem [[blīvums|blīvumiem]]. Lai gan nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, parasti par vieglajiem metāliem sauc tādus, kuru blīvums ir mazāks par 5 g/cm3.<ref>A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. Walter de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 1141.</ref><ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> Pēc šīs definīcijas, vieglie metāli ir visi [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]] metāli (izņemot [[rādijs|rādiju]]), kā arī daži 3., 4. un 13. grupas elementi. Pats vieglākais metāls ir [[litijs]], kura blīvums ir 0,535 g/cm3.

sentences: '''Skaņas ātrums''' ir [[ātrums]], ar kādu [[vibrācija]]s ([[skaņa]]) [[viļņi|viļņu]] veidā pārvietojas elastīgā vidē, t. i., cik lielu attālumu šie viļņi veic noteiktā laika posmā. Ātrums ir atkarīgs no vides blīvuma, struktūras, temperatūras u. c. (piemēram, [[ūdens|ūdenī]] skaņa izplatās daudz ātrāk nekā [[gaiss|gaisā]])

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Jeruzaleme: biogrāfija"
| attēls           = Jerusalem The Biography.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas brošētā izdevuma vāks (''Phoenix'' izdevums, 2012. gads)
| author           = [[Saimons Sebags Montefjore]]
| title_orig       = ''Jerusalem: The Biography''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Lielbritānija}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          = [[Jeruzaleme]]s vēsture
| genre            =
| publisher        = ''Weidenfeld & Nicolson''
| pub_date         = 2011. gada 27. janvārī
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = ''[[Young Stalin]]''
| followed_by      =
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Četirjohstolbovoja
| oriģinālnosaukums    = ''Четырёхстолбовой''
| attēls               = Chetyrokhstolbovoy 5 2014-08-22.jpg
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=70| latm=38| lats=24| latNS=N
| longd=162| longm=28| longs=52| longEW=E
| novietojums          = [[Četirjohstolbovoja]]s sala
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1933
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1995
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Čukotkas HVMP
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 41<ref>[http://method.meteorf.ru/publ/sb/sb41/sb41.pdf Результаты испытания новых и усовершенствованных технологий, моделей и методов гидрометеорологических прогнозов]</ref>
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā stacija «Četirjohstolbovoja»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая станция «Остров Четырёхстолбовой»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3439 Полярная Почта. Четырехстолбовой, остров, МГ-2]</ref> Izvietojusies [[Austrumsibīrijas jūra]]s dienvidos [[Medvežju salas|Medvežju salu]] trešajā lielākajā salā [[Četirjohstolbovoja|Četirjohstolbovojā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]], bet operacionāli bija pakļauta [[Čukotka]]s hidrometeoroloģiskajam dienestam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glutārskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–CH2–COOH
|molmasa=132,12
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=95 - 98 °C
|viršanas temperatūra=200 °C
}}
'''Glutārskābe''' (pentāndiskābe, 1,3-propāndikarbonskābe, n-pirovīnskābe, HOOC-(CH2)3-COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Glutārskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''glutarātiem'''. Glutārskābe ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Interesanti, ka glutārskābes tuvākie homologi - [[dzintarskābe]] ar 4 oglekļa atomiem un [[adipīnskābe]] ar 6 oglekļa atomiem - daudz sliktāk šķīst ūdenī. Relatīvi laba šķīdība ir visu piesātināto dikarbonskābju, kurām molekulā ir nepāra skaits oglekļa atomu, īpašība.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Hitler''''' var būt:
* [[Ādolfs Hitlers]];
* [[Klāra Hitlere]].

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Iecavas Svētā Antona Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Iecavas katoļu baznīca.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Iecavas katoļu baznīca
| label = Iecavas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 36  | lats  = 07 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 12  | longs = 38 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Bauskas novads]],
[[Iecava]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2009]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
Agris Ruļuks
| website               =
| architecture_style    = [[modernisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[2003]]
| year_completed        = [[2009]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Iecavas Svētā Antona Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Jelgavas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="zv">[http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub656 Jelgavas diecēze] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081228071340/http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub656 |date={{dat|2008|12|28||bez}} }} www.catholic.lv</ref> Tā atrodas [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Iecava]]s pilsētā, Lauku ielā 16.

sentences: '''Koris''' (no {{val|grc|χορός}} — ‘pūlis’) ir dziedātāju [[ansamblis]], kas pamatā izpilda [[kora mūzika|kora mūziku]] — mūziku, kas rakstīta koru vajadzībām.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mella
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Möll
| attēls            = Rafting_Moell.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Mella pie Raplahas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Pasterce]]s ledājs
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=04 | sāk_plat_s=39 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=44 | sāk_gar_s=04 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=38 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=48 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 84,2
| iztekas_augstums  = 2500
| ietekas_augstums  = 549
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1100,8
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Bungādiņa''' ({{val-la|membrana tympani}}) ir plāna [[membrāna]], kas atrodas ārējās dzirdes ejas iekšējā galā. Tā atdala [[Ārējā auss|ārējo ausi]] no [[vidusauss]]. No bungādiņas ārējās dzirdes ejas puses to veido daudzslāņu plānais [[Epitēlijs|epitēlijs]], no pretējās (vidusauss) puses — vienslāņa epitēlijs.<ref name="EuroLab"/> Kad [[Skaņas vilnis|skaņas viļņi]] sasniedz bungādiņu, tā sāk svārstīties. Bungādiņa savukārt svārsta āmuriņu (vienu no [[vidusauss]] dzirdes kauliņiem), pie kā piestiprinās bungādiņa.<ref name="EuroLab"/>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = J. Daliņa piemineklis pie Valmieras stadiona. Fotografējis Gaujmalnieks 2010. gada 25. aprīlī.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''''Intercity 2''''', saīsināts '''''IC2''''', ir starppilsētu vilciens, ko veido ''[[Deutsche Bahn]] Fernverkehr'' divlīmeņu dzelzceļa vagoni. Tas darbojas kopš 2015. gada decembra.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Hungary|Ungārijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Taurīna molekulas modeļi

Taurīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = β-aminoetānsulfoskābe
|           CAS numurs = 107-35-7
|      ķīmiskā formula = C2H7NO3S
|              molmasa = 125,14
|              blīvums = 1,734
|  kušanas temperatūra = 305,11 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Renē Levasēra sala
|attēls              = Île René-Levasseur1.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Kanāda#Kvebeka
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|position1     =
|mark1               = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption1            =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Manikuagānas ūdenskrātuve]]
|arhipelāgs          =
|latd=51|latm=24|lats= |latNS=N
|longd=68|longm=42|longs= |longEW=W
|platība             = 2020
|garums              = 57
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Babēla kalns
|augstums            = 952
|salu skaits         =
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = {{CA-QC}}
|iedzīvotāji         = 0
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Renē Levasēra sala''' ({{val|fr|Île René-Levasseur}}) ir mākslīga neapdzīvota sala [[Kanāda|Kanādā]]. Administratīvi pieder [[Kvebeka]]s provinces [[Kotnora]]s reģionam. Izveidojusies, [[Manikuagānas ūdenskrātuve]]i 1960. gados applūdinot senu [[triecienkrāteris|triecienkrāteri]]. Pēc platības sala ir lielāka par to aptverošo [[ūdenskrātuve|ūdenskrātuvi]] un ir otra lielākā ezeru sala pasaulē pēc [[Manitulina]]s [[Hūrons|Hūrona]] ezerā. Nodēvēta par godu Manikuagānas aizsprosta būvniecību realizējošā uzņēmuma ''Hydro-Québec'' galvenajam inženierim Renē Levasēram, kurš mira 35 gadu vecumā dažas dienas pirms aizsprosta atklāšanas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Edvardss
|     vārds_orig = ''Robert Edwards''
|         attēls = Robert Geoffrey Edwards (2010).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Betlija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Kembridžas universitāte
|     alma_mater = Velsas universitāte
Edinburgas universitāte
|        zinātne = Reproduktīvā medicīna
Ārpusdzemdes apaugļošana
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (2010)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Roberts Edvardss''' ({{val|en|Robert Geoffrey Edwards}}; dzimis {{dat|1925|9|27}}, miris {{dat|2013|4|10}}) bija britu fiziologs un reproduktīvās medicīnas un ārpusdzemdes apaugļošanas pionieris.

sentences: '''Aizlauces draudzes novads''' ({{val|de|Kirchspiel Überlauz}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Ilūkstes pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Illuxt''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Ilūkstes apriņķis|Ilūkstes apriņķa]] sastāvā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Cukurbietes
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris ''var.'' altissima
|           attēls = SugarBeet.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Cukurbiešu saknes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = Beta vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. subsp. vulgaris
|        pasuga_lv = Lapu biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Cukurbietes''' (''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' var. ''altissima'') ir [[lapu biete]]s varietāte, kuru kultivē to lielo [[sakne|sakņu]] dēļ un tālāk izmanto [[cukurs|cukura]] ražošanā. Cukurbietes ir nozīmīgs cukura izejvielu avots [[mērenā josla|mērenās joslas]] platuma grādos ([[tropi|tropu]] apgabalos dominē [[cukurniedres]]). Cukurbietes ir [[divgadīgs augs]] — pirmajā gadā izveidojās [[lapas]] un [[sakne]], bet otrajā veidojās [[zieds|ziedi]]. No cukurbietēm iegūst ne tikai cukuru, bet arī tā sulu, ko izmanto kā [[rūgšana]]s pastiprinātāju dažādu [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] gatavošanā.

sentences: '''Nosacījuma refleksi''' ir [[pieredze]]s rezultātā iegūti [[reflekss|refleksi]], kas katram indivīdam var būt atšķirīgi, atšķirībā no [[beznosacījuma refleksi]]em. Nosacījuma refleksi neiedzimst, tie rodas kā reakcija uz kādu kairinātāju ([[smarža|smaržu]], [[garša|garšu]], [[skaņa|skaņu]], [[sāpes|sāpēm]]). Dzīves laikā noteikti nosacījuma refleksi var arī izzust. Pirmais nosacījuma refleksus aprakstīja krievu fiziologs un psihologs [[Ivans Pavlovs]], tāpēc tos mēdz saukt arī par '''Pavlova nosacījuma refleksiem'''.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Sarkandaugava (nozīmju atdalīšana)|Sarkandaugava}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Sarkandaugava
|attels             =
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Eksportosta]]
[[Vējzaķsala]]
[[Mazā Vējzaķu sala]]
|platiba            = 7,596 km²
|iedzivotaju_skaits = 17 862 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Rāves cukurfabrika]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|11|24|48|49|58}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|3}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|5}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/sarkandaugava/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
[[attēls:Phospholipids aqueous solution structures LV.png|thumb|Lipīdu dubultslāņu struktūras|right|250px]]
'''Bioloģiskā membrāna''' jeb '''biomembrāna''' ir noslēdzoša vai atdaloša membrāna, kas kalpo kā selektīvi caurlaidīga barjera [[organisms|dzīvos organismos]]. [[Eikariots|Eikariotu]] [[šūna|šūnu]] bioloģiskās membrānas sastāv no [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]] dubultslāņa ar iestrādātiem integrālajiem [[olbaltumvielas|proteīniem]] (permanenti iestrādāti vai savienoti ar biomembrānu, kuri parasti pilda receptorās vai transporta funkcijas, kā arī tie var būt dažādi [[enzīmi]]) vai perifērajiem proteīniem, kas īslaicīgi pievienojas biomembrānai funkciju pildīšanai. [[Lipīdi]] šūnu membrānā nodrošina plūstenu matricu, kur proteīniem rotēt un [[difūzija|difundēt]] dažādu fizioloģisku funkciju veikšanai. Proteīni ir pielāgoti augstajai membrānas plūstamībai (lipīdu dubultslāņa [[viskozitāte]], ko ietekmē tās pakojums un apkārtējā vide) lipīdu dubultslānī dažādu anulāro lipīdu klātbūtnē. Šūnu membrānas ir atšķirīgas no izolējošiem [[audi]]em, ko veido šūnu slāņi kā piemēram [[gļotāda]] vai [[bazālā membrāna]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|arhipelāgu|valsti|Zālamana Salas}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Zālamana salas
|attēls              = Korallenriff-Gizo.jpg
|attēla paraksts     = [[Koraļļu rifs]] pie [[Gizo]] salas
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=8|latm=14|lats=0|latNS=S |longd=158|longm=20|longs=0|longEW=E
|platība             = 40 000
|garums              = 1090
|platums             = 200
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Balbi]]
|augstums            = 2715
|salu skaits         = 990
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{PNG}}<br />{{SLB}}
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Honiara]]
|piezīme =
}}
'''Zālamana salas''' ir [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes arhipelāgs [[Melanēzija|Melanēzijā]], rietumos no [[Jaungvineja]]s salas un [[Bismarka arhipelāgs|Bismarka arhipelāga]]. Dienvidos to apskalo [[Zālamana jūra]], ziemeļos — [[Klusais okeāns]]. Arhipelāga divas ziemeļu salas — [[Bugenvila sala]] un [[Buka (sala)|Buka]] ietilpst [[Papua-Jaungvineja]]s valstī, veidojot tur [[Bugenvilas autonomais reģions|Bugenvilas autonomo reģionu]], bet pārējās salas veido [[Zālamana Salas|Zālamana Salu]] valsts pamatteritoriju.

sentences: Kuģa '''tiltiņš''' ir telpa vai vieta, no kurienes notiek [[kuģis|kuģa]] vadība. Pārgājiena laikā uz tiltiņa sardzes [[stūrmanis|stūrmaņi]] nepārtraukti nes navigācijas sardzi. Dažreiz sava sardze ir arī [[Jūras kapteinis|kapteinim]]. Sarežģītos [[navigācija]]s un meteoroloģiskajos apstākļos uz tiltiņa ierobežotu laiku atrodas arī kapteinis. Sardzes stūrmaņi kopā ar kapteini veic kuģa vadību un kuģa navigācijas drošības kontroli.

sentences:
{{Citas nozīmes|sejas apmatojumu|Bārda (nozīmju atdalīšana)|Bārda}}
 ar 19. gadsimta bārdu]]
'''Bārda''' ir uz [[vaigi]]em, [[zods|zoda]], [[kakls|kakla]] un virs augšlūpas augoši [[mati]]. Bārdas mati ir biezāki un cietāki, kā arī parasti īsāki nekā galvas mati. [[Vīrietis|Vīriešiem]] bārda sāk augt pēc [[pubertāte]]s, bet [[sieviete|sievietēm]] pēc noteiktiem apstākļiem sejas apmatojums parādās pēc dzimummaiņas. Pārsvarā sejas apmatojums ir saistāms ar [[vīrietis|vīriešu]] dzimumu un pieskaitāma sekundārām dzimumpazīmēm. Bārdas augšanu nosaka androgēnais [[testosterons]]. Zinātnes nozare par bārdu ir [[pogonoloģija]] (''pogonology'').
[[Vēsture]]s gaitā [[vīrietis|vīrietim]] ar sejas apmatojumu ir piedēvētas dažādas īpašības — dzīves gudrība, briedums, vīrišķība, augstāks sabiedriskais stāvoklis vai tieši pretēji — netīrība, pretīgums vai dīvaina nosliece.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Kurzemes un Zemgales hercogiste|Hercogi]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Bolivina catanensis.jpg
|     att_nosaukums= Bolivinitīna ''[[Bolivina catanensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Bolivinitoidea
|    virsdzimta_lv = Bolivinitoidejas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|      apakšdzimta = Bolivinitinae
|   apakšdzimta_lv = Bolivinitīnas
|         binomial = Bolivinitinae <small>Cushman, 1927</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Bolivinitīnas''' (''Bolivinitinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] bolivinitīnas ir zināmas no agrā [[Jura (periods)|juras perioda]] (piemēram, ''[[Brizalina liasica]]'') līdz mūsdienām.

sentences: ''Oficiālā šīs politikas versija ir pieejama [[Wikimedia:Privacy policy|Wikimedia fonda lapā]] (angļu valodā). Visas diskusijas par to notiek lapā [[meta:talk:Privacy policy]].

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton-lucens-05-08-2009-064.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton lucens|suga=Potamogeton lucens|suga_lv=Spožā glīvene|autors=L.|sinonīmi=|attēls2=Potamogeton lucens Prague 2012 5.jpg}}'''Spožā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton lucens}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā. Grupas un lielas, masīvas audzes aug stāvošos un lēni tekošos ūdeņos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-lucens-l/|title=spožā glīvene - Potamogeton lucens L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Sweet Hereafter''
| operators =
| attēls = The Sweet Hereafter poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Atoms Egojans]]
| producents = * Atoms Egojans
* Kamelija Friberga
| scenārijs = Atoms Egojans
| aktieri = * [[Ians Holms]]
* [[Sāra Pollija]]
* [[Morī Čaikins]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
* [[Toms Makkamuss]]
* [[Gabriela Rosa]]
* [[Arsinē Hanijana]]
* [[Alberta Vatsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Sweet Hereafter''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Alliance Communications''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|1997|10|10|Kanāda}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl829785601/weekend/|title=The Sweet Hereafter |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Sweet Hereafter''''' ir 1997. gada [[Kanāda]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Atoms Egojans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ians Holms]], [[Sāra Pollija]], [[Morī Čaikins]], [[Brūss Grīnvuds]], [[Toms Makkamuss]], [[Gabriela Rosa]], [[Arsinē Hanijana]] un [[Alberta Vatsone]]. Filma balstīta uz [[Rasels Benkss|Rasela Benksa]] tāda paša nosaukuma 1991. gada romānu.

sentences: {{Tautas infokaste|attēls=|tauta=Karakalpaki<br />''Qaraqalpaqlar''|skaits=~800 000|vieta=|valoda=[[karakalpaku valoda]]|reliģija=[[musulmaņi]]|grupas=|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].}}'''Karakalpaki''' ([[Karakalpaku valoda|karakalpaku]]: ''Qaraqalpaqlar)''  ir viena no [[Tjurki|tjurku]] tautām. Runā [[Karakalpaku valoda|karakalpaku]] valodā. Ticīgie ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]]. Kopējais skaits ir aptuveni 825 000.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktās mammas 2
| attēls                   = BadMomsChristmas.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Bad Moms Christmas''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Skots Mūrs]]
* [[Džons Lūkass]]
| producents               =[[Sjūzana Toda]]
| scenārija autors         =
* Džons Lūkass
* Skots Mūrs
| galvenajās lomās         =
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Kristena Bella]]
* [[Katrīna Hāna]]
* [[Šerila Hainsa]]
* [[Kristīne Baranski]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[STX Entertainment|STX Films]]''
* ''[[H. Brothers]]''
* ''[[TMP]]''
| izplatītājs              = ''STX Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|10|30|''Fox'' teātris Losandželosā|2017|11|1|ASV|2017|11|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-moms-christmas-2017|title=A Bad Moms Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badmomschristmas.htm|title=A Bad Moms Christmas (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Sliktās mammas]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sliktās mammas 2"''' ({{val|en|A Bad Moms Christmas}}) ir 2017. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Skots Mūrs]] un [[Džons Lūkass]]. Galvenās lomas atveido [[Mila Kūnisa]], [[Kristena Bella]], [[Katrīna Hāna]], [[Šerila Hainsa]], [[Kristīne Baranski]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|30||bez}} ''Fox'' teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "[[Sliktās mammas]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Hirundo rustica -Saxony, Germany-8.jpg
|   att_nosaukums=[[Bezdelīga]]   (''Hirundo rustica'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Passeriformes
|         kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|  apakškārta =Passeri
| apakškārta_lv=Dziedātājputni
|           dzimta = Hirundinidae
|        dzimta_lv = Bezdelīgu dzimta
|            ģints = Hirundo
|         ģints_lv = Bezdelīgas
|         binomial = Hirundo, <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|         sinonīmi =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē

sentences: '''Godprātīga lietošana''' ({{val|en|fair use}}) ir tiesiska doktrīna [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], kur apskatīti izņēmumi un to ierobežojumi radošiem darbiem. Šīs doktrīnas ietvaros ir pieļaujama ar [[autortiesības|autortiesībām]] aizsargāto materiālu brīva izmantošana, ievērojot noteiktus nosacījumus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Gasterosteus aculeatus.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Actinopteri
|         klase_lv = Starspures
|         divīzija = Acanthopterygii
|      divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|            kārta = Perciformes
|         kārta_lv = Asarveidīgās
|           dzimta = Gasterosteidae
|        dzimta_lv = Stagaru dzimta
|            ģints = Gasterosteus
|         ģints_lv = Stagari
|             suga = Gasterosteus aculeatus
|          suga_lv = Trīsadatu stagars
|         binomial = Gasterosteus aculeatus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Trīsadatu stagars''' jeb '''kazrags''' (''Gasterosteus aculeatus'') ir [[saldūdens]] vai [[jūra]]s zivju suga, kas izplatīta lielā daļā [[Eiropa]]s, [[Āzija|Ziemeļāzijas]] un [[Ziemeļamerika]]s, iekšzemē un jūru piekrastēs.<ref name=fish/>

sentences:
s "[[Avatārs: Leģenda par Āngu]]" galvenajiem varoņiem]]
'''Kosplejs''' ({{val|ja|コスプレ}} (''kosupure''), {{val|en|cosplay}}, saīsinājums no ''costume play'' — 'tērpu spēle') ir [[anime]], [[manga]]s, spēļu, komiksu, dažreiz pat īstu personu, mākslas filmu tēlu/varoņu attēlošana reālajā dzīvē, ietērpjoties to kostīmos un attēlojot šo varoņu raksturu un uzvedības manieres. Tā ir uzstāšanās māksla, kuras dalībniekus sauc par kosplejeriem (''cosplayer''). Starp iecienītākajiem avotiem ir anime, [[karikatūra]]s, komiksu grāmatas, [[manga]], televīzijas sērijas un [[videospēle]]s tēli.

sentences:
'''20. janvāris''' ir gada 20. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 345 dienas (346 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Aļģis]], [[Aļģirds (vīrieša vārds)|Aļģirds]], [[Oļģerts]], [[Orests]]

sentences:
]]
'''Laponis''' - nediferencēts vai vāji diferencēts [[augi|augu]] (piem. [[aknu sūnas|aknu sūnu]]) vai [[ķērpji|ķērpju]] ķermenis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Hofmanis
|     vārds_orig = ''Albert Hofmann''
|         attēls = Albert Hofmann Oct 1993.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Alberts Hofmanis 1993. gadā
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{CHE}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
|        zinātne = [[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[LSD]] sintezēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ksenija Balta
 |          attēls = Ksenija_Balta_Doha_2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ksenija Balta 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|11|1}}
 |         dz_viet = [[Minska]], [[Baltkrievijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{EST}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[tāllēkšana]], [[septiņcīņa]], [[sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Andrejs Nazarovs]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,87 m
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 11,47
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 23,05
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 = 6180
 |           PR4_d = Septiņcīņa
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = [[Igaunijas gada sportiste]] (2009, 2016)
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ksenija Balta''' ({{val|et|Ksenija Balta}}; dzimusi {{dat|1986|11|1}} [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]]) ir [[Igaunija]]s [[vieglatlēte]], startē daudzcīņas, tāllēkšanas un 100 m sprinta disciplīnās.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Zazie dans le Métro''
| operators =
| attēls = Zazie-dans-le-metro-poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Luijs Malls]]
| producents = Luijs Malls
| scenārijs = * Luijs Malls
* [[Žans Pols Rapno]]
| aktieri = * [[Katrina Demonžo]]
* [[Filips Nuarē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Zazie dans le Métro''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1960|10|26}}
| ilgums = 89 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Zazie dans le Métro''''' ir 1960. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Luijs Malls]], kurš scenāriju sarakstīja kopā ar [[Žans Pols Rapno|Žanu Polu Rapno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Katrina Demonžo]] un [[Filips Nuarē]]. Filma balstīta uz [[Raimons Keno|Raimona Keno]] tāda paša nosaukuma 1959. gada romānu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences: '''Pārmiesošanās''' jeb '''reinkarnācija''' (no {{val|la|reincarnatio}} — 'atgriešanās ķermenī') ir pieņēmums, ka [[dvēsele]] pēc [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] [[nāve]]s atgriežas uz [[Zeme]]s jaunā ķermenī (pārmiesojas). Šis uzskats ir plaši izplatīts pasaulē, it īpaši [[Indija|Indijā]], jo tas ir [[hinduisms|hinduisma]] un [[budisms|budisma]] mācības pamatā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankinovičīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/G.07-15
|ķīm_formula=(Ni,Zn)Al4(VO3)2(OH)12(H2O)2.5
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas līdz bāli zilganzaļš
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, kas veidotas no maziem plākšņveida kristāliņiem
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=2,5 - 3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,48
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Commons cat|Operating system kernels}}
{{Cat more|Kodols (operētājsistēma)}}

sentences:
[[Kategorija:Internets| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Dvoraks''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Skots Pilgrims pret pasauli
| attēls = Scott Pilgrim vs the World Wordmark.svg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scott Pilgrim vs. the World''
| žanrs = [[komēdija]], [[fantastika]]
| režisors = [[Edgars Raits]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Maikls Sera]],
* [[Mērija Elizabete Vinsteda]],
* [[Kriss Evanss]],
* [[Anna Kendrika]],
* [[Brendons Rūts]],
* [[Kīrans Kalkins]]
| mūzika = [[Naidžels Godrihs]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Big Talk Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2010|7|27}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{JAP}}
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60—85 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|49,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb = 0446029
}}
'''"Skots Pilgrims pret pasauli"''' ({{val|en|Scott Pilgrim vs. the World}}) ir 2010. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s kopražojuma romantiska [[Asa sižeta filma|asa sižeta]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Edgars Raits]]. Galvenās lomas filmā attēlo [[Maikls Sera]], [[Mērija Elizabete Vinsteda]], [[Kriss Evanss]], [[Anna Kendrika]], [[Brendons Rūts]] un [[Kīrans Kalkins]]. Lai gan filma nebija [[kases grāvējs]] un neatguva filmēšanā ieguldītos līdzekļus,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0446029/|title=Scott Pilgrim vs. the World|website=Box Office Mojo|access-date=2023-09-11}}</ref> tā ieguvusi [[kulta filma]]s statusu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://editorial.rottentomatoes.com/article/level-up-why-scott-pilgrim-vs-the-world-endures-as-a-cult-favorite-beyond-its-geek-appeal/|title=Level Up: Why Scott Pilgrim vs. The World Endures As A Cult Favorite Beyond Its Geek Appeal|access-date=2023-09-11|language=en-US}}</ref> Filma veidota pēc [[Grafiskais romāns|grafiskā romāna]] "[[Skots Pilgrims]]" motīviem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = ''Škoda 27Tr Solaris''
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             = {{CSS image crop
|Image = Trolleybus in Riga, Solaris Trollino 18 n°17507.jpg
|bSize = 600
|cWidth = 280
|cHeight = 210
|oTop = 80
|oLeft = 140
}}
|attēls paraksts    = Trolejbuss Škoda 27Tr Solaris Rīgā
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Škoda|Škoda Electric]]
 [[Solaris Bus & Coach]] (korpuss)
|rūpnīca            = {{flaga|Čehija}} [[Ostrava pie Oras]]
|aizvietoja         = [[Škoda 9Tr]]
|konstruēts kad     = [[2009]]
|ražots no līdz     = [[2010]] — pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      =
|garums             = 18 m
|platums            = 2,55 m
|augstums           = 3,45 m
|pašmasa            = 16,5 t
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            = Škoda 33 ML 3550 K/4
|dzinēja jauda      = 240 kW (ar kontakttīklu),
  175 kW (ar dīzeļģeneratoru),
 100 kW (ar dīzeļģeneratoru)
|maksimālais ātrums =
65 km/h ( no kontakttīkla)
50 km/h (no dīzeļģeneratora)
|sēdvietu skaits    = 50
|stāvvietu skaits   = 117
|pasažieri kopā     = 167
}}

sentences: {{Citas nozīmes|terminu signālu apstrādē|Joslas platums|Joslas platums}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Nils Stenboks-Fermors
| vārds_orig = ''Nils Graf Stenbock-Fermor''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1904
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 3
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Nītaure|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1969
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 15
| m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[mākslinieks]], [[scenogrāfs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Aleksandrs Stenboks-Fermors]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Grāfs Nils Stenboks-Fermors''' ({{val|de|Nils Graf Stenbock-Fermor}}; dzimis {{dat|1904|9|3}}, miris {{dat|1969|10|15}}) bija [[Nītaure|Nītaurē]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] grāmatu ilustrators un scenogrāfs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aizputes pagasts
| karte             = Aizputes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aizputes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aizputes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Rokasbirze
| platība           = 88,9
| iedzīvotāji       = 840<ref> http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2020/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 840 / 88.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
| nos_vācu          = Schloß-Hasenpoth
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Шлосъ-Газенпотская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilsēta pie jūra
| operators =
| attēls = City by the sea.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Maikls Ketons-Džounss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Ilaiza Dušku]]
* [[Viljams Forsaits]]
* [[Džordžs Dzundza]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''City by the Sea''
| studija = ''Franchise Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|9|6}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3880486401/|title=City by the Sea |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pilsēta pie jūras"''' ({{Val|en|City by the Sea}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Ketons-Džounss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeimss Franko]], [[Ilaiza Dušku]], [[Viljams Forsaits]] un [[Džordžs Dzundza]].

sentences: {{cita nozīme|tautu|apdzīvotu vietu Kastuļinas pagastā|Ižori (ciems)}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Piperazīna struktūrformula un molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C4H10N2
|citi nosaukumi=heksahidropirazīns, dietilēndiamīns,
piperazidīns
|CAS numurs=110-85-0
|molmasa=86,14
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=106 °C
|viršanas temperatūra=146 °C
|šķīdība ūdenī=šķīstošs
}}
'''Piperazīns''' (C4H10N2) ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kas pieder pie [[heterocikls|heterocikliskajiem savienojumiem]]. Piperazīna molekula ir piesātināts sešlocekļu cikls ar diviem slāpekļa atomiem, kas pieskaitāms pie cikliskiem alifātiskiem [[amīni]]em. To var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[pirazīns|pirazīnu]]. Piperazīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini romboedriski vai plāksnīšveida kristāli. Piperazīns ir higroskopisks un tam piemīt raksturīga amīnu smaka. Ūdenī šķīstošs; nešķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences:
]]
'''Velve''' ir [[arka|arkveida]] griestu konstrukcija telpas vai tās daļas pārsegšanai. Velves ir bieži lietotas [[romānika|romānikas]] un [[gotika|gotiskā]] stila baznīcu celtnēm. Velves nereti veido baznīcu vizuāli interesantāko daļu, piemēram, [[Seviljas katedrāle| Seviljas katedrālē]] [[Spānija|Spānijā]], [[Ķelnes katedrāle|Ķelnes katedrālē]] [[Vācija|Vācijā]].
{{arhitektūra-aizmetnis}}
{{aizmetnis}}
[[Kategorija:Arhitektūra]]

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| fona krāsa = red
| nosaukums = Ņižņijnovgorodas metro
| logo = NNMetro.svg
| logo izmērs = 90px
| karte = Nizhny Novgorod Metro map en.svg
| valsts = {{flag|Krievija}}
| pilsēta = [[Ņižņijnovgoroda]]
| kartes izmērs = 300px
| atklāts = 1985. gada 20. novembris
| kopējais garums = 21,82 km
| līniju skaits = 2
| staciju skaits = 15
| pasažieri dienā = 83 tūkst. (2019)
| pasažieri gadā = 30,4 miljoni (2019)
| mājas lapa = http://www.metronn.ru
}}
'''Ņižņijnovgorodas metropolitēns''' ({{val|ru|Нижегородский метрополитен}}), agrāk pazīstams kā '''Gorkijas metropolitēns''' ({{val|ru|Горьковский метрополитен}}), ir [[metro]] sistēma, kas apkalpo [[Ņižņijnovgoroda]]s pilsētu [[Krievija|Krievijā]]. Atvērta 1985. gadā, tā sastāv no 15 stacijām un ir 21,6 kilometrus gara.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.urbanrail.net/eu/ru/niz/nizhniy-novgorod.htm|title=UrbanRail.Net > Europe > Russia > NIZHNIY NOVGOROD Metro|website=www.urbanrail.net|access-date=2021-03-31}}</ref> Runājot par ekspluatējamo līniju garumu, tā ieņem 139. vietu pasaulē un 56. vietu starp Eiropas metro. Metro savieno ar pilsētas dzelzceļa sistēmu stacijā Moskovskaja. Tajā ir trešais lielākais staciju skaits jebkurā Krievijas metro sistēmā, divas lielākās ir [[Maskavas metropolitēns|Maskava]] un [[Sanktpēterburgas metro|Sanktpēterburga]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tourister.ru/world/europe/russia/city/nizhniy_novgorod/publications/1255|title=Метро Нижнего Новгорода|website=Туристер.ру|access-date=2021-03-31|language=ru}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Евгений Оскарович Патон''
''Євген Оскарович Патон''
| attēls = Евгений Оскарович Патон 1910-е.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Kijivas Politehniskā institūta profesors Jevgeņijs Patons (1910. gadi)
| dz_gads =1870
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =5
| dz_vieta ={{vieta|Francija|Nica}}
| m_gads = 1953
| m_mēnesis= 8
| m_diena= 12
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| pilsonība = [[Krievijas Impērija]] → [[Ukrainas Tautas Republika]] → [[Padomju Savienība|PSRS]]
| tautība =
| bērni = [[Volodimirs Patons]] (1917—1987)
[[Boriss Patons]] (1918—2020)
| darba_vietas = [[Kijivas Politehniskais institūts]]
[[Krievijas Transporta universitāte]]
[[Patona Elektrometināšanas institūts]]
| alma_mater =[[Drēzdenes Tehniskā universitāte]] (1894)
[[Pēterburgas Valsts transporta universitāte|Pēterburgas Dzelzceļa transporta institūts]] (1896)
| zinātne =[[metināšana]]s tehnoloģijas
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts = Evgeny Paton Signature 1915.png
| piezīmes =
}}
'''Jevgeņijs (Jevhens) Patons''' ({{val|ru|Евге́ний О́скарович Пато́н}}, {{val|uk|Євге́н О́скарович Пато́н}}; dzimis {{dat|1870|3|5}}, miris {{dat|1953|8|12}}) bija [[Ukraina]]s un [[Padomju Savienība|PSRS]] inženieris, tehnisko zinātņu doktors, strādājis [[metināšana]]s, tiltu būves un būvmehānikas jomā. 1934. gadā bija [[Patona Elektrometināšanas institūts|Patona Elektrometināšanas institūta]] dibināšanas iniciators un vadīja institūtu līdz 1953. gadam. Bija [[Ukrainas PSR Zinātņu akadēmija]]s viceprezidents (1945—1952), [[PSRS Augstākā Padome|PSRS Augstākās Padomes]] deputāts (1946—1953), [[Staļina prēmija]]s laureāts (1941) un [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1943).<ref>[http://sun.tsu.ru/mminfo/2020/000462771/1943/1943_010.pdf Указ Президиума Верховного Совета СССР «О присвоении звания Героя Социалистического Труда действительному члену Украинской Академии наук Патону Евгению Оскаровичу» от 1 марта 1943 года] // Ведомости Верховного Совета Союза Советских Социалистических Республик : газета. — 1943. — 6 марта (№ 10 (216)). — С. 1</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nakts dzīvnieki
|attēls                    = Nocturnal Animals Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Nocturnal Animals''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Toms Fords]]
| producents               =
* [[Roberts Salerno]]
* Toms Fords
| scenārija autors         = Toms Fords
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Ārons Teilors-Džonsons]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Armijs Hammers]]
* [[Andrea Rīzboro]]
* [[Maikls Šīns]]
| mūzika                   = [[Ābels Korzeniovskis]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fade to Black]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2016|11|18|ASV|}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nocturnal-animals-2016|title=Nocturnal Animals|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 6, 2019|archive-date={{dat|2018|01|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180126223833/http://www.bbfc.co.uk/releases/nocturnal-animals-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nocturnalanimals.htm|title=Nocturnal Animals (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 6, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181205134203/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nocturnalanimals.htm|archivedate={{dat|2018|12|05||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nakts dzīvnieki"''' ({{val|en|Nocturnal Animals}}) ir 2016. gada psiholoģisks trilleris, kas balstīts uz Ostina Raita romānu "''Tony and Susan''". Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Toms Fords]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Eimija Adamsa]], [[Maikls Šenons]], [[Ārons Teilors-Džonsons]], [[Aila Fišere]], [[Lora Linnija]], [[Armijs Hammers]], [[Andrea Rīzboro]] un [[Maikls Šīns]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2016|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|hokejistu|Jānis Jaks}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Bos grunniens at Letdar on Annapurna Circuit.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 235px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = B. grunniens vai B. mutus
|          suga_lv = Jaks
|         sinonīmi =
*''Poephagus grunniens''
|         binomial = Bos grunniens ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)
Bos mutus ([[Nikolay Przhevalsky|Przewalski]], 1883)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Andreass Antonopuls
 |    vārds_orig = ''Andreas M. Antonopoulos''
 |        attēls = Andreas_M._Antonopoulos.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1972
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = grieķis / anglis<ref name=BM>{{Ziņu atsauce | work = Bitcoin Magazine | publisher = Coin Publishing Ltd | title = Inside Antonopoulos I/III: "I’m broke, but I’m happier than I’ve ever been." | author = Victoria van Eyk | date = 21 June 2014 | accessdate = 19 November 2014 | url = http://bitcoinmagazine.com/14318/inside-antonopoulos-iiii-im-broke-im-happier-ive-ever/ | archiveurl = https://web.archive.org/web/20141129024828/http://bitcoinmagazine.com/14318/inside-antonopoulos-iiii-im-broke-im-happier-ive-ever/ | archivedate = {{dat|2014|11|29||bez}} }}</ref>
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Londonas Universitātes koledža]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Fencers from Cuba|Paukotāji no Kubas}}

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Austrālija
|image               =
|area                = 8 600 000 [[kvadrātkilometrs|km2]]
|population          = 36 [[miljons|miljoni]]
|density             = 4,2 cilv./km2
|demonym             =
|countries           = 4 ([[Austrālija]], [[Papua-Jaungvineja]], [[Austrumtimora]], kā arī daļa [[Indonēzija]]s)
|list_countries      =
|dependencies        =
|unrecognized        =
|languages           = [[Angļu valoda|Angļu]], [[Indonēziešu valoda|Indonēziešu]], [[Pidžins|pidžina]], [[Hiri Motu]], 269 Papuāņu un Austronēziešu, kā arī 70 Austrālijas [[Austrālijas aborigēni|aborigēnu]] valodas
|time                = [[GMT+10]], [[GMT+9.30]], [[GMT+8]]
|internet            = [[.au]], [[.pg]], [[.tl]], [[.tp]], [[.id]]
|cities              = [[Sidneja]], [[Brisberna]], [[Melburna]], [[Pērta]], [[Adelaida]], [[Goldkosta]]
|peak                =
|organization        =
|north               =
|south               =
|west                =
|east                =
|blank1              =
|blank1_label        =
|blank2              =
|blank2_label        =
|blank3              =
|blank3_label        =
|blank4              =
|blank4_label        =
|blank5              =
|blank5_label        =
}}
'''Austrālija''' ir 7 686 850 kvadrātkilometrus liels kontinents uz [[Indoaustrālijas plātne]]s. To ieskauj [[Indijas okeāns|Indijas]], [[Dienvidu okeāns|Dienvidu]] un [[Klusais okeāns]]. No Āzijas to atdala [[Arafuru jūra|Arafuru]] un [[Timoras jūra]]s. Austrālijai ir 25 760 kilometrus gara krasta līnija, tā ir vismazākais un visplakanākais Zemes kontinents. Visu kontinenta teritoriju aizņem viena valsts — [[Austrālija]]. Pēdējos 10 000 gadu no kontinenta atdalījās, ūdens līmenim paceļoties, Tasmānijas un [[Jaungvineja]]s salas. Austrālija ir sausākais kontinents, kas atrodas D puslodē. Austrālija ir vienīgais kontinents, kurā nav aktīvu vulkānu un mūsdienu apledojuma.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei|last=Lipsberga|first=Agra|publisher=Lielvārds|year=1998|isbn=9984111172|location=Lielvārds|pages=196}}</ref>{{fact}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija hidroksīds
|       citi nosaukumi = dzēstie kaļķi
|           CAS numurs = 1305-62-0
|      ķīmiskā formula = Ca(OH)2
|              molmasa = 74,093
|              blīvums = 2211
|  kušanas temperatūra = 512 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 0,189 g/100 ml (0 °C)
0,173 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kalcija hidroksīds''' (Ca(OH)2, veldzētie kaļķi, dzēstie kaļķi) ir balta, cieta, kristāliska, sārmaina viela. To parasti iegūst, [[kalcija oksīds|kalcija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]] (dzēšot nedzēstos kaļķus). Vēl kalcija hidroksīds var veidoties, reaģējot [[kalcija hlorīds|kalcija hlorīdam]] ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Kalcija hidroksīds (portlandīts) veidojas arī [[portlandcements|portlandcementa]] cietēšanas procesā. Kalcija hidroksīds ūdenī šķīst diezgan slikti.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences: '''Apvidvārdi''' jeb '''dialektismi''' ir [[vārds|vārdi]], ko lieto tikai kāda apvidus [[izloksne|izloksnē]], izlokšņu grupā vai [[dialekts|dialektā]] un kas nepieder pie [[literārā valoda|literārās valodas]] [[leksika]]s.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 92
 | lv  = Deviņdesmit divi
}}
'''92 (deviņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[91 (skaitlis)|91]] un [[93 (skaitlis)|93]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit otrā diena ir [[2. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[1. aprīlis]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Diksona
 | official_name            = ''Диксон''
 | settlement_type          = pilsetciemats
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Soviet Union-1965-Stamp-0.06. 50 Years of Dikson.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Dikson (Krasnoyarsk krai).png
 | image_shield             = Coat of Arms of Dikson rayon (Taymyria).png
 | shield_size              = 75px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Sibīrijas federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = {{RU-KYA}}
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1915
 | established_title2       = Pilsētciemats kopš
 | established_date2        = 1956
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2018
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 548
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC+7]]
 | utc_offset               = +7
 | latd = 73| latm = 30| lats = 30| latNS = N
 | longd = 80| longm = 31| longs = 28| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 26
 | website                  = {{url|http://dikson-taimyr.ru/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        binomial = Allium ampeloprasum'' var. ''porrum
|          attēls = Leeks.JPG
|      att_izmērs = 200px
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. ampeloprasum
|         suga_lv = Savvaļas puravi
|          pasuga = A. ampeloprasum'' var. ''porrum
|       pasuga_lv = Puravi
| izcelsmes_vieta =
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Meldrumskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = 2,2-dimetil-1,3-dioksān-4,6-dions,
izopropilidēnmalonāts
|           CAS numurs = 2033-24-1
|      ķīmiskā formula = C6H8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 94—95 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Meldrumskābe''' (С6Н8O4) ir cikliskais divkāršais [[esteri]]s, kas ir [[laktīds|laktīda]] struktūrizomērs. Atšķirībā no laktīda, meldrumskābe ir [[1,3-dioksāns|1,3-dioksāna]], nevis [[1,4-dioksāns|1,4-dioksāna]] atvasinājums. Meldrumskābe ir balta, kristāliska (adatveida kristāli) viela bez smaržas, ūdenī šķīst slikti.

sentences: '''3. februāris''' ir gada 34. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 331 diena (332 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Iekšzemes kopprodukts''' (IKP) ir jēdziens [[makroekonomika|makroekonomikā]], kas apzīmē visu saražoto [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] vērtību kādā teritorijā kādā laika periodā (parasti gadā).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jeļena Bonnere
|     vārds_orig = ''Елена Георгиевна Боннэр''
|         attēls = BonnerSacharov1989.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jeļena Bonnere ar vīru [[Andrejs Saharovs|Andreju Saharovu]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Merva, [[Turkestānas APSR]] (tagad [[Mari]] {{TKM}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = S
|         vecāki = Levons Kočarjans
 Gevorks Alihaņans (patēvs)
 Ruta Bonnere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Ivans Semjonovs
[[Andrejs Saharovs]]
|          bērni = Tatjana
Aleksejs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jeļena Bonnere''' (''Елена Георгиевна Боннэр''; dzimusi {{dat|1923|2|15}}, mirusi {{dat|2011|6|18}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aktīviste, [[disidents|disidente]], publiciste. Akadēmiķa [[Andrejs Saharovs|Andreja Saharova]] sieva.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 230px
|           attēls = Porc formiguer.JPG
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = [[Āfrikas skudrulācis]] (''Orycteropus afer'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|   augstākā kārta = Afrotheria
|augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
|        virskārta = Afroinsectiphilia
|     virskārta_lv = Āfrikas kukaiņēdāji
|            kārta = Tubulidentata
|         kārta_lv = Cauruļzobju kārta
|          kārta_r = Cauruļzobji
|           dzimta = Orycteropodidae
|        dzimta_lv = Cauruļzobji
|            ģints = Orycteropus
|         ģints_lv = Āfrikas cauruļzobji
|         binomial = Orycteropus <small>([[Georges Cuvier|G. Cuvier]], 1798)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Stereotipi par ebrejiem''' ir vispārināti [[Priekšstats|priekšstati]] par [[Ebreji|ebrejiem]], kas bieži vien ir kariķēti, aizspriedumaini un [[Antisemītisms|antisemītiski]].
 ārējās iezīmes]]
Karikatūrās [[Aškenazi|aškenazu]] ebreji parasti tiek attēloti ar lieliem deguniem un tumšām acīm ar nolaistiem plakstiņiem. Pārspīlētas vai groteskas ebreju sejas iezīmes bija galvenais [[Nacisms|nacistu]] un retāk arī [[padomju propaganda]]s elements. Priekšstats par lielo vai ērgļa "ebreju degunu" joprojām ir viena no izplatītākajām un raksturīgākajām pazīmēm, kas raksturo kādu kā ebreju.

sentences: '''Tronheimas katedrāle''' (''Nidarosdomen'', arī ''Nidaros domkirke'', pēc viduslaiku Tronheimas nosaukuma Nidarosa (''Nidaro'')), ir [[luterisms|luterāņu]] [[katedrāle]] [[Tronheima|Tronheimā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]. Viena no ievērojamākajām Norvēģijas [[baznīca (celtne)|baznīcām]], kas līdz 1906. gadam kalpoja par Norvēģijas karaļu kronēšanas vietu. Tā celta no [[1070]]. līdz apmēram [[1300]]. gadam.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Vēgeners
| vārds_orig = ''Alfred Wegener''
| attēls = Alfred Wegener ca.1924-30.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Alfrēds Vēgeners starp 1924. un 1930. gadu
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 1
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Berlīne}}
| m_dat_alt = 1930. gada novembrī
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|Grenlande}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Alfred Wegener Signature.svg
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Alfrēds Lotārs Vēgeners''' ({{val|de|Alfred Lothar Wegener}}; dzimis {{dat|1880|11|1}}, miris [[1930]]. gada novembrī) bija [[vācieši|vācu]] [[polārpētnieks]], [[ģeofiziķis]] un [[meteorologs]].

sentences: '''Rakstu dzēšanas vadlīnijas''' apraksta kārtību, kādā Vikipēdijā tiek izvirzītas dzēšanai un dzēstas attiecīgiem enciklopēdijas satura kritērijiem neatbilstošas lapas. Ievērojot šo procedūru, Vikipēdijas normālas darbības apstākļos katru dienu dzēš apmēram piecus tūkstošus lapu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| attēls = File:Nikolaj G. Černyševskij 1888.jpg
| vārds_orig = ''Николай Гаврилович Чернышевский''
| dz_dat_alt = {{dat|1828|07|24}}
| m_dat_alt = {{dat|1889|10|29}}
| dz_vieta = [[Saratova]], [[Krievijas Impērija]]
| m_vieta = [[Saratova]], [[Krievijas Impērija]]
| nodarbošanās = [[filozofija]], [[literatūra|rakstniecība]], [[publicistika]], [[žurnālists|žurnālistika]], [[literatūras kritika]], [[pedagoģija]]
| lit virzieni = [[reālisms]]
| žanri = [[proza]]
| rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| paraksts = File:БСЭ1. Автограф. Автографы. 10.svg
| ietekmējis = [[Ļeņins]], [[Goldmane]], [[Georgijs Pļehanovs|Pļehanovs]]
| ietekmējies = [[Īzaks Ņūtons|Ņūtons]], [[Laplass]], [[Žeroms Lalands|Lalands]], [[Hēgelis]], [[Feierbahs]], [[Visarions Beļinskis|Beļinskis]], [[Hercens]]
}}
'''Nikolajs Černiševskis''' (''Николай Гаврилович Чернышевский'', 1828—1889) bija krievu [[Literatūras kritika|literatūrkritiķis]], [[Publicistika|publicists]], [[rakstnieks]], [[filozofs]]. [[Materiālisms|Materiālists]], [[Sociālisms|sociālists]], [[Revolucionārā demokrātija|revolucionārais demokrāts]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Veiktspēja''' datorikā sevī iekļauj tādu darbību kopumu, kas ļauj dažādos aspektos mērīt datora efektivitāti patērētā laika un resursu griezumā.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Kabala''' ({{val|he|קבלה}}, {{val|en|Kabbalah}}) ir garīga mācība, kas radusies no ļoti senas [[Misticisms|mistiskas]] tradīcijas, ko tās lietpratēji gadu tūkstošiem mutiskā veidā nodeva nelielam skaitam īpaši izraudzītu mācekļu. Ebreju valodā ar jēdzienu קבלה sākotnēji tika saprasta "piegādāšana, pārņemšana un tālāknodošana". Ar laiku arī ebreju svēto rakstu ([[Tora]]s) apslēpto zināšanu kopēji tika saukti par ''Ba’ale Ha-Kabbalah'' (בעלה הקבלה) vai ''Mekuballim'' (מקובלים), no šiem vārdiem pakāpeniski izveidojās jauns vārds "Kabala".
== Kabalas mērķis ==
Kabalas studiju mērķis ir panākt īstenības vienotību sajūtās un apziņā, dziļāk izprast dzīves un pasaules likumsakarības, kas ļautu cilvēkam, tautai un cilvēcei pareizi orientēties parādību norisēs.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džesika Česteina
 | vārds_orig              = ''Jessica Chastain''
 | attēls                  = Jessica Chastain at 2015 Empire Awards.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Džesika Česteina [[Empire balva|''Empire'' balvu]] pasniegšanas ceremonijā 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1977|3|24}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sonoma}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise
 | darbības gadi           = 2004—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Džesika Česteina''' ({{val|en|Jessica Chastain}}; dzimusi {{dat|1977|3|24}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Derakhshani|first=Tirdad|title=Sideshow: Jessica Chastain, uneasy star|url=http://articles.philly.com/2012-11-17/news/35157780_1_juanes-jessica-chastain-uneasy-star|work=Philadelphia Daily News|accessdate=January 17, 2013|date=November 17, 2012}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Peretz|first=Evgenia|title=Jessica Chastain on Her Rise in Hollywood|url=http://www.vanityfair.com/hollywood/2012/09/jessica-chastain-on-hollywood#slide=1|work=Vanity Fair|accessdate=January 17, 2013|date=September 2012}}</ref> ir amerikāņu teātra, kino un televīzijas aktrise.

sentences: '''Fokuss''' [[optika|optikā]] ir punkts, kurā krustojas caur optisko sistēmu izgājuša paralēlu staru kūļa stari vai staru pagarinājumi. Fokuss ir raksturīgs [[Lēca|savācējlēcām]] un [[Lēca|izkliedētājlēcām]]. Fokusu aprēķina pēc formulām:

sentences:
"sver" [[dvēsele]]s.]]
'''Iepriekšnolemtība''' jeb '''predestinācija''' ({{val-la|praedestinatio}}) ir termins [[teoloģija|teoloģijā]], kas apzīmē mācību ([[dogma|dogmu]]) par to, ka viss šajā pasaulē jau ir iepriekš [[Dievs|Dieva]] nolemts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši
| attēls                   =  Bad Boys.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Berijs]]
* [[Dags Ričardsons]]
* [[Džims Malholands]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Tea Leoni]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Marks Mancina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|4|7||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995|title=Bad Boys|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2018|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180626113846/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys.htm|title=Bad Boys (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|141,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši "''' ({{val|en|Bad Boys}}) ir 1995. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Tea Leoni]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Sliktie puiši 2]]".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Zūtermēra
| native_name = ''Zoetermeer''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Zoetermeer Dobbe.jpg
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag = Zoetermeer vlag.svg
| image_seal =
| image_shield = Zoetermeer wapen.svg
| pushpin_map = Nīderlande
| latd = 52
| longd = 4
| pushpin_label_position =
| latNS = N
| latm = 4
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 30
| longs = 0
| nickname =
| motto =
| population_total = 124 971
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
| subdivision_type1 = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| area_total_km2 = 37,05
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = 2700–2729
| area_code = 079
| website = [https://www.zoetermeer.nl/]
| footnotes =
}}'''Zūtermēra''' ({{Val|nl|Zoetermeer}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande|Dienvidholandes]] [[Nīderlandes provinces|provincē]]. {{Dat|2017}} pilsētā dzīvoja 124 971 iedzīvotājs. Zūtermēra ir trešā lielākā pilsēta [[Dienvidholande|Dienvidholandē]] pēc [[Roterdama|Roterdamas]] un [[Hāga|Hāgas]].

sentences: '''16. augusts''' ir gada 228. diena (229. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 137 dienas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 83
|             7. čaula =
|             6. čaula = 5
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bi
|             atommasa = 208,98040
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Mākslīgi iegūts bismuta kristāls un dabiskā bismuta paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+5''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 2,02
|              blīvums = 9780
|  kušanas temperatūra = 544,7 K (271,5 °C)
| viršanas temperatūra = 1837 K (1564 °C)
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kirils Stucka
| vārds_orig =
| attēls = Kirils Stucka.JPG
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Stāmerienas pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 22
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Ļevašovas masu kapi|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Andrejs Stucka
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Divīzijas komandieris
|  dienesta_laiks = 1914—1918 un 1918—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{flaga|Latvija|LSPR}} [[Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika|LSPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]],
[[Latvijas brīvības cīņas]],
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Mīlestība]]
[[Kategorija:Cilvēka seksualitāte]]
[[Kategorija:Emocijas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Parīze, Teksasa
| operators =
| attēls = Paris, Texas (1984 film poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Vims Venderss]]
| producents = Dons Gests
| scenārijs = [[Sems Šepards]]
| aktieri = * [[Harijs Dīns Stentons]]
* [[Natasja Kinska]]
* [[Dīns Stokvels]]
* [[Aurora Klementa]]
* [[Hanters Kārsons]]
| mūzika = [[Rajs Koders]]
| oriģinālnos = ''Paris, Texas''
| studija = * ''Road Movies Filmproduktion GmbH''
* ''Argos Films S.A.''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Argos Films''
* ''Tobis Film''
| izdošana = {{Filmas datums|1984|5|19|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 147 minūtes
| valsts = * {{FRG}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4285105665/weekend/|title=Paris, Texas |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Parīze, Teksasa"''' ({{Val|en|Paris, Texas}}) ir 1984. gada [[Rietumvācija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Vims Venderss]], bet scenārija autors [[Sems Šepards]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harijs Dīns Stentons]], [[Natasja Kinska]], [[Dīns Stokvels]], [[Aurora Klementa]] un [[Hanters Kārsons]].

sentences: '''Limnoloģija''' ([[grieķu valoda|grieķu]] ''limne'' — "ezers" un ''logos'' — "pētīt") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan [[sālsūdens]], gan [[saldūdens]], gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju [[fizika|fizikālos]], [[ķīmija|ķīmiskos]], [[hidroloģija|hidroloģiskos]] un [[bioloģija|bioloģiskos]] aspektus.

sentences: '''Emotikons''' jeb '''emocijas ikona''' ir drukas zīmīte [[emocijas|emociju]] vai [[attieksme]]s paušanai. Sastāv no dažādiem simboliem. Popularitāti ieguvis līdz ar [[internets|interneta]] un [[īsziņa|īsziņu]] izplatību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OH
|molmasa=32,04
|blīvums=791,8
|kušanas temperatūra=76 K (-97 °C)
|viršanas temperatūra=337,8 K (64,7 °C)
}}
'''Metanols''' (metilspirts, CH3OH), ir vienkāršākais [[spirti|spirts]]. Tas ir indīgs, degtspējīgs šķidrums, ko agrāk ieguva koksnes sausās [[pārtvaice]]s procesā, tāpēc to dažreiz sauc arī par '''koka spirtu'''.

sentences:
{{Citas nozīmes|valodniecību|Mēlenis (nozīmju atdalīšana)|Mēlenis}}
{{Artikulācijas vieta}}
Par '''mēleņiem''' latviešu [[Valodniecība|valodniecībā]] sauc [[Līdzskanis|līdzskaņus]], kuru aktīvais artikulētājs ir mēle. Mēleņus iedala pēc pasīvās [[artikulācijas vieta]]s:<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
(Averoess), musulmaņu filozofs, kurš aktīvi diskutēja par visvarenības paradoksu.]]
'''Visvarenības paradokss''' ir savstarpēji saistītu [[paradokss|paradoksu]] saime, kuros tiek apskatīts jautājums par to, kas [[visvarenība]]i ir pa spēkam paveikt. Viens no visbiežākajiem visvarenības paradoskiem ir tā sauktais "akmens paradokss". Tas ir šāds: ja [[Dievs]] ir visvarens, tad viņš var izveidot akmeni, kuru pats nevar pacelt. Paradokss rodas tāpēc, ka viņš nav spējīgs pacelt šādu akmeni, no kā uzreiz izriet, ka viņš tomēr nav visvarens. Arī, ja viņš šādu akmeni nevar izveidot, viņš nav visvarens.

sentences:
{{Pārvietot|Izaks Babels}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Īzaks Bābels
|     vārds_orig = Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель
|         attēls = Isaac Babel.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Odesa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Butirku cietums]], [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Jātnieku armija]] (1926), [[Odesas stāsti]] (1931)
|    ietekmējies = [[Maksims Gorkijs]]
|     ietekmējis = [[Ilfs un Petrovs]], [[Jurijs Oleša]], [[Valentīns Katajevs]], [[Konstantīns Paustovskis]], [[Eduards Bagrickis]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Īzaks Bābels''' ({{val|ru|Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель}}, dzimis {{dat|1894|7|13}}, miris {{dat|1940|1|27}}) bija [[Odesa|Odesā]] dzimis [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[krievi|krievu]] rakstnieks un dramaturgs. Pazīstamākie darbi — 1926. gada stāstu krājums "[[Jātnieku armija]]" par [[Semjons Budjonnijs|Semjona Budjonnija]] jātnieku armiju un 1931. gadā izdotie "[[Odesas stāsti]]" par Odesas ebreju bandītu dzīvi.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Diskusija ar igauņiem par FoP
| datums     = {{dat|2015|11|19|N}}
| laiks      = 13.00
| vieta      = Kafejnīca "Cadets De Gascogne"
| virtuve    = kafija
| wifi       = jā
| adrese     = Zigfrīda Annas Meierovica bulvāris 8, Rīga
| dalībnieki = Ieradās
# {{u|Oop}} (Igaunija)
# {{u|Papuass}}
# {{u|Pseudacorus}} (Igaunija)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amilozes lineārās ķēdes struktūrformula

[[Amiloze]]s spirālveida uzbūve

[[Amilopektīns|Amilopektīna]] sazarotās virknes struktūrformula

Cietes šķīdināšana ūdenī
|       citi nosaukumi = stērķele
|           CAS numurs = 9005-25-8
|      ķīmiskā formula = (C6H10O5)''n''
|              molmasa = (162,15)''n''
|              blīvums = aptuveni 1500
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = aukstā nešķīst, karstā — uzbriest
|                 citi =
}}
'''Ciete''', agrāk saukta arī par '''stērķeli''' (no {{val|bar|Sterklis}}, ''Stärklis'' — 'ciete'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |page=927 |isbn=9984-700-12-7 |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:640845%7cpage:931}}</ref>), ir [[augi|augu]] [[polisaharīdi|polisaharīds]], ko veido ar [[glikozīdsaite|glikozīdsaitēm]] saistījušies [[glikoze]]s atlikumi, kas sīkāk veido [[amiloze|amilozi]] un [[amilopektīns|amilopektīnu]].<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=47.—48}}</ref>

sentences: '''Kur, priedīte, tavas skujas''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada [[V Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos]].

sentences: '''Vispārējā konvencija par nacionālo minoritāšu aizsardzību''' — 1995. g. 1. februārī Strasbūrā parakstīta [[Eiropas Padome]]s [[konvencija]] par [[nacionālā minoritāte|mazākumtautību]] aizsardzību, pirmais saistošais starptautisko tiesību instruments, kas ir veltīts speciāli mazākumtautību tiesībām. Dalībvalstīm tiek uzlikts pienākums regulāri sniegt Eiropas Padomei ziņojumus par konvencijas principu īstenošanu, kurus EP Ministru Padomei palīdz izvērtēt speciāla Konsultatīvā komiteja. Šis konvencijas izpildes uzraudzības mehānisms juridiskajā literatūrā tiek vērtēts kā vājš: nav noteikts īpašs sankciju vai sūdzības izskatīšanu mehānisms, atšķirībā, piemēram, no [[Eiropas Cilvēktiesību konvencija]]s.<ref>''Troebst S.'' [http://www.greekhelsinki.gr/english/articles/chrf-sar2-conseil.html The Council of Europe's Framework Convention for the Protection of National Minorities revisited] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080609221301/http://www.greekhelsinki.gr/english/articles/chrf-sar2-conseil.html |date={{dat|2008|06|09||bez}} }}</ref><ref>''Ward C.'' [http://www.austlii.edu.au/au/journals/MULR/2000/20.html Majoring In Minorities: Minority Rights In Europe]</ref> No Eiropas Padomes dalībvalstīm 39 ir konvencijas dalībvalstis; četras neparakstīja Konvenciju: [[Francija]] (vienīgā no ES valstīm), [[Andora]], [[Monako]] un [[Turcija]]; četras Konvenciju parakstīja, bet neratificēja: [[Beļģija]], [[Grieķija]], [[Islande]] un [[Luksemburga]].<ref>[http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/ChercheSig.asp?NT=157&CM=1&DF=4/11/2008&CL=ENG Konvenciju parakstījušās un ratificējušās valstis], angliski</ref>

sentences:
{{Islāms}}
'''Šariats''' ([[Arābu valoda|arābu valodā]]: شريعة [ʃari:ah]) [[islāms|islāmā]] ir tiesību sistēma. Valstīs, kurās pamatā ir islāma tiesību sistēma, šariats aptver tiesību normas gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīves jomā.<ref>[http://home.lu.lv/~rbalodis/Publikacijas/Citu-raksti/Musulmaņu_ties_Rudevskis.pdf Musulmaņu tiesības {{lv ikona}}]</ref>

sentences: '''Saiksa—Piko vienošanās''', arī '''Saiksa—Piko—Sazonova vienošanās''' bija slepena vienošanās, starp Lielbritāniju un Franciju par [[Osmaņu impērija]]s [[arābi|arābu]] apdzīvoto teritorijas sadalīšanu, par kuras noslēgšanas datumu uzskata 1916. gada 16. maiju, lai arī diplomātiska sarakste par teritoriju piederību turpinājās vēlāk. Sarunās 1916. gadā iesaistījās arī [[Krievijas Impērija]], un 1917. gadā [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]. Slepenā vienošanās noteica šo valstu ietekmes sfēras [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], pēc [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] rezultātā sagaidāmās Osmaņu impērijas sabrukuma. Vienošanos {{Dat|1916|5|16}} parakstīja franču diplomāts, bijušais Francijas ģenerālkonsuls Beirutā un Damaskā Fransuā Žoržs Piko un britu diplomātiskais padomnieks Marks Saiks. Galīgā vienošanās par Tuvo Austrumu valstu robežām pakāpeniski tika panākta 1920. gadu sākumā. Pat pēc Krievijas izstāšanās no kara, [[Anatolija]]s sadalījums vēlreiz tika apstiprināts ar [[Sevras līgums|Sevras līgumu]], kas teritorijas piešķīra arī [[Grieķijas karaliste]]i.<ref>[https://www.britannica.com/event/Sykes-Picot-Agreement Sykes-Picot Agreement]</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-asparagīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H7NO4
|molmasa=133,1
|blīvums=1660
|kušanas temperatūra=271 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=2,77
}}
'''Asparagīnskābe''' ('''''Asp''''', 2-aminobutāndiskābe, ''d''-aminodzintarskābe, C4H7NO4) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tās nosaukums, tāpat kā [[asparagīns|asparagīnam]], cēlies no grieķu vārda ''asparagos'' - [[sparģelis]]. Asparagīnskābes sāļus un esterus sauc par '''asparaginātiem''' jeb '''aspartātiem''' (arī asparagīnskābi bieži dēvē par vienkārši par aspartātu).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Oktavio Pass
|         vārds_orig = ''Octavio Paz''
|             attēls = Paz0.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1998
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Meksikānis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Spāņu
|            periods = 1931—1965
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]], [[eksistenciālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Oktavio Pass Lozano''' ({{val|es|Octavio Paz Lozano}}; dzimis {{dat|1914|3|31}}, miris {{dat|1998|4|19}}) bija meksikāņu rakstnieks, dzejnieks un diplomāts. 1990. gadā saņēmis [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]]. 1981. gadā saņēmis augstāko literāro apbalvojumu spāņvalodīgajās valstīs — Servantesa balvu. Dzīves laikā bijis vairāku žurnālu vadītājs. Viņa dzejoļi ir apkopoti krājumos ''Poemas 1935-1975'' un ''Collected Poems, 1957-1987''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1990/paz-bio.html#|title=Biogrāfija|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|2|26||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pedvāle
| settlement_type          = mazciems
| image_skyline            = Firkspedvāles muiža Sabilē 2002-07-11.jpg
| image_caption            = Firksu Pedvāles muižas ēka
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Abavas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = {{dat|1230}}
| area_total_km2           = 0,555
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2015|06|03||bez}}
| population_footnotes     = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=19796 |title=Informācija par objektu: Pedvāle |accessdate={{dat|2016|01|19||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] |language= lv }}</ref>
| population_total         = 22
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 01 | lats  = 59 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 34 | longs = 02 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3294
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences:
{{noformējums+}}
'''Mazo un vidējo uzņēmumu mārketings (MVU mārketings)''' ir [[tirgzinība]]s zinātnes virziens, kas pēta mārketinga jautājumus MVU. Tikai nesen pasaules zinātnieki šim virzienam sāka pievērst pastiprinātu uzmanību. Viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc šis virziens ir kļuvis aktuāls, ir apgalvojums, ka MVU neizmanto visas mārketinga iesējas vai izmanto tās nepilnīgi, lai palielinātu savu [[konkurētspēja|konkurētspēju]]. Līdz ar to MVU mārketinga viens no galvenajiem uzdevumiem ir palīdzēt paaugstināt MVU konkurētspēju un uzlabot [[uzņēmums|uzņēmumu]] saimnieciskās darbības rezultātus.

sentences: '''Magnētisms''' ir fizikāla [[parādība]], kas izpaužas kā [[fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbība]] starp [[elektriskā strāva|elektriskām strāvām]], elektrisko strāvu un [[magnēts|magnētu]] vai arī starp magnētiem. Pastāvīgajiem magnētiem ir pastāvīgs magnētiskais lauks, ko izraisa [[feromagnētisms]]. Tā ir spēcīgākā un visplašāk pazīstamākā magnētisma izpausme. Tomēr katru materiālu magnētiskais lauks ietekmē dažādi. Dažus materiālus pievelk magnētiskais lauks ([[paramagnētisms]]), citus materiālus tas atgrūž ([[diamagnētisms]]). Vielas, ko magnētiskais lauks ietekmē minimāli, sauc par nemagnētiskajām vielām, piemēram, [[varš]], [[alumīnijs]], gāzes un [[plastmasa]]. Tīram [[skābeklis|skābeklim]] arī piemīt magnētisma īpašības, kad to atdzesē līdz šķidram stāvoklim. Magnētisms ir atkarīgs no saišu tipa starp mikrodaļiņām, kurām piemīt magnētiskais moments.<ref name="lpe">{{LPE|6|343}}</ref> Taču magnētiskās īpašības var arī mainīties atkarībā no daudziem faktoriem (piemēram, no ārējiem apstākļiem).<ref name="lpe" />

sentences: '''Robotika''' ir [[lietišķā zinātne]], kas nodarbojas ar automatizēto tehnisko sistēmu ([[robots|robotu]]) izstrādāšanu. Terminu ieviesa rakstnieks — fantasts [[Aizeks Azimovs]] [[1942]].gadā (vārds [[robots]] parādījās agrāk, [[Karels Čapeks|Karela Čapeka]] 1920. gada lugā «R.U.R.»).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Abruco
 | official_name             = ''Abruzzo''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Abruzzo.svg
 | image_shield            = Regione-Abruzzo-Stemma.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[L'Akvila]]
 | largest_city            = [[Peskāra]]
 | official_language       =[[itāļu valoda|itāļu]]
 | spoken_language         =[[itāļu valoda|itāļu]], [[neapoliešu valoda|neapoliešu]]
 | image_map               = Abruzzo in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Abruco atrašanās vieta Itālijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 10831.84
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1267446
 | population_as_of        = 32023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.regione.abruzzo.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-65
 | footnotes               =
}}
'''Abruco''' ({{val|it|Abruzzo}}, {{val|nap|Abbrùzze, Abbrìzze}} vai ''Abbrèzze)'' ir viens no [[Itālija]]s 20 [[Itālijas administratīvais iedalījums|reģioniem]]. Ar {{nobr|1 267 446}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://demo.istat.it/bilmens2019gen/query.php?lingua=ita&Rip=S4&Reg=R13&Pro=P000&submit=Tavola|website=demo.istat.it|access-date=2020-03-31|title=Arhivēta kopija|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200625171002/http://demo.istat.it/bilmens2019gen/query.php?lingua=ita&Rip=S4&Reg=R13&Pro=P000&submit=Tavola|archivedate=2020-06-25}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200625171002/http://demo.istat.it/bilmens2019gen/query.php?lingua=ita&Rip=S4&Reg=R13&Pro=P000&submit=Tavola |date=2020-06-25 }}</ref> iedzīvotājiem un {{nobr|10 831 km²}} platību reģions ierindojas 14. vietā pēc iedzīvotāju skaita un 13. vietā pēc platības. Tas atrodas valsts vidusdaļā starp [[Adrijas jūra|Adrijas jūru]] austrumos, [[Lacio]] un [[Molize]]s reģionu dienvidos, un [[Marke]]s reģionu ziemeļrietumos. Dienvidrietumu daļā to no Lacio norobežo [[Apenīni|Apenīnu]] kalnu grēda, kuras augstākais punkts [[Kornogrande]] (2912 m vjl) atrodas tieši Abruco, netālu no [[L'Akvila]]s. Kornograndes ziemeļu nogāzē atrodas Eiropā tālākais uz dienvidiem [[ledājs]] — [[Kalderones ledājs|Kalderone]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Austrumflandrija
 | official_name           = ''Oost-Vlaanderen''<br />''Flandre-Orientale''
 | settlement_type         = [[Beļģijas provinces|province]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Oost-vlaanderen.png
 | image_shield            = Wapen van Oost-Vlaanderen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Gente]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Provincie Oost-Vlaanderen in Belgium.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{BEL}}
 | subdivision_type1       = Reģions
 | subdivision_name1       =  [[Flandrija]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 2991
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1445831
 | population_as_of        = 2013
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.oost-vlaanderen.be/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Marianas salas
|attēls              = Rota Island in the Commonwealth of Northern Mariana Islands.jpg
|attēla paraksts     = [[Rota (sala)|Rota]]s salas krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=16|latm=08|lats=0|latNS=N |longd=145|longm=45|longs=0|longEW=E
|platība             = 1026
|garums              = 800
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Tapočao]]
|augstums            = 965
|salu skaits         = 17
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Teritorijas
|valsts adm vienība        = {{GUM}}<br />{{MNP}}
|iedzīvotāji         = 251 023
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[čamorri]]
|valsts lielpilsēta  = [[Aganja]]
|piezīme =
}}
'''Marianas salas''' ({{val|en|Mariana Islands}}, {{val|ch|Islas Mariånas}}) ir [[vulkāns|vulkānisku]] [[sala|salu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos. Ietilpst divās ar [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]] saistītās teritorijās — [[Ziemeļu Marianas Salas|Ziemeļu Marianas Salās]] un [[Guama|Guamā]]. Salas tradicionāli dalās divās grupās — lielākās un apdzīvotās dienvidu salas ([[Guama]], [[Rota (sala)|Rota]], [[Agihana]], [[Tiniana]] un [[Saipana]]) un neapdzīvotās ziemeļu grupas salas. Salu pamatiedzīvotāji ir [[čamorri]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Bjērnstjerne Bjērnsons
|         vārds_orig = ''Bjørnstjerne Bjørnson''
|             attēls = Bjornson.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1832
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Kvikne}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1910
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 26
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Norvēģis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Bjørnstjerne Bjørnson signature.png
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1903)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Bjērnstjerne Bjērnsons''' ({{val|no|Bjørnstjerne Martinius Bjørnson}}; dzimis {{dat|1832|12|8}}, miris {{dat|1910|4|26}}) bija norvēģu [[rakstnieks]].

sentences: Līdz ar [[HTML5]] specifikāciju tika ieviests '''video elements,''' ar mērķi to izmantot video atskaņošanai,<ref name="spec">{{tīmekļa atsauce| url= http://www.w3.org/TR/html5/video.html#video| title= The video element| work= HTML5: A vocabulary and associated APIs for HTML and XHTML| publisher= [[World Wide Web Consortium]]| date= 24 June 2010| accessdate= 2010-09-27| quote= A video element is used for playing videos or movies.| archiveurl= https://www.webcitation.org/6ABsj5BYe?url=http://www.w3.org/TR/html5/the-video-element.html#video| archivedate= 2012-08-25}}</ref> daļēji aizstājot <object> elementu. Video elements tika radīts ar mērķi tam kļūt par jaunu standarta veidu, kā tīmeklī rādīt video, aizvietojot iepriekšējo ''[[de facto]]'' standartu, kam tika izmantots ''[[Adobe Flash]]'' spraudnis. Jaunā standarta plašāku pielietošanu sākumā kavēja nespēja vienoties par to, kurus video un audio kodēšanas formātus būtu jāatbalsta tīmekļa pārlūkprogrammās.

sentences: '''Bioloģija''' ({{val|el|βίος}} (''bios'') — ‘dzīvība’; ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>"Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca", Norden AB, 2001, 104. lpp., {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir [[dabas zinātne]] par [[dzīvība|dzīvību]] visās tās izpausmēs un par dzīvās [[matērija]]s organizāciju [[molekula|molekulārā]], [[šūnas|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]], [[organismi|organismu]] un organismu kopu līmenī. Bioloģijas galvenais uzdevums ir noskaidrot dzīvības būtību un likumsakarības, kas saistītas ar to.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx@tabid=9&id=105.html | title= Bioloģijas zinātne | publisher= ISEC | accessdate= 2010-02-15 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20091106183624/http://b1v.lv/wp-content/files/biologija_10_v1/default.aspx%40tabid%3D9%26id%3D105.html | archivedate= 2009-11-06 }}</ref> Tā ir zinātne par dzīvajiem organismiem, kura noskaidro to, kā tie [[augšana|aug]], [[barošanās|barojas]] un kustas, kā tie [[vairošanās|vairojas]] un kā attīstās ilgā laika periodā ([[evolūcija]]).

sentences:
[[Kategorija:Anglijas cilvēki]]
[[Kategorija:Anglijas vēsture]]
[[Kategorija:Ģermāņi]]

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Dienvidsudāna]]
[[Kategorija:Dienvidsudāna]]

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#E31837|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=4 (1969, 2019, 2022<ref>https://www.sportazinas.com/chiefs-treso-reizi-triumfe-super-bowl/</ref>, 2023<ref>https://sportacentrs.com/amerikanu_futbols/12022024-mahoumss_no_bezizejas_situacijas_pagarina</ref>)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4 (2019, 2020, 2022, 2023)|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Endijs Rīds|bg_color=#FFB612|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Kansas City Chiefs|logo=Kansas City Chiefs logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Kanzassitijas "''Chiefs''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Misūri|Kanzassitija|2s=Misūri (štats)|3s=Kanzassitija (Misūri)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Brets Vīčs|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[Arrowhead Stadium]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=76 416|krāsas=sarkana, dzeltena, balta<br />{{color box|#E31837}} {{color box|#FFB612}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Hantu ģimene|prezidents=Marks Donovans|divīzijas tituli=15}}'''Kanzassitijas "Chiefs"''' ({{Val|en|Kansas City Chiefs}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Kanzassitija (Misūri)|Kanzassitijā]], [[Misūri (štats)|Misūri]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā kā '''Dalasas "Texans"'''. "Chiefs" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''[[Arrowhead Stadium]]'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis četrās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās, pēdējo reizi 2023. gadā.

sentences:
ir viens no nepārtraukto statistisko datu apkopojuma veidiem]]
'''Statistika''' ir [[zinātne]], kas nodarbojas ar [[dati|datu]] iegūšanu, apstrādi, analīzi un to izskaidrošanu.<ref name="FreeDictionary"/> Statistika tiek plaši izmantota dažādās jomās, piemēram, valsts iestādēm statistiskie dati, kurus tās iegūst no [[tautas skaitīšana]]s, ir nepieciešami, lai noskaidrotu [[sabiedrība]]s dzīves un [[tautsaimniecība]]s kvantitatīvās likumsakarības. Būtībā tā ir arī [[sociālās zinātnes|sociālo zinātņu]] nozare, kurā tiek pētīti sabiedrības masveida parādību un procesu stāvokļi, pārmaiņas un savstarpējās sakarības, tiek atklātas un izzinātas ar tām saistītās likumsakarības. Statistika šaurākā nozīmē ir [[dati|datu]] kopums par kādu parādību vai procesu. Statistiskie dati var būt gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi. Kvantitatīvie dati ir saistīti ar [[daudzums|daudzumu]], bet kvalitatīvie dati — ar [[apzīmējums|apzīmējumiem]], [[nosaukums|nosaukumiem]], [[kategorija|kategorijām]] un citām līdzīgām lietām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Singla infokaste
|Nosaukums        = Glorious
|Attēls           = Glorious.png
|Izpildītājs      = [[Cascada]]
|Albums           = The Best Of Cascada
|Izdots           = [[2013. gads|2013]]. gada 8. februārī
|Formāts          = Digitālā lejupielāde, CD singls
|Ierakstīts       = [[2012. gads|2012]]
|Žanrs            = Eurodance
|Garums           = 3:28
|Izdevējs         = Zooland
|Autors           = Andres Ballinas, Tony Cornelissen
|Producents       = Dj Manian, Dj Yanou
|Audio piemērs?   = nē
|Sertifikāts      =
|Iepriekšējais singls            =
'''[[The Rhythm Of The Night]]'''
[[2012. gads|2012]]
|Šis singls       =
[[Glorious]]
[[2013. gads|2013]]
}}
'''''Glorious''''' ir vācu deju projekta ''[[Cascada]]'' trešais singls no grupas piektā studijas albuma - ''[[The Best Of Cascada]]''. Ar šo dziesmu Cascada pārstāvēs Vāciju Eirovīzijas dziesmu konkursā, kas notiks Zviedrijas pilsētā Malmē 2013. gada 18. maijā. Šis ir pirmais singls, kas spējis iekļūt Vācijas Top 100 pirmajā desmitniekā pēc 2009. gada hita Evacuate The Dancefloor.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Kolčaks
|     vārds_orig = ''Александр Колчак''
|         attēls =Kolchak07.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Kolčaks 1919. gadā
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|11|16}}|{{dat||11|4}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]],  [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1920
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 07
| m_vieta = [[Irkutska]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi]]s
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Aleksandr Kolchak Signature.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[admirālis]] (''aдмирал'')
|  dienesta_laiks = 1886.—1920.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1886.—1917.),
[[Balto kustība]] (1917.-1920.)
|       struktūra = Kara flote (''Флот'')
|         vienība =
|       komandēja = [[Krievijas Baltijas jūras kara flote]] (komandiera palīgs),
[[Krievijas Melnās jūras kara flote]],
Krievijas armijas Austākais virspavēlnieks (''Верховный Главнокомандующий Российской армией'').
|          kaujas = [[Krievijas-Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = Jūras kadetu korpuss, [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Kalanchoe tomentosa 01.jpg
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Kalanchoe tomentosa|Tūbainā kalanhoja}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Kalanchoe
|        ģints_lv = Kalanhojas
|             suga =Kalanchoe tomentosa
|          suga_lv =Tūbainā kalanhoja
}}
'''Tūbainā kalanhoja'''<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Tūbainā kalanhoje |url=https://database.smartgardens.eu/plant/1702 |website=database.smartgardens.eu |accessdate={{dat|2019|3|12||bez}} |archive-date={{dat|2020|12|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201230163548/https://database.smartgardens.eu/plant/1702 }}</ref> (''Kalanchoe tomentosa'') ir [[Sukulenti|sukulents]] ar pūkainām zaļi pelēkām lapām. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un sava nelielā izmēra un vieglās kopšanas dēļ ir populārs [[telpaugs]].

sentences: '''Parakstu konkurss''' ir sacensība starp vairākiem dalībniekiem, kurā jāizdomā apraksts konkursa uzdevumā dotajam [[Attēls|attēlam]]. Attēlu, kā arī noteikumus un informāciju par konkursa norisi sniedz konkursa rīkotājs.

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Primula vulgaris
|           attēls = Prolećno cveće 3.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Ericales
|         rinda_lv = Viršu rinda
|           dzimta = Primulaceae
|        dzimta_lv = Prīmulu dzimta
|            ģints = Primula
|         ģints_lv = Prīmulas
|             suga = P. vulgaris
|          suga_lv = Parastā prīmula
|         sinonīmi =
* ''Primula acaulis''
* ''Primula veris'' var. ''acaulis''
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{ambox|text=Šie noteikumi attiecas uz ikvienu Wikimedia fonda projektu, kas skaidri norāda uz saikni ar fondu lapas apakšmalā un izmaiņu lapā}}

sentences: '''Lokatīvs''' ({{val|la|locativus}}) ir [[locījums]], kas apzīmē atrašanās vietu. Tas atbild uz jautājumu ''kur?''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Quinqueloculina seminula.jpg
|     att_nosaukums= Hauerinīdas ''[[Quinqueloculina seminulum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Milioloidea
|    virsdzimta_lv = Milioloidejas
|           dzimta = Hauerinidae
|        dzimta_lv = Hauerinīdas
|         binomial = Hauerinidae <small>Schwager, 1876</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hauerininae}}
* {{TaksoSaite|Miliolinellinae}}
* {{TaksoSaite|Sigmoilinitinae}}
* {{TaksoSaite|Sigmoilopsinae}}
* {{TaksoSaite|Siphonapertinae}}
* {{TaksoSaite|Tubinellinae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Hauerinīdas''' (''Hauerinidae'') ir liela un daudzveidīga [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta 	[[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Dzimtu 1876. gadā izdalīja Korrado Švagers. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] hauerinīdas ir zināmas no [[Juras periods|juras perioda]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{cita nozīme|fiziķi|šahistu|Volfgangs Pauli (šahists)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Wolfgang Ernst Pauli''
| attēls =Pauli.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1900
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =25
| dz_vieta ={{vieta|Austroungārija|Vīne}}
| m_gads =1958
| m_mēnesis=12
| m_diena=15
| m_vieta ={{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| pilsonība =Šveice
| tautība = [[Austrija|austrietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]], [[Kopenhāgenas Universitāte]], [[Hamburgas Universitāte]], [[Cīrihes ETH]], ''Institute for Advanced Study'' [[Prinstona|Prinstonā]]
| alma_mater =[[Ludviga Maksimiliāna universitāte]] [[Minhene|Minhenē]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Arnolds Zommerfelds]], [[Makss Borns]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Pauli princips]]
| apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Volfgangs Ernsts Pauli''' (''Wolfgang Ernst Pauli'', dzimis {{dat|1900|4|25}}, miris {{dat|1958|12|15}}) bija [[Austrija|austriešu]] fiziķis. Pazīstams ar pētījumiem [[kvantu mehānika|kvantu mehānikā]]; [[spins|spina]] pētījumiem. [[Pauli princips|Pauli principa]] atklājējs, par ko 1945. gadā, pēc [[Alberts Einšteins|Einšteina]] ierosinājuma, saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1945 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1945/}}</ref> Postulējis [[neitrīno]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Walther Nernst
| attēls = Walther Nernst.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1864
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Vombžezno|Brīzene]],  [[Prūsijas Karaliste]]
(tagad [[Vombžezno]], {{POL}})
| m_gads = 1941
| m_mēnesis= 11
| m_diena= 18
| m_vieta= Cibelle (''Zibelle''),  [[Vācija]]
(tagad Ņivica pie [[Lekņica]]s, {{POL}})
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]]
[[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes Universitāte]]
[[Leipcigas Universitāte]]
| alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
Berlīnes Universitāte
[[Grācas Universitāte]]
[[Vircburgas Universitāte]]
| zinātne = [[fizikālā ķīmija]]
| pasniedzēji = [[Frīdrihs Kolraušs]]
[[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Vilhelms Ostvalds]]
| studenti = [[Rihards Abegs]]
[[Ērvings Lengmīrs]]
[[Gilberts Ņūtons Lūiss]]
[[Makss Bodenšteins]]
| sasniegumi = [[Trešais termodinamikas likums]]
[[Nernsta vienādojums]]
| apbalvojumi = 1920. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =Walther Hermann Nernst sig.gif
| piezīmes =
}}
'''Valters Hermanis Nernsts''' ({{val-de|Walther Hermann Nernst}}; dzimis {{dat|1864|06|25}}, miris {{dat|1941|11|18}}) bija vācu [[fizikālā ķīmija|fizikālais ķīmiķis]]. Atklāja [[Trešais termodinamikas likums|Trešo termodinamikas likumu]], par ko 1920. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. Viens no [[fizikālā ķīmija|fizikālās ķīmijas]] pamatlicējiem, devis ieguldījumu [[elektroķīmija|elektroķīmijā]], [[termodinamika|termodinamikā]], [[cietvielu ķīmija|cietvielu ķīmijā]] un [[fotoķīmija|fotoķīmijā]]. Pazīstams kā [[Nernsta vienādojums|Nernsta vienādojuma]] atklājējs.

sentences: '''Smidzinošs lietus''' jeb '''smidzenis''' ir šķidri [[nokrišņi]] ļoti mazu [[ūdens]] pilieniņu veidā ar diametru, kurš mazāks par 0,5 mm. Tie izkrīt diezgan lēni. Sausa virsma lietus laikā paliek slapja ilgākā laika posmā un tā saslapinās vienmērīgi. Nokrītot uz ūdens virsmas, neveido vilnīšus. Smidzinošs lietus sākas un beidzas pakāpeniski, tas nekad nevar sākties strauji. Smidzināt var diezgan ilgi — no vienas stundas līdz pat vienai diennaktij. Lielākoties smidzinošs lietus izkrīt no [[slāņmākoņi]]em. Šajā laikā debesis pilnībā klāj [[mākoņi]] un [[Saule]] nav redzama. Ūdens pilieniņi ir mazi un krīt lēni. Nokrišņu intensitāte smidzeņa laikā ir maza — no 0,05 līdz 0,25 mm stundā.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas iela. Jēkabpils. 2010.gada maijs.
Bijušais ugunsdzēsēju depo
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Bad Mother's Handbook''
| attēls                   = Bad mothers.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Robins Šepards]]
| producents               =
* [[Harijs Oultons]]
* [[Saša Šneiders]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Ketrīna Teita]]
* [[Anne Rīda]]
* [[Hollija Greindžera]]
* [[Badijs Duress]]
| mūzika                   = [[Marks Rasels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Ingenious Broadcasting]]''
* ''[[Ruby Television]]''
| izplatītājs              = ''[[All3Media]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|2|19||bez}}
| ilgums                   = 70 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-mothers-handbook-1970|title=The Bad Mother's Handbook|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 3, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Bad Mother's Handbook''''' ir 2007. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāma, kuras režisors ir [[Robins Šepards]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Ketrīna Teita]], [[Anne Rīda]], [[Hollija Greindžera]] un [[Badijs Duress]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|2|19||bez}}.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pērkona māja
| native_name         = ''Perkūno namas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = House of Perkūnas 2005.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Centra seņūnija]], [[Kauņa]], [[Kauņas apriņķis]], {{LTU}}
| latd  = 54.895556 | latNS  = N
| longd = 23.886389 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 15. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Maoisms''' ({{val|zh|毛主义}}) jeb oficiāli — '''Mao Dzeduna domas''' (毛泽东思想) ir [[Marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] paveids, ko [[20. gadsimts|20. gadsimta]] piecdesmitajos un sešdesmitajos gados radīja [[Ķīnas Komunistiskā partija|Ķīnas Komunistiskās partijas]] vadītājs [[Mao Dzeduns]], marksisma-ļeņinisma ideoloģiju pielāgojot [[Ķīna]]s apstākļiem. Maoisms ir Ķīnas Komunistiskajā partijās vadošā politiskā un militārā [[ideoloģija]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Vidagas dolomīta atsegumi
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Dolomīta atsegums Gaujas krastā, 24.10.2015.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 57.428203 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.354570 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Virešu pagasts|Vidaga}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
]]
'''Polimēri''' ir lielmolekulāri ķīmiski savienojumi ar virkņveida [[Molekula|molekulām]], kuras sastāv no liela skaita (līdz pat aptuveni 105) elementārposmu, kas šajā virknē periodiski atkārtojas. Attiecīgo vielas elementārposmu sauc par [[Monomēri|monomēru]]. Rezultējošo [[makromolekula|polimēra molekulu]] nosaka pēc tās molekulmasas (polimerizācijas pakāpes). Polimēri var būt gan sintētiski ražoti, gan veidojušies dabiskos procesos. [[Kokvilna]], [[zīds]], [[ziloņkauls]], [[dzintars]] un koks ir tikai daži dabiskas izcelsmes polimēru piemēri. Bieži vien polimērmateriālus sauc par [[Plastmasas|plastmasām]], taču [[plastmasas]] iegūst, polimēriem pievienojot papildvielas - [[Plastifikatori|plastifikatorus]], krāsvielas, stabilizatorus vai pildvielas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Layer Cake''
| attēls                   = Layer Cake Poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Metjū Vons]]
| producents               =
* [[Ādams Bolings]]
* [[Deivids Rīds]]
* Metjū Vons
| scenārija autors         = [[Dž. Dž. Konolijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denjels Kreigs]]
* [[Kolms Mīnijs]]
* [[Kenets Krenhams]]
* [[Džordžs Heriss]]
* [[Džeimijs Formans]]
* [[Maikls Gembons]]
* [[Sjēna Millere]]
| mūzika                   =
* [[Līza Džerārda]]
* [[Ilans Eškeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marv Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|10|1|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/layer-cake-2004-2|title=Layer Cake|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 16, 2019|archive-date={{dat|2020|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200924222523/https://www.bbfc.co.uk/releases/layer-cake-2004-2}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]6,5 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]11,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=layercake.htm|title=Layer Cake|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Layer Cake''''' ir 2004. gada kriminālfilma, kas balstīta uz Dž. Dž. Konolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Metjū Vons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Denjels Kreigs]], [[Kolms Mīnijs]], [[Kenets Krenhams]], [[Džordžs Heriss]], [[Džeimijs Formans]], [[Maikls Gembons]] un [[Sjēna Millere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|10|1||bez}}.

sentences: oficiālās vizītes laikā Demokrātiskajā Kampučijā]]

sentences: '''Raudas meteorpapīrs''' ir melna papīrveidīga masa, kas 1686. gadā tika atnesta ar vēju un [[Kurzeme|Kurzemē]] pie Raudas (mūsdienās Rauži) [[Embūtes draudzes novads|Embūtes draudzes novadā]] nokrita zemē. Šis meteorpapīrs ilgu laiku bija daudzu zinātnieku pētījumu objekts un, lai gan ir mikrobiāla seguma paraugs, joprojām šāda veida objektus mēdz saukt par meteorpapīru.

sentences: '''IBM AIX''' ('''Advanced Interactive eXecutive''') ir [[IBM]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] ar [[4.3BSD]] savietojamiem komandu un programmatūras saskarnes paplašinājumiem.

sentences:
{|class="infobox" style="text-align: left; background-color: #F0FFFF; font-size: 90%;" cellpadding= 0px, cellspacing=0px, align="right"
! colspan="2" style="background-color: #EEE8CD; text-align: center; font-size: 120%; border-top: 1px solid #B0C4DE; border-bottom: 1px solid #B0C4DE; border-left: 1px solid #B0C4DE; border-right: 1px solid #B0C4DE" | {{{nosaukums}}}
|-
| colspan="2" style="text-align: center; font-size: 80%; padding-top: 5px; background-color: #FFFFFF;" | {{{attēls| }}}
|-
{{#if: {{{citi nosaukumi|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #f5f5f5;" {{!}} '''Citi nosaukumi''':
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{citi nosaukumi}}}
}}
|-
! style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #ededed;" | [[Zvaigznājs]]:
| style="text-align: left; padding-left: 5px;" | {{{zvaigznājs| }}}
|-
! style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #e5e5e5;" | [[Rektascensija]]:
| style="text-align: left; padding-left: 5px;" | {{{rektascensija| }}}
|-
! style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #dddddd;" | [[Deklinācija (astronomija)|Deklinācija]]:
| style="text-align: left; padding-left: 5px;" | {{{deklinācija| }}}
|-
{{#if: {{{redzamais spožums|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; padding-right: 5px; background-color: #d5d5d5;" {{!}} [[Redzamais spožums]]:
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{redzamais spožums| }}}
}}
|-
{{#if: {{{absolūtais spožums|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; padding-right: 5px; background-color: #cdcdcd;" {{!}} [[Absolūtais spožums]]:
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{absolūtais spožums| }}}
}}
|-
{{#if: {{{masa|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #c5c5c5;" {{!}} '''[[Masa]]''':
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{masa}}} M<sub>☉</sub>
}}
|}<noinclude>

sentences: '''FIFA Pasaules rangs''' ir [[FIFA]] un [[Coca-Cola]] veidots [[futbols|futbola]] nacionālo izlašu rangs. To apkopo kopš [[1993]]. gada [[augusts|augusta]]. FIFA/Coca-Cola pasaules reitingā ir iekļautas nacionālās izlases, kuras spēlē starptautiskas spēles, kā arī sieviešu nacionālās izlases, tomēr šie reitingi netiek skaitīti kopā.

sentences: '''Piesardzības princips''' nosaka, ka gadījumos, kuros nav skaidru zinātnisku pierādījumu par nopietnu vai neatgriezenisku kaitējumu, ko var radīt [[Tehnoloģija|tehnoloģijas]], bet šāds apdraudējums ir zinātniski ticams, būtu jāpiemēro darbības (aizliegumi vai ierobežojumi), kas šo kaitējumu var novērst. Šis princips tiek izmantots daudzās jomās - dabas aizsardzībā, [[Tirdzniecība|tirdzniecībā]], veselības aprūpē, un bieži tiek uzskatīts par nozīmīgāko principu [[Ilgtspējīga attīstība|ilgtspējīgas attīstības]] veicināšanai.

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Frīdrihs Straube-Strauss
| attēls              =
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja]]s 5. daļas priekšnieks
| term_sākums         = [[1972]]
| term_beigas         = [[1985]]
| dzim_dati           ={{dat|1929|2|4}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Latvija|Jelgava}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2005|9|28|1929|2|4}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| partija             =[[Padomju Savienības Komunistiskā partija]]
| dzīvesb             =Gundega Straube-Strause, zobārstniecības māsa<ref name="neslimo.lv">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.neslimo.lv/arstniecibas-personas/straube-strause-gundega |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902010036/http://www.neslimo.lv/arstniecibas-personas/straube-strause-gundega |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>
| bērni               =[[Gvido Straube]]
| profesija           =VDK virsnieks, [[izlūks]]
| alma_mater          =PSRS Iekšlietu ministrijas Rīgas virsnieku skola
| reliģija            =[[ateisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Frīdrihs Straube-Strauss''' (dzimis 1929. gada 4. februārī, miris 2005. gada 28. septembrī<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/latv2005n173{{!}}article:DIVL420{{!}}query:FRIDRIHS%20STRAUBE{{!}}issueType:P |title=«Mantojumu ziņas», [[Latvijas Vēstnesis]], [[2005]], [[1. novemebris]], 35. lpp. |access-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-date={{dat|2019|05|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190515001310/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/latv2005n173{{!}}article:DIVL420{{!}}query:FRIDRIHS%20STRAUBE{{!}}issueType:P }}</ref> [[Jelgava|Jelgavā]]) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[Valsts drošības komiteja]]s virsnieks un izlūks.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius turpis 2010 G1.jpg
| att_nosaukums= {{TaksoSaite|Lactarius turpis|Cūcene}}
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. turpis
| suga_lv = Cūcene
| binomial =Lactarius turpis Fr.
| sinonīmi = Lactarius necator,<br>Lactarius plumbeus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Sojas mērce''' ir no [[Soja|sojas pupiņu]] pastas izgatavota garšviela, kura tika radīta pirms aptuveni 2200 gadiem senās [[Haņu dinastija|Ķīnas Rietumu Haņu dinastijas]] laikā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://theculturetrip.com/asia/china/articles/a-history-of-soy-sauce-in-1-minute/|title=A History Of Soy Sauce In 1 Minute|last=Gao|first=Sally|website=Culture Trip|access-date=2022-11-29|date=2016-12-13|language=en}}</ref> un ir ļoti populāra ēdiena piedeva [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jpf.go.jp/e/publish/periodic/jfn/pdf/jfn27_2.pdf|title=Shōyu: The Flavor of Japan|last=Tanaka|first=Norio|website=web.archive.org|access-date=2022-11-29|date=2009-02-26|archive-date=2009-02-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20090226200239/http://www.jpf.go.jp/e/publish/periodic/jfn/pdf/jfn27_2.pdf}}</ref> Tradicionāli tā tiek gatavota raudzējot sojas pupiņu, grauzdētu [[Kvieši|kviešu]], [[Sāļūdens|sālsūdens]] un ''Aspergillus oryzae'' vai ''Aspergillus sojae'' [[Pelējums|pelējuma]] [[Sēnītes|sēnīšu]] maisījumu.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=2nd ed|title=Microbiology : laboratory theory and application|url=https://www.worldcat.org/oclc/66920285|publisher=Morton Pub. Co|date=2006|location=Englewood, Colo.|isbn=0-89582-708-5|oclc=66920285|first=Michael J.|last=Leboffe|pages=317}}</ref> Tiek uzskatīts, ka sojas mērce satur spēcīgu [[umami]] garšu.

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Hašeks|Hašeks}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jaroslavs Hašeks
|     vārds_orig = Jaroslav Hašek
|         attēls = Jaroslav Hašek.gif
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Prāga]], [[Austroungārija]] (tagad {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1923
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Lipnice nad Sázavou]], [[Čehoslovākija]] (tagad {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[čehi|čehs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Jaroslav Hašek - podpis.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, karavīrs
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[satīra]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Krietnais kareivis Šveiks]] (1923)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Džozefs Hellers]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Rigische Statthalterschaft
Рижское наместничество
Riia asehaldurkond
|nosaukums_latv_val  = Rīgas vietniecība
|sugasvārds          = atkarīga teritorija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Atkarīga teritorija
|
|gads_sākums         = 1783
|gads_beigas         = 1796
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = Krievijas ķeizars [[Pāvils I Romanovs|Pāvils I]] 28.11.1796. parakstīja rīkojumu, ar kuru Rīgas vietniecības teritorijā tika izveidota [[Vidzemes guberņa]].
|date_post           =
|
|p1                  =
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Darstellung der neuen auf Keiserl(ichen) Befehl i. J. 1783.jpeg
|image_map_caption   = Rēveles un Rīgas vietniecības (1783).
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[vācu valoda|vācu]], [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[igauņu valoda|igauņu]]
|reliģija            = [[luterticība]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     = ģenerālbubernatori, gubernatori
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1785
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 507150
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Celtniecības koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = [[1872]]
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Gaiziņa iela (Rīga)|Gaziņa iela]] 3, [[Rīga]]
|tips         = [[koledža]]
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://www.rck.lv/ rck.lv]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Matvejs Mudrovs
|     vārds_orig = ''Матвей Яковлевич Мудров''
|         attēls = Mudrov Matvey.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1776
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Vologda]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1831
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = krievs
|   nodarbošanās = ārsts, profesors
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Halaha''' ({{val|he|הלכה}}), [[aškenazi|aškenazu]] izrunā '''Alaha''', ir nosaukums, kas dots visam [[jūdaisms|jūdaisma]] reliģisko likumu kopumam. Tas sevī iekļauj [[Tora|Torā]] minētos 613 baušļus, [[Talmūds|Talmūda]] likumus, [[rabīns|rabīnu]] atzinumus, kā arī paražas un tradīcijas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils vecticībnieku baznīca.
2010. gada 14.septembrī.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
[[Kategorija:Drošība]]
[[Kategorija:Politika pēc virziena]]
[[Kategorija:Valdība]]

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Produkts''' ({{val|de|Produkt}}, kas savukārt no {{val|la|productus}} — ‘radīts, ražots’), šaurākā nozīmē arī '''izstrādājums''' vai '''ražojums''', ir [[priekšmets]], [[viela]], [[enerģija]], [[informācija]] utt., ko iegūst fiziskā un/vai garīgā darbā.

sentences:
{{Commonscat|Taylor Swift|Teilora Svifta}}
{{Catmore}}

sentences: '''Parīzes Masters''' ir ikgadējs [[teniss|tenisa]] turnīrs, kurš norisinās [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Turnīrs tiek organizēts kopš [[1972]]. gada, bet kopš [[1990]]. gada tas ir viens no [[ATP Masters]] sērijas turnīriem. Turnīra galvenais sponsors ir [[BNP Paribas]], tādēļ turnīrs ir plašāk pazīstams kā '''BNP Paribas Masters'''.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Talsu lidlauks
| nosaukums_originalvaloda   =
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Talsu lidlauks.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVTE
|lat_deg=57|lat_min=15|lat_sec=17|lat_dir=N
|lon_deg=22|lon_min=33|lon_sec=58|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Talsi
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = [[Talsu novads]]
| atrasanas_vieta            = [[Ģibuļu pagasts]], [[Talsu novads]]
| elevation-f                = 223
| elevation-m                = 68
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 03/21
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 400
| r1-surface                 = [[asfaltbetons]]
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Talsu lidlauks''' (ICAO: '''EVTE''')<ref>[http://www.world-airport-codes.com/latvia/talsi-airfield-63536.html World Airport Codes Talsi Airfield]</ref> ir nesertificēts lidlauks [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Ģibuļu pagasts|Ģibuļu pagastā]]. Izvietojies [[Talsi|Talsu]] pilsētas ziemeļrietumu pierobežā 1,5 km no pilsētas centra. Lidlaukam ir viens 400 m garš un 20 m plats [[Asfaltbetons|asfalta]] seguma skrejceļš.<ref>[http://myairfields.com/item/talsi-0321/ MyAirfields.com Talsi]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Kronis''' ({{val|la|corona}} — ‘vainags’) ir varas [[simbols]], ar [[dārgakmens|dārgakmeņiem]] greznota galvas [[rotaslieta|rota]]. Tradicionāli kroni valkā [[monarhs]], piemēram, [[karalis]] vai [[karaliene]], tādēļ ar terminu ‘kronis’ apzīmē arī [[valdība|valdību]] valstī ar [[monarhija|monarhiju]]. Dažāda veida kroņus piešķir arī cita veida nozīmīgām personām, piemēram, [[skaistuma konkurss|skaistuma konkursa]] uzvarētājām.

sentences:
[[Kategorija:Ventspils]]
[[Kategorija:Sports Latvijā pēc pilsētas|Ventspils]]

sentences:
{{Cita nozīme|veidojumu audos vai orgānos|mikroorganismu miera stāvokli|Cista (mikrobioloģija)}}
]]
'''Cista''' ir veidojums [[Orgāns|orgānos]] un [[Audi|audos]], kuram var būt dažāds saturs un sienas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cista:1|title=cista {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-03-23}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://medicine.lv/pme-raksts/?slug=cista_pme|title=CISTA|website=medicine.lv|access-date=2023-03-23|date=2012-04-02|language=lv}}</ref> Cistu veido sagrupējušās šūnas, kas veido "maisiņu" (līdzīgi kā ūdens ūdens molekulas sagrupējas, veidojot [[Burbulis|burbuli]]); tomēr cistas no citiem līdzīgiem veidojumiem atšķiras ar to, ka sienu veidojošās šūnas ir izteikti neparastas (gan izskata, gan uzvedības ziņā), salīdzinot ar visām apkārtējām [[Šūna|šūnām]] konkrētajā vietā.

sentences:
{{infokaste+}}
 uzrakstīts Osmāna Ibn Afāna vārds]]
'''Osmāns Ibn Afāns''' ({{val|ar|عثمان بن عفان}}, ''ʿUṯmān ibn ʿAffān''; dzimis [[577. gads|577]]. gadā, miris {{dat|656|6|20}}) bija trešais [[Musulmaņi|musulmaņu]] [[kalifs]], viens no četriem Taisni vadītajiem kalifiem. Osmāns valdīja [[Rāšidūnu kalifāts|Rāšidūnu kalifātā]] no {{dat|644|11|11}} līdz nāvei, kad viņu nogalināja opozicionāri. Osmāna valdīšanas laikā [[arābi]] iekaroja [[Arābijas pussala]]s rietumus un lielu daļu no [[Persija]]s teritorijas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Džordžisms''' ir ekonomiska ideoloģija, kas balstīta uz amerikāņu ekonomista [[Henrijs Džordžs|Henrija Džordža]] darbiem. Džordžisti apgalvo, ka indivīdiem vajadzētu būt tiesībām uz to vērtību, ko tie paši radījuši, bet zemes ekonomiskā vērtība (ieskaitot dabas resursus) būtu jādalās vienlīdzīgi visiem sabiedrības locekļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cgocouncil.org/cwho.html|title=Introduction to Georgist Philosophy and Activity|website=web.archive.org|access-date=2023-08-06|date=2019-04-29|archive-date=2019-04-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429102952/http://www.cgocouncil.org/cwho.html}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Semjuels Bekets
 |        vārds_orig = ''Samuel Beckett''
 |            attēls = Samuel Beckett, Pic, 1 (cropped).jpg
 |        att_izmērs =
 |     att_nosaukums = Semjuels Bekets 1977. gadā
 |           dz_gads = 1906
 |        dz_mēnesis = 4
 |          dz_diena = 13
 |          dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom.svg}} [[Dublina]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{IRL}})
 |            m_gads = 1989
 |         m_mēnesis = 12
 |           m_diena = 22
 |           m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība = {{IRL}}
 |           tautība = [[īri|īrs]]
 |           dzimums = V
 |            vecāki =
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs =
 |             bērni =
 |          paraksts = Samuel Beckett signature.svg
 |        pseidonīms = ''Andrew Belis''
 |      nodarbošanās = romānu rakstnieks, [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], teātra direktors, valodnieks, kinorežisors, scenārists, tulkotājs
 |rakstīšanas valoda = {{ubl|[[angļu valoda]]|[[franču valoda]]}}
 |           periods =
 |             žanri =
 |            temati =
 |      lit virzieni = {{ubl|[[modernisms]]|''[[Nouveau Roman]]''}}
 |  slavenākie darbi = “[[Gaidot Godo]]”
 |       ietekmējies =
 |        ietekmējis =
 |        alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]]
 |       apbalvojumi = {{ubl|[[Nobela prēmija literatūrā]] (1969)|[[Kara krusts]]  (1945)}}
 |          piezīmes =
}}

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Janu
  |familycolor=Janu
  |states=[[ASV]]
  |region=[[Kalifornija]]
  |extinct=1916
  |fam1=Hokanu virssaime?
  |child1=Jahu dialekts
  |map=Yana lang.png
  |map_caption=Janu valodas izplatība līdz 19. gs. vidum (pirms saskares ar eiropiešu izcelsmes kolonizatoriem).
}}

'''Janu valoda''' (arī '''jananu''') ir [[izolēta valoda]], kurā runāja [[Kalifornija]]s [[indiāņi|indiāņu]] ciltis [[jani]] un [[jani|jahi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Nabassaites asinis''' ir tās [[asinis]], kas pēc [[dzemdības|dzemdībām]] paliek [[placenta|placentā]] un [[nabassaite|nabassaitē]]. Nabassaites asinis satur nabassaites asins [[cilmes šūna]]s, kuras var izmantot dažu [[hematopoētiskās slimības|hematopoētisko]] (asinsrades) un [[ģenētiskās slimības|ģenētisko slimību]] ārstēšanā.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pašvaldību vadītāji|Jurmala]]
[[Kategorija:Jūrmala]]

sentences:
{{infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| titleclass = fn org
| title      = {{{zoo_name|{{PAGENAME}}}}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47007925}}
'''2018. gada Parīze—Rubē''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 8. aprīlī. Tā bija 116. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības un tās bija 15. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lionels Kizerickis
|     vārds_orig = ''Lionel Adalbert Bagration Felix Kieseritzky''
|         attēls = Kieseritzky.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums = Lionels Kīzerickis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Tērbata|2s=Tartu|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{FRA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''Turaidas muiža''' ({{val|de|Treiden}}) bija [[Vidzemes guberņa]]s Lēdurgas-Turaidas [[draudzes novads|draudzes novada]] [[muiža]], kas izveidojās pie [[Turaidas viduslaiku pils]] 13.—16. gadsimtā. Mūsdienās ietilpst [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Turaida (ciems)|Turaidas ciema]], daļēji [[Sigulda]]s pilsētas teritorijā [[Gaujas senleja]]s labajā stāvkrastā. Muižas centrā izveidots [[Turaidas muzejrezervāts]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mendija Mūra
|      Vārds_orig = ''Mandy Moore''
|          Attēls = Mandy Moore 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1984|4|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ņūhempšīra|Našua}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1999–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Mendija Mūra''' (''Mandy Moore'', dzimusi {{dat|1984|4|10}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] popdziedātāja, dziesmu autore, aktrise un modes dizainere. Viņa ir uzaugusi [[Florida|Floridā]]. Mūra kļuva slavena [[pusaudzis|pusaudžu]] gados [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, kad izdeva pusaudžiem veltīto [[popmūzika]]s albumus ''[[So Real, I Wanna Be with You]]'' un ''[[Mandy Moore (albums)|Mandy Moore]]''. Pēc tam viņa uzsāka arī karjeru kā aktrise. Viņa to uzsāka, piedaloties [[2002]]. gada filmas "[[Bezgalīgais ceļojums]]" (''A Walk to Remember'') uzņemšanā. Mūra vēlāk filmējās vēl vairākās pusaudžiem paredzētās [[Kinofilma|filmās]].

sentences: '''Virve''' ir no dabīgas vai sintētiskas [[šķiedra]]s veidots savijums. Ļoti resnu virvi mēdz saukt par '''tauvu'''. Ja virve izgatavota no [[stieple|stieplēm]], tad to sauc par [[trose|trosi]]. Virve visbiežāk tiek izmantota, lai taupītu [[spēks|spēku]], veicot [[darbs (fizika)|darbu]], piemēram, [[celtniecība|celtniecībā]] ([[celtnis|celtņos]], [[vinča|vinčās]]), uz [[kuģis|kuģiem]] ([[trīsis|trīšos]]), [[sports|sportā]] ([[virves vilkšana]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Francis Verfels
|     vārds_orig    = ''Franz Werfel''
|         attēls    = Werfel.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1890
|     dz_mēnesis    = 9
|       dz_diena    = 10
|       dz_vieta    = [[Prāga]], [[Austroungārija]]<br>({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1945
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 26
|        m_vieta    = [[Beverlihilsa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Alma Mālere]]
|          bērni    =
|       paraksts    = Franz Werfel (signature ca 1945).gif
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi   = ''Die vierzig Tage des Musa Dagh'', 1933
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{atveidošana}}
{{infokaste+}}
'''Lukrēcija Bordža''' ({{val|it|Lucrezia Borgia}}, dzimusi {{dat|1480|4|18}}, mirusi {{dat|1519|6|24}}) bija [[Pāvests Aleksandrs VI|pāvesta Aleksandra VI]] meita un viņa ārlaulības dēla [[Čezāre Bordža|Čezares Bordžas]] (''Cesare Borgia'') māsa — izcila [[renesanse]]s laikmeta sieviete, skaista un izglītota, [[māksla]]s un [[literatūra]]s [[mecenāts|mecenāte]]. Aleksandra VI politisko interešu vadīta, vairākkārt precējusies, pēdējo reizi ar [[Alfonso d'Estess|Alfonso d'Esti]] (''Alfonso d'Este''), [[Ferrāra]]s [[hercogs|hercogu]]. Renesanses dzejnieki slavināja Lukrēciju savos darbos, bet naidnieki pārmeta tai izvirtīgu dzīvi.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Skaidrīte Sirsone
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1920
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Manturova]], [[Kostromas apgabals]] {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1998
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 10
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = literatūrkritiķe
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Kalnu kristāls''' (no {{val|el|κρύσταλλος}} — ‘ledus’, grieķi ar šo vārdu apzīmēja arī citas cietas, caurspīdīgas vielas) ir [[minerāla varietāte]], bezkrāsains, absolūti caurspīdīgs [[kvarcs|kvarca]] paveids (SiO2).
Tīri, viendabīgi kalnu kristāli ir reti sastopami.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Amsterdamas aizsardzības līnija
 |      native_name = ''Stelling van Amsterdam''
 |       other_name =
 |            image = Fort_bij_Spijkerboor_bovenzijde_geschutskoepel.JPG
 |       image_size = 250px
 |          caption = Speikerboras forts
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.374444  | latNS  = N
 | longd = 4.893056 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande|Ziemeļholande}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = 1883. - 1920.
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Nīderlandes ūdens aizsardzības līnija
   | designation1_date = 1996, 2021
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = ii, iv, v
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/759 759bis ]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name = Platība
   | designation1_free2value = 54779,02 ha
}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Pentti Linkola''
| attēls =Pentti Linkola 2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Penti Linkola 2011. gadā
| dz_gads =1932
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =7
| dz_vieta ={{vieta|Somija|Helsinki}}
| m_gads =2020
| m_mēnesis=4
| m_diena=5
| m_vieta ={{vieta|Somija|Valkeakoski}}
| pilsonība =
| tautība =[[somi|soms]]
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[envaironmentālisms]], [[dziļā ekoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = [[Eino Leino balva]] (1983)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Karlo Penti Linkola''' ({{val|fi|Kaarlo Pentti Linkola}}; dzimis {{dat|1932|12|7}}, miris {{dat|2020|4|5}})<ref name="Yle">{{ziņu atsauce |title=Luonnonsuojelija Pentti Linkola on kuollut |url=https://yle.fi/uutiset/3-11293151 |publisher=Yleisradio |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref name=il>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola 1932-2020: Äärimmäinen luonnonsuojelija ei säästänyt itseään – ihmisten vihaajaksi luultu erakko oli loistava seuramies |url=https://www.iltalehti.fi/kotimaa/a/0d02380b-5fdb-4d05-87e2-e4ac8b93fb47 |publisher=Iltalehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola kuoli kotonaan nukkuessaan, vielä viikko sitten hän osallistui kokoukseen, suunnitteli metsien suojelua – ja odotti, milloin linnut alkavat taas laulaa |url=https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 |publisher=Aamulehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi |archive-date={{dat|2020|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200406105755/https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 }}</ref> bija somu [[dziļā ekoloģija|dziļais ekologs]],<ref>Mika LaVaque-Manty, "Arguments and fists: political agency and justification in liberal theory", Routledge, 2002, [https://books.google.com/books?id=eOGHPaT9FWIC&pg=PT159 p. 159].</ref> [[ornitoloģija|ornitologs]],<ref name ="Harris">{{grāmatas atsauce |last= Harris|first=Paul G.|date=2009 |title=Environmental Change and Foreign Policy: Theory and Practice|publisher=[[Routledge]]|page=[https://books.google.com/books?id=HQl5AgAAQBAJ&pg=PT125 125] |isbn=9781134014811}}</ref> polemists, rakstnieks un makšķernieks. Viņš plaši rakstīja par savām idejām un Somijā bija ievērojams domātājs.<ref>Henry Minde, Svein Jentoft, Harald Gaski, "Indigenous peoples: self-determination, knowledge, indigeneity", Eburon Uitgeverij B.V., 2008, [https://books.google.com/books?id=aVJyN5ZAHeUC&pg=PT100 p. 100].</ref><ref name="Schoolfield">George C. Schoolfield, "A history of Finland's literature", U of Nebraska Press, 1998, [https://books.google.cz/books?id=J9Dctlzud-EC&pg=PT271 p.271].</ref> No 1959. līdz 1995. gadam Linkola bija kaislīgs vissezonas makšķernieks. Viņš makšķerēja [[Keitele]]s, [[Peijenne]]s ezeros un [[Somu līcis|Somu līcī]], bet kopš 1978. gada viņš makšķerēja [[Vanajavesi]] ezerā.<ref>Turtiainen, Pekka: ''Kalastaja''. [[Sääksmäki]]: Voipaalan taidekeskus, 2015.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sapņu scenārijs
| operators =
| attēls = Sapnu-scenarijs.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, fantāzija
| režisors = [[Kristofers Borgli]]
| producents = * [[Larss Knudsens]]
* [[Ari Asters]]
* Tailers Kampelone
* Džeikobs Džafke
* [[Nikolass Keidžs]]
| scenārijs = Kristofers Borgli
| aktieri = * Nikolass Keidžs
* [[Džūliana Nikolsone]]
* [[Maikls Sera]]
* [[Tims Mīdovss]]
* [[Dilana Gelula]]
* [[Dilans Beikers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dream Scenario''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''Square Peg''
* ''Saturn Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''A24''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|9|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto]]|2023|11|10|ASV|2023|12|29|Latvija}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2292482817/?ref_=bo_da_table_13|title=Dream Scenario |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sapņu scenārijs"''' ({{Val|en|Dream Scenario}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas fantāzijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kristofers Borgli]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Džūliana Nikolsone]], [[Maikls Sera]], [[Tims Mīdovss]], [[Dilana Gelula]] un [[Dilans Beikers]].

sentences: '''Maha skaitlis''' (''Ma'') ({{val-en|Mach number}}) ir [[ātrums|ātruma]] relatīvā mērvienība. Tas ir objekta ātrums attiecībā pret vidi, dalīts ar [[skaņas ātrums|skaņas ātrumu]] šajā vidē:

sentences:
{{vielas infokaste|attēls=
 Muscimola struktūrformula|citi nosaukumi=Panterīns, agarīns|ķīmiskā formula=C4H6N2O2|CAS numurs=2763-96-4|kušanas temperatūra=175 °C|molmasa=114,10|šķīdība ūdenī=labi šķīstošs}}
'''Muscimols''' (5-(aminometil)3-izoksazols) ir [[sarkanā mušmire|sarkanajās mušmirēs]] ''Amanita muscaria'' un [[Panteru mušmire|panteru mušmirēs]] ''Amanita pantherina'' atrodama viela ar centrālo nervu sistēmu ietekmējošām īpašībām. Tas ir [[ibotēnskābe]]s degradācijas produkts, viegli izšķīdināms ūdenī, metilspirtā, etilspirtā un [[DMSO]]. Tiek pieskaitīta [[disociatīvie halucinogēni|disociatīvo halucinogēnu]] klasei.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Amanita Muscaria: chemistry, biology, toxicology and ethnomycology|last=Michelot D.|first=D.|last2=Mendelez-Howell|first2=L.M.|publisher=The British Mycological Society|year=2003|isbn=|edition=Mycol. Res. Volume 107 Issue 2|volume=|location=United Kingdom|date=|page=131-146|pages=}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|supervaroni|brazīliešu futbolistu|Hulki|2003. gada filmu|Halks (filma)|2008. gada filmu|Nepārspējamais Halks}}
{{Tēla infokaste
| name          = Halks
| color         = #33CC00
| series        =
| image         = Incredible-hulk-20060221015639117.jpg
| caption       = The Incredible Hulk vol. 3, #92 (2006. gada aprīlis) Braiena Hiča zīmējums.
| first         = ''The Incredible Hulk'' #1
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Džaks Kirbijs]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Roberts Brūss Baners
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Halks''', bieži arī saukts par "'''Neticamo Halku'''", ir [[supervaronis]], kas pirmo reizi parādījās [[Marvel Comics]] komiksu grāmatā. Viņu izdomāja [[Stens Lī]] un [[Džeks Kirbijs]], tēls pirmo reizi parādījās ''The Incredible Hulk'' #1 (1962. gada maijs). 2008. gadā ''[[Wizard (magazine)|Wizard]]'' žurnāls nosauca Halku kā septīto dižāko Marvel Comics personāžu.<ref>''Wizard'', June 2008</ref> ''[[Empire (magazine)|Empire Magazine]]'' viņu nosauca par četrdesmito visu laiku dižāko personāžu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.empireonline.com/50greatestcomiccharacters/default.asp?c=14 |title=''Empire'' {{!}} Top 50 dižāko komiksu grāmatu personāži |access-date={{dat|2009|04|26||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131014074050/http://www.empireonline.com/50greatestcomiccharacters/default.asp?c=14 }}</ref>

sentences: '''23. oktobris''' ir 296. gada diena (297. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 69 dienas.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vatu jūra
|attēls=13-09-29-nordfriesisches-wattenmeer-RalfR-19.jpg
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 53 |latm = 32 |lats =  |latNS = N
 |longd = 6 |longm = 53 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
| okeāns       = Atlantijas okeāns
|platība=10 000
|garums=450
|platums=30—40
|Max_dziļums=
|valstis={{DNK}}
{{NED}}
{{DEU}}
|pilsētas=[[Amsterdama]]
[[Brēmerhāfene]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Vatu jūra, Austrumfrīzu Vatu jūra un Dollarts (Wattenmeer, Ostfriesisches Wattenmeer & Dollart)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 121 620 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/82 82]
}}
}}
<mapframe text="Vatu jūra" width=300 height=300 zoom=6 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q26080"
}
</mapframe>

sentences: '''Mazākumtautība''' jeb '''etniskā minoritāte''' ir valsts teritorijā dzīvojošas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] pārstāvji, kuri ir tās pilsoņi, bet nepieder pie vietējās etniskās grupas un atzīst sevi par etnisko kopienu.

sentences:
{{cita nozīme|pārtikas trūkumu ilgstošā laika periodā|izsalkumu|badošanās}}
 apkaimē 1877. gadā]]
'''Bads''' ir liels vai pilnīgs [[pārtika]]s trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt [[karš]], [[neražas gads]], [[katastrofa]]s, [[darbaspēks|darbaspēka]] trūkums, [[inflācija]] un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar [[nepietiekams uzturs|nepietiekamu uzturu]], [[epidēmija|epidēmijām]] un paaugstinātu [[mirstība|mirstību]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Moon Man''
 | oriģinālnos = 独行月球
 |      attēls = Moon Man poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = Džans Čiju
 |  producents =
* Liu Huntao
* Li Džans
 |   scenārijs =
* Džans Čiju
* Cjaņš Čenguans
* Dai Siao
* Šeņa Juijue
 |     aktieri =
* [[Šens Tens]]
* [[Ma Li]]
 |      mūzika = Pens Fei
 |   operators = Du Dzje
 |     montāža = Tu Jižaņs
 |     studija =
* ''[[Mahua FunAge]]''
* ''China Film Co.,Ltd.''
* ''[[Alibaba Pictures]]''
* ''Shanghai Ruyi Film and Television Production Co., Ltd.''
* ''[[Tianjin Maoyan Weiying Culture Media]]''
* ''Xihongshi Film and Television Culture (Tianjin) Co., Ltd.''
 | izplatītājs = ''Mahua FunAge''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|7|29}}
 |      ilgums = 122 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bbfc.co.uk/release/moon-man-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda3mzy3 |title=''Moon Man'' (2022) |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |access-date=7 September 2022}}</ref>
 |      valsts = {{karogs|Ķīna}}
 |      valoda = [[mandarīnu valoda|mandarīnu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|460,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Moon Man (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14557302/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|12|21||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Moon Man''''' ({{val|zh|独行月球}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] Ķīnas [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]]. Filmas režisors un scenārija līdzautors ir Džans Čiju, galvenās lomas atveido [[Šens Tens]] un [[Ma Li]].<ref>{{Ziņu atsauce |author1=Patrick, Brzeski |title=China Box Office: Sci-Fi Comedy "Moon Man" Revives Local Industry With $148M Opening |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/china-box-office-moon-man-148m-opening-1235189962/ |access-date=11 August 2022 |work=hollywoodreporter.com |date=31 July 2022}}</ref><ref name="apple">{{Ziņu atsauce |author1=Patrick, Frater |title="Moon Man" Holds Off "Warriors of Future" on Another Strong China Box Office Weekend |url=https://variety.com/2022/film/news/china-box-office-moon-man-warriors-of-future-1235335634/ |access-date=11 August 2022 |work=variety.com |date=7 August 2022}}</ref><ref name="bee">{{Ziņu atsauce |title=Chinese sci-fi movie "Moon Man" becomes biggest movie in the world after $129 million weekend |url=https://news.yahoo.com/chinese-sci-fi-movie-moon-224012486.html?guccounter=1&guce_referrer=aHR0cHM6Ly93d3cuZ29vZ2xlLmNvbS5oay8&guce_referrer_sig=AQAAAI7nT_Bvs9BEfVr7f47bvJeqHOLVeYGu1XKNTKToRSizyM2KU972oWj6U-oqwtO5ppoT2ZFKD5ZWN_9_9yKlMZCu33EwRAWEJ-kwkHqCVDEUqawnZGxq2fvn_YytaQT2vb6eQsPxhE6UZwx8kEgcuRuMWJXOb3MY4gxUAf-VTttn |access-date=11 August 2022 |work=Yahoo |date=5 August 2022}}</ref> Filma ir Dienvidkorejas ilustratora [[Čo Seokhs|Čo Seokha]] [[interneta komikss|tīmekļa komiksu]] sērijas ''Moon You'' adaptācija.<ref>{{Ziņu atsauce |author1=Xu, Fan |title=Space odyssey Moon Man soars as China's latest box-office champion |url=https://asianews.network/space-odyssey-moon-man-soars-as-chinas-latest-box-office-champion/ |access-date=11 August 2022 |work=asianews.network |date=11 August 2022}}</ref> Tā stāsta par "pēdējo cilvēku Visumā", kad [[kosmonauts|astronauts]] paliek iestrēdzis uz Mēness, jo viņam šķiet, ka asteroīds iznīcina visu dzīvību uz [[Zeme]]s.<ref name="apple"/><ref name="bee"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marta fon Grota
|     vārds_orig = ''Martha von Grot''
|         attēls = Marta Grota Tērbatas skolotāju seminārā 1892.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marta Grota (pa labi) mācību laikā Tērbatas skolotāju seminārā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Fīlbaha]], [[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pedagoģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Eritroblasts''' jeb '''proeritroblasts'''<ref name="LugovskajaPchtarj2004"/> ir [[Eritrocīts|eritrocītu]] [[prekursors]]; agrāk visus eritrocītus ar kodolu dēvēja par eritroblastiem.<ref name="MDT"/> To diametrs ir 20—25 µm. Ir apaļš [[šūnas kodols|kodols]].<ref name="LugovskajaPchtarj2004"/>

sentences: '''Aizkraukles [[draudzes novads]]''' ({{val-de|Kirchspiel Ascheraden}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Jaunjelgavas pilskunga iecirknī (''Hauptmannschaft Friedrichsstadt''), vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s [[Jaunjelgavas apriņķis|Jaunjelgavas apriņķī]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mufasa: The Lion King''
 | oriģinālnos = ''Mufasa: The Lion King''
 |      attēls = Mufasa The Lion King Movie 2024.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents = * [[Adele Romanski]]
* Marks Seriaks
 |   scenārijs = [[Džefs Natansons]]
 |     aktieri = * [[Ārons Pjērs]]
* [[Kelvins Harisons jaunākais]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Billijs Aikners]]
* [[Džons Kani]]
 |      mūzika = * [[Hanss Cimmers]]
* [[Farels Viljamss]]
* [[Nikolass Britels]]
 |   operators = [[Džeimss Lekstons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''Pastel Productions''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2024|12|20}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mufasa: The Lion King''''' būs [[2024. gads kino|2024. gada]] ASV muzikālā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]], scenārija autors [[Džefs Natansons]], filmu producē studijas ''[[Walt Disney Pictures]]'' un ''Pastel Productions''. Tā paredzēta kā [[fotoreālisms|fotoreālistiska]] [[datora radīti attēli|datora radītu attēlu]] spēlfilma un tādā pašā tehnikā veidotās [[Karalis Lauva (2019. gada filma)|2019. gada versijas]] [[prikvels]].<ref name="DigitalSpy">{{Ziņu atsauce|last=Geisinger|first=Gabriella|url=https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|title=The Lion King 2 has been confirmed – here's everything you need to know|work=[[Digital Spy]]|date=September 30, 2020|access-date=March 7, 2021|archive-date=December 26, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201226052440/https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|dead-url=no}}</ref> [[Sets Rogens]], [[Billijs Aikners]] un [[Džons Kani]] atkal ieskaņos savus 2019. gada versijas tēlus, un viņiem pievienojās [[Ārons Pjērs]] un [[Kelvins Harisons jaunākais]], kuri ieskaņo Karaļa Mufasas un viņa jaunākā brāļa Naga bērnības tēlus.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sedas lauku teritorija
| karte             = Sedas_lauku_teritorija_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads <!-- Administratīvā vienība kurā ietilpst/pēdējā ietilpa pagasts -->
| novada_nosaukums  = Strenču novads
| centrs            = Seda
| platība           = 72,5
| iedzīvotāji       = 0
| iedzīvotāji_gads  = <!-- skaitlis bez punkta un vikisaitēm -->
| blīvums           =
| izveidots         = 1987
| likvidēts         = 2010
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Longjērbīene
 | official_name            = ''Longyearbyen''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    = ''unikt, trygt og skapende''
(unikāla, droša un radoša)
 | image_skyline            = Longyearbyen july2011 1.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats uz pilsētu un Adventfjordu
 | image_shield             = Coat of arms of NO 2100 Longyearbyen.svg
 |shield_size               = 80px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 78 | latm  = 13 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 15 | longm = 38 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1906}}
 |established_title2        = [[Pašvaldība]]
 |established_date2         = {{dat|2002|01|01}}
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Ārills Ulsens
''(Arild Olsen)''
 | area_total_km2           = 242.86
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | population_total         = 2144
 | population_as_of         = {{dat|2014|||SK|bez}}
 | population_rank          = Lielākā Svalbārā
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | website                  = {{URL|http://www.lokalstyre.no/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences:
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''Starptautiskais kredīts''' ir aizdevuma kustības forma starptautisko attiecību sfērā. Starptautiskā kredīta aizdevēja vai aizņēmēja lomā var būt bankas, individuālie uzņēmēji, kompānijas, firmas, valsts iestādes, starptautiskās organizācijas, politiskās organizācijas, reliģiskās organizācijas.
Starptautiskais kredīts stimulē preču un pakalpojumu eksportu un importu, kā arī rada labvēlīgus apstākļus ārzemju investīcijām.

sentences: Atsevišķu '''molekulu masas''' ir ļoti mazas. Piemēram, 1 [[grams|g]] [[ūdens]] satur <math> 3,7 \cdot 10^{22} \ </math> molekulas. Tāpēc vienas ūdens molekulas masa <math> m_{oH_2O} \approx \frac{1}{3,7 \cdot 10^{22}} g \approx 3 \cdot 10^{-23} g \ </math>.

sentences: '''Spageti''' ({{val|it|spaghetti}}) ir gari, tievi [[makaroni]], no kā gatavo tradicionālo [[itāļi|itāļu]] [[pasta|pastu]]. Tie tiek gatavoti no [[milti]]em vai [[manna]]s un [[ūdens]]. Tradicionāli spageti bija apmēram 50 cm gari, tomēr 20. gadsimta otrajā pusē popularitāti sāka gūt īsāki spageti un mūsdienās visplašāk pieejamie spageti ir apmēram 25—30 cm gari.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Feigmanis''' (1885, [[Dundaga]]s pagastā - 1941?) bija Latvijas Republikas Valsts kontroles departamenta direktors. Apcietināts un izsūtīts uz Krieviju 1941. gada 14.jūnijā. Stokholmas ložas [[„Den Nordiska Första”]] brālis. Stokholmas Andreja ložas [[„Den Nordiska Cirkeln”]] brālis (1938).

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | background_color   = #22427b
 | text_color         = #FFFFFF
 | name               = ASV Kongress
 | native_name        =
 | transcription_name =
 | legislature        = 118. ASV Kongress
 | coa_pic            = Seal_of_the_Unites_States_Congress.svg
 | coa_res            = 130px
 | coa-pic            =
 | coa-res            =
 | house_type         =
 | body               =
 | houses             = [[United States Senate|Senāts]]
[[United States House of Representatives|Pārstāvju palāta]]
 | leader1_type       = [[ASV viceprezidente|Senāta prezidente]]
 | leader1            = [[Kamala Harisa]]
 | party1             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election1          = {{dat|2021|1|20|ģ|bez}}
 | leader2_type       = Senāta prezidents ''pro tempore''
 | leader2            = [[Petija Mareja]]
 | party2             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election2          = {{dat|2023|1|3|ģ|bez}}
 | leader3_type       = Pārstāvju palātas spīkers
 | leader3            = [[Maiks Džonsons]]
 | party3             = ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
 | election3          = {{dat|2023|10|25|ģ|bez}}
 | leader4_type       =
 | leader4            =
 | party4             =
 | election5          =
 | leader5_type       =
 | leader5            =
 | party5             =
 | election6          =
 | leader6_type       =
 | leader6            =
 | party6             =
 | members            = '''535'''
100 senatori
435 Pārstāvju palātas locekļi
6 delegāti
 | house1             = Pārstāvju palātas
 | house2             = Senāta
 | structure1         = (118th) US House of Representatives.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure2         = 117th United States Senate.svg
 | structure2_res     = 250px
 | political_groups1  = {{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (222)
{{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (212)
{{colorbox|#FFFFFF}} ''Brivs'' (1)
 | political_groups2  =  {{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (48)
{{colorbox|#7174e0}} Neatkarīgie (3)
{{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (49)
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | last_election2     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | session_room       = Obama Health Care Speech to Joint Session of Congress.jpg
 | session_res        = 250px
 | meeting_place      = {{vieta|ASV|Vašingtona|ASV Kapitolijs}}
 | website            =
 | footnotes          =
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kongress''' ({{val|en|United States Congress}}) ir [[ASV Federālā valdība|ASV Federālās valdības]] [[likumdevējvara]] — divpalātu parlaments, kas sastāv no [[ASV Senāts|Senāta]] (augšpalāta) un [[ASV Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas]] (apakšpalāta).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lasītājs
| attēls = Reader ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Reader''
| žanrs = romantiska filma, drāma
| režisors = [[Stīvens Doldrijs]]
| producents = * [[Entonijs Mingella]]
* [[Sidnijs Polaks]]
* [[Donna Džiljoti]]
* [[Redmonds Moriss]]
| scenārija autors = [[Deivids Heirs]]
| galvenajās lomās = * [[Keita Vinsleta]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Lena Olina]]
* [[Bruno Gancs]]
| mūzika = [[Niko Mūlijs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Mirage Enterprises]]''
* ''[[Neunte Babelsberg Film GmbH]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2008|12|12|ASV|2009|2|6|Berlīne|2009|2|26|Vācijafo|}}
| ilgums = 124 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/reader-2008-0|title=The Reader|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 23, 2019|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106162216/http://bbfc.co.uk/releases/reader-2008-0}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Grieķu valoda|grieķu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=reader.htm|title=The Reader (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 23, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|108,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Lasītājs"''' ({{val|en|The Reader}}) ir 2008. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Bernharda Šlinka tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Doldrijs]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Vinsleta]], [[Reifs Fainss]], [[Deivids Kross]], [[Lena Olina]] un [[Bruno Gancs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|12||bez}} ASV.

sentences:
{{Atjaunināt}}{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Viktors Lācis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|6|28}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzeknes rajons|Rēzekne|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=191}}
| svars = {{mērvienība|kg=79}}
| iesauka =
| izglītība = [[Vičita]]s universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>| disc = Sprints, vidējās distances
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris = Gints Bitītis
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=2000}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 =
| PR1_d =
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums =
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Viktors Lācis''' (dzimis {{dat|1977|6|28}}) ir bijušais latviešu [[vieglatlēts]], pārsvarā startējis [[400 m]], [[800 m]] un [[400 m barjerskrējiens|400 m barjerskrējiena]] distancēs. Pēc aktīvo sporta gaitu beigām kļuva par treneri, trenējis arī Eiropas čempioni [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] [[Ineta Radēviča|Inetu Radēviču]] (bijuši arī precējušies), šobrīd trenē garo distanču skrējēju [[Poļina Jeļizarova|Poļinu Jeļizarovu]]. Šobrīd (2012) ir arī [[Latvijas basketbola izlase|Latvijas vīriešu]] un [[Latvijas sieviešu basketbola izlase|sieviešu]] [[basketbols|basketbola]] izlašu fiziskās sagatavotības treneris.

sentences:
[[Kategorija:Selekcija]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija sulfāta struktūrformula

Bārija sulfāta kristālrežģis

Pulverveida bārija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7727-43-7
|      ķīmiskā formula = BaSO4
|              molmasa = 233,43
|              blīvums = 4500
|  kušanas temperatūra = 1580 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 0,0002448 g/100 ml (20 °C)
0,000285 g/100 ml(30 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija sulfāts''' (BaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas praktiski nešķīst ūdenī. Tas ir sastopams dabā, [[barīts|barīta]] jeb smagā špata veidā, taču to iegūst arī mākslīgi, no šķīstošākiem [[bārijs|bārija]] sāļiem un šķīstošiem [[sulfāti]]em.

sentences:
{{Sporta kluba infokaste
 |               text_color = #F2C800
 |                 bg_color = black
 |                    klubs = Pittsburgh Steelers
 |                     logo = Pittsburgh Steelers logo.svg
 |                 logo_izm =
 |        klubs nos pilnais =
 |             klubs nos lv = Pitsburgas "Steelers"
 |             sporta veids = [[Amerikāņu futbols]]
 |                  pilsēta = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Pitsburga}}
 |                     līga = [[Nacionālā futbola līga]]
 |               konference = Amerikas futbola konference
 |                 divīzija = Ziemeļu divīzija
 |                 dibināts = 1933
 |          beidza_pastāvēt =
 |                 darbojās =
 |                 stadions = ''Heinz Field''
 |                  laukums =
 |                    halle =
 |                    arēna =
 |                ietilpība = 65 050
 |                   krāsas = Melna, zelta, balta<br />{{color box|black}} {{color box|#F2C800}} {{color box|white}}
 |                īpašnieks = Rūniju ģimene
 |               prezidents =
 |               menedžeris =
 |       galvenais_treneris = Maiks Tomlins
 |                kapteinis =
 |          kapteiņa palīgi =
 |                   mediji =
 |               sadarbojas =
 |              pašr_sezona =
 |                    sport =
<!------ čempiontituli ------->
 |                    līga1 = [[Superkauss|NFL]]
 |                 uzvaras1 = 6
 |                    līga2 =
 |                 uzvaras2 =
 |                    līga3 =
 |                 uzvaras3 =
 |                    līga4 =
 |                 uzvaras4 =
 |                    līga5 =
 |                 uzvaras5 =
 |       konferences tituli = 8
 |         divīzijas tituli = 20
}}
'''Pitsburgas "Steelers"''' ({{val|en|Pittsburgh Steelers}}) profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Pitsburga|Pitsburgā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1933. gadā kā '''Pitsburgas "Pirates"'''. "Steelers" spēlē [[Nacionālā Futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis sešās [[Super Bowl|Superkausa]] izcīņās, kas ir līgas labākais sasniegums (kopumā spēlējis astoņos Superkausos). "Steelers" savas mājas spēles aizvada ''Heinz Field'' stadionā.

sentences: '''Borāti''' ir [[borskābe]]s [[sāļi]]. Par borātiem dēvē arī bororganiskos savienojumus — borskābes [[esteri|esterus]], piemēram, [[borskābes metilesteris|borskābes metilesteri]] sauc par metilborātu.

sentences:
'''Kevendišs''' ({{val-en|Cavendish}}) var būt:
* [[Henrijs Kevendišs]] (''Henry Cavendish''), angļu fiziķis un ķīmiķis (1731.-1810.)
* [[Marks Kevendišs]] (''Mark Cavendish''), britu riteņbraucējs (dzimis 1985.)

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mangāna dioksīds
|                 attēls =

Mangāna dioksīds

Mangāna dioksīda elementāršūna
|         citi nosaukumi = Mangāna(IV) oksīds
|             CAS numurs = 1313-13-9
|        ķīmiskā formula = MnO2
|                molmasa = 86,937
|                blīvums = 5080
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 535 °C<ref name="CRC" /> (sadalās)
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = Nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Mangāna(IV) oksīds''' jeb '''mangāna dioksīds''' ir [[neorganiskā ķīmija|neorganisks]] [[ķīmiskais savienojums]], zināmākais un visplašāk izmantotais [[mangāns|mangāna]] [[oksīds]]. Tas ir tumšbrūna cieta viela,<ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> ūdenī nešķīst. Dabā sastopams minerāla piroluzīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Pyrolusite.shtml |title=Pyrolusite Mineral Data |accessdate=2019-09-28 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Faraulepa
|attēls              = NASA Faraulep.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Faraulep''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 8 |latm= 36 |lats= |latNS= N
|longd=144 |longm= 31 |longs= |longEW=E
|platība             = 0,42
|garums              = 4,1
|platums             = 3
|lagūna              = 7
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 3
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 193 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 460
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Niharujaru
|piezīme =
}}
'''Faraulepa''' ({{val|en|Faraulep}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī; veido atsevišķu minicipalitāti, kurā ietilpst arī neapdzīvotā [[Haferuta]]s sala 115 km uz ziemeļaustrumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mizantrops
| operators =
| attēls = Misanthrope plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Damians Sifrons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Džovans Adepo]]
* [[Ralfs Ainsens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''To Catch a Killer''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Vertical Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|4|21}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10275534/?ref_=bo_rl_ti|title=To Catch a Killer (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mizantrops"''' ({{Val|en|To Catch a Killer}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Damians Sifrons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šeilīna Vudlija]], [[Bens Mendelsons]], [[Džovans Adepo]] un [[Ralfs Ainsens]].

sentences: '''Saite''' ({{val-la|ligamentum}}) ir blīvs [[Saistaudi|saistaudu]] veidojums, kas savieno [[Skelets|skeleta]] daļas vai iekšējos [[Orgāns|orgānus]]. Saites satur daudz [[Kolagēns|kolagēna]] [[Šķiedras|šķiedru]].<ref name="Fedyukovich2003"/> Skeleta saites parasti saista divus [[Kauls|kaulus]] un piestiprina tos [[locītava|locītavām]], norobežojot to kustību. Saites spēj izturēt lielas [[slodze]]s.<ref name="Fedyukovich2003"/>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 grieķu vārdiem ''Ιησούς Χριστός Θεού Υιός Σωτήρας'' ar nozīmi Jēzus Kristus Dieva Dēls Pestītājs]]
'''Ichthys''' ({{val|el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}) ir sens [[kristietība|kristiešu]] [[simbols]] un populāra mūsdienu kristiešu emblēma.<ref>[http://www.maminugrupa.lv/regularas%20tiksanas/080216simboli.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140315070558/http://www.maminugrupa.lv/regularas%20tiksanas/080216simboli.htm |date={{dat|2014|03|15||bez}} }} Agrīno kristiešu simboli {{lv ikona}}</ref> Zivs simbols bijis pazīstams jau [[aizvēsture|aizvēsturiskos]] laikos kā jūras [[dievība|dievietes]] Astartes jeb Atargatas (grieķiem pazīstama arī kā [[Afrodīte]]) simbols.<ref>[http://www.godlessgeeks.com/LINKS/fish_symbol.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130702161159/http://www.godlessgeeks.com/LINKS/fish_symbol.htm |date={{dat|2013|07|02||bez}} }} Ateisti par simbola izcelsmi {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Metāla izstrādājumi''', pazīstami arī kā <nowiki>''</nowiki>'''metīzs'''<nowiki>''</nowiki> (no [[Krievu valoda|krievu]] ''металлические изделия''), ir dažādi no [[metāli|metāla]] izgatavoti priekšmeti, tostarp

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = ''Pitbull''
| Attēls = Pitbull_the_rapper_in_performance_(2011).jpg
| Att_izm =
| Apraksts =
| Fons = solists
| Dz_vārds = {{val|en|Armando Christian Perez}}
| Pseidonīms = ''Pitbull''
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1981|1|15}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Maiami}}
| Miris =
| Vieta =
| Instrumenti = balss
| Žanrs = [[popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
| Gadi = [[2003. gads|2003]]—pašlaik
| Izdevējkompānija = ''Slip-N-Slide''<br />''Polo Grounds Music''
| Mlapa = [http://www.pitbullmusic.com/ pitbullmusic.com]
| Dzimums = V
}}

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ABB Oy
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1889. gads]] (''Strömberg'')
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = elektroierīču ražošana
| products         = elektroierīces
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[ABB]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.abb.fi abb.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Šaiba
|attēls            =Шайба.JPG
|valsts            = {{flag|Krievija}}
|pilsēta           = Soči
|adrese            =Adleras rajons, Soči
|celtniecība-no    =2009
|pabeigts          = [[2013]]
|atklāts           =2013
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         = 27,2
|ēkas-garums       =130
|stadiona-garums   =60
|ēkas-platums      =100
|stadiona-platums  =30
|ēkas-augstums     =22,82
|ēkas-apb-lauk     =26147,7
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =229 000
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    =
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        =
|hokejs            = 7000
|klubu-mājvieta    =
|mājas-lapa        =
}}
 pret [[Slovākijas hokeja izlase|Slovākiju]]]]
'''Ledus arēna "Šaiba"''' ({{val|ru|Ледовая Арена «Шайба»}}) ir daudzfunkcionāla [[Ledus halle|halle]], kas atrodas Olimpiskajā parkā, [[Soči|Sočos]], [[Krievija|Krievijā]]. Arēna tika celta [[2014. gada ziemas olimpiskās spēles|2014. gada ziemas olimpisko spēļu]] vajadzībām. Vēl ledus hallē notika 2013. gada [[Pasaules U-18 čempionāts hokejā|Pasaules U-18 čempionāts]]. Vien 300 metru attālumā no halles atrodas [[Lielā ledus pils|"Boļšoj"]] ledus arēna, kas arī tika celta Olimpisko spēļu vajadzībām.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kongeriket Norge''
''Kongeriket Noreg''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Norvēģijas Karaliste
|            valsts_nosaukums = Norway
|               karoga_attēls = Flag of Norway.svg
|            karoga_nosaukums = Norvēģijas Karalistes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Norway.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Norvēģijas Karalistes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Ja, vi elsker dette landet]]''

|               kartes_attēls = Location Norway Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Oslo]]
|           lielākās_pilsētas = [[Oslo]]
[[Bergena]]
[[Stavangera]]
|              valsts_valodas = [[norvēģu valoda]] ([[būkmols]] un [[jaunnorvēģu valoda]]), dažās pašvaldībās [[sāmu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Haralds V Gliksburgs|Haralds V]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Jūnass Gārs Stēre]]
|        neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_notikums = no [[Zviedrija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1905|6|7}}
|                 platība_km2 = 385 207<ref name="kart_2019">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.kartverket.no/Kunnskap/Fakta-om-Norge/Arealstatistikk/Arealstatistikk-Norge/|title=Arealstatistics for Norway 2019|publisher=Kartverket, mapping directory for Norway|year=2019|accessdate=2019-03-23|archive-date=2019-06-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608034913/https://www.kartverket.no/Kunnskap/Fakta-om-Norge/Arealstatistikk/Arealstatistikk-Norge/}}</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 5 550 203<ref name="ssbf">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.ssb.no/en/befolkning/statistikker/folkemengde/aar-per-1-januar|title=Population, 2024-01-01|publisher=Statistics Norway|date=2024-02-21|accessdate=2024-02-25|language=en}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2024. gads|2024]]
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 14,40
|                      valūta = [[Norvēģijas krona]] ([[NOK]])
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|                      domēns = [[.no]], [[.sj]] un [[.bv]]
|              tālsarunu_kods = 47
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dievmātes Patvēruma katedrāle Rogožskas kapos
| infobox_width         =
| image                 = Покровский собор (1). Рогожское.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Maskava
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 22 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 42 | longs = 20 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Matvejs Kazakovs
| architecture_type     =
| architecture_style    = klasicisms
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1791. gads
| year_completed        = 1792. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Dievmātes Patvēruma katedrāle''' ir galvenais [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|Krievijas Pareizticīgās vecticībnieku baznīcas]] dievnams, kas atrodas [[Maskava|Maskavā]], Rogožskas slobodā.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:250px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | <big>'''Resnais vīrs'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Oriģinālā "Resnā vīra" reprodukcija
|-
| '''Klasifikācija''' || [[Kodolieroči]]
|-
| '''Izcelsme''' || {{flaga|ASV}} [[ASV]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Izmantošanas vēsture'''
|-
| '''Laiks''' || no [[1945]]. līdz [[1949]]. gadam
|-
| '''Izmantoja''' || [[ASV]]
|-
| '''Kari''' || [[Otrais pasaules karš]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Ražošanas vēsture'''
|-
| '''Izveidots''' || [[1945]]. gadā
|-
| '''Ražotāji''' || [[Losalamosas Nacionālā laboratorija]]
|-
| '''Ražoja''' || no [[1945]]. līdz [[1949]]. gadam
|-
| '''Skaits''' || 120 vienības
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Parametri'''
|-
| '''Masa''' || 4,6 [[tonna|t]]
|-
| '''Garums''' || 3,3 [[metrs|m]]
|-
| '''Platums''' || 1,5 m
|-
| '''Augstums''' ||
|-
| '''Apkalpe''' ||
|}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Kirgizstāna]]
[[Kategorija:Kirgizstāna]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trakie suņi
| operators = [[Andžejs Sekula]]
| attēls =  Reservoir Dogs.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| aktieri = * [[Hārvijs Keitels]]
* [[Tims Rots]]
* [[Kriss Pens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Lorenss Tīrnijs]]
* [[Maikls Madsens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reservoir Dogs''
| studija = * ''[[Live America Inc.]]''
* ''[[Dog Eat Dog Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|1|21|Sansensas kinofestivāls|1992|10|9|ASV}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = * {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 1,2 — {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2322433537/weekend/|title=Reservoir Dogs |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Trakie suņi"''' ({{Val|en|Reservoir Dogs}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un producents ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hārvijs Keitels]], [[Tims Rots]], [[Kriss Pens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Lorenss Tīrnijs]], [[Maikls Madsens]], Kventins Tarantīno un [[Edvards Bankers]], kuri atveido [[Dimants|dimantu]] zagļus, un kuru plānotā dārglietu veikala aplaupīšana noiet greizi. Filmā tiek attēloti notikumi pirms un pēc aplaupīšanas, bet ne pati aplaupīšana. Tajā ir daudz motīvu, kas vēlāk kļuvuši par Tarantīno iezīmēm — vardarbīga noziedzība, atsauces uz popkultūru, rupjības un nelineāra sižeta līnija.

sentences: {{cita nozīme|fiziku|orientēšanās sportu|Magnēts (orientēšanās sacensības)}}

sentences:
{{Commonscat|Pittsburgh Penguins|Pitsburgas "Penguins"}}
{{Catmore}}

sentences: '''Dzīvības zinātnes''' ir [[Dabaszinātnes|dabaszinātņu]] sadaļa, kura ietver sevī [[zinātne]]s, kas pēta dzīvos organismus. Starp dzīvības zinātnēm ir:

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = BKA
| Nosaukums_orig         = ''БКА''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = Zemes tālizpētes pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Baltkrievijas Nacionālā zinātņu akadēmija|Nacionālā zinātņu akadēmija]] {{BLR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''NPO VNII Elektromehaniki'' {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|7|22|SK}} 06:41:39 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-FG/Fregat]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 6/31
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kanopus-V №1]]'', ''[[Zond-PP]]'', ''[[exactView-1]]'', ''[[TET-1]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 5 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-039A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 473 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2012" />
| Orbītas_veids          = SSO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 97,49°
| Periods                = 94,72 min
| Apoapsīda              = 509 km
| Periapsīda             = 501 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 =
}}
'''''BKA''''' (no {{val|be|Беларускі касмічны апарат}} — 'Baltkrievijas kosmiskais aparāts') ir [[Baltkrievija]]s pirmais veiksmīgi palaistais [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]] (2006. gadā ''[[BelKA]]'' tika zaudēts nesējraķetes avārijā). Tas paredzēts kartogrāfijai, zemju kadastrālai uzskaitei, inženiertehnisko būvju projektēšanai, ģeoloģijai, mežu un ūdens tilpju uzraudzībai.

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences:
[[Kategorija:Inženierceltniecība]]
[[Kategorija:Būves pēc tipa]]
[[Kategorija:Būves pēc formas]]

sentences: '''Pundurtrusis''' ir [[mājas trusis]], kas pieder trušu [[Šķirne|šķirņu]] grupai, kurai raksturīgs mazs izmērs (svars līdz 1,6 kg, ķermeņa garums līdz 26 cm),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/pundurtrusis|title=pundurtrusis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-23}}</ref> vai arī trusis, kuram ir [[Punduris|pundura]] gēns.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Hu|first=Dou|date=2014|title=Identification and analysis of the dwarf mutation in domestic rabbits|url=https://stud.epsilon.slu.se/6908/11/hu_d_140622.pdf|journal=Swedish University of Agricultural Sciences, Faculty of Veterinary Medicine and Animal Science|publication-place=Uppsala}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 260px
|           attēls =Feuersalamander DE.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandra
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
|         binomial = Salamandra <small>([[Laurenti]], 1768)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Salamandras, salamandru ģints''' (''Salamandra'') ir viena no [[salamandru dzimta]]s (''Salamandridae'') ģintīm, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[abinieki|abinieku]] sugas,<ref name=caud>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml |title=Caudata: Salamandra |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100611221536/http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml }}</ref> no kurām četras koši plankumainās sugas pieņemts saukt par '''uguns salamandrām'''. Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Āzija]]s rietumos.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Salamandridae/15445 |title=Tolweb: Salamandridae |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2015|03|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150318002610/http://tolweb.org/Salamandridae/15445 }}</ref>

sentences: '''Domkrats''' ({{ipa2|dɔmkrats͡}}; no {{val|ru|домкрат}} — no {{val|nl|dommekracht}}) ir stacionārs, pārnēsājams vai pārvietojams [[mehānisms]] virs tā novietotu kravu pacelšanai nelielā augstumā.<ref>[http://www.latvianforyou.com/cgi-bin/l.pl?word=domkrats&pos=143900 Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref> Pēc uzbūves izšķir [[svira|sviru]], [[skrūve]]s, [[zobrats|zobratu]], jūgrāmja, zobstieņa, hidrauliskus un pneimatiskus domkratus. Mehānisms parasti konstruēts, lai paredzamo smagumu varētu pacelt, izmantojot viena vai vairāku cilvēku roku spēku.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2202895873/weekend/|title=The Cook, the Thief, His Wife & Her Lover |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|11}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1989|9|11|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|1989|10|13|Apvienotā Karaliste}}
| izplatītājs = * ''Palace Pictures''
* ''Pari Films''
| studija = * ''Allarts''
* ''Elsevier-Vendex''
| operators =
| oriģinālnos = ''The Cook, the Thief, His Wife & Her Lover''
| mūzika = [[Maikls Nīmens]]
| aktieri = * [[Rišārs Borenžē]]
* [[Maikls Gembons]]
* [[Helēna Mirena]]
* [[Alans Hauards]]
* [[Tims Rots]]
| scenārijs = Pīters Grīnevejs
| producents =
| režisors = [[Pīters Grīnevejs]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Cookloverwifethief.jpg
| imdb =
}}'''"Pavārs, zaglis, viņa sieva un viņas mīļākais"''' ({{Val|en|The Cook, the Thief, His Wife & Her Lover}}) ir 1989. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Francija]]s mākslas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Grīnevejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rišārs Borenžē]], [[Maikls Gembons]], [[Helēna Mirena]], [[Alans Hauards]] un [[Tims Rots]].

sentences: {{Citas nozīmes|pareizticīgo baznīcu Pārdaugavā|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktais leitnants
| operators =
| attēls = Bad Lieutenant.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Abels Ferrara]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Hārvijs Keitels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bad Lieutenant''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Aries Films''
* ''LIVE Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|11|20}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1430619649/weekend/|title=Bad Lieutenant |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktais leitnants"''' ({{Val|en|Bad Lieutenant}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Abels Ferrara]]. Filmā galveno lomu atveido [[Hārvijs Keitels]].

sentences: '''Triumvirāts''' ({{val|la|triumviratus}} — 'trīs vīri') ir [[alianse]] starp trīs apmēram vienlīdz spēcīgiem politiskā vai militārā ziņā cilvēkiem. Parasti šo terminu lieto, lai apzīmētu režīmus, kuros varu dala vairākas līdzīgu spēku figūras. Triumvirāts parasti nepastāv ilgi. Senākos triumvirātus saista ar [[Ķīnas impērija|Ķīnas]] un [[Romas impērija|Romas impēriju]], bet arī šodien šīs termins tiek lietots, lai pasvītrotu valsts varas koncentrēšanos atsevišķu cilvēku rokās.

sentences:
[[Kategorija:Kostarika]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Kostarika]]

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences: '''Taisnleņķa trijstūris''' ir [[trijstūris]], kuram viens no [[leņķis|leņķiem]] ir [[taisns leņķis|taisns]] jeb vienāds ar 90°. Malas, kas veido taisno leņķi, sauc par [[katete|katetēm]], bet malu, kas ir vērsta pret taisno leņķi, — par [[hipotenūza|hipotenūzu]]. Ja taisnleņķa trijstūrim ir zināmi abu katešu (vai katetes un hipotenūzas) garumi, atlikušo malu var aprēķināt pēc [[Pitagora teorēma]]s.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mežaparks
|attels             =
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Saules dārzs]]
|platiba            = 11,821 km²
|iedzivotaju_skaits = 4 165 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9.]], [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           = [[11. tramvaju maršruts (Rīga)|11.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/mezaparks/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pokahonta
| attēls                   = Pocahontasposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pocahontas''
| žanrs                    = animācija
| režisors                 =
* [[Maiks Gabriels]]
* [[Ēriks Goldbergs]]
| producents               = [[Džims Pentekosts]]
| scenārija autors         =
* [[Sūzana Grānta]]
* [[Filips LaZebniks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Airēne Bedarda]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Deivids Ogdens Staierss]]
* [[Džons Kasirs]]
* [[Rasels Mīnss]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Linda Hanta]]
* [[Denijs Manns]]
| mūzika                   = [[Alans Menkens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|6|23}}
| ilgums                   = 77 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pocahontas-1995-1 |title=Pocahontas |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=April 7, 2019 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|346,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pocahontas.htm|title=Pocahontas |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Pokahonta''' ({{val|en|Pocahontas}}) ir 1995. gada ASV [[animācijas filma]], kuras režisori ir [[Ēriks Goldbergs]] un [[Maiks Gabriels]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Airēne Bedarda]], [[Mels Gibsons]], [[Deivids Ogdens Staierss]], [[Džons Kasirs]], [[Rasels Mīnss]], [[Kristians Beils]], [[Linda Hanta]] un [[Denijs Manns]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ranzkzu pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētika Venecuēlā]]
[[Kategorija:Venecuēlas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Solidago canadensis Latvia(2).png
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Kanādas zeltgalvīte]] (''Solidago canadensis'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Solidago
| ģints_lv = Zeltgalvītes
| binomial = Solidago
| sinonīmi =
}}'''Zeltgalvītes''' ({{Val-la|Solidago}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kurā ir kalsificētas 100<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=130659|title=Solidago in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-03-16}}</ref>—130<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:60436299-2|title=Solidago L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-16|language=en}}</ref> sugas. Lielākā daļa sugu ir daudzgadīgi zālaugi, kas sastopamas klajās vietās, piemēram, [[Pļava|pļavās]], [[Prērija|prērijās]] un [[Savanna|savannās]]. To dabiskais izplatības areāls ir galvenokārt Ziemeļamerikā, tostarp [[Meksika|Meksikā]]; dažām sugām — [[Dienvidamerika]] un [[Eirāzija]].<ref name=":0" /> Dažas Amerikas sugas ir ievestas arī [[Eiropa|Eiropā]] un citās pasaules daļās.

sentences:
{{infokaste+}}
 glezna, kurā attēlots apustulis Filips]]
'''Svētais Filips''' ({{val-el|Φίλιππος}}, ''Phílippos'', miris ap 80. gadu) ir viens no [[Jēzus Kristus]] divpadsmit [[apustulis|apustuļiem]]. Kristiešu svētajos tekstos ir aprakstīts, ka apustulis Filips sludināja [[Grieķija|Grieķijā]], [[Sīrija|Sīrijā]] un [[Frīģija|Frīģijā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Vans''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Frānsiss Blanfords
|     vārds_orig = ''Henry Francis Blanford''
|         attēls = Henry Francis Blanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Folkstona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = meteorologs, paleontologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Viljams Tomass Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Henrijs Frānsiss Blanfords''' (angļu. ''Henry Francis Blanford''; 1834—1893) ir [[Angļi|angļu]] — indiešu [[meteorologs]] un [[paleontologs]], [[Viljams Tomass Blanfords|Viljama Tomasa Blanforda]] brālis.

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman amphitheatres in Italy}}

sentences:
{{navbox
|name = Tibeta
|title = [[Tibetas autonomais reģions|Tibetas autonomā reģiona]] prefektūras līmeņa administratīvās vienības
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Čhamdo]]
* '''[[Lhasa]]'''
* [[Lhoka]]
* [[Nagčhu]]
* [[Ņinčhi]]
* [[Žikace]]
|group2 = Prefektūra
|list2 =
* [[Ngari prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Tibeta]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences: '''Profesors''' ({{val-la|professor}} — 'skolotājs, pasniedzējs') ir augstākais [[augstskola]]s akadēmiskā personāla zinātniskā darbinieka nosaukums un amats.

sentences: '''Īstenība''' jeb '''realitāte''' (no {{val|la|realis}} — 'īsts, vielisks') ir [[filozofija]]s [[kategorija]], objektīvā esamība, konkrēti izveidojies dabas un [[sabiedrība]]s vēsturisko [[parādība|parādību]] kopums. Klātesamība, materiālo [[fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kopums, kas pastāv [[laiks|laikā]] un [[telpa|telpā]]. Īstenības saturs nav absolūti nemainīgs; gan objektīvi, gan cilvēka darbības dēļ. Īstenība ir nepārtrauktā kustībā un [[attīstība|attīstībā]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''TED''
| Logo                =
| Sauklis             = Idejas, ar kurām vērts dalīties
| Uzņēmuma_veids      = akadēmiska konference
| Dibināšanas_datums  = 1984. gads
| Sēdeklis            = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              = ''[[Sapling Foundation]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ted.com/pages/42 |title=Par TED: Kas mēs esam: Kam pieder TED |work=TED |publisher=TED Conferences, LLC |accessdate=2012. gada 4. augustā |language=angliski}}</ref>
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              =
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.ted.com Ted.com]
}}
'''TED''' ([[akronīms]] no [[angļu valoda|angļu]] vārdiem „''Technology, Entertainment, Design''”) ir privātas [[bezpeļņas organizācija]]s ''[[Sapling Foundation]]'' rīkota konferenču sērija ar saukli „Idejas, ar kurām vērts dalīties“ ({{val|en|Ideas worth spreading}}).

sentences: '''Švarca vērtību modelis''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Schwartz Values Inventory'') ir sociālo vērtību klasifikācijas sistēma un pētniecības instrumentārijs, ko izstrādājis [[Izraēla]]s sociālpsihologs [[Šaloms Švarcs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Monako katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Monaco_BW_2011-06-07_16-07-20.jpg
| image_size            =
| caption               = Monako katedrāle
| map_type              = Monako#Francija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Monako katedrāle
| position              = left
| latd                  = 43.730214
| longd                 = 7.422664
| location              = {{vieta|Monako}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[neoromānika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1875. gads
| year_completed        = 1903. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Monako katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q667450"
}
</mapframe>
'''Dievmātes Bezvainīgās ieņemšanas katedrāle''' ({{val|fr|Cathédrale de Notre-Dame-Immaculée}}), dēvēta arī par '''Sv. Nikolaja katedrāli''' ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Monako]]. [[Monako arhidiecēze]]s katedrāle.

sentences: '''Sveika, pasaule''' ir [[datorprogramma]], kas izvada uzrakstu "Sveika, pasaule!" (parasti [[angļu valoda|angļu valodā]] "Hello, world!") uz datora [[displejs|displeja]]. Tā kā tā ir viena no vienkāršākajām iespējamajām programmām, to parasti izmanto, lai iesācējiem nodemonstrētu kādas [[programmēšanas valoda]]s pamatsintaksi vai arī lai pārliecinātos, ka valoda vai sistēma darbojas korekti. Uz iekārtām, kam nav displeja, to parasti aizstāj ar programmu, kas dod kāda cita veida signālu, piemēram, ieslēdz [[gaismas diode]]s.

sentences: '''Sniedziņš sniga, putināja''' ir [[1892]]. gadā tapusī [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] [[latviešu tautasdziesma]]s apdare, ko dziesmu svētku apvienotais vīru koris dziedāja 1895. gada [[IV Vispārējie latviešu Dziesmu un Mūzikas svētki|Ceturto Vispārējo latviešu Dziesmu un Mūzikas svētku]] laicīgo dziesmu koncertā.

sentences:
{{Commonscat|San Jose Sharks|Sanhosē "Sharks"}}
{{Catmore}}

sentences: '''Marksistiskā literatūras teorija un kritika''' ir plašs un daudzveidīgs virziens [[literatūra]]s [[literatūras teorija|teorijā]] un [[literatūras kritika|kritikā]], kas pamatā balstās [[marksisms|marksisma]] ideoloģijā un filozofijā, tā politiskajās un ekonomiskajās teorijās. Lai gan marksistiskās literatūras kritikas aizsākumi meklējami jau 19. gadsimtā marksisma pamatlicēju — [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] un [[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] — darbos, visspēcīgāko attīstību tā piedzīvoja 20. gadsimtā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Edmunds Vrēdens
|     vārds_orig = ''Эдмунд Романович Вреден''
|         attēls = Вреден Эдмунд Романович.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Svislača]]?, [[Grodņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Svislačas rajons]], [[Grodņas apgabals]], {{BLR}})
|   dzīves_vieta = [[Sanktpēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ekonomists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Fēlikss Vrēdens]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Bos taurus indicus
|           attēls = Bos taurus indicus (cropped).jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|            cilts = Bovini
|         cilts_lv = Vēršu cilts
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = B. taurus
|          suga_lv = Taurs
|           pasuga = B. t. indicus
|        pasuga_lv = Zebu
|         sinonīmi = ''Bos indicus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
uzņemts [[Krabja miglājs|Krabja miglāja]] attēls]]
'''Astronomija''' ({{val|el|αστρον}} ''(astros)'' — 'zvaigzne' un ''νόμος'' ''(nomos)'' — 'likums') ir [[zinātne]] par [[Visums|Visumu]] un tajā sastopamo [[matērija]]s formu (atsevišķu [[debess ķermeņi|debess ķermeņu]], to sistēmu un citu veidojumu) uzbūvi, izvietojumu, kustību un attīstību. Astronomija ir cieši saistīta ar citām [[zinātne|zinātnēm]], kā, piemēram, ar [[fizika|fiziku]], [[ķīmija|ķīmiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[bioloģija|bioloģiju]] un, protams, ar [[matemātika|matemātiku]]. Astronomijā uzkrātās zināšanas tiek izmantotas cilvēka praktiskajām vajadzībām. Cilvēki, kas pēc profesijas ir saistīti ar astronomiju, tiek saukti par astronomiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šokolāde
| attēls                   = Chocolat sheet.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chocolat''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Deivids Brauns]]
* [[Leslija Holerana]]
* [[Kita Goldena]]
| scenārija autors         = [[Roberts Nelsons Džeikobss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Lena Olina]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Hjū O'Konors]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|15}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chocolat-2000|title=Chocolat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chocolat.htm|title=Chocolat (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šokolāde''' ({{val|en|Chocolat}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Žiljeta Binoša]], [[Džūdija Denča]], [[Lena Olina]], [[Alfreds Molina]] un [[Hjū O'Konors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|15||bez}}.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Pulags
| Nosaukums2       = ''Pulag''
| Photo            = Clouds near Mt. Pulag.jpg
| Paraksts         = «Mākoņu jūra» Pulaga virsotnē
| Augstums         = 2928
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 16 |latm= 35 |lats=01 |latNS= N
| longd= 120 |longm= 53 |longs= 01 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      = [[Centrālā Kordiljera (Filipīnas)|Centrālā Kordiljera]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    =
| First ascent         =
}}
'''Pulags''' ({{val|fil|Bundok Pulag}}, {{val|en|Mount Pulag}}, {{val|ilo|Bantay Pulag}}) ir aprimis [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]], valsts trešā augstākā virsotne. Atrodas salas ziemeļdaļā [[Centrālā Kordiljera (Filipīnas)|Centrālajā Kordiljerā]], administratīvi atrodas uz [[Bengeta]]s, [[Ifugao]] un [[Nuevaviskaja]]s provinču robežas. Apkārtnē dzīvojošajās [[igoroti|igorotu]] tautas kalnu uzskata par svētu; alās tā pakājē ierīkoti seni apbedījumi, tā sauktās [[Kabajanas mūmijas]].

sentences: '''Miljons''' jeb '''1000000''' ir [[naturāls skaitlis]], kas seko aiz 999999. Nākamais naturālais skaitlis pēc miljona ir 1000001. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā miljonu apzīmē ar {{overline|M}}. [[Binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] miljons ir 11110100001001000000.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Kauja pie Kannām
| width             =
| partof            =  [[Otrais pūniešu karš|Otrā pūniešu kara]]
| image             = File:The Death of Paulus Aemilius at the Battle of Cannae.jpg
| image_size        = 300px
| alt               =
| caption           = [[Džons Trambals]], ''Amēlija Paula nāve Kannu kaujā'' (1773)
| date              = 216. gada 2. augusts p.m.ē
| place             = [[Kannas]], [[Romiešu Itālija|Itālija]]
| coordinates       = {{Coord|41|18|23|N|16|7|57|E|region:IT_type:event_scale:50000|display=inline,title}}
| result            = Kartāgiešu uzvara
| territory         = Kartāgiešu spēki iekaroja Itālijas dienvidus; dažu romiešu sabiedroto, tostarp [[Kapuja]]s, piesliešanās Kartāgai
| combatant1        = [[Romas Republika]]
Sabiedrotās itāļu ciltis:
[[Etruski]]
[[Samnīti]]
[[Japigi]]
[[Adriātikas venēti]]
| combatant2        = [[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Kartāga]]
Sabiedrotās [[Numīdieši]], [[Antīkā Lībija|Libāņi]], [[Romas Spānijas]], un  [[Galli|Gallu]] ciltis
| commander1        = [[Gajs Terencijs Varons]]
[[Lūcijs Amēlijs Paulus]]{{KIA}}
[[Gnejs Servīlijs Gemins]]{{KIA}}
| commander2        = [[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Hanibāls]]
[[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Mago Barka]]
[[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Gisgo]]
[[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Hanno]]
[[File:Carthage standard.svg|12px]] [[Hasdrubals]]
[[Maharbals]]
| strength1         = 86400 karavīru ([[Polybius]])
• 80000 kājnieki
• 6400 kavalērija
| strength2         = 50000 karavīru
• 40000 kājnieki
• 10000 kavalērija
| casualties1       = 67500 ([[Tits Līvijs|Līvijs]])
• 48200 nogalināti
• 19300 sagūstīti
14000+ izglābušies{{sfn|Delbrück|1975|pp=320, 327}}{{sfn|Goldsworthy|2001|p=194}}
| casualties2       = 5700 nogalināti ([[Polībijs]])
| map_type          = Itālija
| map_relief        = jā
| map_size          = 300px
| map_marksize      =
| map_caption       = Kaujas vieta Itālijas kartē
| map_label         =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Ninomija''' var būt:
* [[Hirokadzu Ninomija]];
* [[Hiroši Ninomija]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Anni Frida Reisa
|      Vārds_orig = ''Anni-Frid Reuss''
|          Attēls = Anni-Frid Lyngstad May 2013.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Anni Frida 2013. gadā
|        Dz_vārds = Anni Frida Lingstade
|      Pseidonīms = Frīda
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1945|11|15}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Norvēģija|Ballange|Bjērkosene}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[disko]], [[džezs]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs|Dziedātāja]]
|     Instrumenti = [[Vokāls]]
|            Gadi = 1967—1984, 1996—1999, 2004, 2010—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[EMI]], [[Polar Music]], [[Anderson Records]], [[Atlantic Records]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], [[Jons Lords]], [[Fils Kolinss]]
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Princese Anni Frida Sinnija Reisa no Plauenes''' ({{val|de|Anni-Frid Synni Prinzessin Reuss von Plauen}}; dzimusi '''Lingstade'''; {{dat|1945|11|15}} [[Bjērkosene|Bjērkosenē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]), plaši zināma kā '''Frīda Lingstade''' un '''Frīda''', ir [[norvēģi|norvēģu]] izcelsmes [[zviedri|zviedru]] dziedātāja. Mūziķes māte bija norvēģiete, bet tēvs vācietis. Frīda uzauga [[Zviedrija|Zviedrijā]], kā arī bija viena no [[popmūzika|popgrupas]] [[ABBA]] dalībniecēm. Pēc grupas darbības beigšanas viņa turpināja savu solo karjeru un 1982. un 1984. gadā izdeva albumu angļu valodā (''[[Something's Going On]]'', ''[[Shine]]''), kā arī 1996. gadā zviedru valodā (''[[Djupa andetag]]''). Mūsdienās māksliniece iesaistās [[dabas aizsardzība]]s popularizēšanā un piedalās kā viesmāksliniece citu mūziķu albumos.<ref>[http://www.biography.com/people/anni-frid-lyngstad-17178734 Anni Fridas biogrāfija]</ref>

sentences:
]]
Pleckāju ģinšu uzskaitījums uzrāda mūsdienās dzīvojošās un izmirušās pleckāju ģintis alfabēta kārtībā bez piesaistes augstākām taksonomiskām vienībām.

== A ==
{|
|- valign=top
|
* ''[[Aalenirhynchia]]''
* ''[[Aberia (pleckājis)|Aberia]]''
* ''[[Aboriginella]]''
* ''[[Abrekia]]''
* ''[[Absenticosta]]''
* ''[[Abyssothyris]]''
* ''[[Acambona]]''
* ''[[Acanthalosia]]''
* ''[[Acanthambonia]]''
* ''[[Acanthatia]]''
* ''[[Acanthocosta]]''
* ''[[Acanthocrania]]''
* ''[[Acanthoglypha]]''
* ''[[Acanthoplecta]]''
* ''[[Acanthoproductus]]''
* ''[[Acanthorhynchia]]''
* ''[[Acanthorthis]]''
* ''[[Acanthospirifer]]''
* ''[[Acanthospirina]]''
* ''[[Acanthothyris]]''
* ''[[Acanthothyropsis]]''
* ''[[Acanthotoechia]]''
* ''[[Acareorthis]]''
* ''[[Acculina]]''
* ''[[Achunoproductus]]''
* ''[[Acidotocarena]]''
* ''[[Acolosia]]''
* ''[[Acosarina]]''
* ''[[Acritosia]]''
* ''[[Acrobrochus]]''
* ''[[Acrospirifer]]''
* ''[[Acrothele]]''
* ''[[Acrothyra]]''
* ''[[Acrothyris]]''
* ''[[Acrotreta]]''
* ''[[Acrotretella]]''
* ''[[Actinoconchus]]''
* ''[[Actinomena]]''
* ''[[Acuminothyris]]''
* ''[[Acutatheca]]''
* ''[[Acutella]]''
* ''[[Acutilineolus]]''
* ''[[Acutoria]]''
* ''[[Adairia]]''
* ''[[Adaptatrypa]]''
* ''[[Adectorhynchus]]''
* ''[[Adenus]]''
* ''[[Adiaphragma]]''
* ''[[Adminiculoria]]''
* ''[[Admixtella]]''
* ''[[Admodorugosus]]''
* ''[[Adnatida]]''
* ''[[Adolfia]]''
* ''[[Adolfispirifer]]''
* ''[[Adrenia]]''
* ''[[Advenina]]''
* ''[[Adygella]]''
* ''[[Adygelloides]]''
* ''[[Adygellopsis]]''
* ''[[Aegiria]]''
* ''[[Aegironites]]''
* ''[[Aemula]]''
* ''[[Aenigmastricklandia]]''
* ''[[Aenigmastrophia]]''
* ''[[Aenigmathyris]]''
* ''[[Aequispiriferina]]''
* ''[[Aerithyris]]''
* ''[[Aesopomum]]''
* ''[[Aetheia]]''
* ''[[Aethirhynchia]]''
* ''[[Afghanospirifer]]''
* ''[[Afilasma]]''
* ''[[Agarhyncha]]''
* ''[[Agastapleura]]''
* ''[[Agelesia]]''
* ''[[Agerinella]]''
|
* ''[[Agramatia]]''
* ''[[Agulhasia]]''
* ''[[Agyrekia]]''
* ''[[Ahtiella]]''
* ''[[Aidynkulirhynchia]]''
* ''[[Airtonia]]''
* ''[[Ajukuzella]]''
* ''[[Akatchania]]''
* ''[[Akelina]]''
* ''[[Akopovorhynchia]]''
* ''[[Aktassia]]''
* ''[[Alabusherothyris]]''
* ''[[Alaskospira]]''
* ''[[Alatiformia]]''
* ''[[Alatoproductus]]''
* ''[[Alatorthotetina]]''
* ''[[Aldaniopirifer]]''
* ''[[Aldanotreta]]''
* ''[[Aldingia]]''
* ''[[Alekseevaella]]''
* ''[[Alexenia]]''
* ''[[Alichovia]]''
* ''[[Aliconchidium]]''
* ''[[Alimbella]]''
* ''[[Alipunctifera]]''
* ''[[Aliquantula]]''
* ''[[Alisina]]''
* ''[[Alispira]]''
* ''[[Alispirifer]]''
* ''[[Alispiriferella]]''
* ''[[Alitaria]]''
* ''[[Alithyris]]''
* ''[[Allanella]]''
* ''[[Allanetes]]''
* ''[[Allorhynchoides]]''
* ''[[Allorhynchus]]''
* ''[[Almerarhynchia]]''
* ''[[Almorhynchia]]''
* ''[[Altaeorthis]]''
* ''[[Altaestrophia]]''
* ''[[Altaethyrella]]''
* ''[[Altajella]]''
* ''[[Altiplecus]]''
* ''[[Altoplicatella]]''
* ''[[Altunella]]''
* ''[[Alvarezites]]''
* ''[[Alwynia]]''
* ''[[Ambardella]]''
* ''[[Ambikella]]''
* ''[[Ambocoelia]]''
* ''[[Amboglossa]]''
* ''[[Ambonorthella]]''
* ''[[Ambothyris]]''
* ''[[Amerista]]''
* ''[[Amesopleura]]''
* ''[[Ametoria]]''
* ''[[Amictocracens]]''
* ''[[Amissopecten]]''
* ''[[Amoenirhynchia]]''
* ''[[Amoenospirifer]]''
* ''[[Amosina]]''
* ''[[Amphiclina]]''
* ''[[Amphiclinodonta]]''
* ''[[Amphigenia]]''
* ''[[Amphipella]]''
* ''[[Amphiplecia]]''
* ''[[Amphistrophia]]''
* ''[[Amphistrophiella]]''
* ''[[Amphitomella]]''
* ''[[Amsdenella]]''
* ''[[Amsdenina]]''
* ''[[Amsdenostropiella]]''
* ''[[Amurothyris]]''
* ''[[Amydroptychus]]''
* ''[[Amygdalocosta]]''
|
* ''[[Anabaia]]''
* ''[[Anabaria (Pleckājis)|Anabaria]]''
* ''[[Anabolotreta]]''
* ''[[Anadyrella]]''
* ''[[Anakinetica]]''
* ''[[Anaptychius]]''
* ''[[Anarhynchia]]''
* ''[[Anastrophia]]''
* ''[[Anathyrella]]''
* ''[[Anathyris]]''
* ''[[Anatreta]]''
* ''[[Anatrypa]]''
* ''[[Anazyga]]''
* ''[[Anchigonites]]''
* ''[[Ancillotoechia]]''
* ''[[Ancistrocrania]]''
* ''[[Ancistrorhynchia]]''
* ''[[Ancorellina]]''
* ''[[Ancorhynchia]]''
* ''[[Ancylostrophia]]''
* ''[[Andalucinetes]]''
* ''[[Andobolus]]''
* ''[[Andreaspira]]''
* ''[[Anechophragma]]''
* ''[[Anelotreta]]''
* ''[[Anemonaria]]''
* ''[[Angarella]]''
* ''[[Angiospirifer]]''
* ''[[Angulotreta]]''
* ''[[Angusticardinia]]''
* ''[[Angustothyris]]''
* ''[[Aniabrochus]]''
* ''[[Anidanthus]]''
* ''[[Animonithyris]]''
* ''[[Anisactinella]]''
* ''[[Anisopleurella]]''
* ''[[Anomactinella]]''
* ''[[Anomalesia]]''
* ''[[Anomaloglossa]]''
* ''[[Anomaloria]]''
* ''[[Anomalorthis]]''
* ''[[Anoplia]]''
* ''[[Anopliopsis]]''
* ''[[Anoplotheca]]''
* ''[[Anoptambonites]]''
* ''[[Ansehia]]''
* ''[[Antelocoelia]]''
* ''[[Anteridocus]]''
* ''[[Antezeilleria]]''
* ''[[Anthracospirifer]]''
* ''[[Antigonambonites]]''
* ''[[Antigoniarcula]]''
* ''[[Antinomia (Pleckājis)|Antinomia]]''
* ''[[Antiptychina]]''
* ''[[Antiquatonia]]''
* ''[[Antirhynchonella]]''
* ''[[Antispirifer]]''
* ''[[Antistrix]]''
* ''[[Antistrixia]]''
* ''[[Antizygospira]]''
* ''[[Antronaria]]''
* ''[[Anulatrypa]]''
* ''[[Anx (Pleckājis)|Anx]]''
* ''[[Aorhynchia]]''
* ''[[Aparimarhynchia]]''
* ''[[Apatecosia]]''
* ''[[Apatobolus]]''
* ''[[Apatomorpha]]''
* ''[[Apatorthis]]''
* ''[[Apatoskenidioides]]''
* ''[[Aperispirifer]]''
* ''[[Apertirhynchella]]''
* ''[[Aphanomena]]''
* ''[[Aphaurosia]]''
* ''[[Apheathyris]]''
* ''[[Aphelesia]]''
|
* ''[[Aphelotreta]]''
* ''[[Apheoorthina]]''
* ''[[Apheoorthis]]''
* ''[[Aphragmus]]''
* ''[[Apicilirella]]''
* ''[[Apletosia]]''
* ''[[Apodosia]]''
* ''[[Apollonorthis]]''
* ''[[Apomatella]]''
* ''[[Apopentamerus]]''
* ''[[Aporthophyla]]''
* ''[[Aporthophylina]]''
* ''[[Apothyris]]''
* ''[[Apousiella]]''
* ''[[Apringia]]''
* ''[[Apsilingula]]''
* ''[[Apsocalymma]]''
* ''[[Apsotreta]]''
* ''[[Arabatia]]''
* ''[[Arabicella]]''
* ''[[Araksalosia]]''
* ''[[Araneatrypa]]''
* ''[[Arapsopleurum]]''
* ''[[Araspirifer]]''
* ''[[Aratanea]]''
* ''[[Aratella]]''
* ''[[Aratoechia]]''
* ''[[Araxathyris]]''
* ''[[Araxilevis]]''
* ''[[Arbizustrophia]]''
* ''[[Arcelinithyris]]''
* ''[[Arceythyris]]''
* ''[[Archaeorthis]]''
* ''[[Archaiosteges]]''
* ''[[Archeochonetes]]''
* ''[[Arcosarina]]''
* ''[[Arcticalosia]]''
* ''[[Arctireta]]''
* ''[[Arctispira]]''
* ''[[Arctochonetes]]''
* ''[[Arctohedra]]''
* ''[[Arctomeristina]]''
* ''[[Arctothyris]]''
* ''[[Arcualla]]''
* ''[[Arcuatothyris]]''
* ''[[Arcullina]]''
* ''[[Ardiviscus]]''
* ''[[Ardmosteges]]''
* ''[[Arduspirifer]]''
* ''[[Areella]]''
* ''[[Arenaciarcula]]''
* ''[[Arenorthis]]''
* ''[[Areostrophia]]''
* ''[[Argella]]''
* ''[[Argentiproductus]]''
* ''[[Argorhynx]]''
* ''[[Argovithyris]]''
* ''[[Argyrotheca]]''
* ''[[Arionthia]]''
* ''[[Arktikina]]''
* ''[[Aromasithyris]]''
* ''[[Articalosia]]''
* ''[[Artimyctella]]''
* ''[[Artiotreta]]''
* ''[[Artospirifer]]''
* ''[[Aseptagypa]]''
* ''[[Aseptalium]]''
* ''[[Aseptella]]''
* ''[[Aseptirhynchia]]''
* ''[[Aseptonetes]]''
* ''[[Asiarhynchia]]''
* ''[[Asioproductus]]''
* ''[[Askepasma]]''
* ''[[Asperlinus]]''
* ''[[Aspidothyris]]''
* ''[[Aspinosella]]''
|
* ''[[Astaristrophia]]''
* ''[[Astegosia]]''
* ''[[Astraborthis]]''
* ''[[Astua]]''
* ''[[Asturorthis]]''
* ''[[Astutorhyncha]]''
* ''[[Asymmetrochonetes]]''
* ''[[Asymphylotoechia]]''
* ''[[Asyrinx]]''
* ''[[Asyrinxia]]''
* ''[[Atactosia]]''
* ''[[Atelelasma]]''
* ''[[Atelelasmoidea]]''
* ''[[Atelestegastus]]''
* ''[[Atelithyris]]''
* ''[[Athabaschia]]''
* ''[[Athyrhynchus]]''
* ''[[Athyris]]''
* ''[[Athyrisina]]''
* ''[[Athyrisinoides]]''
* ''[[Athyrisinopsis]]''
* ''[[Athyrorhynchia]]''
* ''[[Atlanticocoelia]]''
* ''[[Atlantida (Pleckājis)|Atlantida]]''
* ''[[Atribonium]]''
* ''[[Atrypa]]''
* ''[[Atryparia]]''
* ''[[Atrypella]]''
* ''[[Atrypellina]]''
* ''[[Atrypina]]''
* ''[[Atrypinella]]''
* ''[[Atrypinopsis]]''
* ''[[Atrypoidea]]''
* ''[[Atrypopsis]]''
* ''[[Atrypunculus]]''
* ''[[Atrythyris]]''
* ''[[Attenuatella]]''
* ''[[Auchmerella]]''
* ''[[Aucklandirhynchia]]''
* ''[[Aulacatrypa]]''
* ''[[Aulacella]]''
* ''[[Aulacorphora]]''
* ''[[Aulacothyris]]''
* ''[[Aulacothyroides]]''
* ''[[Aulacothyropsis]]''
* ''[[Aulidospira]]''
* ''[[Aulie]]''
* ''[[Aulites]]''
* ''[[Aulonotreta]]''
* ''[[Auloprotonia]]''
* ''[[Aulosteges]]''
* ''[[Auricolispina]]''
* ''[[Austinella]]''
* ''[[Australiarcula]]''
* ''[[Australina]]''
* ''[[Australirhynchia]]''
* ''[[Australispira]]''
* ''[[Australocoelia]]''
* ''[[Australosia]]''
* ''[[Australospirifer]]''
* ''[[Australostrophia]]''
* ''[[Austriellula]]''
* ''[[Austrirhynchia]]''
* ''[[Austrochoristites]]''
* ''[[Austrohedra]]''
* ''[[Austronoplia]]''
* ''[[Austrospirifer]]''
* ''[[Austrothyris]]''
* ''[[Avisyrinx]]''
* ''[[Avonia (Pleckājis)|Avonia]]''
* ''[[Avonothyris]]''
* ''[[Axiodeaneia]]''
* ''[[Azamella]]''
* ''[[Azygidium]]''
|}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Melnie kalni
|attēls                 = Needles_Highway_05.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Melnie kalni
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 43.865848
|longd                  = -103.532432
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Melnā Alņa smaile]]
|augstums               = 2208
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Haplogrupa J''' ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], ko sauc arī par J-M304. Tas, iespējams, radās [[Dienvidrietumāzija]] vai [[Kaukāzs|Kaukāza]] reģionā. Tās tiešais priekštecis bija [[haplogrupa IJ]].

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences:
[[Kategorija:Slayer]]
[[Kategorija:Smagā metāla albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences: '''Sērijveida slepkava''' ir persona, kas ir noslepkavojusi trīs vai vairāk cilvēku<ref name="Holmes">{{Grāmatas atsauce |last=Holmes |first=Ronald M. |author2=Stephen T. Holmes |url=http://books.google.ca/books?id=ol24tui7vo8C&lpg=PP1&dq=Serial%20Murder%20%20By%20Ronald%20M.%20Holmes%2C%20Stephen%20T.%20Holmes&pg=PP1#v=onepage&q&f=true |title=Serial murder |edition=3rd|year=2010 |publisher=Thousand Oaks, Sage, California|isbn=9781412974424 }}. {{en ikona}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last=Reavill |first=Gil |title=Aftermath, Inc.: Cleaning Up After CSI Goes Home |publisher=Gotham |year=2007 |url=http://books.google.ca/books?id=JyowrVlO5pIC&lpg=PP1&dq=Aftermath%2C%20Inc&pg=PP1#v=onepage&q&f=true |isbn=9781592402960}}. {{en ikona}}</ref> viena mēneša laikā ar noteiktu laika etapu starp [[slepkavība|slepkavībām]] un kam slepkavību mērķis ir galvenokārt psiholoģiskais apmierinājums.<ref name="Holmes"/><ref>{{Enciklopēdijas atsauce |last=Burkhalter Chmelir |first=Sandra |editor=Robert Kastenbaum |encyclopedia=Macmillan Encyclopedia of Death and Dying |title=Serial Killers |url=http://findarticles.com/p/articles/mi_gx5214/is_2003/ai_n19132282?tag=content;col1 |year=2003 |publisher=Macmillan Reference USA/Thomson/Gale |volume=2 |location=New York |page=1 |archiveurl=https://www.webcitation.org/5b0rm5Zum?url=http://findarticles.com/p/articles/mi_gx5214/is_2003/ai_n19132282?tag=content;col1 |archivedate=2008-09-22 |access-date=2011-05-22 }}{{en ikona}}</ref> Iespējami ir arī citi definējumi, ko var uzskatīt par sērijveida slepkavu.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 10
|lv = Desmit
}}
'''10''' ('''desmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[9 (skaitlis)|9]] un [[11 (skaitlis)|11]]. Desmit ir bāze [[decimālā skaitīšanas sistēma|decimālajai skaitīšanas sistēmai]], līdz šim visplašāk izmantotajai sistēmai skaitļu apzīmēšanai gan mutiskajā, gan rakstiskajā valodā. Tiek pieņemts, ka iemesls, kāpēc ir izvēlēts tieši skaitlis desmit, ir tāpēc, ka [[cilvēks|cilvēkam]] kopā ir desmit roku pirkstu.

sentences: '''Mijindukcija''' jeb '''savstarpējā indukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās vienā kontūrā, kad mainās [[strāvas stiprums]] citā kontūrā. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] īpašs gadījums. Mijindukcija ir iespējama tad, ja kontūrs aptver daļu no cita kontūra strāvas radītās [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskās plūsmas]].

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences: '''Klepsidra''' ir ūdens [[pulkstenis]], kas sastāv no [[tvertne]]s, kurai augšpusē un apakšpusē ir nelielas atveres. Tvertne ir ar piestiprinātu kātu, lai vieglāk varētu iegremdēt [[ūdens]] baseinā. Izceļot to no ūdens baseina, augšējā atvere aizveras un neļauj ūdenim izlīt. Kad to atbrīvo, ūdens vienmērīgi sāk plūst pa apakšējo atveri. Klepsidrai bija daudzi pielietojumi, piemēram, ar to mērīja dažādu ēdienu pagatavošanas [[Laiks|laiku]], [[Pulss|pulsu]], [[runa]]s garumu utt.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=0|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Dags Pedersons|bg_color=#006778|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Jacksonville Jaguars|logo=Jacksonville Jaguars logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Džeksonvilas "''Jaguars''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Džeksonvila}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1993|menedžeris=Trents Bālkī|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''TIAA Bank Field''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 814|krāsas=Gaiši zila, melna, zelta<br />{{color box|#006778}} {{color box|#000000}} {{color box|#9F792C}}|īpašnieks=Šahids Kāns|prezidents=Marks Lempings|divīzijas tituli=3}}'''Džeksonvilas "Jaguars"''' ({{Val|en|Jacksonville Jaguars}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Džeksonvila|Džeksonvilā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Jaguars" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]]. "Jaguars" ir viens no četriem NFL klubiem, kas nekad nav piedalījies Superkausa izcīņā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērpaskābes struktūrformula

Sērpaskābes molekulas modelis

[[Ampula]] ar SO2 ūdens šķīdumu
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksosulfāts(IV),
ūdeņraža sulfīts
|           CAS numurs = 7782-99-2
|      ķīmiskā formula = H2SO3
|              molmasa = 82,07
|              blīvums = —
|  kušanas temperatūra = —
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = pastāv tikai atšķaidītos
 ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Sērpaskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]3) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[skābes|skābe]], kas tīrā veidā nepastāv (tomēr konstatētas atsevišķas tās molekulas gāzes fāzē).<ref>{{cite journal | author = D. Sülzle, M. Verhoeven, J. K. Terlouw, H. Schwarz | title = Generation and Characterization of Sulfurous Acid (H2SO3) and of Its Radical Cation as Stable Species in the Gas Phase | journal = [[Angew. Chem. Int. Ed. Engl.]] | volume = 27 | pages = 1533–4 | year = 1988 | doi = 10.1002/anie.198815331 | issue = 11}}</ref> [[Ūdens]] šķīdumos sērpaskābe ir vidēji stipra (pirmā skābuma konstante 1,857) divvērtīga [[skābe]], tai piemīt asa smaka neizreaģējušā SO2 dēļ. Sērpaskābes sāļus sauc par [[sulfīti]]em, bet skābos sāļus — par hidrogēnsulfītiem jeb bisulfītiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spēlē kā Maikls
| attēls                   = Attēls:Like mike.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = '''Like Mike'''
| žanrs                    = Fantastikas komēdija
| režisors                 = Džons Šulcs
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Lil Bow Wow]], [[Moriss Čestnuts]], [[Džonatans Lipnickis]], [[Brenda Songa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[NBA Entertainment]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|7|3}}
| ilgums                   = 100 [[min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[ASV dolārs|$]]30 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spēlē kā Maikls"''' ({{val|en|Like Mike}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fantastikas komēdija, kuras režisors ir [[Džons Šulcs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lil Bow Wow]], [[Moriss Česnats]], [[Džonatans Lipnickis]] un [[Brenda Songa]]. Filma tapa sadarbībā ar [[NBA Entertainment]]. Filma ir stāsts par kādu [[Bērnu nams|bāreņu nama]] puisi Kelvinu, kurš atrod [[Maikls Džordans|Maikla Džordana]] bērnības dienu sporta apavus un vēlāk sāk spēlēt [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] kluba [[Ņujorkas "Knicks"]] sastāvā. Filmā ir filmējušies vairāki NBA spēlētāji.

sentences: '''Pārstiklošanās temperatūra''' ir temperatūra, ko sasniedzot stāvoklis [[amorfas vielas|amorfam]] vai puskristāliskam materiālam ar amorfām daļām mainās no cieta un salīdzinoši trausla uz gumijveidīgu. To parasti apzīmē ar Tg, un pārstiklošanās temperatūra, ja tāda attiecīgajam materiālam pastāv, parasti ir zemāka par šī materiāla [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] (Tm).

sentences:
heterogēnā kodolreaktora shematisks attēls
1 — vadības stienis;
 2 — bioloģiskā aizsardzība;
 3 — siltumaizsardzība;
 4 — neitronu palēninātājs;
 5 — kodoldegviela;
 6 — siltumnesējs.]]
'''Kodolreaktors''' jeb '''atomreaktors''' ir iekārta, kurā norisinās vadāma [[atoma kodols|kodolu]] dalīšanās [[ķēdes reakcija]]. Kā kodoldegvielu izmanto materiālu, kurš satur [[urāns (elements)|urāna]] vai [[plutonijs|plutonija]] [[izotops|izotopus]]. Kodolreaktorus izmanto pētnieciskām vajadzībām vai arī enerģijas iegūšanai (sk. [[atomelektrostacija]]). Kodolreaktorā sākas [[kodolreakcija]]s, ja aktīvajā zonā novietotās kodoldegvielas daudzums pārsniedz [[kritiskā masa|kritisko masu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase_lv=Viendīgļlapji|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex buxbaumii kz1.jpg|rinda_lv=Graudzāļu rinda|rinda=Poales|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex buxbaumii|suga_lv=Buksbauma grīslis|autors=Wahlenb.|binomial=Carex buxbaumii}}
'''Buksbauma grīslis''' ({{val|la|Carex buxbaumii}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Tā ir nevienmērīgi sastopama [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodes]] ziemeļu apgabalos, gan [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], gan [[Eirāzija|Eirāzijā]], purvainās, kaļķainās pļavās, zāļu [[Purvs|purvos]] ar skraju veģetācijas segumu un izcirtumos.
Buksbauma grīslis [[Latvija|Latvijā]] sastopams retumis visā teritorijā. Ierakstīts [[Baltijas jūras reģiona Sarkanā grāmata|Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā]] un [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 3. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-buxbaumii-wahlenb/|title=Buksbauma grīslis - Carex buxbaumii Wahlenb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-04}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
Pleurozium schreberi TK 2023-04-16 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| valsts_r = <!--Raksta nosaukums (ja nesakrīt ar vienu no iepriekšējiem 2 parametriem) -->
| apakšvalsts = Bryophyta s.l.
| apakšvalsts_lv = Pirmsvasas augi
| apakšvalsts_r =
| nodalījums = Bryophyta s.s.
| nodalījums_lv = Lapu sūnas
| nodalījums_r =
| apakšnod = Musci
| apakšnod_lv =
| apakšnod_r =
| tips =
| tips_lv =
| tips_r =
| klase = Bryopsida
| klase_lv = Lapu sūnu klase
| klase_r =
| apakšklase = Bryidae
| apakšklase_lv = Zaļsūnu apakšklase
| apakšklase_r =
| kārta = Hypnales
| kārta_lv = Spalvsūnu kārta
| kārta_r =
| dzimta = Hylocomiaceae
| dzimta_lv = Stāvaiņu dzimta
| dzimta_r =
| ģints = Pleurozium
| ģints_lv = Rūsaiņu ģints
| ģints_r =
| apakšģints =
| apakšģints_lv =
| apakšģints_r =
| suga = P. schreberi
| suga_lv = Šrēbera rūsaine
| suga_r =
| pasuga =
| pasuga_lv =
| pasuga_r =
| klada =
| klada_lv =
| klada_r =
| binomial = Pleurozium schreberi (Willd. ex. Brid) Mitt.
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums = <!-- Sīkāko kategoriju uzskaitījums, brīvs Teksts. Te var pielietot veidni {{TaksoSaite}} -->
| kategorijas = nē <!-- nepievienot kategoriju automātiski -->
}}'''Šrēbera rūsaine''' (''Pleurozium schreberi'') ir bieži Latvijā sastopama [[Pleirokarpās sūnas|pleirokarpu]] jeb sānsporogonsūnu grupas [[Lapu sūnas|lapu sūna]] priežu mežos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://latvijas.daba.lv/augi_senes/suunas/priezu_mezi.shtml|title=Priežu meži|last=Liepiņa|first=L.|last2=Mežaka|first2=A.|website=latvijas.daba.lv|access-date=2023. gada 22. jūnijs|date=2014}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dziedava.lv/daba/izveleta_daba.php?aug_id=66|title=Šrēbera rūsaine|last=Kluša|first=J.|website=dziedava.lv|access-date=2023. gada 22. jūnijs}}</ref> Tā aug uz augsnes, koku pamatnes un trupošas koksnes skujkoku un jauktu koku mežos, kā arī zālājos.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7257|title=sūnas Latvijā|last=Zviedre|first=E.|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=2023. gada 9. augusts}}</ref> Pēc [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība|IUCN]] sugu statusa klasifikācijas šī suga ir [[zema riska sugas|zema riska]] kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iucnredlist.org/species/87460747/87779724|title=Red-stemmed Feather-moss|last=Sabovljevic|first=M.|website=IUCN Red List of Threatened Species|access-date=2023. gada 22. jūnijs|date=2019}}</ref>

sentences: '''Sastāva nemainības likums''' ir [[ķīmija]]s likums, kurš nosaka, ka ķīmiski tīram [[Ķīmiskais savienojums|savienojumam]], kura īpašības pamatā nosaka [[molekula]]s struktūra, neatkarīgi no iegūšanas veida ir viens un tas pats [[Ķīmiskā formula|sastāvs]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mirza Muhameds Haidars Dulats
| vārds_orģ           = {{ara|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}
| attēls              = Stamp of Kazakhstan 292.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Kašmīra]]s [[Mogoli|Mogolu]] vietvaldis
| term_sākums         = {{dat|1540}}
| term_beigas         = {{dat|1551}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1499}}
| dzim_vieta          = [[Taškenta]]
| mir_dati            = {{dat|1551}}
| mir_vieta           = [[Kašmīra]]
| tautība             = [[dulats]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Mirza Muhameds Haidars Dulats''' ({{val|fa|ميرزا محمد حيدر دوغلات}}; dzimis {{dat|1499}} [[Taškenta|Taškentā]], miris {{dat|1551}} [[kašmīra|Kašmīrā]]) bija viduslaiku [[Mogulija]]s valstsvīrs, karavadonis un rakstnieks.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca un klosteris
| image                 = Церковь Марии Магдалины (Рига) - 4.JPG
| image_size            = 250px
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_size              = 250
| position              = right
| latd  = 56 | latm  = 57| lats  = 03| latNS  = N
| longd = 24 | longm = 06| longs = 12| longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Klostera iela 2|3s=Klostera iela (Rīga)}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = 1290
| status                = Rīgas arhidiacēze
| functional_status     = baznīca
| leadership            = bīskaps Andris Kravalis
| website               = {{URL|http://www.magdalenasdraudze.lv}}
| architecture_style    = cisterciešu stils
| facade_direction      = Rietumi
| groundbreaking        = 1260
| year_completed        = 1899
| length                = 35 m
| width                 = 15 m
| width_nave            = 8 m
| height_max            = 40 m
| materials             = mūra
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Marijas Magdalēnas katoļu baznīca ar ēku kompleksu
|      numurs = 6552
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca un klosteris'''<ref name="dievnami">{{Grāmatas atsauce|author1= Vita Banga|author2= Marina Levina u.c.|title=Rīgas dievnami: arhitektūra un māksla|year=2007|publisher=Zinātne|location=Rīga|isbn=978-9984-823-00-3|page=314}}</ref> ir [[Romas Katoļu Baznīca]]s dievnams Klostera ielā 2, [[Vecrīga|Vecrīgā]]. 13.—17. gadsimta [[valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]]. Dievkalpojumi notiek [[Latgaliešu valoda|latgaliešu]], [[latviešu valoda|latviešu]] un [[angļu valoda|angļu valodā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dabiskais
| operators =
| attēls = The Natural (1984 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta drāma
| režisors = [[Berijs Levinsons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Redfords]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Kima Beisingere]]
* [[Vilfords Brimlijs]]
* [[Bārbara Hēršija]]
* [[Roberts Proskijs]]
* [[Ričards Fērnsvorts]]
| mūzika = [[Rendijs Ņūmens]]
| oriģinālnos = ''The Natural''
| studija = ''Delphi II Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1984|5|11}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dabiskais"''' ({{Val|en|The Natural}}) ir 1984. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Redfords]], [[Roberts Djuvals]], [[Glenna Klouza]], [[Kima Beisingere]], [[Vilfords Brimlijs]], [[Bārbara Hēršija]], [[Roberts Proskijs]] un [[Ričards Fērnsvorts]]. Filma balstīta uz [[Bernards Malamuds|Bernarda Malamuda]] tāda paša nosaukuma 1952. gada romānu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ketamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 6740-88-1
|      ķīmiskā formula = C13H16CINO
|              molmasa = 237,725
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 262 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Ketamīns''' ir viela, ko izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā. Ketamīns tiek izmantots kā [[narkoze]]s līdzeklis, tomēr cilvēki to izmanto arī kā apreibinošu vielu — [[halucinogēni|halucinogēnu]] ar disociatīvu iedarbību. Ketamīnu pirmoreiz sintezēja 1962. gadā, meklējot daudz drošāku vielu un alternatīvu [[fenciklidīns|fenciklidīnam]].

sentences: grāmatas ''Utriusque cosmi metaphysica, physica atque technica historia'', [[1617]]. gads]]

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences:
{{Cita nozīme|programmas kodu|2011. gada filmu|Pirmkods (filma)}}
 pirmkoda attēlojums ar ievadkomentāriem sarkanā, iekškomentāriem zaļā krāsā un programmas kodu zilā krāsā]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heinrihs fon Strīks
| vārds_orģ           = ''Heinrich Eduard Karl von Stryk''
| attēls              = Heinrihs fon Štriks.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = [[Vidzemes landmaršals]] (1918-1919)
| amats               = [[Baltijas hercogiste]]s reģentu padomes ārlietu komisārs
| term_sākums         = {{dat|1918|11|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1919|2|20|N}}
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1873|7|16}}
| dzim_vieta          = Volvetu muiža, [[Pērnavas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1938|9|10|1873|7|16}}
| mir_vieta           = [[Neibrandenburga]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| apglabāts           =
| tautība             = [[vācbaltietis]]
| partija             =
| tēvs                = Aleksandrs Oskars fon Strīks (1830-1902)
| māte                = Vilhelmīne Frīderike fon Kube (1842-1916)
| dzīvesb             = Emma Auguste fon Mellina (1884-1927), Irēna fon Keizerlinga (1890-1973)
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Tērbatas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Karnaps
|          vārds_orig = ''Rudolf Carnap''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1891
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Prūsijas karaliste|Vupertāle|td=Vācija}}
|              m_gads = 1970
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Santamonika}}
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[analītiskā filozofija]], [[loģiskais pozitīvisms]], [[Vīnes pulciņš]]
|           intereses = [[loģika]], [[epistemoloģija]], [[zinātnes filozofija]], [[semantika]]
|              idejas = [[fenomenālisms]], [[modālā loģika]], [[mākslīgās valodas]], [[paradigma]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Gotlobs Frēge]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Ernsts Mahs]], [[Bērtrands Rasels]], [[Edmunds Huserls]], [[Alfrēds Tarskis]]
|          ietekmējis = [[analītiskā filozofija]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Deivids Lūiss]], [[Nelsons Gūdmans]]
|               darbi = ''Der Logische Aufbau der Welt.'' (1928)<br />''Logische Syntax der Sprache.'' (1934)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Datu bāzes administrators''' ('''DBA''') ir [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] speciālists, kas sagatavo un nosaka prasības datu bāzēm, to projektēšanai, realizācijai, efektīvai izmantošanai un uzturēšanai, tostarp aizsardzības pasākumus, kas nodrošina aizsardzību pret nesankcionētu piekļuvi. Ne mazāk nozīmīga datu bāzu administratora funkcija ir datu bāzes uzturēšana - datu bāzes pieejamības un integritātes nodrošināšana. Šīs profesijas pārstāvji pazīstami arī kā Datubāžu koordinatori vai datubāžu programmētāji, un ir tuvu saistīti ar datubāžu analītiķiem, datubāžu modelētājiem, programmētāju analītiķiem, un sistēmu uzraudzītāju. Šī loma iekļauj datubāžu stratēģiju attīstību un dizainu, uzraudzību un datubāžu veiktspējas un ietilpības palielināšanu, tāpat arī nākotnes izplešanās vajadzības. Viņi arī plāno, koordinē, un izpilda drošības pasākumus lai pasargātu datubāzes. Organizācijām varētu būt nepieciešami datubāžu administratori kuriem ir sertifikāts vai grāds datubāžu sistēmās (piemēram Microsoft Sertificētais Datubāžu Administrators).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dislāpekļa oksīda molekulas modeļi

Dislāpekļa oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = slāpekļa(I) oksīds, slāpekļa oksiduls,
smieklu gāze, jautrības gāze,
slāpekļa(V) oksonitrīds
|           CAS numurs = 10024-97-2
|      ķīmiskā formula = N2O
|              molmasa = 44,013
|              blīvums = 1,977
|  kušanas temperatūra = −90,86 °C
| viršanas temperatūra = −88,48 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,15 g/100 ml (15 °C)
|                 citi =
}}
'''Dislāpekļa oksīds''' (N2O) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — viens no [[slāpekļa oksīdi]]em. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] dislāpekļa oksīds ir bezkrāsaina, nedegoša (degšanu uzturoša), par gaisu smagāka gāze ar vāju, patīkamu saldenu smaržu un piegaršu. Nav indīgs, bet ieelpojot rada reibinošu efektu, tādēļ tiek saukts par '''smieklu gāzi''' vai '''jautrības gāzi'''. Šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet nereaģē ar to (ir viens no retajiem [[sāļus neradošie oksīdi|sāļus neradošajiem oksīdiem]]). Šķīst arī [[etilspirts|etilspirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[sērskābe|sērskābē]]. 40 [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfēru]] spiedienā istabas temperatūrā dislāpekļa oksīds kļūst šķidrs. Maisījumā ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], [[amonjaks|amonjaku]], ētera tvaikiem, [[ciklopropāns|ciklopropānu]] un citām degošām vielām var būt sprādzienbīstams.

sentences: '''29. maijs''' ir gada 149. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (150. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 216 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|Latvijas novadu|apdzīvotu vietu|Vidzeme (ciems)}}
{{Latvijas vēsturiskā novada infokaste
| novada_nosaukums   = Vidzeme
| karte              = Vidzeme_location_Latvia.svg
| ģerboņa_attēls     = Coat_of_arms_of_Vidzeme.svg
| ģerboņa_nosaukums  = Vidzemes ģerbonis
| vpilsētas          = [[Rīga]], [[Jūrmala]], [[Ogre]], [[Valmiera]]
| platība            = 25 683
| platības_atsauce   =
| iedzīvotāji        = 1 320 834
| iedzīvotāji_gads   =
| blīvums            =
| teritorijas        = {{collapsible list|title=19 novadi (8 daļēji)|[[Ādažu novads]]
[[Cēsu novads]]
[[Gulbenes novads]]
[[Limbažu novads]]
[[Ropažu novads]]
[[Salaspils novads]]
[[Saulkrastu novads]]
[[Siguldas novads]]
[[Smiltenes novads]]
[[Valkas novads]]
[[Valmieras novads]]

daļēji:
[[Aizkraukles novads]]
[[Alūksnes novads]]
[[Ķekavas novads]]
[[Madonas novads]]
[[Mārupes novads]]
[[Ogres novads]]
[[Olaines novads]]
[[Tukuma novads]]}}
| novadu_centri      = {{collapsible list|title=18 centri (1 daļēji)|[[Alūksne]]
[[Ādaži]]
[[Cēsis]]
[[Gulbene]]
[[Ķekava]]
[[Limbaži]]
[[Madona]]
[[Mārupe]]
[[Salaspils]]
[[Saulkrasti]]
[[Sigulda]]
[[Smiltene]]
[[Olaine]]
[[Ogre]]
[[Ulbroka]]
[[Valka]]
[[Valmiera]]

daļēji:
[[Aizkraukle]]}}
| mājaslapa          =www.vidzeme.lv
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Lāzerdifrakcijas spektroskopija''' ir daļiņu lieluma mērīšanas metode, kas izmanto [[Lāzers|lāzera]] stara difrakcijas ainu, kura mainās atkarībā no mērāmās daļiņas izmēra. Ar šo metodi var noteikt izmērus mikro un nanolieluma objektiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.malvernpanalytical.com/en/products/technology/light-scattering/laser-diffraction|title=Laser Diffraction Particle Size Analysis {{!}} Malvern Panalytical|website=www.malvernpanalytical.com|access-date=2020-05-13|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējais varonis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|137,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1499432449/|title=Last Action Hero |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|85 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 131 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|13}}
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Steve Roth Productions]]''
| operators = [[Dīns Semlers]]
| oriģinālnos = ''Last Action Hero''
| mūzika = [[Maikls Keimens]]
| aktieri = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[F. Marijs Ābrahams]]
* [[Arts Kernijs]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Frenks Makrē]]
* [[Toms Nūnens]]
* [[Roberts Proskis]]
* [[Entonijs Kvinns]]
* [[Mersedesa Rūla]]
* [[Ostins O'Braiens]]
| scenārijs = * [[Šeins Bleks]]
* [[Deivids Āronts]]
| producents = * Džons Maktīrnans
* [[Stīvs Rots]]
| režisors = [[Džons Maktīrnans]]
| žanrs = asa sižeta, fantāzija, komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Last action hero ver2.jpg
| imdb =
}}'''"Pēdējais varonis"''' ({{Val|en|Last Action Hero}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džons Maktīrnans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[F. Marijs Ābrahams]], [[Arts Kernijs]], [[Čārlzs Denss]], [[Frenks Makrē]], [[Toms Nūnens]], [[Roberts Proskis]], [[Entonijs Kvinns]], [[Mersedesa Rūla]] un [[Ostins O'Braiens]].

sentences: '''Kapeles kapi''' ir viena no [[Jēkabpils]] vecākām kapsētām. Līdz [[Krustpils]] pilsētas apvienošanai ar Jēkabpili tā saucās Krustpils kapsēta. Tā ir daļēji slēgta kapsēta, kas atrodas pilsētas labās puses [[Krustpils]] ziemeļu daļas nomalē aiz [[Krustpils (stacija)|Krustpils dzelzceļa stacijas]] pie Zvaigžņu ielas.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus|autors=Schrank|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=|suga_lv=|attēls=Juncus balticus 2.jpg|sinonīmi=|att_nosaukums=[[Baltijas donis]] (<i>Juncus balticus</i>)}}
'''Doņi''' ({{val|la|Juncus}}) ir [[Viendīgļlapji|viendīgļlapju]] [[doņu dzimta]]s ģints. Tajā ietilpst aptuveni 300 augu sugu, tādējādi to padarot par lielāko ģinti doņu dzimtā.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Flora of North America : north of Mexico|url=https://www.worldcat.org/oclc/26803793|date=1993-<2021>|location=New York|isbn=0-19-505713-9|oclc=26803793}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Հայաստանի Հանրապետություն
''Hayastani Hanrapetut’yun''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Armēnija
|            valsts_nosaukums =
|                valsts_himna = ''[[Mer Hayrenik]]''
|               karoga_attēls = Flag of Armenia.svg
|            karoga_nosaukums = Armēnijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Armenia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Armēnijas ģerbonis
|                 symbol_type = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Armenia (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Erevāna]]
|           lielākās_pilsētas = [[Erevāna]]
[[Gumri]]
[[Vanadzora]]
|              valsts_valodas = [[armēņu valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Vahagns Hačaturjans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Nikols Pašinjans]]
|                 platība_km2 = 29,743
|          iedzīvotāju_skaits = 3,018,854
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 101,5
| GDP_nominal = $11,548 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Armenia |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=6 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $3,860<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $28,282 miljardi<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $8,613<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_notikums = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|          neatkarības_datums = {{dat|1991|9|23}}
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{palielinājās}} 0.743<ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce |title=Human Development Report 2016 |year=2016 |publisher=United Nations |accessdate=28 September 2017 |url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf}}</ref>
|             HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 84.
|                      valūta = [[Armēnijas drams]]/AMD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|                      domēns = [[.am]]
|              tālsarunu_kods = 374
}}
'''Armēnija''' ({{val|hy|Հայաստան}}; ''Hayastan''), oficiālais nosaukums — '''Armēnijas Republika''' (Հայաստանի Հանրապետություն; ''Hayastani Hanrapetut’yun''), ir valsts [[Eirāzija|Eirāzijā]], starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]], [[Aizkaukāzs|Aizkaukāza]] dienvidu daļā. Tā robežojas ar [[Turcija|Turciju]] rietumos, [[Gruzija|Gruziju]] ziemeļos, [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānu]] austrumos, [[Irāna|Irānu]] un Azerbaidžānai piederošo [[Nahčivanas Autonomā Republika|Nahčivanu]] dienvidos. Armēnija ir unitāra, daudzpartiju, [[demokrātija|demokrātiska]] nacionāla valsts un viena no senākajām civilizācijām pasaulē ar bagātīgu kultūras mantojumu. Galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Erevāna]]. Valsts valoda — [[armēņu valoda]], aptuveni 98% iedzīvotāju ir [[armēņi]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Phenjana
 | official_name            = 평양시
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Pyongyang montage.png
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ziemeļkoreja
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  =  39 | latm  =  1 | lats  = 10 | latNS  = N
 | longd = 125 | longm = 44 | longs = 17 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Ziemeļkoreja}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 3193
 | elevation_m              = 38
 | population_total         = 2514692
 | population_as_of         = {{dat|2013|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Phenjana''' ({{ko|hg=평양|hd=平壤|j=P'yŏngyang Chikhalsi|mr=P'yŏngyang Chikhalsi}}) ir [[Ziemeļkoreja]]s galvaspilsēta, atrodas valsts rietumdaļā pie [[Tedongana]]s (''Taedong-gang'') upes. Pilsēta atjaunota pēc [[Korejas karš|Korejas kara]] un lielā mērā ir [[Staļina ampīrs|Staļina ampīra]] arhitektūras paraugs. Pilsētā ir [[metro]].

sentences:
Sīkākai informācijai skaties rakstu '''[[Nacionālais karogs]]'''.
{{Commonscat|Flags by country|Nacionālie karogi}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Starptautiskā tiesa
| native_name         = ''The International Court of Justice''<br />''Cour internationale de justice''
| logo                = Seal of the International Court of Justice.png
| logo_size           = 150px
| logo_caption        = Starptautiskās tiesas zīmogs
| caption             = Starptautiskās tiesas zīmogs
| image_border        =
| size                = 235px
| map                 =
| msize               =
| mcaption            =
| motto               =
| formation           = 1945. gadā
| extinction          =
| type                =
| status              =
| purpose             = likumīgi atrisināt konfliktus un domstarpības starp valstīm
| headquarters        = {{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| coords              = {{Coord|52|05|11.76|N|4|17|43.80|E|display=inline,title}}
| language            =
| leader_title        = Prezidents
| leader_name         = {{flaga|ASV}} [[Džoana Donohjū]] (''Joan Donoghue'')
| leader_title2       = Viceprezidents
| leader_name2        = {{flaga|Krievija}} [[Kirils Gevorgjans]] (''Кирилл Геворгян'')
| main_organ          =
| parent_organization = [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]
| affiliations        =
| budget              =
| remarks             =
| abbreviation        = ICJ
| location            =
| region              =
| membership          =
| num_staff           =
| num_volunteers      =
| website             = {{URL|http://www.icj-cij.org/}}
}}

sentences: '''Darbarīks''' ir ierīce kāda noteikta darba veikšanai. Parasti darbarīku lietošana ir saistīta ar [[Mehānika|mehāniska]] darba veikšanu.

sentences: '''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

sentences:
{{infobox
| child      = {{yesno|{{{embed|}}}}}
| bodyclass  = vcard
|bodystyle   = width:25em;

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences: '''Kontakttīkls''' ir inženiertehniskas būves un iekārtas, kas kalpo elektrotransportam — [[Dzelzceļš|dzelzceļam]], pilsētas sabiedriskajam transportam ([[tramvajs]], [[trolejbuss]], [[metro]]politēns), [[Funikulers|funikuleram]] u.c., lai elektroenerģiju no vilces apakšstacijām pievadītu elektroritošajam sastāvam (turpmāk - ERS).

sentences: '''Skropstiņas''' ir [[vienšūnas organismi|vienšūnas organismu]] orgāns, ar kura palīdzību tie pārvietojas un uzņem barību. Tās ir veidotas no deviņiem [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulīšu]] tripletiem un divām mikrocaurulītēm to centrā.

sentences:
[[Kategorija:Glikozīdi]]
[[Kategorija:Sēru saturoši savienojumi]]

sentences:
{{iw+}}
'''Viendobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru [[koordināta]]s apmierina [[Vienādojums|vienādojumu]] <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.

sentences: '''"Seši tēli meklē autoru"''' ({{val|it|Sei personaggi in cerca d'autore}}) ir itāliešu dramaturga [[Luidži Pirandello]] visslavenākā luga. Luga pirmoreiz izrādīta tika [[1921]]. gadā, publicēta — [[1925]]. g.

sentences:
[[Kategorija:Literāri darbi pēc gada| Romāni]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences: '''Sniega līnija''' ir robeža uz zemes virsmas, virs kuras klimatisko apstākļu ietekmē notiek [[Sniegs|sniega]] un [[ledus]] uzkrāšanās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirovīnogskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С3Н4О3
|molmasa=88,06
|blīvums=1250
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=165 °C (sadalās)
}}
'''Pirovīnogskābe''' (2-oksopropānskābe, α-ketopropionskābe, acetilskudrskābe, piruvīnskābe, CH3CO−СООН) ir vienkāršākā keto[[karbonskābe]]. Pirovīnogskābe ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Pirovīnogskābes sāļus un esterus sauc par '''piruvātiem''' ({{Val-el|pyr}} - uguns + {{Val-la|uva}} - vīnoga).

sentences:
'''Brontē''' (''Brontë'') var būt:
* [[Anna Brontē]] (''Anna Brontë''; 1820―1849) — angļu rakstniece;
* [[Emīlija Brontē]] (''Emily Brontë''; 1818―1848) — angļu rakstniece;
* [[Šarlote Brontē]] (''Charlotte Brontë''; 1816―1855) — angļu rakstniece.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sofija Zāmenhofa
 |    vārds_orig = ''Zofia Zamenhof''
 |        attēls = Sofia Zamenhof.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1889
 |    dz_mēnesis = 12
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{flaga|Krievijas Impērija|1858}} [[Hersona]], [[Krievijas Impērija]], tagad {{UKR}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1942
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = [[Treblinkas nāves nometne]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ārste
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki = [[Ludviks Zāmenhofs]]<br>[[Klāra Zāmenhofa]]
 |         brāļi = Ādams Zāmenhofs (1988—1940)
 |         māsas = Lidija Zāmenhofa (1904—1942)
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = Lozannas Universitāte
 |      paraksts = Sofia_Zamenhof_signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mīla un nāve
| operators =
| attēls = Love and death.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Čārlzs H. Džofe]]
| scenārijs = Vudijs Allens
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
| mūzika = [[Sergejs Prokofjevs]]
| oriģinālnos = ''Love and Death''
| studija = ''Jack Rollins & Charles H. Joffe Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|10}}
| ilgums = 85 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3982591489/|title=Love and Death |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mīla un nāve"''' ({{Val|en|Love and Death}}) ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Allens un [[Daiena Kītone]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-alanīna struktūrformula

L-alanīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2
|molmasa=89,1
|blīvums=1401
|kušanas temperatūra=297 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sublimējas
|izoelektriskais punkts=6,11
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Kārlis Valdhauers
| vārds_orig = ''Carl Waldhauer''
| attēls = Dr._med._Carl_Fridrich_Werner_Michael_Waldhauer.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1820
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 8
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Salienes muiža}} (tagad {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads|Sakas pagasts|Saļiena}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1899
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 30
| m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[oftalmologs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Kārlis Frīdrihs Verners Mihaels Valdhauers''' ({{val|de|Carl Friedrich Werner Michael Waldhauer}}; dzimis {{dat|1820|12|8}}, miris {{dat|1899|4|30}}) bija [[Saļiena|Saļienā]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes Latvijas ārsts, [[oftalmologs]]. [[Reimersas acu klīnika]]s pirmais direktors, viens no oftalmoloģijas pamatlicējiem Latvijā.

sentences: [[SQL]] '''Select''' vaicājums atgriež ierakstus no vienas vai vairākām [[datu bāze]]s tabulām (skatījumiem vai citiem objektiem). Select vaicājums parasti ir visbiežāk izplatītais Datu manipulēšanas valodas teikums.

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Meles meles anakuma at Inokashira Park Zoo.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Meles
| ģints_lv = Eirāzijas āpši
| suga = Meles anakuma
| suga_lv = Japānas āpsis
| binomial = Meles anakuma <small>([[Temminck]], 1844)</small>
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Japānas āpsis''' (''Meles anakuma'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Plēsēji|plēsējs]], kas ir [[endēmisks|endēmiska]] [[Japāna]]s suga. Japānas āpsis dzīvo [[Honsju]], [[Kjusju]], [[Šikoku]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?s=y&id=14001276 |title=Mammal Species of the World - Browse: anakuma |access-date={{dat|2009|11|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121001115347/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?s=y&id=14001276 |archivedate={{dat|2012|10|01||bez}} }}</ref> un [[Šodošima]] salās. Mazajās salās tas nav sastopams.<ref name="geo">[http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/136242/0 Meles anakuma (Japanese Badger)]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Brazīlijā|Sanpaulu (nozīmju atdalīšana)|Sanpaulu}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanpaulu
 | native_name              = ''São Paulo''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 = ''Terra da Garoa and Sampa''
 | motto                    = ''Non ducor, duco'' (latīņu valodā)
 | image_skyline            = Montagem SP.png
 | image_caption            =
 | image_flag               = Bandeira da cidade de São Paulo.svg
 | flag_size                = 100px
 | flag_link                =
 | image_seal               = Brasão da cidade de São Paulo.svg
 | seal_size                = 100px
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | shield_link              =
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | mapsize                  =
 | pushpin_map              = Brazil
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 23 | latm  = 33 | lats  = | latNS  = S
 | longd = 46 | longm = 38 | longs = | longEW = W
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Brazīlija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Dienvidaustrumu reģions (Brazīlija)|Dienvidaustrumu]]
 | subdivision_type2        = Štats
 | subdivision_name2        =  [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = [[1554]].g.
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | founder                  =
 | named_for                =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | government_type          = Pilsētas dome
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Ricardo Nunes
 | area_footnotes           =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 1522.986
 | area_total_sq_mi         = 588.028
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 772
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 12396372
 | population_as_of         = {{dat|2021|1|1|SK|bez}}
 | population_rank          = 1.
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 12396372
 | population_metro         = 20820093
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[BRT]]
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             = [[BRST]]
 | utc_offset_DST           = -2
 | website                  = {{URL|http://www.saopaulo.sp.gov.br}}
 | footnotes                =
}}
'''Sanpaulu''' (arī '''Sanpaula'''<ref name=":0" /><ref>Ķīvītis J., Rudzītis Laimonis, [http://newspapers.lib.sfu.ca/lat-21064/page-5 "18. novembris Sanpaulā"]; Laikraksts "Latvija Amerikā", Toronto, 17-12-1966</ref>; {{val|pt|São Paulo}}) ir pilsēta [[Brazīlija]]s dienvidos pie [[Tjete]]s upes. [[Sanpaulu (štats)|Sanpaulu]] štata administratīvais centrs un Brazīlijas lielākā pilsēta. Veidojusies kā daudzkultūru metropole un arī mūsdienās pilsētā redzama [[itāļi|itāļu]] (mūsdienās 60% Sanpaulu iedzīvotāju ir pilnībā vai daļēji itāļu izcelsmes), [[portugāļi|portugāļu]], [[vācieši|vācu]], [[arābi|arābu]] un [[japāņi|japāņu]] [[kultūra|kultūru]] ietekme.

sentences:
[[Kategorija:Tehnoloģija]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Amnēzija
| specialty     = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| symptoms      = [[Atmiņa]]s zudums
}}

sentences: '''Sodomija''' ir termins, ko attiecina uz [[orālais sekss|orālo seksu]], [[anālais sekss|anālo seksu]] un [[zoofilija|zoofiliju]], dažkārt arī uz citu [[sekss|seksuālo aktivitāti]], kuras laikā nevar [[vairošanās|radīt pēcnācējus]].<ref name="Phelps">{{Grāmatas atsauce|author=Shirelle Phelps|title=World of Criminal Justice: N-Z|publisher=[[Gale (publisher)|Gale Group]]|year=2001|page=686|isbn =0787650730|accessdate=2014. gada 13. janvārī|url=http://books.google.com/books?id=izwvAQAAIAAJ&q=World+of+Criminal+Justice:+N-Z.&dq=World+of+Criminal+Justice:+N-Z.&hl=en&sa=X&ei=kx3UUp3gMJGqqQH32YDACw&ved=0CEIQ6AEwAA}} {{en ikona}}</ref><ref name="Scheb">{{Grāmatas atsauce|authors=John Scheb, John Scheb, II|title=Criminal Law and Procedure|publisher=[[Cengage Learning]]|year=2013|page=185|isbn =128554613X|accessdate=2014. gada 13. janvārī|url=http://books.google.com/books?id=VZoWAAAAQBAJ&pg=PA185&dq=&hl=en&sa=X&ei=eB7UUsnOCYqjrgHB9oDADQ&ved=0CEEQ6AEwAw#v=onepage&q=&f=false}} {{en ikona}}</ref><ref name="Newton">{{Grāmatas atsauce|author=David Newton|title=Gay and Lesbian Rights: A Reference Handbook, Second Edition|publisher=[[ABC-CLIO]]|year=2009|page=85|isbn =1598843079|accessdate=2014. gada 13. janvārī|url=http://books.google.com/books?id=gjcUFK4RZNcC&pg=PA85&dq=&hl=en&sa=X&ei=-xzUUoveD8GbrgGsuIHIDQ&ved=0CDMQ6AEwAQ#v=onepage&q=&f=false}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Basketbolista infokaste
 |            vārds = Dāvis Bertāns
 |       vārds_orig =
 |           attēls = Wizards Davis Bertans.jpg
 |          att_izm =
 |         paraksts = Dāvis Bertāns 2020. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |      pilns vārds =
 |           dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|11|12}}
 |          dz_viet = {{vieta|Latvija|Valmiera}}
 |          mir_dat =
 |         mir_viet =
 |          tautība = [[latvieši|latvietis]]
 |          iesauka = ''Latvian Laser'' (Latvijas Lāzers) <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/6510262/latvijas-lazers-fani-aicina-bertanu-ieklaut-nba-trispunktu-metienu-konkursa|title="Latvijas lāzers" - fani aicina Bertānu iekļaut NBA trīspunktu metienu konkursā|website=TVNET|access-date=2019-01-30|date=2019-01-29|language=lv}}</ref>
 |           garums = {{mērv|cm=208}}
 |            svars = {{mērv|kg=102}}
 |              poz = {{Bs poz|3/4}}
 |          kar_sāk = 2008
 |         kar_beig =
 |             alga =
<!------ Izglītība ------>
 |       vidusskola = [[Rīgas Valsts 3. ģimnāzija]]
 |          koledža =
 |       augstskola =
 |     universitāte =
 |       izgl iest1 =
 |   izgl iest1_nos =
 |       izgl iest2 =
 |   izgl iest2_nos =
<!------ Kluba informācija ------>
 |              kom = {{flaga|ASV}} [[Šarlotas "Hornets"]]
 |           numurs = 9
 |            amats =
 |             līga = [[NBA]]
<!------ Drafts ------>
 |          b_klubs =
 |           drafts = 42., otrajā kārtā
 |          dr_gads = [[2011. gada NBA drafts|2011]]
 |          dr_līga = [[NBA]]
 |           dr_kom = [[Indiānas "Pacers"]]
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |         kl_sez 1 = 2006—2007
 |          klubs 1 = {{flaga|Latvija}} [[BS "Rīga/Pols"]] ([[Latvijas Jaunatnes basketbola līga|LJBL]])
 |         kl_sez 2 = 2007—2008
 |          klubs 2 = {{flaga|Latvija}} [[ASK Kadeti II]]
 |         kl_sez 3 = 2008—2010
 |          klubs 3 = {{flaga|Latvija}} [[BK Rīga]]→[[Rīgas ASK]]
 |         kl_sez 4 = 2009
 |          klubs 4 = {{flaga|Latvija}} [[BK Ķeizarmežs]]
 |         kl_sez 5 = 2010
 |          klubs 5 = {{flaga|Latvija}} [[DSN/Rīga]]
 |         kl_sez 6 = 2010
 |          klubs 6 = {{flaga|Latvija}} [[BK Barons]]
 |         kl_sez 7 = 2010—2012
 |          klubs 7 = {{flaga|Slovēnija}} [[Ļubļanas "Olimpija"]]
 |         kl_sez 8 = 2012—2014
 |          klubs 8 = {{flaga|Serbija}} [[Belgradas "Partizan" (basketbols)|Belgradas "Partizan"]]
 |         kl_sez 9 = 2014—2016
 |          klubs 9 = {{flaga|Spānija}} [[Vitorijas "Saski Baskonia"]]
 |         kl_sez 10 = 2016—2019
 |          klubs 10 = {{flaga|ASV}} [[Sanantonio "Spurs"]]
 |         kl_sez 11 = 2016—2017
 |          klubs 11 = {{flaga|ASV}} [[Ostinas "Spurs"]]
 |         kl_sez 12 = 2019—2022
 |          klubs 12 = {{flaga|ASV}} [[Vašingtonas "Wizards"]]
 |         kl_sez 13 = 2022—2023
 |          klubs 13 = {{flaga|ASV}} [[Dalasas "Mavericks"]]
 |         kl_sez 14 = 2023—2024
 |          klubs 14 = {{flaga|ASV}} [[Oklahomasitijas "Thunder"]]
 |        kl_sez 15 = 2024—pašlaik
 |          klubs 15 = {{flaga|ASV}} [[Šarlotas "Hornets"]]<ref>https://sportacentrs.com/basketbols/nba/davis_bertans/08022024-no_rietumu_lideres_uz_austrumu_apaksgalu_</ref>
<!------Karjeras statistika----------->
 |   karj stat līga =
 |      karj stat 1 =
 | karj stat 1_dati =
 |      karj stat 2 =
 | karj stat 2_dati =
 |      karj stat 3 =
 | karj stat 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |       taut_sez 1 =
 |           taut 1 = {{Bk|Latvija}}
<!------ Trenera karjera ------>
 |   tr_klubs_sez 1 =
 |       tr_klubs 1 =
 |   tr_klubs_sez 2 =
 |       tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |       sasniegumi =
* [[Adrijas līga]]s čempions (2013)
* 3× Serbijas čempions (2012-2014)
* Serbijas kausa ieguvējs (2012)
* 3× Slovēnijas kausa ieguvējs (2010-2012)
 |           aģenti = [[Artūrs Kalnītis]]
 |            slavz =
 |          dzimums = v
 |        atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |    rādīt_medaļas = jā
 |      headercolor =
 |   medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts basketbolā vīriešu U-18 izlasēm|Eiropas U-18 čempionāts]]}}
{{MedalBronze2|[[2010. gada Eiropas čempionāts basketbolā vīriešu U-18 izlasēm|Lietuva 2010]]}}
}}
'''Dāvis Bertāns''' (dzimis {{dat|1992|11|12}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.baariga.lv/lat/speletaji/viriesi/davis_bertans/|title= Dāvis Bertāns|accessdate= {{dat|2011|6|15||bez}}|author= |date= |publisher= baariga.lv}}{{Novecojusi saite}}</ref> [[Valmiera|Valmierā]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://sportacentrs.com/basketbols/izlases/19072010-davis_bertans_merkis_uzvara_katra_spele|title= Dāvis Bertāns: "Mērķis - uzvara katrā spēlē"|accessdate= {{dat|2011|6|15||bez}}|author= Andrejs Siliņš|date= {{dat|2010|7|19||bez}}|publisher= sportacentrs.com}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[basketbolists]], spēlē [[Vieglais uzbrucējs|vieglā uzbrucēja]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.regeneracomsports.com/basketball_men_player-davis_bertans-306.html|title= Davis Bertans|accessdate= {{dat|2011|6|15||bez}}|author= |date= |publisher= regeneracomsports.com}} {{en ikona}}</ref> un [[Spēka uzbrucējs|spēka uzbrucēja]] pozīcijās, [[Latvijas basketbola izlase]]s dalībnieks. No 2024. gada 8. februāra pārstāv [[Nacionālā basketbola asociācija|Nacionālās basketbola asociācijas]] (NBA) klubu [[Šarlotas "Hornets"]], iepriekš spēlējis citās NBA komandās [[Sanantonio "Spurs"]] un [[Vašingtonas "Wizards"]], [[Dalasas "Mavericks"]], [[Oklahomsitijas "Thunder"]], kā arī [[Spānijas ACB līga]]s klubā ''[[Laboral Kutxa]]''. [[2011. gada NBA drafts|2011. gada NBA draftā]] D. Bertānu otrajā kārtā ar kopējo 42. numuru izraudzījās [[Indiānas "Pacers"]], tādējādi viņš kļuva par otro pasaules spēcīgākajā basketbola līgā draftēto latviešu spēlētāju pēc [[Andris Biedriņš|Andra Biedriņa]]. Uzreiz pēc drafta spēlētājs tika aizmainīts uz citu klubu [[Sanantonio "Spurs"]], kura sastāvā piedzīvoja NBA debiju [[2016.—2017. gada NBA sezona|2016.—2017. gada NBA sezonā]].

sentences:
{{Grēdas infokaste|nosaukums=Logaras ielejas ainavu parks|atdala_no=|mark_width=|kontinents=|novietojums=|valstis=[[Slovēnija]]|ģeo_apgabals=|atdala_ko=|ietilpst=|label_position=|sastāv=|garums=|platums=|platība=24.75|vidējais_augstums=|kalns=|augstums=|mark=|map_label=|attēls=Словения ауылы.jpg|longd=14|attēla_platum=|paraksts=Logaras ieleja|pushpin_map=Slovenia|latd=46|latm=23|lats=1.03|latNS=N|longm=37|map_size=|longs=17.92|longEW=E|map_caption=|map_alt=|pushpin_image=|=Ljubljaana.jpg|pushpin_relief=|pilsētas=|kategorijas=nē}}
'''Logaras ieleja''' ({{val|sl|Logarska dolina}}<ref name="Misic">Mišič, Franc. 1938. "O ledinskih in hišnih imenih okoli Solčave." ''Časopis za zgodovino in narodopisje'' 33(3/4): 191–201, p. 197.</ref>) ir ieleja [[Kamnikas-Saviņas Alpi|Kamnikas-Saviņas Alpos]], Solčavas pašvaldībā, [[Slovēnija|Slovēnijā]]. Tās ainavu parks ir 24,75 kvadrātkilometru platībā. Ielejas slovēņu nosaukums ir samērā jauns<ref name="Misic" /> un cēlies no ''Logar Farm'', kas savukārt radies no ''log'' (burtiski - “purvaina pļava”). 1987. gadā ielejai tika piešķirts aizsargājamo ainavu parka statuss.<ref name="DEDILD">{{cite encyclopedia|url=http://www.dedi.si/dediscina/431-logarska-dolina|editor4-first=Drago|accessdate=19 February 2013|editor7-last=Ines|editor7-first=Jerele|editor6-last=Pavlin|editor6-first=Primož|editor5-last=Erhartič|editor5-first=Bojan|editor4-last=Kladnik|editor3-last=Podjed|title=Logarska dolina|editor3-first=Dan|editor2-last=Golež|editor2-first=Gregor|editor1-last=Šmid Hribar|editor1-first=Mateja|last1=Hrvatin|first1=Mauro|encyclopedia=Enciklopedija naravne in kulturne dediščine na Slovenskem – DEDI [Encyclopedia of Natural and Cultural Heritage in Slovenia]|trans-title=Logar Valley|language=Slovenian|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024064301/http://www.dedi.si/dediscina/431-logarska-dolina}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.logarska-dolina.si/index.php?id=88|title=Predstavitev Krajinskega parka Logarska dolina|accessdate=5 May 2013}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.protectedplanet.net/sites/Logarska_Dolina_Landscape_Park|title=Data on ProtectedPlanet.net|publisher=World Database on Protected Areas (WDPA)|accessdate=5 May 2013|archive-date={{dat|2013|08|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130818024346/http://www.protectedplanet.net/sites/Logarska_Dolina_Landscape_Park}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bačana
|attēls              = Benteng Barneveld.jpg
|attēla paraksts     = Holandiešu Barnevelda cietoksnis Labuhā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Bacan''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Bačanu salas]]
|latd= 0 |latm= 40 |lats= |latNS= S
|longd=127 |longm= 30|longs= |longEW=E
|platība             = 1900
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Batusibela
|augstums            = 2111
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 60 742 <small>(2010)</small>
|blīvums             = 31,97
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Labuha]]
|piezīme =
}}
'''Bačana''' ({{val|id|Pulau Bacan}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgā ietilpstošo [[Bačanu salas|Bačanu salu]] grupas lielākā sala. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, daļa no Dienvidhalmaheras apriņķa. Lielākā pilsēta ir apriņķa centrs [[Labuha]]. Vēsturiski salā līdz pat 19. gadsimta beigām pastāvēja neatkarīgs Bačanas sultanāts.

sentences: '''Bioinformātika''' ir [[zinātne]], kur tiek izmantotas [[matemātika|matemātiskās]] un [[informācija|informātiskās]] metodes, lai atrisinātu dažādas ar [[bioloģija|bioloģiju]] saistītas problēmas. Šim nolūkam parasti izmanto [[datormodelēšana|datormodelēšanu]], [[matemātiskais modelis|matemātiskos modeļus]] vai abus. Galvenais bioinformātikas uzdevums ir [[datu ieguve]] par dažādiem [[genoms|genomiem]] un šo datu [[analīze]].

sentences: {{Commonscat|Number theorists|Skaitļu teorijas matemātiķi}}

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences: '''Rūpnieciskā''' jeb '''intensīvā lopkopība''' ir [[lopkopība]]s veids, kurā dzīvnieku audzēšanai izmanto rūpnieciskās ražošanas metodes. Tās pretstats ir [[ekstensīvā lopkopība]].

sentences: '''Rūsa''' ir sarkanīgs [[dzelzs]] [[oksīdi|oksīds]], kas veidojas dzelzs [[korozija]]s rezultātā, reakcijā starp dzelzi un [[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekli]] [[ūdens]] vai gaisa mitruma klātbūtnē. Rūsa galvenokārt sastāv no hidratēta [[dzelzs(III) oksīds|dzelzs(III) oksīda]] (Fe2O3·''n''H2O) un [[dzelzs(III) oksohidroksīds|dzelzs(III) oksohidroksīda]] (FeO(OH) vai hidratētā forma Fe(OH)3 jeb [[dzelzs(III) hidroksīds]]). Dzelzs korodēšanu un rūsas veidošanos sauc par '''rūsēšanu'''. Rūsa ir trausla un tās veidošanās pavājina metālu un izraisa paātrinātu dzelzs izstrādājumu nolietošanos. Rūsa arī neaizsargā metālu no turpmākas korodēšanas, atšķirībā no, piemēram, [[Alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidošanās uz [[alumīnijs|alumīnija]].

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Gueļa parks
| photo = Park Güell 02.jpg
| photo_width =
| photo_caption = Divas ēkas pie ieejas parkā
| map =
| map_width =
| type =
| location = Grasia, [[Barselona]], [[Spānija]]
| coords = {{Coord|41|24|49|N|2|09|10|E|region:ES-CT_scale:5000|display=inline,title}}
| coords_ref =
| area = 17,18 ha
| created = 1914
| operator =
| visitation_num =
| status =
| open =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ht
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Réseau de Développement Durable d'Haïti
|sponsors              = Consortium FDS/RDDH
|domātais-pielietojums = Ar [[Haiti]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Haiti
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.nic.ht/info/documents.cfm Dokumenti] (franciski)
|strīdu-risināšana     = Nav
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ht/ NIC.ht]
|}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Skaistkalne
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Skaistkalnesbaznica.JPG
| image_caption            = [[Skaistkalnes katoļu baznīca]]
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = right
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2        = [[Skaistkalnes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,83
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3453&p_back=100010644** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 584
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 22 | lats  = 51 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 38 | longs = 46 | longEW = E
| elevation_m              = 40
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3924 Skaistkalne
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ozarki
|attēls                 = Buffalo national river steel creek overlook.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Ozarki pie Bufalo nacionālās upes
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.166667
|longd                  = -92.5
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 = [[Springfīldas plato]], [[Bostonas kalni]], [[Senfrensisa kalni]], [[Salemas plato]]
|garums                 = 400
|platums                = 350
|kalns                  = [[Bafalolukauts]] (''Buffalo Lookout'')
|augstums               = 781
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Motorsportista infokaste
| Vārds         = Tomašs Gollobs
| Bilde         =
| Paraksts      =
| Taut          = {{POL}}
| Vds           = [[Speedway Grand Prix]]
| Num           =
| SKom          =
| Kom           =
| Sez           =
| Zvg           = {{zvaigzne}}
| Čemp          = 1 ([[Speedway Grand Prix 2010|2010]])
| Sac           =
| Ral           =
| Uzv           =
| Pjed          =
| Pole          =
| Apl           =
| Pirm          =
| Pēd           =
| Pirmu         =
| Pēdu          =
| Dzim          = 1971
| Dzim_m        = 4
| Dzim_d        = 11
| Dzim_mm       =
| Dzim_dm       =
| Mir           =
| Mir_m         =
| Mir_d         =
}}
'''Tomašs Gollobs''' ({{val|pl|Tomasz Robert Gollob}}, izrunā: {{IPA|[[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|['tɔmaʂ 'gɔlːɔp]]]}}; dzimis {{dat|1971|4|11}} [[Bidgošča|Bidgoščā]], [[Polija|Polijā]]) ir profesionāls poļu [[spīdvejs|spīdvejists]]. Viņš ir 2010. gada [[Spīdveja Pasaules čempionāts|Spīdveja Pasaules čempions]]. Savu lielāko klubu karjeras daļu pavadīja savas dzimtās pilsētas kluba sastāvā. Viņa brālis [[Jačeks Gollobs|Jačeks]] arī ir profesionāls poļu spīdvejists.

sentences: '''Ekspansija''' ir [[nācija]]s, [[valsts]], [[kultūra]]s teritoriāla, ģeogrāfiska vai cita veida areāla vai [[ietekmes zona]]s paplašināšanās.

sentences: '''Averss''' ({{val|en|obverse}}) ir [[monēta]]s priekšpuse. [[Lats|Latu]] apgrozības monētām aversā bija attēlots [[Latvijas ģerbonis]], [[eiro]] monētām — [[Eiropas Savienība]]s vai Eiropas karte un monētas nominālvērtība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180831065618/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica |archivedate={{dat|2018|08|31||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Mezakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1466
|kušanas temperatūra=204 - 205 °C
|viršanas temperatūra=250 °C (sadalās)
}}
'''Mezakonskābe''' (''trans''-metilbutēndiskābe, metilfumārskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Mezakonskābe ir ūdenī diezgan grūti šķīstoši (karstā ūdenī labi šķīstoši) balti adatveida kristāli. Mezakonskābei ir ''cis''-[[izomērs]] - [[citrakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences: '''Sutināšana''' ir [[pārtika]]s [[siltumapstrāde]]s veids, kurā to noteiktu laiku karsē 70—90°C temperatūrā ļoti niecīgā šķidruma daudzumā vai pārtikai ar lielu mitruma saturu, piemēram, sulīgiem [[augļi]]em un [[ogas|ogām]], vispār bez [[ūdens]] pievienošanas. Sutināšanai vajadzīgi piemēroti trauki — katli ar biezu dibenu un sieniņām, kas tajos nodrošina vienmērīgu temperatūru.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=259 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kruķu auto
| operators =
| attēls = Cop Car poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Džons Votss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* Džeimss Frīdsons-Džeksons
* Heiss Velfords
* [[Kemrina Manheima]]
* [[Šejs Vigems]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cop Car''
| studija = * ''Audax Films''
* ''Park Pictures''
* ''Dark Arts Film''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features|Focus World]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|8|7|ASV}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|143,658}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Cop-Car#tab=summary|title=Cop Car (2015) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kruķu auto"''' ({{Val|en|Cop Car}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Votss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], Džeimss Frīdsons-Džeksons, Heiss Velfords, [[Kemrina Manheima]] un [[Šejs Vigems]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Karintija
 | official_name           = ''Kärnten''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Faaker See and Mittagskogel.png
 | imagesize               =
 | image_caption           = Karintijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Carinthia.svg
 | image_shield            = Kaernten_CoA.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Klāgenfurte]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Kärnten_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Karintijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 2+8
| p1 = [[Fillaha]]
| p2 = [[Klāgenfurte]]
| p3 = <hr />
| p4 = [[Feldkirhenes apriņķis]]
| p5 = [[Felkermarktas apriņķis]]
| p6 = [[Fillahas lauku apriņķis]]
| p7 = [[Hermagoras apriņķis]]
| p8 = [[Klāgenfurtes lauku apriņķis]]
| p9 = [[Sanktfeitas pie Glānas apriņķis]]
| p10 = [[Špitālas pie Dravas apriņķis]]
| p11 = [[Volfsbergas apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 9535.97
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 3798
 | elevation_min_m         = 348
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 568984
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.ktn.gv.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Radiants''' — [[debess sfēra]]s punkts, no kura šķietami nāk visi vienas [[meteoru plūsma]]s [[meteors|meteori]]. Faktiskās meteoru trajektorijas ir paralēlas, taču tie šķiet izlidojam no viena punkta perspektīvas efekta dēļ.

sentences:
{| class="infobox" style="width: 315px; border-spacing: 2px;"
|-
! colspan="2" style="{{WPMILHIST Infobox style|header_color}}; text-align: center;" | {{{name|{{PAGENAME}}}}}
|-
{{#if:{{{attēls|}}}|
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #aaa;" {{!}} {{{attēls|}}}
{{{virsraksts|}}}
}}
|-
{{#if:{{{tips|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} [[Ieroča patrona|Patronas]] tips:
{{!}} {{{tips|}}}
}}
|-
{{#if:{{{valsts|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Valsts:
{{!}} {{{valsts|}}}
}}
|-
{{#if:{{{ieroča tips|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Ieroču tipi, kurā izmanto šo patronu:
{{!}} {{{ieroča tips|}}}
}}
|-
{{#if:{{{konstruktors|}}}{{{izveidošanas laiks|}}}{{{ražotājs|}}}|
! colspan="2" style="{{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" {{!}} Vēsture:
}}
|-
{{#if:{{{konstruktors|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Konstruktors:
{{!}} {{{konstruktors|}}}
}}
|-
{{#if:{{{izveidošanas laiks|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Izveidošanas laiks:
{{!}} {{{izveidošanas laiks|}}}
}}
|-
{{#if:{{{ražotājs|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Ražotājs:
{{!}} {{{ražotājs|}}}
}}
|-
! colspan="2" style="{{WPMILHIST Infobox style|header_color}}" | Tehniskie parametri:
|-
{{#if:{{{masa|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} [[Masa]], [[Grams|g]]:
{{!}} {{{masa|}}}
}}
|-
{{#if:{{{garums|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Garums, [[Milimetrs|mm]]:
{{!}} {{{garums|}}}
}}
|-
{{#if:{{{lodes masa|}}}|
! style="text-align: left;" {{!}} Lodes masa, [[Grams|g]]:
{{!}} {{{lodes masa|}}}
}}
|}<noinclude>
== Paraugs ==

{{Ieroča patronas īsā infokaste
| attēls =
| virsraksts =
| tips =
| valsts =
| ieroča tips =
| konstruktors =
| izveidošanas laiks =
| ražotājs =
| masa =
| garums =
| lodes masa =
}}

[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences: '''Speciālists''' (no {{val|fr|spécialiste}}), arī '''eksperts''' (no {{val|la|expertus}} — 'pieredzējis'), ir cilvēks, kura [[zināšanas]], kvalifikācija un pieredze ļauj tam izdarīt pamatotus spriedumus, secinājumus, ieteikumus u.tml. kādā noteiktā teorētiskā vai praktiskā jomā. Minētās spējas speciālistam parasti piemīt lielākā mērā, nekā vairumam citu cilvēku. Tādēļ speciālistus bieži pieaicina kādu sarežģītu problēmu risināšanā, kur nepieciešamas īpaša sagatavotība, specifiskas zināšanas un pieredze.

sentences:
{{cita nozīme|Livonijas karali|vācbaltiešu juristu|Edvins Magnuss}}
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Magnuss, dāņu princis
| vārds_orģ           = ''Prins Magnus/Magnus, Divine Gratia Rex Livonia Dominus Esthoniae et Littiae''
| attēls              =Livonijas ķēniņa Magnusa ģerbonis ar kroni 1580.jpg
| amats               =Livonijas Magnusa mazais ģerbonis ar karaļa kroni (1580)
| term_sākums         =	{{dat|1560|05|13|N}}
| term_beigas         = {{dat|1583|03|18|N}}
| kronēšana           =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| amats2               =[[Livonijas karaliste|Livonijas karalis]]
| term_sākums2         = [[1570]]. gada augusts
| term_beigas2         = [[1578]]. gada augusts
| coronation2           = 1570. gada augusts, [[Maskava]], [[Krievijas cariste]]
| priekštecis2         =
| pēctecis2            =
| dzim_dati           = {{dat|1540|8|26}}
| dzim_vieta          =[[Kopenhāgena]], {{DEN}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1583|3|28|1540|8|26}}
| mir_vieta           =[[Piltene]], [[Kurzemes bīskapija]]<br />([[Ventspils novads]], {{LAT}})
| tēvs                =[[Kristiāns III]]
| māte                =[[Saksijas-Lauenburgas Doroteja]]
| dinastija           =[[Oldenburgas dinastija]]
| dzīvesb             =
*Staricas Marija
| bērni               =
*Oldenburgas Marija
*Oldenburgas Eidoksija
| reliģija            =[[luterticība]]
| apglabāts           =
*[[Piltenes baznīca]], [[Piltene]], {{LAT}}
*[[Roskildes katedrāle]], [[Roskilde]], {{DEN}} (no 1662. gada)
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Vikipēdija esperanto
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         = Eo.wikipedia.org.png
| lozungs              = Brīva enciklopēdija, ko<br />arī Tu vari papildināt!
| veids                = [[Interneta enciklopēdija]]
| valsts               =
| īpašnieks            = ''[[Wikimedia Foundation]]''
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2001|5|11||bez}}
| valodas              = [[esperanto]]
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://eo.wikipedia.org}}
}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls = Casu Marzu cheese.jpg
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Itālija]]
[[Francija]]
|reģions = [[Sardīnija]]
[[Korsika]]
|pilsēta =
|piens =  [[Aita]]
| pasterizēšana  = Tradicionāli nepasterizē
| tekstūra     = mīksta masa, kas satur šķidrumu
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = Pavisam 3 mēneši
| sertifikācija     = nav
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rudbāržu pagasts
| karte             = Rudbāržu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Rudbāržu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Rudbāržu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 100px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rudbāržu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Rudbārži
| platība           = 110,42
| iedzīvotāji       = 1074<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1074 / 110.42 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''30. marts''' ir gada 89. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (90. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 276 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = BUFFALO159.JPG
|   att_nosaukums=Upes bifelis
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = 	Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = 	Artiodactyla
|         kārta_lv = 	 Pārnadži
|           dzimta = 	Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|  cilts=Bovini
|  cilts_lv=Vēršu cilts
|            ģints = 	Bubalus
|         ģints_lv = Bifeļi
|             suga = Bubalus bubalis
|          suga_lv = Ūdens bifelis
|   pasuga=Bubalus bubalis bubalis
|  pasuga_lv=Upes bifelis
|  pasuga_r=Ūdens bifelis
|  binomial=Bubalus bubalis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|  kategorijas=nē
}}
'''Ūdens bifelis''' jeb '''domesticētais Āzijas ūdens bifelis''' (''Bubalus bubalis'') ir liela auguma [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[mājdzīvnieks]], kas pieder pie [[bifeļi|bifeļu ģints]] (''Bubalus''). Izšķir divas mājas ūdens bifeļu pasugas: '''upes bifeli''' (''Bubalus bubalis bubalis'') un [[purva bifelis|purva bifeli]] (''Bubalus bubalis carabanesis'').

sentences: '''Y paaudze''', '''M paaudze''', '''tūkstošgades paaudze''',<ref>{{Cite web |title=Kā latviešu valodā atveidojams termins "millennials"? |url=https://www.vvc.gov.lv/lv/latviesu-literaras-valodas-konsultaciju-apkopojums#ka-latviesu-valoda-atveidojams-termins-millennials |access-date=2023-09-05 |website=[[Valsts valodas centrs]]}}</ref> '''tūkstošgadnieki'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=''Bibliotēka 2.0'' un ''Google paaudze'': aktoru mijiedarbības iespējas mūsdienās |author=Aiga Grēniņa |year=2015 |publisher=[[LU SZF]] |page=86 |url=https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Grenina_Aiga.pdf#page=86 |access-date={{dat|2018|06|15||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200920180736/https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Grenina_Aiga.pdf#page=86 }}</ref> jeb '''mileniāļi''' ({{val|en|millenials}}, no ''millennium'' — 'tūkstošgade') ir demogrāfiskais slānis, kas nācis pēc [[X paaudze]]s. Tā ir [[paaudze]], kas uzaugusi [[tehnoloģijas|tehnoloģiju]] pārmaiņu laikmetā. Nav zināmi precīzi datumi, kad šī paaudze sākās vai beigsies. Demogrāfi un pētnieki paaudzes iedalījuma nolūkiem kā paaudzes dzimšanas gadus parasti nosaka [[1980. gadi|1980. gadu]] sākumu, bet kā paaudzes beigu dzimšanas gadus — [[1990. gadi|1990. gadu]] beigas (1981.–1996. gads pēc "Pew Research Center" datiem<ref>{{Cite web|url=https://www.pewresearch.org/fact-tank/2019/01/17/where-millennials-end-and-generation-z-begins/|title=Defining generations: Where Millennials end and Generation Z begins|website=Pew Research Center|access-date=2020-04-14}}</ref>). Par termina “millenials” izgudrotājiem tiek uzskatīti rakstnieki Viljams Strauss (''William Strauss'') un Nīls Houvs (''Neil Howe''), kas pieminējuši tos grāmatās ''Generations: The History of America's Future'', ''1584 to 2069 (1991)'' un ''Millennials Rising: The Next Great Generation (2000)''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://usatoday30.usatoday.com/money/advertising/story/2012-05-03/naming-the-next-generation/54737518/1 |title=After Gen X, Millennials, what should next generation be? |access-date=2017-02-10 |archive-date=2020-03-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200320040227/http://usatoday30.usatoday.com/money/advertising/story/2012-05-03/naming-the-next-generation/54737518/1 }}</ref>

sentences: '''Psiholoģiskā manipulācija''' ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Ventas rumba
| photo          = Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 58 | longs = 44 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Kuldīga]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,2 m
| height_longest =
| number_drops   = 1
| width          = 100-270 m
| average_width  =
| watercourse    = [[Venta]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Ventas rumba''' ir platākais [[ūdenskritums]] [[Eiropa|Eiropā]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref> Atrodas uz [[Venta]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Rumbas platums ir atkarīgs no ūdens daudzuma, vidēji tas ir 100—110 m, [[pali|palu]] laikā sasniedz pat 270 m, augstums — 1,6—2,2 m.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ventas rumba |url=http://visitkuldiga.com/ventas-rumba/ |website=visitkuldiga.com |publisher=Kuldīgas aktīvās atpūtas centrs |accessdate={{dat|2021|10|28||bez}}}}</ref> Pārgāzi veido visai interesanta līkloču līnija. Ventas rumba ir [[dabas piemineklis]] un ietilpst [[Ventas ielejas dabas liegums|Ventas ielejas dabas liegumā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |title=dabasretumi.lv |access-date={{dat|2009|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090812114753/http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |archivedate={{dat|2009|08|12||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Gudenieku pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džefs, kurš dzīvo mājās
| attēls                   = Jeff Who Lives at Home FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jeff, Who Lives at Home''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 =
* [[Džejs Duplass]]
* [[Marks Duplass]]
| producents               =
* [[Laiena Halfone]]
* [[Rasels Smits]]
* [[Džeisons Raitmans]]
| scenārija autors         =
* Marks Duplass
* Džejs Duplass
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Right of Way Films]]''
* ''[[Mr. Mudd]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|14|Toronto kinofestivāls|2012|3|16|ASV|}}
| ilgums                   = 83 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jeff-who-lives-home-2011|title=Jeff, Who Lives at Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322174139/http://www.bbfc.co.uk/releases/jeff-who-lives-home-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jeffwholivesathome.htm|title=Jeff, Who Lives at Home (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džefs, kurš dzīvo mājās"''' ({{val|en|Jeff, Who Lives at Home}}) ir 2011. gada komēdija, kuras režisori ir [[Marks Duplass]] un [[Džejs Duplass]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Sīgels]], [[Eds Helmss]], [[Džūdija Grīra]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Izovirsma''' ({{val|en|Isosurface}}) ir 3D virsmas attēlojums punktiem ar vienādām vērtībām 3D datu izplatīšanu, kā arī 3D analogs [[izolīnija]]<nowiki/>i. Izovirsma var tikt izmantota, lai pārstāvētu, piemēram, visus [[:en:Voxel|VoXels]] attēlā ar konkrētā [[:en:Colocalization|CoLocalization]] līmeni. Šie punkti savienojoties veido 3D virsmu. Var gadīties, ka virsma ir sadalīta dažādās, slēgtās, nesaistītās daļās: tie kļūst par objektiem, kurus nevar analizēt atsevišķi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = LEGO filma 2
| attēls                   = The Lego Movie 2 The Second Part theatrical poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lego Movie 2: The Second Part''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Maiks Mičels]]
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Rojs Lī]]
* [[Džinko Goto]]
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Kristofers Millers
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Prats]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Vills Ārnets]]
* [[Tifānija Hediša]]
* [[Stefānija Beatriza]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Niks Ofermans]]
* [[Maija Rūdolfa]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lego System A/S]]''
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''[[Rideback]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
* ''[[Lord Miller Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2019|2|7|Dānija|2019|2|8|ASV|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lego-movie-2-2019|title=The Lego Movie 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= March 24, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{DEN}}
* {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|99 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|192,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Lego Movie 2: The Second Part |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1517848065/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|7|18||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = [[LEGO filma]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"LEGO filma 2"''' ({{val|en|The Lego Movie 2: The Second Part}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma. Filmas režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Kriss Prats]], [[Elizabete Benksa]], [[Vills Ārnets]], [[Tifānija Hediša]], [[Stefānija Beatriza]], [[Čārlijs Dejs]], [[Elisona Brī]], [[Niks Ofermans]] un [[Maija Rūdolfa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|2|7||bez}} Dānijā. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "[[LEGO filma]]".

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = MG-34
|valsts             =  [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|tips               = Universālais ložmetējs
|konstruktors       = Louis Stange
|konstruktori       = [[Rheinmetall AG]]
|ražotājs           = vairāki, galvenokārt - Mauser
|ražošanā           = 1935 - 1945
|bruņojumā          = 1935 - 1945 (dažu valstu armijās līdz pat mūsdienām)
|patronu_tips       = [[7,92x57 mm]]
|darbības_princips  = stobra atdeves enerģijas
|šaušanas_ātrums    = 800 - 900 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 755 m/s
|attālums           = 2000 m
|masa              = * 12,1 kg

* 19,2 kg (ar [[Trijkājis (ieroča sastāvdaļa)|trijkāji]])
|garums             = 121,9 cm
|stobrs             = 62,7 cm
|pārlādes_sistēma   =
patronlente,

dubultdiskveida [[magazīna]]
|patronas_aptverē   = patronlentē: 50 vai 250 patronas,

dubultdiskveida magazīnā: 75 patronas
|tēmēklis           = Mehānisks regulējamais tēmēklis
|versijas           = Mg-34/41
MG-34T
MG-81
|daudzums           =
}}
'''Maschinengewehr-34''' jeb '''MG-34''' - [[Vācija]]s [[ložmetējs]] ([[1934]]. gada modelis), galvenais [[Vērmahts|Vērmahta]] kājnieku atbalsta ierocis [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] 1. pusē un galvenais transportlīdzekļu ([[tanks|tanku]]) ložmetējs visā šā kara laikā. MG-34 ir arī pirmais īsti universālais ložmetējs, kuru varēja izmantot gan kā vieglo ložmetēju no [[divkājis|divkāja]] ilgstošai apšaudei, gan kā balsta ložmetēju uz [[trijkājis|trijkāja]], gan arī kā tanku vai [[pretgaisa aizsardzība|PGA]] ložmetēju.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Šimona Dubnova Rīgas Ebreju vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas pilsētas 3. vācu pamatskola 1938.jpg
|image size             = 150px
|caption                = Skolas ēka Miera ielā 62 (1938)
|location               = [[Miera iela (Rīga)|Miera iela]] 62, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 06 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08 | longs = 09 | longEW = E
|opened                 =
|headmaster             = Karīna Brikmane
|staff                  =
|teaching_staff         = 39
|employees              =
|grades                 = 1.-12.
|years                  =
|students               = 327 (2017)
|language               = latviešu, krievu, [[ivrits]]
|revenue                =
|homepage               = http://www.revs.lv
}}

sentences: '''Dānijas Karaliste''' ({{val|da|Kongeriget Danmark}}), arī '''Dānijas Karaļvalsts''' (''Danmarks Rige''), ir [[konstitucionālā monarhija]], kuru veido [[Dānija]], kas atrodas [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], un divas autonomas teritorijas [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļos — [[Grenlande]] un [[Fēru Salas]]. Ja Dānija ietilpst [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]], tad Fēru Salas un Grenlande Eiropas Savienībā neietilpst.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Vladislavs Tarnovskis
|          vārds_orig = ''Władysław Tarnowski''
|              attēls = Władysław Tarnowski by Maurycy Gottlieb.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = Vroblevice, netālu no [[Drohobiča]]s, [[Austrijas Impērija]] <br />
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = uz kuģa, netālu no [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
|        dzīves_vieta = Vroblevice (''Wróblewice'')
|           pilsonība =
|             tautība = [[poļi|polis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klavieres|klaviermūzika]]
|            mācījies = [[Jagaiļa Universitāte]], [[Parīzes konservatorija]],  [[Leipcigas konservatorija]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona bicolor
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona bicolor <small>Frey, 1965</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona bicolor''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Sastopama austrumu [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Meina]],<ref name="Frey1965"/> [[Ņūhempšīra]]<ref name="Frey1969"/>). Šīs sugas ūdensblusu mātītes ir [[Partenoģenēze|partenoģenētiskas]].<ref name="Frey1965"/>

sentences: '''9. februāris''' ir gada 40. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 325 dienas (326 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{saistīts teksts}}<!-- par daudz sarakstu -->
{{noformējums+}}
'''Komandu psiholoģija''' ir zinātne par organizācijām. Tā ir psiholoģijas sfēra, kas pēta sociālos procesus komandā un cenšas noskaidrot iemeslus, kas nosaka komandas dalībnieku uzvedību un lēmumus, kas tiek pieņemti attiecīgajā komandā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecsaules pagasts
| karte             = Vecsaules pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Vecsaules pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Vecsaules pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Vecsaule
| platība           = 163,86
| iedzīvotāji       = 2247<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2247 / 163.86 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vecsaule.lv
}}

sentences:
. gada laureāters [[Auna Sana Su Či|Aunas Sana Su Či]] apbalvošana Eiropas Parlamenta plenārsēžu zālē [[Strasbūra|Strasbūrā]] [[2013]]. gadā. ]]
'''Saharova balva par domas brīvību''' ({{val|en|The Sakharov Prize for Freedom of Thought}}), ko parasti dēvē arī par '''Saharova balvu''', godina personas un personu grupas, kas veltījušas savu dzīvi [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aizstāvībai un [[domas brīvība]]i.<ref name= cold>{{ziņu atsauce | url = http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/december/23/newsid_2540000/2540121.stm | title = 1986: Sakharov comes in from the cold | publisher = [[BBC News]]| accessdate= 21 October 2010 | date=23 December 1986}}</ref> Tā tiek piešķirta par izcilu ieguldījumu cīņā par cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē, pievēršot uzmanību cilvēktiesību pārkāpumiem un sniedzot atbalstu balvas saņēmējiem un viņu darbībai.<ref>{{ziņu atsauce | url = http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html | title = Eiropas Parlaments atbalsta cilvēktiesības | publisher =  | accessdate =  | date =  | archive-date = {{dat|2016|10|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20161009113859/http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html }}</ref> Balva nosaukta par godu krievu zinātniekam un disidentam [[Andrejs Saharovs|Andrejam Saharovam]]. Pirmo reizi balva tika pasniegta [[1988]]. gada [[decembris|decembrī]] un to pasniedz [[Eiropas Parlaments]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bifenila struktūrformula

Bifenila molekulas modelis
(redzams, ka benzola gredzeni
novietoti perpendikulāri viens otram)
|ķīmiskā formula=C12H10
|molmasa=154,21
|blīvums=1040
|kušanas temperatūra=68,9 °C
|viršanas temperatūra=256 °C
}}
'''Bifenils''' (difenils, fenilbenzols, lemonēns, 1,1'-bifenils, C6H5−C6H5) ir bezkrāsaina kristāliska viela (spīdīgas plāksnītes) ar īpatnēju, patīkamu smaržu. Bifenils ir bicikliskais [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar izolētiem (nekondensētiem) benzola gredzeniem, kas tieši savienoti savā starpā. Nešķīst ūdenī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā Pantera
| attēls                   = Attēls:Pinkpanther mp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = The Pink Panther
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               = [[Roberts Saimonds]]
| scenārija autors         =
* [[Lens Blums]]
* [[Stīvs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* Stīvs Mārtins
* [[Žans Reno]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bejonse Noulza]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Džons Folsejs jr.]]
* [[Breds Vilaits]]
| studija                  = ''[[Robert Simonds|Robert Simonds Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 89 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Rozā pantera 2]]" (2009)
| imdb                     =
}}
'''"Rozā pantera"''' (''The Pink Panther'') ir 2006. gada filma par detektīvu - inspektoru Kluzo ([[Stīvs Mārtins]]), kurš izmeklē Francijas simbola - Rozā panteras dimanta zādzību un futbola zvaigznes Gluanta ([[Džeisons Steitems]]) slepkavību.

sentences:
.]]
'''Lēkts''' [[astronomija|astronomijā]] ir brīdis, kad [[debess]] spīdeklis parādās uz [[matemātiskais horizonts|matemātiskā horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] lēkts ir diska augšējās malas parādīšanās uz matemātiskā horizonta.

sentences: '''Vidēja mēles pacēluma vidējās rindas patskanis''', saukts arī par '''''schwa''''', ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. Šo patskani apzīmē [[IPA]] simbols {{IPA|[ə]}}.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 17
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 7
|              simbols = Cl
|             atommasa = 35,453
|   valences elektroni = [Ne]3s23p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gāzveida hlors pudelē un hlora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +6, +5, +4, +3, +1, '''−1'''
|  elektronegativitāte = 3,16
|              blīvums = 3,214
|  kušanas temperatūra = 71,6 K (-101,5 °C)
| viršanas temperatūra = 239,11 K (-34,04 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ogļskābes struktūrformula

Ogļskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksokarbonāts
|           CAS numurs = 463-79-6
|      ķīmiskā formula = H2CO3
|              molmasa = 62,03
|              blīvums = -
|  kušanas temperatūra = -
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = eksistē tikai ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Ogļskābe''' ([[ūdeņradis|H2]][[ogleklis|C]][[skābeklis|O3]]) ir vidēji stipra divvērtīga [[skābe]], kas veidojas, [[ūdens|ūdenī]] izšķīstot [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] CO2. Praktiski tā pastāv tikai paaugstinātā spiedienā (gāzētie dzērieni). Ogļskābes sāļi ([[karbonāti]]) ir nozīmīga [[nogulumieži|nogulumiežu]] sastāvdaļa. Ogļskābe, tāpat kā tās sāļi, tiek uzskatīta par neorganisku vielu. Bez ogļskābes anhidrīda CO2, samērā nozīmīgs savienojums ir arī ogļskābes hloranhidrīds COCl2 ([[fosgēns]]), kuru lieto kā polikarbonātu plastmasu izejvielu ([[plastmasa]], no kuras izgatavo kompaktdiskus). Fosgēns ir arī indīga kaujas viela.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Maiks Pauels
 |          attēls = Osaka07_D7A_Mike_Powell.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = M. Pauels 2007. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1963|11|10}}
 |         dz_viet = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 188 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 77 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Tāllēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 8,95 m ([[Pasaules rekordi vieglatlētikā|WR]])
 |           PR1_d = Tālēkšanā
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Maikls "Maiks" Entonijs Pauels''' ({{val|en|Michael "Mike" Anthony Powell}}; dzimis {{dat|1963|11|10}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]], startēja [[tāllēkšana]]s sacensībās. Viņam pašlaik pieder pasaules rekords tāllēkšanā (8,95 m), ko viņš uzstādīja 1991. gada 30. augustā [[1991. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātā Tokijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = WaterMonitor Penang.jpg
| binomial = Varanoidea
| autors = [[Georg zu Münster|Münster]], 1834
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Varanus salvator|Ūdens varāns}}
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Reptilia
| klase_lv = Rāpuļi
| kārta = Squamata
| kārta_lv = Zvīņrāpuļi
| infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
| virsdzimta = Varanoidea
| virsdzimta_lv = Varānu virsdzimta
| kategorijas = nē
}}
'''Varānu virsdzimta''' (''Varanoidea'') ir [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Anguimorpha'') virsdzimta — taksonomiska vienība, kuru jaunākajās zvīņrāpuļu sistemātikās daži sistemātiķi lieto, bet citi nelieto.<ref name=fi/><ref name=uk/> [[Ķirzakas|Klasiskajā sistemātikā]] varānu virsdzimta tiek pielīdzināta [[varānveidīgie|varānveidīgo infrakārtai]] (''Platynota''),<ref>[http://www.reptile-database.org/db-info/taxa.html#Sau Order Squamata (phylogeny of squamata)]</ref> toties jaunākās sistemātikās varānu virsdzimta ir viena no varānveidīgo infrakārtas grupām.<ref>[http://www.helsinki.fi/~mhaaramo/metazoa/deuterostoma/chordata/reptilia/lepidosauromorpha/anguimorpha/platynota_1.html Platynota – monitor lizards, gila monsters, mosasaurs and snakes]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes ezeri]]
[[Kategorija:Ziemeļīrija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amistada
| attēls                   = Amistad (1997) poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Amistad''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Debija Allena]]
* [[Kolins Vilsons]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         = [[Deivids Frenzoni]]
| galvenajās lomās         =
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Pīts Postlvaits]]
* [[Stellans Skašgords]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[HBO Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|12|10||bez}}
| ilgums                   = 155 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/amistad-1997|title=Amistad|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
* [[Portugāļu valoda|Portugāļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]36 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amistad.htm|title=Amistad (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]44,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Amistada"''' ({{val|en|Amistad}}) ir 1997. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Džona Grishema tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Morgans Frīmens]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Naidžels Hotorns]], [[Metjū Makonahijs]], [[Džimons Honsū]], [[Deivids Peimers]], [[Pīts Postlvaits]] un [[Stellans Skašgords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|10||bez}}.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Uzbrukums Nicā 2016. gadā
| attēls            = 2016 Nice attack.png
| attēla_apraksts   = Bulela veiktais ceļš
| vieta             = [[Anglijas promenāde]], [[Nica]], {{FRA}}
| koordinātas       = {{coord|43.6936|7.2557|region:FR-06_type:event|display=inline,title}}
| datums            = 2016. gada 14. jūlijs
| laiks             = 22:30–22:35
| laika_josla       = [[Central European Summer Time|CEST]]
| veids             = [[Transporta tarāns]]
| bojā_gājušie      = 87 (ieskaitot uzbrucēju)<ref>https://bnonews.com/index.php/2016/08/death-toll-from-france-truck-attack-rises-to-85/</ref>
| ievainotie        = 434
| izraisītāji       = Muhameds Lauežs Bulels
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = [[Renault Midlum]] kravas automašīna,  7.65mm pistole<ref>https://web.archive.org/web/20160720211838/http://www.nytimes.com/live/truck-plows-into-crowd-in-nice-france/police-find-cache-of-weapons-inside-truck/</ref>
| dalībnieku_skaits = 1
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorāta struktūrformula

Kālija hlorāta kristālrežģis

Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO3
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20 °C)

57 g/100 mLl (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO3) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

sentences: {{Citas nozīmes|instrumentu|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #007f00
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas E ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|E{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| eirokarte          = {{{eirokarte|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| garums_lv          = {{{garums_lv|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences: '''29. janvāris''' ir gada 29. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 336 dienas (337 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Stīvens Soderbergs
 | vārds_orig              = ''Steven Soderbergh''
 | attēls                  = Steven Soderbergh Deauville 2013.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Stīvens Soderbergs amerikāņu filmu festivālā Dovilā 2013. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1963|1|14}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            =
* [[kinorežisors]]
* [[kinoscenārists]]
* [[kinoproducents]]
* [[kinooperators]]
 | darbības gadi           = 1981—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Betsija Brentlija]] (1989—1994)
* [[Džūlsa Ešnere]] (2003—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         = 2001: "Labākais režisors" (par filmu "[[Satiksme (filma)|Satiksme]]" (''Traffic'', 2000))
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                = 2013: divas balvas (par TV filmas ''Behind the Candelabra'' (2013) režiju un rediģēšanu)
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Stīvens Endrū Soderbergs''' ({{val|en|Steven Andrew Soderbergh}}, dzimis {{dat|1963|1|14}}) ir amerikāņu [[kinorežisors]], [[kinoscenārists]], [[kinoproducents]] un [[kinooperators]]. Tiek uzskatīts par vienu no pirmajiem [[neatkarīgā filma|neatkarīgā kino]] kustības dibinātājiem, kā arī par vienu no nozīmīgākajiem savas paaudzes kinorežisoriem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pludmale
| attēls                   = The Beach film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Beach''
| žanrs                    = drāma, trilleris
| režisors                 = [[Denijs Boils]]
| producents               = [[Endrjū Makdonalds]]
| scenārija autors         = [[Džons Hodžs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Virdžīnija Ledojena]]
* [[Roberts Kārlails]]
| mūzika                   =
* [[Andželo Badalamenti]]
* [[Džons Keils]]
* [[Braiens Eno]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|2|11||bez}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/beach-1999|title=The Beach|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 25, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beachthe.htm|title=The Beach (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|144,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pludmale"''' ({{val|en|The Beach}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Tilda Svintone]], [[Virdžīnija Ledojena]] un [[Roberts Kārlails]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|2|11||bez}}.

sentences: '''Štābs''' vai '''ģenerālštābs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/%C4%A3ener%C4%81l%C5%A1t%C4%81bs|title=ģenerālštābs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-09-21}}</ref> (no {{val|de|Stab}}) ir [[Bruņotie spēki|bruņoto spēku]] galvenā vadības un kontroles iestāde, kas paredzēta to ikdienas un [[Karš|kara]] darbības vadīšanai.

sentences: '''Supermēness''' ir [[pilnmēness]] vai [[jauns mēness|jauna mēness]] sakritība ar [[Mēness]] tuvāko punktu [[Zeme]]i tā eliptiskajā orbītā, kā rezultātā Mēness no Zemes ir redzams lielākajā izmērā. Termins "supermēness" nav [[Astronomija|astronomisks]], bet gan radies no mūsdienu [[astroloģija]]s.<ref name=Discover>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ |title=Kryptonite for the supermoon {{!}} Bad Astronomy {{!}} Discover Magazine |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022223111/http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ }}</ref> Mēness saistība ar okeāna un zemes garozas svārstībām ir radījusi apgalvojumus, ka supermēness fenomens var būt saistīts ar lielāku risku tādiem notikumiem kā [[zemestrīces]] un [[vulkānu izvirdumi]], bet pierādījumi šādai saistībai tiek uzskatīti par nepārliecinošiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html |title="No Link Between 'Super Moon' and Earthquakes" at news.discovery.com |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110613074015/http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Pan Am}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Pan Am'' reiss 103
 | occurrence_type =
 | image           = Pan Am Flight 103. Crashed Lockerbie, Scotland, 21 December 1988.jpg
 | caption         = Nokritušās lidmašīnas atlūza
 | image2          =
 | caption2        =
 | date            = {{dat|1988|12|21|N|bez}}
 | summary         =
 | site            =
 | coordinates     = {{coord|55|06|56|N|003|21|31|W|type:event_region:GB|display=inline,title}}
 | aircraft_type   = ''[[Boeing 747-100|Boeing 747-121]]''
 | operator        = ''[[Pan American World Airways]]''
|tail_number      = 739PA ("Clipper Maid of the Seas")
|origin           = {{vieta|Vācija|Frankfurte|2s=Frankfurte pie Mainas}}
|destination      = {{vieta|ASV|Detroita}}
|passengers       = 243
|crew             = 16
|injuries         =
|fatalities       = 270
|survivors        = 0
}}
'''''Pan Am'' reiss 103''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] lidsabiedrības ''[[Pan American World Airways]]'' starptautisks pasažieru lidmašīnas reiss no [[Frankfurtes starptautiskā lidosta|Frankfurtes lidostas]] [[Vācija|Vācijā]] uz [[Detroitas Metropoles Veinas apgabala lidosta|Detroitas lidostu]] ASV, caur [[Hītrovas lidosta|Londonas Hītrovas lidostu]] [[Lielbritānija|Lielbritānijā]] un [[Džona Kenedija starptautiskā lidosta|Ņujorkas Kenedija lidostu]] ASV, kas tika iznīcināts teroristu bumbas sprādzienā {{dat|1988|12|21}}, nogalinot visus 243 pasažierus un 16 apkalpes locekļus.<ref name="panamair_victims">{{tīmekļa atsauce |year=2007 |url=http://www.panamair.org/accidents/lockerbievictims.htm |title=Clipper Maid of the Seas: Remembering those on flight 103 |publisher=panamair.org |accessdate=2008. gada 8. jūnijā |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080326232104/http://www.panamair.org/accidents/lockerbievictims.htm |archivedate={{dat|2008|03|26||bez}} }}</ref> Lidmašīnas atlūzas nogāzās [[Lokerbija|Lokerbijā]], [[Skotija|Skotijā]], nogalinot vēl 11 cilvēkus uz zemes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskā kompānija
| attēls                   = In Good Company movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Good Company''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pols Veitzs]]
| producents               =
* [[Lorenss Presmens]]
* Pols Veitzs
| scenārija autors         = Pols Veitzs
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toufers Greiss]]
* [[Deniss Kveids]]
| mūzika                   =
* [[Stīvens Trasks]]
* [[Deimiens Raiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Depth of Field]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|6||bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-company-2004-1|title=In Good Company|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ingoodcompany.htm|title=In Good Company (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lieliskā kompānija"''' ({{val|en|In Good Company}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Veitzs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Toufers Greiss]] un [[Deniss Kveids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|6||bez}}.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Tatri
 |attēls                 = Morskie oko o swicie.jpg
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = Morskije Oko ezers Tatros
 | map_type            = Slovākija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 49.166667 | latNS  = N
| longd = 20.133333 | longEW = E
| label_position      = top
 |kontinents             = [[Eirāzija]] ([[Eiropa]])
 |novietojums            =
 |valstis                = {{POL}}<br />{{SVK}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 57
 |platums                =
 |kalns                  = [[Gerlaha smaile]]
 |augstums               = 2654
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Skaitļu teorija|Skaitļu teorijā]] '''aritmētikas pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkurš [[naturāls skaitlis]] ''n'' > 1 ir viennozīmīgi izsakāms kā [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] reizinājums formā
<math>n = p_1^{\alpha_1} p_2^{\alpha_2} \ldots p_m^{\alpha_m},</math> kur <math>p_1 < p_2 < \ldots < p_m</math> ir pirmskaitļi un <math>\alpha_1, \alpha_2, \ldots, \alpha_m</math> ir pozitīvi veseli skaitļi un ''m'' ≥ 1.<ref>Pēteris Daugulis, [http://www.de.dau.lv/matematika/daugulis-nt/lecture_2.pdf Veselo skaitļu teorija]{{Novecojusi saite}}, 2. lekcija, 11. lpp.</ref><ref>{{Atsauce
 | last1=Hardy
 | first1=G. H.
 | author1-link=G. H. Hārdijs
 | last2=Wright
 | first2=E. M.
 | author2-link=
 | year=1979
 | title=An Introduction to the Theory of Numbers
 | edition=fifth
 | place=USA
 | publisher=Oxford University Press
 | isbn=978-0-19-853171-5
}}.
Skatīt nodaļas:

§1.3 "Statement of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 3. lpp.,

§2.10 "Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.,

§2.11 "Another Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Bērenss
|     vārds_orig = Johann Christoph Berens
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1729
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
 ķeizaram [[Jozefs II Hābsburgs|Jozefam II]] sakarā ar viņa viesošanos Rīgā 1780. gadā.]]
'''Johans Kristofs Bērenss''' ({{val|de|Johann Christoph Berens}}; dzimis {{dat|1729|10|7}}, miris {{dat|1792|11|19}}) bija [[Rīga]]s lieltirgotājs, rātskungs un saimnieciskās tiesas prezidents. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Kārlis Bērenss|Kārli]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

sentences: '''Taimeris''' jeb '''taimers'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=72}}</ref> (no {{val|en|timer}}, kas savukārt no ''time'' — 'laiks') ir specializēts [[pulkstenis|pulksteņa]] tips, kas paredzēts [[Laiks|laika]] [[intervāls (matemātika)|intervālu]] mērīšanai.<ref name="Merriam-Webster">{{Grāmatas atsauce|title=Timer|encyclopedia=Merriam-Webster online dictionary|volume=|pages=|publisher=Merriam-Webster|year=2012|url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/timer|id=|accessdate=June 19, 2012}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Limitrofi''' ir termins, ar ko apzīmē valstis, kas atdalījās no [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigās un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā (1917–1922), tādējādi veidojot sava veida jostu jeb ''[[cordon sanitaire]]'', kas starpkaru periodā atdalīja [[Krievijas PFSR|Padomju Krieviju]] no pārējās [[Eiropa|Eiropas]].

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms
| risks         = Radinieki ar UDHS vai UDHS simptomiem, alkohola vai nikotīna lietošana grūtniecības laikā
| frequency     = 84,7 miljoni cilvēku visā pasaulē (2019)
| prognosis     = Bērniem simptomi ar laiku mēdz mazināties, taču pusē gadījumu paliek visu dzīvi.
Pieaugušo UDHS ir hroniski, visu dzīvi esoši nervu sistēmas attīstības traucējumi.
| medication    = [[Stimulanti]], [[metilfenidāts]], [[amfetamīns]], [[atomoksetīns]], [[guanfacīns]], [[klonidīns]], [[antidepresanti]]
| treatment     = [[Psihoterapija]], dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
| prevention    =
| differential  = Cilvēks ar augstu aktivitāti, mācīšanās traucējumi, augļa alkohola sindroms, bipolārie traucējumi.
| diagnosis     = Pamatojoties uz simptomiem, kad citi iespējamie cēloņi tiek izslēgti.
| causes        = Iedzimta mazjutība uz dofamīnu un vides faktori, retos gadījumos galvas trauma
| image         = Primary Laos2.jpg
| duration      = Aptuveni pusē gadījumu bērnībā vai pusaudžu gados atklāts UDHS saglabājas visu dzīvi.
| onset         = Pirms 6 vai 12 gadu vecuma
| complications = Grūtības mācībās, darbā, sociālās attiecībās. Paaugstināts nelaimes gadījumu, atkarību, noziedzības, bezdarba un priekšlaicīgas nāves risks.
| symptoms      = Neuzmanība, pārlieku liela fiziska un mentāla aktivitāte, impulsīva uzvedība, grūtības kontrolēt emocijas, grūtības ar nestimulējošu darbu uzsākšanu, veikšanu un pabeigšanu.
| synonyms      = Uzmanības deficīta sindroms, hiperkinētiskie traucējumi, uzmanības un aktivitātes traucējumi, uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi, UDHS, ADHD
| field         = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| alt           = Attēls ar bērniem
| caption       = Cilvēkiem ar UDHS ir grūtāk koncentrēties un pabeigt darbus, piemēram, skolā vai darbā.
| deaths        =
}}{{Laba raksta kandidāts}}
'''Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms''' ('''UDHS'''), jeb '''uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi (UDHT)''' ({{val|en|attention deficit hyperactivity disorder}} (''ADHD'')) ir nervu sistēmas attīstības traucējumi, kuriem raksturīga vecumam neatbilstoša neuzmanība, hiperaktivitāte un impulsivitāte.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhdeurope.eu/adhd/|title=ADHD|website=ADHD Europe|access-date=2021-07-06|date=2020-08-15|language=en-GB}}</ref> UDHS parasti izraisa samazināta atalgojuma [[neiromediatori|neiromediatora]] [[Dofamīns|dofamīna]] un darbības mobilizācijas neiromediatora [[Noradrenalīns|noradrenalīna]] aktivitāte smadzenēs. Cilvēkiem ar UDHS novērojama arī aizkavēta attīstība smadzeņu reģionos, kas atbild par emociju un uzvedības kontroli.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rubia|first=Katya|date=2018-03-29|title=Cognitive Neuroscience of Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) and Its Clinical Translation|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5884954/|journal=Frontiers in Human Neuroscience|volume=12|doi=10.3389/fnhum.2018.00100|issn=1662-5161|pmc=5884954|pmid=29651240}}</ref> Atkarībā no izmantotā psihiatrisko diagnožu klasifikatora, simptomiem kā vēlākais jābūt novērojamiem 6 vai 12 gadu vecumā un jāilgst vismaz 6 mēnešus, un jārada pierādāmus funkcionētspējas traucējumus vismaz divās dažādās vidēs (skolā, darbā vai mājās).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kostick|first=Karen M.|date=2017-09|title=ICD-10-CM Coding for Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder (ADHD)|url=http://bok.ahima.org/doc?oid=302255|journal=Journal of AHIMA|language=en|volume=88|issue=9|pages=56–59}}</ref> Pretēji plaši izplatītajiem pieņēmumiem, ka UDHS skar tikai hiperaktīvus zēnus, UDHS ir sastopams abu dzimumu un visu vecumu cilvēkiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhd-institute.com/burden-of-adhd/epidemiology/|title=ADHD Epidemiology|website=ADHD Institute|access-date=2021-07-06|language=en-GB}}</ref>

sentences:
'''Šenns''' var būt:
* [[Breidens Šenns]] (''Brayden Schenn''; 1991) — kanādiešu hokejists;
* [[Lūks Šenns]] (''Luke Schenn''; 1989) — kanādiešu hokejists.

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Saeima
| legislature       = [[14. Saeima]]
| coa_pic           = Coat of Arms of Latvia.svg
| coa-pic           =
| session_room      = Saeimas sēžu zāle.jpg
| house_type        = Vienpalātas parlaments
| leader1_type      = [[Saeimas priekšsēdētājs|Priekšsēdētājs]]
| leader1           =[[Daiga Mieriņa]]
| party1            =[[Zaļo un Zemnieku savienība]]
| election1         = {{dat|2023|9|20|ģ|bez}}
| members           = 100
| structure1        = 14saeima current.svg
| structure1_res    = 200px
| structure1_alt    = Parlamenta struktūra
| political_groups1 =
* '''[[Siliņas Ministru kabinets|Valdība]]''' (53)
** {{legend|#99CC33|[[Jaunā Vienotība|JV]] (25)}}
** {{legend|#258B4C|[[Zaļo un Zemnieku savienība|ZZS]] (16)}}
** {{legend|#E64632|[[Progresīvie|P]] (10)}}
'''Atbalsta''' (2)
* {{Color box|white}} ''Pie frakcijām nepiederoši deputāti'' (2)
* '''Opozīcija''' (46)
** {{legend|#1f355e|[[Apvienotais saraksts|AS]] (14)}}
** {{legend|#EFC800|[[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|NA]] (12)}}
** {{legend|#f57d00|[[Stabilitātei!|S!]] (9)}}
** {{legend|#A8343C|[[Latvija pirmajā vietā|LPV]] (8)}}
** {{legend|lightgray|Bez frakcijas (4)}}
| voting_system1    =
| last_election1    = [[14. Saeimas vēlēšanas|2022. gada 1. oktobris]]
| meeting_place     = {{vieta|Latvija|Rīga|Vidzemes bruņniecības nams}}
| website           = {{URL|http://www.saeima.lv}}
}}
{{Latvijas politika}}

sentences: '''Teanīns''' jeb '''L-γ-glutamiletilamīds''' ir [[Glutamāti|glutamāta]] un [[Glutamīns|glutamīna]] aminoskābju analogs, kas atrodams [[Sēnes|sēnēs]] un [[Augi|augos]]. 1949. gadā tas tika atklāts [[Zaļā tēja|zaļajā tējā]]. L-teanīns ir atrodams svaigā tējā un dažos uztura bagātinātājos, bet D-teanīns ir mazāk pētīts un tam ir racēmiskas īpašības. Teanīns uzsūcās tievajā zarnā un tam seko hidrolīze, kura var notikt arī aknās. Teanīns izkļūst asins-smadzeņu barjerai. L-teanīns kopā ar kofeīnu uzlabo kognitīvās funkcijas, paaugstina reakciju, nomierina, uzlabo garastāvokli.<ref name="pmid18006208">{{cite journal |doi=10.1016/j.biopsycho.2007.09.008 |title=The effects of l-theanine, caffeine and their combination on cognition and mood |url=https://archive.org/details/sim_biological-psychology_2008-02_77_2/page/113 |year=2008 |last1=Haskell |first1=Crystal F. |last2=Kennedy |first2=David O. |last3=Milne |first3=Anthea L. |last4=Wesnes |first4=Keith A. |last5=Scholey |first5=Andrew B. |journal=Biological Psychology |volume=77 |issue=2 |pages=113–22 |pmid=18006208}}</ref> Teanīns [[Smadzenes|smadzenēs]] ierosina alfa viļņu veidošanos.<ref name="gomez">{{cite journal |doi=10.1097/01.WNF.0000240940.13876.17 |title=The Deployment of Intersensory Selective Attention |year=2007 |last1=Gomez-Ramirez |first1=Manuel |last2=Higgins |first2=Beth A. |last3=Rycroft |first3=Jane A. |last4=Owen |first4=Gail N. |last5=Mahoney |first5=Jeannette |last6=Shpaner |first6=Marina |last7=Foxe |first7=John J. |journal=Clinical Neuropharmacology |volume=30 |pages=25–38 |pmid=17272967 |issue=1}}</ref> Teanīns paaugstina [[Serotonīns|serotonīna]], [[Dofamīns|dofamīna]], GASS, [[Glicīns|glicīna]] un NGF līmeni dažādos smadzeņu rajonos.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Smiltenes baptistu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Баптистская церковь, Смилтене - panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Smiltenes baptistu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Smiltenes baptistu baznīca
| position = left
| latd  = 57.423588
| longd = 25.897973
| location              = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Smiltene}}
| religious_affiliation = [[baptisti]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ketlīna Rubinsa
|     vārds_orig = ''Kathleen Rubins''
|         attēls = Kathleen Rubins portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = K. Rubinsa 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Fermingtona (Konektikuta)|Fermingtona]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Maikls Magnani
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| kos_koplaiks  = 300 d 1 h 31 min
| kos_iesaukums = 2009.
| kos_misija    = 1. [[SKS 48. ekspedīcija|SKS-48]], [[SKS 49. ekspedīcija|SKS-49]]<br />2. [[SKS 63. ekspedīcija|SKS-63]],  [[SKS 64. ekspedīcija|SKS-64]]
| kos_kuģi      = ''[[Sojuz MS-01]]'', ''[[Sojuz MS-17]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|        zinātne = [[mikrobioloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = Kalifornijas Universitāte Santjago, [[Stenforda Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Ketlīna Heliseja "Keita" Rubinsa''' (''Kathleen Hallisey "Kate" Rubins'', dzimusi {{dat|1978|10|14}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]], mikrobioloģe.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Balodis|Balodis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Balodis
| abbreviation = Col
| name_latin = Columba
| RA = 6
| dec = −35
| areatotal = 270
| arearank = 54. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Col''
| starmagnitude = 2,6
| neareststarname = ''β Col''
| stardistance = 86
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Greblis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Lielais Suns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Vjačeslavs Čornovils
| vārds_orģ = ''В'ячеслав Максимович Чорновіл''
| attēls = НДУ 3 Чорновіл Вячеслав Максимович.jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = Ļvivas apgabala padomes priekšsēdētājs
| term_sākums = 1990. gada aprīlis
| term_beigas = 1992. gada aprīlis
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = Mikola Horiņs
<!------ Otrais amats ------>| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = <!------ Trešais amats ------>
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 = <!------ Ceturtais amats ------>
| amats4 =
| term_sākums4 =
| term_beigas4 =
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 =
| premjers4 =
| priekštecis4 =
| pēctecis4 = <!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>| dzim_dati = {{dat|1937|12|24}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijivas apgabals|Jerki|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1999|3|25|1937|12|24}}
| mir_vieta = {{vieta|Ukraina|Borispiļa}}
| apglabāts =
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija = Ukrainas Tautas kustība (''Народний Рух України'')
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni = Andrijs Čornovils, Tarass Čornovils
| profesija = žurnālists
| alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Chornovil autograph.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Vjačeslavs Čornovils''' ({{val|uk|В'ячеслав Максимович Чорновіл}}; dzimis {{dat|1937|12|24}}, miris {{dat|1999|3|25}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] politiķis. PSRS laikos bija ievērojams [[disidents]], par ko 1960., 1970., un 1980. gados vairākkārt ticis arestēts.<ref name="TG">{{ziņu atsauce |last1=Marusenko |first1=Peter |title=Vyacheslav Chornovil obituary |url=https://www.theguardian.com/news/1999/apr/16/guardianobituaries |publisher=''[[The Guardian]]'' |date={{dat|1999|4|16||bez}}}}</ref> Sākotnēji strādāja par žurnālistu, bet par savu disidentisko aktivitāti tika atlaists un notiesāts uz piespiedu darbiem. Kopumā aizvadīja 17 gadus ieslodzījumā.

sentences: '''6. maijs''' ir gada 126. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (127. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 239 dienas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jolanda Balaša
 |      vārds_orig = ''Iolanda Balaș''
 |          attēls = Iolanda Balas.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1936|12|12}}
 |         dz_viet = {{vieta|Rumānija|Timišoara}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2016|3|11|1936|12|12}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{ROU}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=185}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=72}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk = 1952
 |        kar_beig = 1967
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz = [[IAAF Slavas zāle]]
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry     | {{flaga|ROM}} [[Rumānija]]}}
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|Roma 1960]] | [[Vieglatlētika 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana sievietēm|Augstlēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1964. gada vasaras olimpiskās spēles|Tokija 1964]] | [[Vieglatlētika 1964. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana sievietēm|Augstlēkšana]]}}
{{MedalCompetition | [[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1958. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Stokholma 1958]] | [[1958. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā — augstlēkšana sievietēm|Augstlēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1962. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Belgrada 1962]] | [[1962. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā — augstlēkšana sievietēm|Augstlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1954. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berne 1954]] | [[1954. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā — augstlēkšana sievietēm|Augstlēkšana]]}}
{{MedalCompetition | [[Vasaras universiāde]]}}
{{MedalGold        | [[1959. gada vasaras universiāde|Turīna 1959]] | [[Viegaltlētika 1959. gada vasaras universiādē — augstlēkšana sievietēm|Augstlēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1961. gada vasaras universiāde|Sofija 1961]] | [[Viegaltlētika 1959. gada vasaras universiādē — augstlēkšana sievietēm|Augstlēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ložu ekspresis
|    oriģinālnos = ''Bullet Train''
|         attēls = Bullet Train (poster).jpeg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Lītčs]]
|     producents =
* Kellija Makormika
* Deivids Lītčs
* [[Antuāns Fukua]]
|      scenārijs = Zeks Olkevičs
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Džoija Kinga]]
* [[Ārons Teilors-Džonsons]]
* [[Braians Tairī Henrijs]]
* [[Endrū Kodzi]]
* [[Hirojuki Sanada]]
* [[Maikls Šenons]]
* ''[[Bad Bunny]]''
* [[Zazija Bītsa]]
* [[Logans Lermans]]
* [[Kārena Fukuhara]]
* [[Masi Oka]]
* [[Sandra Buloka]]
|         mūzika = [[Dominiks Lūiss]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Dominic Lewis to Score David Leitch's 'Bullet Train' |url=https://filmmusicreporter.com/2021/07/26/dominic-lewis-to-score-david-leitchs-bullet-train/|website=Film Music Reporter|access-date=July 26, 2021}}</ref>
|      operators = [[Džonatans Sela]]
|        montāža = Elizabeta Ronaldsdotira
|        studija =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Fuqua Films''
* ''[[87North Productions]]''
|    izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|7|18|''[[Grand Rex]]''|2022|8|5|ASV un Latvija}}
|         ilgums =
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|85,9 miljoni}}
|    ienākumi = {{ASV dolārs|239,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Bullet Train (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12593682/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
|         nākamā =
|           imdb = 12593682
}}
'''"Ložu ekspresis"''' ({{val|en|Bullet Train}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta komēdijas trillera filma, kuras režisors ir [[Deivids Lītčs]], scenārija autors ir Zeks Olkevičs. Filma veidota pēc Kotaro Isakas japāņu romāna ''Maria Beetle'' motīviem. Galvenās lomas atveidojuši [[Breds Pits]], [[Džoija Kinga]], [[Ārons Teilors-Džonsons]], [[Braians Tairī Henrijs]], [[Endrū Kodzi]], [[Hirojuki Sanada]], [[Maikls Šenons]], ''[[Bad Bunny]]'', [[Zazija Bītsa]], [[Logans Lermans]], [[Kārena Fukuhara]], [[Masi Oka]] un [[Sandra Buloka]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kolins Džeksons
 |          attēls = Athletissima 2012 - Colin Jackson.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Kolins Džeksons 2012. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1967|2|18}}
 |         dz_viet = {{flaga|Velsa}} [[Kārdifa]], [[Velsa]]
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GBR}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 181 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 4 ([[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]],  [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]])
 |            pc-a = 5 (1987, 1991, 1993, 1997, 1999)
 |            pc-t = 6 (1987, 1989, 1993, 1997, 1999, 2003)
 |            rc-a = 4 (1990, 1994, 1998, 2002)
 |            rc-t = 5 (1985, 1987, 1989, 1994, 2002)
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
 |             PR1 = 12,91 s
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 = 10,29 s
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 21,19 s
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 = 7,30 s
 |           PR4_d = 60 m/b (WR)
 |             PR5 = 7,56 m
 |           PR5_d = tāllēkšanā
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas = nē
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{GBR}}}}
{{MedalCompetition|[[vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver|[[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|Seula 1988]]|110 m/b}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[1993. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Štutgarte 1993]]|110 m/b}}
{{MedalGold|[[1999. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Sevilla 1999]]|110 m/b}}
{{MedalSilver|[[1993. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Štutgarte 1993]]|4x100 m stafete}}
{{MedalSilver|[[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Atēnas 1997]]|110 m/b}}
{{MedalBronze|[[1987. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Roma 1987]]|110 m/b}}
}}
'''Kolins Rejs Džeksons''' ({{val|en|Colin Ray Jackson}}; dzimis {{dat|1967|2|18}} [[Kārdifa|Kārdifā]], [[Velsa|Velsā]]) ir bijušais [[Lielbritānija]]s [[Vieglatlētika|vieglatlēts]], barjerskrējējs. Savas karjeras laikā viņš kļuva par Olimpisko vicečempionu [[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988. gada Olimpiādē Seulā]], divkārtējo Pasaules čempionu 1993. un 1999. gadā, Pasaules čempionu telpās 1999. gadā, četrkārtējo Eiropas čempionu 1990., 1994., 1998. un 2002. gadā, trīskārtējo Eiropas čempionu telpās 1989., 1994. un 2002. gadā. K. Džeksona personīgais rekords 110 m barjerskrējienā 12,91 sekundes, kas tika uzstādīts {{dat|1993|8|20||bez}} [[Štutgarte|Štutgartē]], bija pasaules rekords līdz pat {{dat|2006|7|11|d|bez}}, kad to pārspēja [[Ķīna]]s sportists [[Liu Sjans]]. K. Džeksonam joprojām pieder pasaules rekords 60 m barjerskrējienā telpās - 7,30 s.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Korejiešu popmūzika
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = magenta
| stila_izcelsme         = [[korejiešu mūzika]], [[eksperimentālā mūzika]], [[popmūzika]], [[gospelis]], [[ritmblūzs]], [[hiphops]], [[džezs]], [[mūsdienu tautas mūzika]], [[klasiskā mūzika]], [[kantrimūzika]], [[rokmūzika]], [[regejs]], [[elektroniskā deju mūzika]]
| kultūras_izcelsme      = 1990. gadu sākumā [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]]
| instrumenti            = [[balss]], [[bungu mašīna]], [[basģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[klavieres]], [[semplers]], [[sekvenceris]], [[sintezators]], [[vokoders]]
| popularitāte           = Āzijā, Eiropā, Amerikā
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          =
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            = [[japāņu popmūzika]]
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Nellija Furtado
|Attēls = Nelly Furtado 2010.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts = Nellija Furtado 2010. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Nellija Kima Furtado
|Pseidonīms =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1978|12|2}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|Kanāda|Britu Kolumbija|Viktorija|3s=Viktorija (Britu Kolumbija)}}
|Instrumenti = vokāls, [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[trombons]], [[ukulele]]
|Žanrs = [[popmūzika|pops]], [[poproks]], [[folkmūzika|folks]], [[triphops]], [[pasaules mūzika]], [[deju mūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, ierakstu producente
|Gadi = [[1996]] - pašlaik
|Izdevējkompānija = [[DreamWorks Records|DreamWorks]] (2000-2005)
[[Mosley Music Group|Mosley Music]] (2006-pašlaik)
[[Geffen Records|Geffen]] (2006-pašlaik)
|Darbojies_arī =
|Mlapa = {{url|http://www.nellyfurtado.com}}
|Dzimums = S
}}

sentences:
1426. gadā Žemaitijai pievienotās teritorijas iezīmētas ar svītrojumu.]]
'''Saliņas miera līgums''' ({{val-lt|Salyno sutartis}}, {{val-de|Vertrag von Salinwerder}}) bija miera līgums starp [[Lietuvas dižkunigaitija|Lietuvas dižkunigaitiju]] un [[Vācu ordenis|Vācu ordeni]], kas formāli pārtrauca [[Lietuvas krusta kari|Lietuvas krusta karus]].

sentences:
[[Kategorija:Ekvadora]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Ekvadora]]

sentences:
{{Commonscat|Cable-stayed bridges|Vanšu tilti}}
{{catmore|Vanšu tilts}}
{{DEFAULTSORT:Vanszu tilti}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Rùa Đồng Mô.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Testudines
| kārta_lv       = Bruņurupuči
| apakškārta     = Cryptodira
| apakškārta_lv  = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta     = Trionychoidae
| virsdzimta_lv  = Mīkstbruņurupuču virsdzimta
| dzimta         = Trionychidae
| dzimta_lv      = Mīkstbruņurupuču dzimta
| ģints          = Rafetus
| ģints_lv       =
| suga           = Rafetus swinhoei
| suga_lv        = Jandzi milzu mīkstbruņurupucis
| binomial       = Rafetus swinhoei <small> ([[John Edward Gray|Gray]], 1873)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Jandzi milzu mīkstbruņurupucis''', arī '''Sarkanās upes milzu mīkstbruņurupucis''' (''Rafetus swinhoei'') ir ārkārtīgi reta [[mīkstbruņurupuču dzimta]]s [[suga]], kas bija sastopama [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Abi nosaukumi raksturo sugas kādreizējo ģeogrāfisko izplatību.<ref name=iucn>[http://www.iucnredlist.org/details/39621/0 Rafetus swinhoei], [[Sarkanā grāmata]]</ref><ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Rafetus&species=swinhoei&exact%5B0%5D=species The Reptile Database: ''Rafetus swinhoei'' (GRAY, 1873)]</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=551875 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Rafetus swinhoei'' (Gray, 1873)]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Rafetus_swinhoei/classification Animal Diversity Web: ''Rafetus swinhoei'' Swinhoes Soft-shelled Turtle]</ref> 2012. gadā bija atlikuši 4 šīs sugas
īpatņi, un to pieskaitīja pie [[Zemeslodes 100 visapdraudētākās sugas|Zemeslodes 100 visapdraudētākajām sugām]].<ref name=zvs>{{Tīmekļa atsauce |url=http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |title=Priceless or Worthless? The world's most threatened species by E M Baillie and Elen R Butcher |access-date={{dat|2012|10|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121021004847/http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |archivedate={{dat|2012|10|21||bez}} }}</ref> Vienīgais pāris mitinās [[Sudžou]] [[zoodārzs|zoodārzā]] Ķīnā, taču visi [[ola|olu]] dējumi līdz šim bijuši neauglīgi.

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Olaine (nozīmju atdalīšana)|Olaine}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Olaine
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Olaines pareizticīgo baznīca.jpg
| imagesize =
| image_caption = Olaines pareizticīgo baznīca
| image_flag = Flag_of_Olaine.png
| flag_size = 125px
| flag_link = Olaines karogs
| image_shield = Olaine COA.svg
| shield_size = 100px
| shield_link = Olaines ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 47
| lats = 14
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 56
| longs = 31
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Olaines novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1967. gada 20. februāra
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type =
| seat =
| government_type = [[Olaines novada dome]]
| leader_title = [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums|Pašvaldības vadītājs]]
| leader_name = [[Andris Bergs]] <small>([[LSDSP]])</small>
| area_total_km2 = 6.82
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Olaine}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2114
| area_code =
| website = {{URL|www.olaine.lv}}
| footnotes =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Votīva baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Votivkirche_Wien_bei_Nacht.JPG
| image_size            =
| caption               = Votīva baznīca naktī
| map_type              = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Votīva baznīca
| position = left
| latd  = 48.215278 | latNS  = N
| longd = 16.358611 | longEW = E
| location              = {{Flag|Austrija}}, [[Vīne]], [[Alzergrunda]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856
| year_completed        = 1879
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Baiba Bambe
|     vārds_orig =
|         attēls = B.Bambe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Valmierā
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Līgonis Bambe, Veronika Bambe, dzimusi Hahele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], meža [[ekoloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Latvijas Valsts mežzinātnes institūts „Silava”]]
|     akad_amats = vadošā pētniece
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Meža fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Baiba Bambe''' ir latviešu botāniķe, brioloģe, mežzinātniece. Daudzu jaunu sūnu sugu pirmatklājēja Latvijā. Vairāk kā 100 zinātnisku publikāciju autore un līdzautore.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Felikss Dzeržinskis
| vārds_orģ = ''Фе́ликс Эдму́ндович Дзержи́нский''
| attēls = RIAN archive 6464 Dzerzhinsky.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Dzeržinskis 1918. gadā
| amats = KSFPR TKP [[Viskrievijas Ārkārtas komisija]]s priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|1917|12|20|N}}
| term_beigas = {{dat|1918|07|07|N}}
| priekštecis = ''amats izveidots''
| pēctecis = [[Jēkabs Peterss]]
| amats2 = [[KPFSR Iekšlietu Tautas komisariāts|KSFPR iekšlietu Tautas komisārs]]
| term_sākums2 = {{dat|1919|03|30|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1923|07|06|N}}
| priekštecis2 = [[Grigorijs Petrovskis]]
| pēctecis2 = [[Aleksandrs Beloborodovs]]
| dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1877|09|11}}|{{dat||8|30}}}}
| dzim_vieta = [[Dzeržinovo]], [[Ašmjani|Ošmjanu]] apriņķis, [[Viļņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Stovbcu rajons|Stolbcu rajons]], [[Minskas apgabals]], [[Baltkrievijas Republika]])
| mir_dati = {{mdv|1926|7|20|1877|9|11}}
| mir_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR|KSFPR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
(tagad [[Krievijas Federācija]])
| tautība = [[Poļi|polis]]
| alma_mater =
| paraksts =
| piezīmes =
| premjers = [[Vladimirs Ļeņins]]
| premjers2 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| amats3 = [[KSFPR Satiksmes Tautas komisariāts|KSFPR satiksmes Tautas komisārs]]
| term_sākums3 = {{dat|1921|04|14|N}}
| term_beigas3 = {{dat|1923|07|06|N}}
| premjers3 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| priekštecis3 = [[Aleksandrs Jemšanovs]]
| pēctecis3 = ''amats likvidēts''
| amats4 = KPFSR IeTK [[Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvalde|Valsts politiskās pārvaldes]] priekšsēdētājs
| term_sākums4 = {{dat|1922|03|01|N}}
| term_beigas4 = {{dat|1923|09|18|N}}
| premjers4 = [[Vladimirs Ļeņins]]
| priekštecis4 = ''amats izveidots''
| pēctecis4 = ''amats likvidēts''
| amats5 = [[PSRS Satiksmes Tautas komisariāts|PSRS satiksmes Tautas komisārs]]
| term_sākums5 = {{dat|1923|07|06|N}}
| term_beigas5 = {{dat|1924|02|02|N}}
| premjers5 = [[Vladimirs Ļeņins]]
[[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis5 = ''amats izveidots''
| pēctecis5 = [[Jānis Rudzutaks]]
| amats6 = PSRS TKP [[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|Apvienotās valsts politiskās pārvaldes]] priekšsēdētājs
| term_sākums6 = {{dat|1923|11|15|N}}
| term_beigas6 = {{dat|1926|07|20}}
| premjers6 = [[Vladimirs Ļeņins]]
[[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis6 = ''amats izveidots''
| pēctecis6 = [[Vjačeslavs Menžinskis]]
| amats7 = PSRS [[Tautsaimniecības augstākā padome|Tautsaimniecības augstākās padomes]] priekšsēdētājs
| term_sākums7 = {{dat|1924|02|02|N}}
| term_beigas7 = {{dat|1926|07|20|N}}
| premjers7 = [[Aleksejs Rikovs]]
| priekštecis7 = [[Aleksejs Rikovs]]
| pēctecis7 = [[Valeriāns Kuibiševs]]
}}

sentences: '''Amerikas Savienoto Valstu Tiesību bils''' ir [[ASV Konstitūcija]]s pirmie desmit labojumi. [[ASV Kongress|Kongresu]] ar tiem iepazīstināja 1789. gada septembrī, bet spēkā tie stājās 1791. gada 15. decembrī. Sākotnēji labojumi tika attiecināti tikai uz federālās valdības darbību, taču 1925. gadā [[ASV Augstākā tiesa]] lēma, ka saskaņā ar [[ASV konstitūcijas četrpadsmitais labojums|konstitūcijas četrpadsmito labojumu]] daļa tiesību bila attiecas arī uz štatu valdībām. Līdz ar tiesību bilu tika piedāvāti vēl divi labojumi, kurus mūsdienās neuzskata par tiesību bila daļu, viens no tiem tā arī netika pieņemts, bet otrs vairāk kā divsimt gadu vēlāk, 1992. gadā tika ratificēts kā [[ASV konstitūcijas divdesmit septītais labojums]].

sentences: '''Artroskopija''' jeb '''ķirurģiskā artroskopija''' ir [[locītava|locītavu]] [[ķirurģija|ķirurģiska]] operācija.

sentences:
{{mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Brīvība uz barikādēm''''' ({{val|fr|La Liberté guidant le peuple}}) ir franču gleznotāja [[Ežēns Delakruā|Ežēna Delakruā]] glezna, kas tapusi par godu 1830. gada [[Jūlija revolūcija]]i, kurā tika gāzts karalis [[Šarls X]]. Tajā attēlota sieviete, kas simbolizē [[brīvība]]s konceptu un [[Brīvība (dieviete)|dievieti]], kura ir cilvēku pūļa priekšgalā, kuri dodas pār barikādēm un kritušo ķermeņiem, turot [[Franču revolūcija]]s karogu — [[Francijas karogs|trikoloru]], kas joprojām ir Francijas nacionālais karogs — vienā rokā un [[Muskete|musketi]] ar [[Iesmdurklis|durkli]] otrā. Brīvības tēls tiek uzskatīts arī par Francijas republikas simbolu un tiek saukts par [[Marianna|Mariannu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pikrīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3OH
|molmasa=229,1056
|blīvums=1763
|kušanas temperatūra=395,65 K (122,5 °C)
|viršanas temperatūra=eksplodē virs 300 °C
}}
'''Pikrīnskābe''' (2,4,6-trinitrofenols, TNP, C6H2(NO2)3OH) ir dzeltena, kristāliska indīga viela ar ļoti rūgtu garšu. No tā cēlies vielas nosaukums ({{val|el|πικρός}} (''pikros'') — 'rūgts, ass').

sentences:
[[Kategorija:Jūrmala]]
[[Kategorija:Latvijas upes pēc pilsētas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls= Metilmalonskābes struktūrformula
 Metilmalonskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=metilpropāndiskābe, izodzintarskābe
|CAS numurs=516-05-2
|ķīmiskā formula=C4H6O4
|molmasa=118,088
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=134 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums =  {{unicode|Ҷумҳурии Тоҷикистон}}
''Jumhurii Tojikiston''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Tadžikistānas Republika
|           valsts_nosaukums = Tajikistan
|           karoga_nosaukums = Tadžikistānas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Tajikistan.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Tadžikistānas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Tajikistan.svg
|              kartes_attēls = Tajikistan_(orthographic_projection).svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = ''[[Surudi Milli]]''
|             valsts_valodas = [[tadžiku valoda]]<ref>''[[Tadžikistānas konstitūcija|Tadžikistānas Republikas konstitūcija]]'', 6. novembris, 1994, 2. nodaļa</ref><ref name="google.com">Saskaņā ar 2009. gada 6. oktobrī parakstīto likumu, visi valdības dokumenti jāsagatavo tikai tadžiku valodā (http://www.google.com/hostednews/afp/article/ALeqM5jLJnxvR7y69z29eejXVylsz4UvWA {{Webarchive|url=https://archive.today/20121206011605/www.google.com/hostednews/afp/article/ALeqM5jLJnxvR7y69z29eejXVylsz4UvWA |date={{dat|2012|12|06||bez}} }}).</ref>
|languages_type           = Iekšējās saziņas
valoda
|languages                = [[krievu valoda]]<ref>Despite legal dispositions imposing government documents to be written only in Tajik, the Constitution keeps mentionning Russian as the "language for interethnic communication" (http://www.tajik-gateway.org/index.phtml?lang=ru&id=874)</ref>
|              galvaspilsēta = [[Dušanbe]]
|latd=38 |latm=33 |latNS=N |longd=68 |longm=48 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[prezidentāla sistēma|prezidentāla republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Tadžikistānas prezidenti|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Emomalī Rahmons]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Tadžikistānas premjerministrs|Premjerministrs]]
|              valsts_galva2 = [[Kohirs Rasulzada]]
|       neatkarības_iegūšana = [[PSRS sabrukums|Neatkarība]]
|       neatkarības_notikums = [[Samanīdu dinastija|Samanīdu impērijas]] izveide
|         neatkarības_datums = 875. gads
|      neatkarības_notikums2 = Deklarēta
|        neatkarības_datums2 = 1991. gada 9. septembris
|      neatkarības_notikums3 = Pabeigta
|        neatkarības_datums3 = 1991. gada 25. decembris
|              platība_rangs = 102.
|                platība_km2 = 143,100
|             procenti_ūdens = 1,8
|         iedzīvotāju_skaits = 7,349,145<ref name="CIAPeople">[[The World Factbook]], [https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ti.html#People People] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20010331101740/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ti.html#People |date={{dat|2001|03|31||bez}} }} of Tajikistan</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 97.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 48,6
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 155.
|                    IKP_PPP = $13,062 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=923&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=78&pr.y=4 |title=Tadžikistāna|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2009-10-01}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs = 133.
|               IKP_PPP_gads = 2008
|         IKP_PPP_per_capita = $2022<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 187.
|                   HDI_gads = 2007
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,688<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdrstats.undp.org/en/countries/country_fact_sheets/cty_fs_TJK.html|title=Human Development Report 2009: Tadžikistāna|publisher=The United Nations|accessdate=2009-10-18|archiveurl=https://web.archive.org/web/20091011062122/http://hdrstats.undp.org/en/countries/country_fact_sheets/cty_fs_TJK.html|archivedate=2009-10-11}}</ref>
|                  HDI_rangs = 127.
|             HDI_kategorija = vidējs
|                       Gini = 33,59
|                  Gini_gads = 2004
|            Gini_kategorija = vidējs
|                     valūta = [[Somoni]]
|               valūtas_kods = TJS
|                 laika_zona = [[Tadžikistānas laiks|TJT]]
|                 utc_offset = +5
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|                     domēns = [[.tj]]
|               iso_kods_num = 762
|             iso_kods_alfa2 = TJ
|             iso_kods_alfa3 = TJK
|             tālsarunu_kods = 992
|                   piezīme1 = Aptuvens Tadžikistānas Valsts Statistikas komitejas novērtējums, 2008; rangs balstīts uz ANO 2005. gada datiem.
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zvirgzdenes pagasts
| karte             = Zvirgzdenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Zvirgzdene
| platība           = 98,9
| iedzīvotāji       = 674<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 674 / 98.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Zvirgzdenes pagasts''' ir viena no [[Ludzas novads|Ludzas novada]] administratīvajām teritorijām tā austrumos [[Cirms|Cirma]] un [[Lielais Ludzas ezers|Lielā Ludzas]] ezeru krastos. Robežojas ar sava novada [[Ludza]]s pilsētu un [[Pušmucovas pagasts|Pušmucovas]], [[Blontu pagasts|Blontu]],  [[Ciblas pagasts|Ciblas]], [[Isnaudas pagasts|Isnaudas]], [[Mežvidu pagasts|Mežvidu]] un [[Cirmas pagasts|Cirmas]] pagastiem, [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Lendžu pagasts|Lendžu]] un [[Bērzgales pagasts|Bērzgales]] pagastiem. Pagasta centrs ir [[Zvirgzdene|Zvirgzdenē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums= Rosalinīda ''[[Tretomphalus bulloides]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Discorboidea
|    virsdzimta_lv = Diskorboidejas
|           dzimta = Rosalinidae
|        dzimta_lv = Rosalinīdas
|         binomial = Rosalinidae <small>Reiss, 1963</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Albertinopsis}}
* {{TaksoSaite|Discanomalina}}
* {{TaksoSaite|Gavelinopsis}}
* {{TaksoSaite|Hyrrokkin}}
* {{TaksoSaite|Neoconorbina}}
* {{TaksoSaite|Planodiscorbis}}
* {{TaksoSaite|Pseudopatellinoides}}
* {{TaksoSaite|Rolfina}}
* {{TaksoSaite|Rosalina}}
* {{TaksoSaite|Rotorboides}}
* {{TaksoSaite|Rupertininae}}
* {{TaksoSaite|Semirosalina}}
* {{TaksoSaite|Spirorbina}}
* {{TaksoSaite|Tretomphaloides}}
* {{TaksoSaite|Tretomphalus}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tg
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Cafe Informatique et Telecommunications''
|sponsors              = ''Cafe Informatique et Telecommunications''
|domātais-pielietojums = Ar [[Togo]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Netiek plaši izmantots; tiek izmantots galvenokārt Togo
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.tg/ www.nic.tg]
}}

sentences:
{{citas nozīmes|tautu Ziemeļamerikā|Siu (nozīmju atdalīšana)|Siu}}
{{Tautas infokaste
| attēls    =  Siu virsaitis ''Wašíčuŋ Tĥašúŋke'' ([Tas, kam pieder] amerikāņu zirgs) no oglala lakotu cilts.
| tauta     = Siu
Očhéthi Šakówiŋ
| skaits    = 170 110
| vieta     = {{USA}} ([[Dienviddakota|DD]], [[Minesota|MN]], [[Nebraska|NE]], [[Montāna|MT]], [[Ziemeļdakota|ZD]]),
{{CAN}} ([[Manitoba|MB]], [[Saskačevana|SK]], [[Alberta|AB]])
| valoda    = siu, [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
| reliģija  = [[kristietība]], [[vakantanka]], [[midevivina]]
| grupas    = [[dakoti]], [[lakoti]]
| radi      = [[asiniboini]], [[mandani]], [[hīdatsi]] u.c. [[siu valodas|siu]] tautas
}}
'''Siu''' ([[dakotu valoda|dakotu]]: ''Očhéthi Šakówiŋ''), arī '''siū''', ir [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] tautu grupa, kas apdzīvo [[Lielie līdzenumi|Lielo līdzenumu]] ziemeļu daļu. [[Siu valoda]] pieder [[siu valodas|siu]] [[valodu saime]]i. Siu apvieno trīs valodas un kultūras ziņā atšķirīgas grupas — [[lakoti|lakotus]], rietumu dakotus un austrumu dakotus jeb santi. Katra no šīm grupām sadalās vairākās atsevišķās ciltīs.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{apvienot|Liepāja}}
'''Industrializācija Liepājā''' ir [[Rūpnieciskā revolūcija|industrializētās revolūcijas]] izpausmes [[Liepāja|Liepājā]], kas sākās 19. gadsimta beigās un beidzās ap 20. gadsimta sākumu. [[Industrializācija]]i ir raksturīga pāreja no roku darba uz mašīnu darbu. Industrializācijas procesam raksturīgs straujš rūpniecības uzplaukums, ko nevarētu panākt, ja netiktu izgudrotas dažādas mašīnas, kas atviegloja tolaik smago roku darbu. Progress, kas piedzīvots šo divu gadsimtu laikā, ir nesalīdzināms ar to, kas tika piedzīvots iepriekšējos gadsimtos. Par svarīgākajiem industriālās revolūcijas objektiem Liepājā tiek uzskatīts [[Liepājas tramvajs]], Liepājas dzelzceļa tīkls, Sērkociņu fabrika, Liepājas dzelzceļa tilts un [[Liepājas Metalurgs|?drāšu fabrika Bekers&CO]].

sentences:
{{Komponista infokaste
|       platums =
|         vārds = Gija Kančeli
|    vārds_orig = გია ყანჩელი
|        attēls = Gia Kancheli.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
|       dz_gads = 1935
|    dz_mēnesis = 8
|      dz_diena = 10
|      dz_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Aizkaukāza PFSR|Tiflisa|td=Gruzija}}
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 2019
|     m_mēnesis = 10
|       m_diena = 2
|       m_vieta = {{vieta|Gruzija|Tbilisi}}
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|      paraksts =
|         stils =
|         žanrs = [[opera]], [[simfonija]]
|       tehnika =
|         grupa =
|      mācījies = {{ubl|[[Tbilisi Valsts universitāte]] (1959)|[[Tbilisi Valsts konservatorija]] (1963)}}
|     skolotāji =
|     skolnieki =
|   apbalvojumi =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Korno Grande
| Nosaukums2       = ''Corno Grande''
| Translation          =
| Language             =
| Photo            = Corno Grande with paths.jpg
| Paraksts         = Korno Grandes dienvidu nogāze
| Augstums         = 2912
| Relatīvais_augstums = 2476
| karte            = Itālija#Abruco#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 42 |latm= 28 |lats= 12 |latNS= N
| longd= 13 |longm= 34 |longs= 02|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Itālija}}
| Kalnu grēda      = [[Abruci]]
| Type             =
| Last eruption    =
| First ascent         = Frančesko de Marki, {{dat|1573|8|19}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|salām Indonēzijā|salām Filipīnās|Sulu arhipelāgs}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sulas salas
|attēls              = Sula Islands Topography.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kepulauan Sula''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 1 |latm= 51 |lats= |latNS= S
|longd=125 |longm= 19|longs= |longEW=E
|platība             = 4775.62
|garums              = 270
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Lida Godo
|augstums            = 1380
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 167 781
|blīvums             = 35,1
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Sanana]]
|piezīme =
}}
'''Sulas salas''' ({{val|id|Kepulauan Sula}}) ir salu grupa [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgā.<ref>{{PZT|664}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, veido divus apriņķus — Sulas salas un Taliabu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Klemencs
|     vārds_orig = ''Hermann Clemenz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tērbata|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hermanis Klemencs''' ({{val|de|Hermann Karl Eduard Clemenz}}; dzimis {{dat|1846|01|23}} (v. s.) [[Tērbata|Tērbatā]], miris {{dat|1908|03|28}} (v. s.)) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[šahists]] un [[žurnālists]].

sentences: '''MyISAM''' ir viens no galvenajiem (kopā ar [[InnoDB]]) [[MySQL]] DBVS glabāšanas veidiem. Tas ir balstīts uz [[ISAM]] kodu, un salīdzinājumā ar to tajā ir dažādi noderīgi papildinājumi un uzlabojumi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Grosbergs
|          vārds_orig =
|              attēls = Oskars Grosbergs.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1862
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Skultes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Mārtiņš Grosbergs, Anna Iknere
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Mežvalde"; opera "Ilga"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =[[Edvarts Virza]]
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Janeks Eiglane
 |      vārds_orig = ''Janek Õiglane''
 |          attēls = 2022-08-15 European Championships 2022 – Men's Decathlon – 100 Metres by Sandro Halank–030.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Janeks Eiglane, 2022
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|4|25}}
 |         dz_viet = {{vieta|Igaunija|Rakvere}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{EST}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=85}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8524 (2023)
 |           PR1_d = Desmitcīņa
 |             PR2 = 6085 (2019)
 |           PR2_d = Septiņcīņa (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = [[Igaunijas gada sportists]] (2022)
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{EST}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|desmitcīņa}}
}}
'''Janeks Eiglane''' ({{val|et|Janek Õiglane}}; dzimis {{dat|1994|4|25}} [[Rakvere|Rakverē]]) ir igauņu [[vieglatlēts]], startē [[desmitcīņa]]s sacensībās.

sentences: {{Commonscat|English and British princesses}}

sentences:
{{Citas nozīmes|krītu - iezi|krīts (nozīmju atdalīšana)|krīts}}
[[Krīts]] ir mīksts, balts [[nogulumiezis]]. Tas sastāv galvenokārt no vāji cementēta [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] - [[kaļķakmens]].

sentences: Šī ir latviešu grupas '''"[[Autobuss Debesīs]]" diskogrāfija'''.

sentences:
'''Oksitocīns''' ir [[zīdītāji|zīdītāju]] peptīd[[hormons]], kam ir nozīme intimitātē, vairošanās procesos, [[Dzemdības|dzemdībās]] un sociālo attiecību veidošanā.<ref name="AHFS2015">{{tīmekļa atsauce|title = Oxytocin|url = http://www.drugs.com/monograph/oxytocin.html|publisher = The American Society of Health-System Pharmacists|accessdate = June 2015}}</ref><ref>{{publikācijas atsauce |vauthors = Olff M, Frijling JL, Kubzansky LD, Bradley B, Ellenbogen MA, Cardoso C, Bartz JA, Yee JR, van Zuiden M|title = The role of oxytocin in social bonding, stress regulation and mental health: an update on the moderating effects of context and interindividual differences|journal = Psychoneuroendocrinology|volume = 38|issue = 9|pages = 1883–94|date = Sep 2013|pmid = 23856187|doi = 10.1016/j.psyneuen.2013.06.019}}</ref> Tas tiek izlaists asinīs lielos daudzumos dzemdību laikā, kā arī stimulējot krūts zirnīša receptorus, tiek izraisīta oksitocīna līmeņa paaugstināšanās un piena izdalīšanās no [[piena dziedzeris|piena dziedzeriem]].<ref>Marieb Human Anatomy & Physiology 9th edition, chapter:16, p. 599</ref> Tas tiek lietots arī kā medikaments, lai veicinātu [[dzemdības]], kā arī samazinātu pēcdzemdību asiņošanu.
Oksitocīns ir hipotalāma hormons, kas tiek tieši izdalīts smadzenēs un nonāk perifērajā asinsritē caur aizmugurējo [[hipofīze]]s daļu, un regulē virkni fizioloģisku procesu, ieskaitot ēšanas paradumus un vielmaiņu. Grauzējiem un primātiem (kas nav cilvēkveidīgie primāti) ilgstoša oksitocīna ievadīšana noved pie svara pazemināšanās, samazinot pārtikas uzņemšanu, palielinot enerģijas patēriņu un veicinot lipolīzi. Oksitocīns var uzlabot glikozes homeostāzi, neatstājot ietekmi uz svaru.<ref>E.A. Lawson The effects of oxytocin on eating behaviour and metabolism in humans, https://www.nature.com/articles/nrendo.2017.115</ref>

sentences:
{{novecojis}}
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas apkaimi|apdzīvotu vietu Stopiņu pagastā|Dreiliņi (Stopiņu pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dreiliņi
|attels             =
|paraksts           = Dreiliņi, [[Ēvalda Valtera iela (Rīga)|Ēvalda Valtera iela]], [[2014. gads|2014]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,155 km²
|iedzivotaju_skaits = 5 618 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Piķurga]]
[[Dreiliņupīte]]
[[Dauguļupīte]]
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|6|34|51|52}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/dreilini/ apkaimes.lv]
}}

sentences: [[Golfs|Golfa]] aprindās parasti tiek lietoti speciāli '''golfa termini''', kurus parastam, ar sportu nesaistītam, cilvēkam nesaprast. Tādēļ ir iespējams ielūkoties visbiežāk lietotajos golfa terminos.

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=120|ipa=628|unicode=U+0274|ipa-image=Xsampa-Nslash.png|xsampa=N\|kirshenbaum=n"|sound=uvular nasal.ogg}}
'''Uvulārs nazāls līdzskanis''' sastopams nedaudzās [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]]. [[IPA|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols šai skaņai ir {{IPA|ɴ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>N\</tt>.

sentences: '''Palielināmais stikls''' jeb '''lupa''' (no {{val|fr|loupe}}) ir [[optika|optiskā]] [[lēca]], kas tiek izmantota, lai iegūtu kāda objekta palielinātu attēlu. Šī lēca parasti tiek piestiprināta pie roktura. Dažreiz, lai samazinātu lēcas biezumu, lupas lēca sastāv no daudzām šaurām koncentrisku [[gredzens (ģeometrija)|gredzenu]] formas lēcām, kas darbojas kā viena lēca, bet ir daudz plānāka ([[Freneļa lēca]]).

sentences:
{{cita nozīme|Ziemeļāfrikas tautu|ciemu Ezeres pagastā|Mauri (ciems)}}
, 13. gadsimta Hadīta Bajāda va Rijāda (''Hadîth Bayâd wa Riyâd'') glezna [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā. ]]
'''Mauri''' bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi]], pārsvarā [[berberi|berberu]] un [[arābi|arābu]] ciltis, kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika]]s [[Magriba]]s reģionu (mūsdienu [[Maroka]], [[Alžīrija]], [[Tunisija]], [[Rietumsahāra]], [[Mauritānija]]), [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]], Francijas dienvidrietumus ([[Langdoka-Rusijona]]),<ref>Romas province ''Gallia Narbonensis'' (''Marca Gothica''). </ref> [[Sicīlija|Sicīliju]] un [[Malta|Maltu]]. Mauri savu zemi Pireneju pussalā [[Arābu valoda|arābu valodā]] sauca par [[Andalusa|Andalusu]] ({{val|ar|الأندلس}}, ''Al-Ándalus'').

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Dovile Kilti
| vārds_orig = ''Dovilė Kilty''
| attēls = Dovile Dzindzaletaite by Augustas Didzgalvis.jpg
| att_izm =
| paraksts = Dovile Kilti 2014. gadā
<!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|7|14}}
| dz_viet = {{vieta|Lietuva|Šauļi}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LTU}}
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums =
| svars =
| iesauka =
| izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[trīssoļlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris =
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp =
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 14,28 m
| PR1_d = [[Trīssoļlēkšana]]
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d =
| PR4 =
| PR4_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = S
| atjaunots =
| slavz =
<!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
{{Medal|Competition|Pasaules junioru čempionāts}}
{{Medal|Silver|Barselona 2012|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Dovile Kilti''' ({{val|lt|Dovilė Kilty}}; dzimusi '''Dovile Dzindzaletaite''' (''Dovilė Dzindzaletaitė'') {{dat|1993|7|14}} [[Šauļi|Šauļos]]) ir [[Lietuva]]s [[vieglatlēte]], [[trīssoļlēcēja]]. D. Kilti bija Lietuvas rekordiste trīssoļlēkšanā, līdz 2019. gada 30. jūnijā viņas rekordu pārspēja [[Diāna Zagainova]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lt/a/81596549|title=Trišuolininkė Zagainova pagerino Lietuvos rekordą ir įvykdė olimpinį normatyvą|website=DELFI|access-date=2023-02-26|language=lt}}</ref> 2012. gada [[Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Pasaules junioru čempionāta]] sudraba medaļas ieguvēja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas zirņi
|         binomial = Pisum sativum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Illustration Pisum sativum0 clean.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņzieži
|         dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Pisum
|         ģints_lv = Zirņi
|             suga = P. sativum
|          suga_lv = Sējas zirņi
|           suga_r = Sējas zirņi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Heinrihs Kants
|     vārds_orig = Johann Heinrich Kant
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1735
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Kēnigsberga]], (tagad [[Kaļiņingrada]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1800
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Vecsaule]], [[Vecsaules pagasts|Vecsaules draudze]]
|   dzīves_vieta = [[Vecsaules pagasts|Vecsaules draudze]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, skolotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Imanuels Kants]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{infokaste+}}
'''Johans Heinrihs Kants''' ({{val-de|Johann Heinrich Kant}}; dzimis {{Dat|1735|11|28}}, miris {{Dat|1800|02|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] skolotājs un luterāņu mācītājs. [[Kēnigsberga]]s filozofa [[Imanuels Kants|Imanuela Kanta]] jaunākais brālis.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-treonīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9NO3
|molmasa=119,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=256 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,60
}}
'''Treonīns''' ('''''Thr''''', 2-amino-3-hidroksibutānskābe, α-amino-β-oksisviestskābe, C4H9NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Treonīnam ir divi hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie [[izomēri]].

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzīvsudraba(II) cianīda molekulas modelis

Dzīvsudraba(II) cianīda kristālrežģis

Dzīvsudraba(II) cianīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dzīvsudraba cianīds, diciāndzīvsudrabs
|           CAS numurs = 592-04-1
|      ķīmiskā formula = Hg(CN)2
|              molmasa = 252,63
|              blīvums = 3996
|  kušanas temperatūra = 320 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 9,3 g/100 ml (14 °C)
53,9 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzīvsudraba(II) cianīds''' ir [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] un [[zilskābe]]s sāls. Hg(CN)2 ir bezkrāsaina ļoti indīga viela bez smaržas, bet ar ļoti pretīgu garšu.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 504. lpp. {{krieviski}}</ref> Kristalizējas kā [[tetraedrs|tetraedra]] formas kristāli. Gaisā pamazām sadalās un kļūst tumšs, tādēļ jāglabā stikla pudelē ar pieslīpētu aizbāzni. Lai arī dzīvsudraba(II) cianīds tiek uzskatīts par [[sāļi|sāli]], tā molekulā starp dzīvsudraba un [[ogleklis|oglekļa]] atomiem ir [[kovalentā saite]] un, šķīstot ūdenī, [[disociācija]] nenotiek. Dzīvsudraba(II) cianīda molekulai ir gandrīz lineāra forma.

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste|nosaukums=Naruto|autors=Masashi Kishimoto|orig nosaukums={{val-ja|ナルト}}|valsts={{flag|Japāna}}|release date=1999. gads|izdevejs=Shueisha (Japānā) <br> Viz Media (ASV)|zanrs=[[cīņas māksla]], piedzīvojumi, komiksu fantastika|valoda=japāņu (oriģinālā)|formats=Manga|isbn5=|oclc=|attels=|attela apraksts="Naruto" 1. sējuma vāks}}
[[Manga]] "Naruto", kuras autors ir [[Masasi Kisimoto]], tika iknedēļu izdota žurnālā ''Weekly Shonen Jump''.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/manga.php?id=1598|title=Naruto (manga) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-22}}</ref> Manga tika izdota kopš 1999. gada, bet 2015. gadā pārtrauca izdošanu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ivars Lisners
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1909
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 23
| dz_vieta = [[Līvāni]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1967
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Montrē]], {{SWI}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = žurnālists, spiegs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
| periods = 1935—1966
| žanri = ceļojumu apraksti, žurnālistika, memuāri
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Bebrene
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Bebrene.jpg
| image_caption            = Bebrenes centrs
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = right
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Bebrenes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1562
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,91
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=55754&p_back=0*4*1 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 402
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 4 | lats = 1 | latNS = N
| longd = 26 | longm = 7 | longs = 51 | longEW = E
| elevation_m              = 130
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5439 Bebrene
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Bebrene''' (arī '''Bebrine''') ir apdzīvota vieta [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Bebrenes pagasts|Bebrenes pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies [[Dviete (upe)|Dvietes]] pieteku [[Pastaune]]s un [[Akmiņupe (upe)|Akmeņupe]]s krastos pie autoceļa [[P72]] 39,5 km no novada centra [[Daugavpils]] un 195 km no [[Rīga]]s.

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}

sentences: '''2. septembris''' ir gada 245. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (246. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 120 dienas.

sentences:
'''Keidžs''' var būt:
* [[Džons Keidžs]] (''John Cage''), amerikāņu komponists (1912—1992);
* [[Nikolass Keidžs]] (''Nicolas Cage''), amerikāņu aktieris, producents un režisors (1964).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Heinrihs Skuja
|     vārds_orig = Heinrihs Leonhards Skuja
|         attēls = Skuja Heinrihs.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Majori]], [[Slokas pagasts]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad [[Jūrmala]], {{LAT}})
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Upsāla]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Zviedrija]]
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]], [[Upsāla]]
|     alma_mater =[[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne =[[Algoloģija]]
|     sasniegumi =Daudzu jaunu aļģu grupu atklājējs un aprakstītājs
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Balgales pagasts
| karte             = Balgales_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Balgales pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Balgales pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Balgale parish flag.png| karoga_nosaukums  = Balgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Dursupe
| platība           = 74,8
| iedzīvotāji       = 863<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 863 / 74.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Balgales pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām tā austrumos. Robežojas ar sava novada [[Laucienes pagasts|Laucienes]] un [[Strazdes pagasts|Strazdes]] pagastiem un [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Zentenes pagasts|Zentenes]] un [[Cēres pagasts|Cēres]] pagastiem.

sentences: '''Vērtspapīrs''' ir privāttiesību [[dokuments]], kas apliecina tā īpašnieka saistības un izsaka mantiskās tiesības. Parasti vērtspapīrs apliecina kapitāla ieguldīšanu vai naudas aizdošanu un līdz ar to tiesības uz regulāriem ieņēmumiem [[dividendes|dividenžu]] vai procentu veidā. Vērtspapīrs var tikt pirkts un pārdots (kļūt par publiskās apgrozības objektu), nemainoties tajā izteikto tiesību daudzumam. Ir dažādi vērtspapīru veidi: [[Akcija (vērtspapīrs)|akcija]], [[obligācija]], [[vekselis]], [[privatizācijas sertifikāts]], [[akreditīvs]], [[kravaszīme]], [[ķīlas zīme]] u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca.|last=Grēviņa|first=Ruta|publisher=Zinātne|year=2000|isbn=9984698033|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Eiropas Savienības terminu vārdnīca.|last=|first=|publisher=UNDP|year=2004|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=36719|title=likumi.lv|last=|first=|access-date=13.02.2018|date=23.08.1995}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = App Store
| logo = App Store (iOS).svg
| screenshot =
| caption = [[Ekrānuzņēmums]] no [[iTunes]] App Store
| author =
| developer = [[Apple Inc.]]
| released = 2008. gada 10. jūlijs; 3 gadi
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language =
| operating system = [[iOS]],
 [[Mac OS X Tiger]] vai jaunāka
 [[Windows XP]] vai jaunāka
| platform = [[iPhone]], [[iPod touch]], [[iPad]]
| language = Angļu
| status = Aktīva / 725,700+ lietotnes (10/02/2012)
| genre =
| license =
| website = {{URL|www.apple.com/itunes}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|japāņu rakstnieku|Abe|Abe}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kobo Abe
|     vārds_orig = 安部公房, ''Abe Kōbō''
|         attēls = Kobo Abe 01.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kobo Abe 1954. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1993
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Japānis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[Rakstnieks]]
|rakstīšanas valoda = Japāņu
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kobo Abe''' (安部公房, ''Abe Kōbō''), īstajā vārdā '''Kimifusa Abe''' (''Abe Kimifusa''; {{dat|1924|3|7|N}} — {{dat|1993|1|22|N}}), bija [[Japāna|japāņu]] [[Zinātniskās fantastikas autoru saraksts|rakstnieks]]. Daiļrade tuva [[eksistenciālisms|eksistenciālistiem]].

sentences: '''Osciloskops''', agrāk saukts par oscilogrāfu un neoficiāli zināms kā skops vai katodstaru osciloskops, ir [[Elektronika|elektronisks]] testa instruments, kas ļauj pastāvīgi novērot dažādu signālu [[Spriegums|spriegumu]], parasti uzrādot to kā divdimensiju līkni viena vai vairāku signālu uzrādīšanai. Osciloskopi tiek izmantoti, lai novērotu elektronisko signālu maiņu konkrētā [[Laiks|laika]] posmā. Novērotos rādījumus var analizēt pēc tādām īpašībām kā [[amplitūda]], [[frekvence]], pieauguma laiks, laika intervāls, [http://www.slideshare.net/gnoris/deformcijas deformācija]{{Novecojusi saite}} un citām. Mūsdienu oscilogrāfi var aprēķināt un parādīt šīs īpašības precīzi.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://learn.sparkfun.com/tutorials/how-to-use-an-oscilloscope|title=How to Use an Oscilloscope - learn.sparkfun.com|website=learn.sparkfun.com}}</ref>

sentences: '''Sudraba Arhitektūra''' ir arhitektu birojs, kura pamatspecializācija ir vēsturisku ēku pielāgošana mūsdienu vajadzībām. Zināmākie biroja darbi tapuši Rīgas Vēsturiskajā centrā, kur atjaunotas gadsimtiem vecas dzīvojamās ēkas un citas būves, kā arī radītas jaunas. Biroja dibinātājs un vadošais arhitekts — [[Reinis Liepiņš]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs''' (LTAB) ir biedrība, kas izveidota 2004. gadā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Biedrība "Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs" |url=https://info.ur.gov.lv/?#/legal-entity/40008084453 |website=ur.gov.lv |accessdate={{dat|2020|5|28||bez}}}}</ref> Biroja darbību reglamantē Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likums, Apdrošināšanas sabiedrību un to uzraudzības likums, kā arī citi likumi un normatīvie akti. LTAB apvieno visas apdrošināšanas sabiedrības, kuras nodrošina Obligāto civiltiesisko transportlīdzekļu apdrošināšanu (OCTA) Latvijā.<ref name=kp />

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sidneja
 | native_name              = ''Sydney''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Sydney skyline at dusk - Dec 2008.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = City of Sydney Flag.svg
 | image_seal               = Sydney - COA.svg
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrālija#Jaundienvidvelsa (Austrālija)
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 33 | latm  = 51 | lats  = 35 | latNS  = S
 | longd = 151 | longm = 12 | longs = 40 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrālija}}'''
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Jaundienvidvelsa]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 12144.6
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 5297089
 | population_as_of         = {{dat|2022|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[AEST]]
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             = [[AEDT]]
 | utc_offset_DST           = +11
}}
'''Sidneja''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Sydney'') ir lielākā [[Austrālija]]s pilsēta, [[Jaundienvidvelsa]]s štata administratīvais centrs. Sidnejas aglomerācijā dzīvo vairāk nekā 5 miljoni cilvēku (2016. gada dati). Atrodas Austrālijas DA, pie [[Tasmāna jūra]]s [[Portdžeksona līcis|Portdžeksona līča]] krastos. Austrālijas ekonomikas un tirdzniecības centrs. Pateicoties pludmalēm, pasaulslavenām celtnēm, kā piemēram, [[Sidnejas opera]]s namam un [[Hārbora tilts|Hārbora tiltam]], Sidneja ir viena no pasaules atpazīstamākajām pilsētām un ir starptautiskā tūrisma galamērķis.

sentences:
{{Saistīts teksts}}
'''Zvērināti notāri''' ir valsts amatpersonas, kas pastāv pie [[Apgabaltiesa|apgabaltiesām]] un sniedz iedzīvotājiem notariālos pakalpojumus kā neatkarīgi, neitrāli [[Fiziska persona|fizisko]] un [[Juridiska persona|juridisko personu]] civilo tiesību un likumisko interešu nodrošinātāji. Zvērināti notāri apliecina [[Dokuments|dokumenta]] vai [[Darījums|darījuma]] patiesumu, tam piešķirot publisku ticamību.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Christopher Marlowe
|         attēls = Christopher Marlowe.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Iespējamais Mārlova portrets Kembridžā
|     dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|2|26}}
|        dz_gads = 1564
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Kenterberija]], [[Kenta]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1593
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Debtforda]], [[Londona]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[renesanses laika angļu teātris]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Viljams Šekspīrs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = DBpedia
| logo =
| screenshot =
| developer = Leipcigas Universitāte, Berlīnes Brīvā Universitāte, ''OpenLink Software''
| released = 23 January 2007
| latest_release_version = DBpedia Snapshot 2022-03
| latest_release_date = 2022.gada 2.maijs<ref>[https://www.dbpedia.org/blog/dbpedia-snapshot-2022-03-release/]</ref>
| operating_system = ''[[Virtuoso Universal Server]]''
| genre = [[Semantiskais tīmeklis]], ''Linked Data''
| programming language = [[Scala (programmēšanas valoda)|Scala]], [[Java (valoda)|Java]], VSP
| license = [[GPL|GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website = [http://dbpedia.org dbpedia.org]|
}}

sentences: '''Engelharti''' vai '''fon Enhelharti''' ({{val|de|von Engelhardt}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 15. gadsimta sākumā ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]]. 1853.—1854. gadā Engelhartiem tika piešķirts mantojams baronu tituls.

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0 °C
|viršanas temperatūra=236-238 °C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

sentences: '''11. decembris''' ir gada 345. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (346. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 20 dienas.

sentences:
1916. gada glezna "Sēdošā sieviete"]]
'''Masturbācija''' ({{val|la|manus}} — 'roka' un ''stupro'' — 'apkaunot'; burtiski — 'apkaunot sevi ar rokām'), '''masturbēšana''' jeb '''onānisms''' ir mehāniska [[dzimumorgāns|dzimumorgānu]] stimulēšana, lai apmierinātu [[dzimumtieksme|dzimumtieksmi]] un/vai gūtu [[orgasms|orgasmu]]. Masturbācija ir arī partneru dzimumorgānu stimulēšana ar [[roka|roku]]. Vairums tradicionālo [[reliģija|reliģiju]] pašapmierināšanos uzskata par [[grēks|grēku]]. Austrumu reliģijās onānisms tiek uzskatīts par sevis sagatavošanu dzimumdzīvei un personības pilnveidošanu.<ref name="seksologija.lv">{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url= http://www.seksologija.lv/onanisms/ |title= Onānisms |publisher= seksologija.lv |accessdate= 2010-06-14 |archiveurl= https://web.archive.org/web/20100817142820/http://www.seksologija.lv/onanisms/ |archivedate= 2010-08-17 }}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Bazilikata
 | official_name           = ''Basilicata''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Basilicata.svg
 | image_shield            = Coat of Arms of Basilicata.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Potenca]]
 | largest_city            = Potenca
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Basilicata in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Bazilikatas atrašanās vieta Itālijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 10073.32
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 574251
 | population_as_of        = 2015. gada oktobrī
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.regione.basilicata.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-77
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''When Marnie Was There''
| attēls                   = When Marnie Was There.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''思い出のマーニー''
| žanrs                    = anime, drāma
| režisors                 = [[Hiromasa Joonebajashi]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|7|19||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/when-marnie-was-there-2014|title=When Marnie Was There|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{JAP}}
| valoda                   = [[japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10,5 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]34,1 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whenmarniewasthere.htm|title=When Marnie Was There|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''When Marnie Was There''''' ({{val|ja|思い出のマーニー}}, ''Omoide no Mānī'') ir 2014. gada [[Japāna]]s [[anime]] filma, kuras režisors ir [[Hiromasa Joonebajashi]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|19||bez}}.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Valtenberģu muiža
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
* Mazsalacas muiža
* Valtenberģes muiža
| status              =
| image               = Valtenbergas pils Mazsalacā 2000-11-11.jpg
| image_size          =
| caption             =
| map_type            = Latvija
| building_type       =
| architectural_style = [[Klasicisms]]
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Latvija|Valmieras novads|Mazsalaca}}
| latd                = 57.862282438265
| latm                =
| lats                =
| latNS               = N
| longd               = 25.036646889998
| longm               =
| longs               =
| longEW              = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1790
| opened_date         =
| renovation_date     =
| height              =
| architectural       =
| roof                =
| top_floor           =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| architecture_firm   =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Valtenberģu muižas apbūve
|      numurs = 6907
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
'''Valtenberģu muiža''', arī '''Mazsalacas pilsmuiža''' ({{val|de|Schloß-Salishof}}), atrodas [[Mazsalaca|Mazsalacā]], [[Valmieras novads|Valmieras novadā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Salaca]]s upes krastā. Kopš 2015. gada bijušajā muižas kungu mājā atrodas [[Mazsalacas novada muzejs]].<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/mazsalacas-novada-muzejs-darbosies-valtenbergu-muizas-telpas.a144370/ Mazsalacas novada muzejs darbosies Valtenberģu muižas telpās] lsm.lv 2015. gada 5. septembrī</ref>

sentences: '''Trīskāršais punkts''' [[termodinamika|termodinamikā]] ir [[viela]]s [[temperatūra]]s un [[spiediens|spiediena]] vērtības, pie kurām vienlaicīgi pastāv trīs [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] fāzes (šķidrā fāze, gāzveida fāze un cietā fāze), tādējādi starp tām pastāv [[termodinamiskais līdzsvars]]. Par trīskāršo punktu sauc arī līdzsvaru starp trim fāzēm, kas var visas nebūt atsevišķi agregātstāvokļi, piemēram, divas vai visas trīs no tām var būt vielas cietās [[polimorfisms|polimorfās]] vai [[alotropija|alotropās]] fāzes. Vispārīgi sistēmai ar ''p'' iespējamām fāzēm ir <math>{p\choose 3} = \tfrac16p(p-1)(p-2)</math> trīskāršie punkti.<ref name=gold>[[International Union of Pure and Applied Chemistry|IUPAC]], ''[[Compendium of Chemical Terminology]]'', 2nd ed. (the "Gold Book") (1997). Online corrected version:  (1994) "[http://goldbook.iupac.org/T06502.html Triple point] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130601061512/http://goldbook.iupac.org/T06502.html |date={{dat|2013|06|01||bez}} }}".</ref>

sentences: '''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

sentences: '''Baltijas pērle''' ({{val|en|Baltic Pearl}}) ir starptautisks kinofestivāls, kas aizsākās 20. gadsimta [[1990. gadi|90. gadu]] vidū. Festivāla idejas autore un “Baltijas pērles” ilggadējā direktore ir [[krievi|krievu]] [[aktieris|aktrise]] [[Marina Ļipčenko]], kas dzīvo [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Audriņi
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline =Piemineklis "II Pasaules kara fašisma upuru piemiņai 2.-4.01.1942", Audriņi, Audriņu pagasts, Rēzeknes novads, Latvia - panoramio.jpg
| image_caption = Piemineklis „[[Audriņu ciema iedzīvotāju piemiņas vieta]]”
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Audriņu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 1
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/ LĢIA - Audriņi]</ref>
| population_total = 448
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 35
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 14
| longs = 45
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 160
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4611 Audriņi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Ārpusķermeņa pieredze''' (''out-of-body experience''; OBE) ir izjūta, kad indivīdam liekas, ka viņš atdalās vai aizplūst no sava ķermeņa, vai indivīds jūt, ka viņa fiziskais ķermenis atrodas ārpus viņa paša ([[autoskopija]]). Ārpusķermeņa pieredzi, to [[Parapsiholoģija|parapsiholoģiski]] vai paranormāli interpretējot, mēdz dēvēt par [[astrālā projekcija|astrālo projekciju]] — stāvokli, kad [[astrālais ķermenis]] atdalās no fiziskā ķermeņa.

sentences:
'''Doktors'''  ({{val-la|doctor}}, no ''docere'' — mācīt un ''doctus'' — izglītots) ir augstākais [[akadēmiskais grāds]], ko iegūst pēc [[doktora studiju programma]]s apgūšanas un promocijas darba jeb [[disertācija]] pabeigšanas. Promocijas darbs ir oriģināls zinātniskais pētījums (publikāciju kopa vai [[monogrāfija]]), kas paplašina esošo zināšanu robežas un rada jaunas zināšanas. Lai iegūtu zinātņu doktora grādu, disertācija ir jāaizstāv profesionālu ekspertu komitejā. Doktora studiju laiku, prasības grāda iegūšanai un aizstāvēšanas kārtību nosaka katras atsevišķās valsts likumdošana, piemēram, Latvijā ieviests ne tikai zinātniskais doktora grāds, bet arī profesionālais doktora grāds mākslās, ko iegūst pēc mākslinieciskās jaunrades darba izstrādes un aizstāvēšanas.<ref>Latvijas Republikas Ministru kabineta 2018. gada 2. oktobra noteikumi Nr. 617 “Noteikumi par profesionālās augstākās izglītības valsts standartu doktora grāda iegūšanai un kārtību, kādā piešķir profesionālo doktora grādu mākslās”</ref>
Saskaņā ar Eiropas valstu tradīcijām visi doktora grādi ir zinātņu doktora grādi, agrāk doktora grādus piešķīra arī teoloģijas, tiesību zinātņu un medicīnas studiju beidzējiem.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
  |nosaukums = Tu-154<br />Ту-154
  |tips = pasažieru lidmašīna
  |ražotājs = Tupoļeva KB
  |valsts = {{flag|PSRS}}
  |attēls = Attēls:Tupolev_Tu-154.jpg
  |pasažieri = 152-180
  |Maks. ātrums = 950
  |Optimālais ātrums = 850
  |pirmais lidojums = 04.10.1968
  |ekspluatācija = kopš 1972. gada
  |primārais lietotājs = UTair, Donavia
  |ražošana = 1968—2007
  |skaits = 1015
  |modifikācijas = Tu-154A, Tu-154B, Tu-154B-1, Tu-154B-2, Tu-154LL, Tu-154М, Tu-154М2, Tu-154М-100, Tu-154М-ОН, Tu-154М-LK-1, Tu-154С, Tu-155/156
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Epidaura
| native_name    = {{gree|Επίδαυρος}}
| image          = The great theater of Epidaurus, designed by Polykleitos the Younger in the 4th century BC, Sanctuary of Asklepeios at Epidaurus, Greece (14015010416).jpg
| image_size     =
| caption        = Epidauras teātris.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 35| lats = 45| latNS = N
| longd = 23| longm = 04| longs = 45| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 1393,8 ha
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu, senā Roma
| excavations    = no 1879. gada
| archaeologists = Panagiotis Kavvadias
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Epidaura''' ({{val|el|Επίδαυρος}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, [[Argolīdas pussala]]s austrumu piekrastē. Antīkajos laikos tā bija nelielā Epidaurijas (''Επιδαυρία'') vēsturiskā apgabala centrs. Mūsdienās tur atrodas neliels ciemats, kas saucas [[Palea-Epidaura]], nepilnus 7 kilometrus uz ziemeļiem atrodas ciemats Nea-Epidaura. Savukārt, par Epidauru tiek dēvēts [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]] slavenais [[Asklēpijs|Asklēpija]] kulta centrs ar pazīstamo [[Epidauras teātris|Epidauras teātri]], kas atrodas apmēram 8 km uz rietumiem un ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]].<ref name="UNESCO">[http://whc.unesco.org/en/list/491 UNESCO objekts Nr. 491] {{en ikona}}</ref> Šeit atrodas arī [[Epidauras arheoloģijas muzejs]].

sentences: {{Commonscat|Lakes of Oceania|Okeānijas ezeri}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Elīza Fogele
|     vārds_orig = ''Elise Vogel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = nezināms
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lielais drudzis
| operators =
| attēls = The Big Heat (1953 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Frics Langs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenns Fords]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Džoslina Brando]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Big Heat''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|10|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lielais drudzis"''' ({{Val|en|The Big Heat}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frics Langs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenns Fords]], [[Glorija Greiema]], [[Džoslina Brando]] un [[Lī Mārvins]].

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Nevils''' var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Adamārs
|     vārds_orig = Jacques Hadamard
|         attēls = Hadamard2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Versaļa]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bordo Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Francijas Koledža]] (''Collège de France''), [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''),
|     alma_mater = [[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Šarls Ermits]], [[Žans Gastons Darbū]], [[Pols Emils Apels]], [[Emils Pikārs]]
|       studenti = [[Moriss Frešē]], [[Pols Levi]], [[Andrē Veils]]
|     sasniegumi = [[pirmskaitļu teorēma]], [[Adamāra matrica]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = LibreOffice
| title                  = LibreOffice
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = LibreOffice 6.0 sākuma skats
| developer              = [[The Document Foundation]]
| released               = {{dat|2011|1|25|}}
| frequently_updated     = Yes
| programming_language   = [[C++]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating_system       = [[Linux]]
[[Unix]]
[[macOS]]
[[Berkeley Software Distribution|BSD]]
[[Microsoft Windows|Windows]]
| platform               = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
| language               = Vairākvalodu
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[Biroja programmatūras komplekts]]
| license                = [[GNU LGPL]]v3 <ref name="About">{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.libreoffice.org/about-us/license/|title = GNU LGPL License|accessdate = 7 January 2011|last = [[The Document Foundation]]|authorlink = |year = 2007|month = June}}</ref>
| website                = [http://www.libreoffice.org libreoffice.org]
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe rhombopilosa - Botanischer Garten, Dresden, Germany - DSC08815.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe rhombopilosa|Rombiskā kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe rhombopilosa|suga_lv=Rombiskā kalanhoja}}'''Rombiskā kalanhoja''' (''Kalanchoe rhombopilosa'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Tā ir [[Endēms|endēmiska]] un ir sastopama tikai [[Itampolo]] dienvidrietumos, [[Madagaskara|Madagaskarā]], un citviet pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|zodiaka zīmi|Mežāzis (zodiaka zīme)}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mežāzis
| abbreviation = Cap
| name_latin = Capricornus
| RA = 21
| dec = -20
| areatotal = 414
| arearank = 40. vieta
| numbermainstars = 9, 13
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''δ Cap''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''HD 192310''
| stardistance = 28,78
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dienvidu Zivs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color  = #FF0000
| bg_color    = #000000
| nos         = ''Bayer Leverkusen''
| logo        =
| pilns       = ''Bayer 04 Leverkusen Fußball GmbH''
| iesauka     = Die Werkself (The Company's Eleven),Die Schwarzroten (The Black and Reds)
| pilsēta     = {{vieta|Vācija|Leverkūzene}}
| dib         = 1904
| dib_mēn     = 7
| dib_dat     = 1
| stad        = ''[[BayArena]]''
| ietilp      = 30 210
| īpašn       = ''[[Bayer AG]]''
| prez        = {{flaga|Vācija}} Mihaēls Šāde
| tren        = {{flaga|Spānija}} [[Habi Alonso]]
| līga        = [[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]]
| sez         = [[2022.—2023. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2022.—2023.]]
| poz         = 6. vieta
| pattern_la1 = _bayer2223h
| pattern_b1  = _bayer2223h
| pattern_ra1 = _bayer2223h
| pattern_sh1 = _bayer2223h
| pattern_so1 = _bayer2223hl
| leftarm1    = FF0000
| body1       = FF0000
| rightarm1   = FF0000
| shorts1     = 000000
| socks1      = FF0000
| pattern_la2 = _bayer2223A
| pattern_b2  = _bayer2223A
| pattern_ra2 = _bayer2223A
| pattern_sh2 = _bayer2223h
| pattern_so2 = _bayer2223a
| leftarm2    = 000000
| body2       = 000000
| rightarm2   = 000000
| shorts2     = 000000
| socks2      = 000000
| pattern_la3 = _bayer2223t
| pattern_b3  = _bayer2223t
| pattern_ra3 = _bayer2223t
| pattern_sh3 = _bayer2223t
| pattern_so3 = _bayer2223tl
| leftarm3    = FFFFFF
| body3       = FFFFFF
| rightarm3   = FFFFFF
| shorts3     = FFFFFF
| socks3      = FFFFFF
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ūlofs Palme
| vārds_orģ           = ''Olof Palme''
| attēls              = Olof Palme.png
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Zviedrijas premjerministru uzskaitījums|Zviedrijas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1969|10|14|N}}
| term_beigas         = {{dat|1976|10|08|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Tāge Erlanders]]
| pēctecis            = [[Tūrbjerns Feldīns]]
| amats2              =
| term_sākums2        = {{dat|1982|10|08|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1986|02|28|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Tūrbjerns Feldīns]]
| pēctecis2           = [[Ingvars Karlsons]]
| dzim_dati           = {{dat|1927|1|30}}
| dzim_vieta          = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| mir_dati            = {{mdv|1986|3|1|1927|1|30}}
| mir_vieta           = Stokholma, Zviedrija
| tautība             = [[zviedri|zviedrs]]
| partija             = [[Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = jurists
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =Olof Palme Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Menisks''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] μηνίσκος — 'pusmēness') ir [[Šķidrums|šķidruma]] brīvās (augšējās) virsmas liekums, kas rodas, šim šķidrumam saskaroties ar [[Cietviela|cietu ķermeni]] vai citu šķidrumu. Tas var rasties, piemēram, šķidrumam atrodoties cietķermeņa tilpnē vai cietam ķermenim esot iegremdētam šķidrumā.

sentences:
, 1943. gada vasara]]
'''Adelberts Šulcs''' ([[Vācu valoda|vācu]]: Adelbert Schulz; dzimis 1903. gada 20. decembrī [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācijas Impērija|Vācijas Impērijā]], miris 1944. gada 28. janvārī [[Hmeļnickas apgabals|Hmeļnickas apgabalā]]) bija [[Vācieši|vācu]] ģenerālmajors, [[7. tanku divīzija (Vērmahts)|7. tanku divīzijas]] komandieris, [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] dalībnieks, kā arī viens no jaunākajiem [[Vērmahts|Vērmahta]] ģenerāļiem.

sentences:
{{Commons cat|Breeds|Dzīvnieku šķirnes}}
{{Commonscat|Breeds}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 82
|             7. čaula =
|             6. čaula = 4
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pb
|             atommasa = 207,2
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Svina kubs un svina konteineri radioaktīvu vielu glabāšanai
|  oksidēšanas pakāpes = +4, '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,8
|              blīvums = 11340
|  kušanas temperatūra = 600,61 K (327,46 °C)
| viršanas temperatūra = 2022 K (1749 °C)
}}
'''Svins''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Pb''' un atomskaitli 82. Svins ir toksisks smagais [[metāls]] ar relatīvi labu [[korozija]]s izturību. Brīvā veidā svins dabā ir sastopams ļoti reti. Svins veidojas arī daudzu smago [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] [[izotops|izotopu]] sabrukšanas procesā. Lielu daļu svina iegūst no sulfīdu rūdas, ir sastopamas arī karbonātu un sulfātu rūdas (svina [[sulfāti|sulfāts]] ir mazšķīstošs). Lielu daļu svina iegūst arī, pārstrādājot nolietotus svina izstrādājumus. Viens no nozīmīgākajiem svina pielietojumiem ir [[akumulators|akumulatoros]]. Svinam savienojumos var būt oksidēšanas pakāpes +2 un +4.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Djibouti|Džibutija}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name = Vilhelmīnenbergas pils
| native_name = ''Schloss Wilhelminenberg''
| architect =
| structural_engineer =
| completion_date = 1908
| embedded =
| url = [https://www.austria-trend.at/en/hotels/schloss-wilhelminenberg Viesnīcas lapa]
| opened_date =
| start_date = 1903
| architectural_style = [[neoampīrs]]
| landlord =
| current_tenants =
| owner =
| client =
| ren_cost =
| cost =
| structural_system =
| building_type = pils
| address =
| altitude =
| caption = Ēkas fasāde
| image_size =
| image_alt =
| image = Schloss Wilhelminenberg Wien.jpg
| status = Viesnīca
| alternate_names =
| former_names =
| location = Otakringa, [[Vīne]]s federālā zeme, [[Austrija]]
| location_town =
| groundbreaking_date =
| map_caption =
| mark_width =
| mark =
| label_position =
| map = Vīne#Austria#Eiropa
| map_label =
| map_size =
| pushpin_relief =
| pushpin_image =
| map_alt =
| longEW = E
| location_country =
| longs = 07
| longm = 17
| longd = 16
| latNS = N
| lats = 10
| latm = 13
| latd = 48
| pushpin_map = Austrija
| references =
}}
'''Vilhelmīnenbergas pils''' ({{val|de|Schloß Wilhelminenberg}}) ir agrākā pils [[Austrija|Austrijā]], kas celta 20. gadsimta sākumā un tagad tajā ir četrzvaigžņu viesnīca, restorāns un konferenču zāle. Tā atrodas Galicinberga paugura austrumu nogāzē, Austrijas galvaspilsētas Vīnes rajona Vīnes meža rietumu daļā.

sentences:
{{līdzīgs|Allens}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Allēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2=C=CH2
|molmasa=40,06
|blīvums=šķidrā fāze 669,9
|kušanas temperatūra=-135 °C
|viršanas temperatūra=-34 °C
}}
'''Allēns''' (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH2=C=CH2) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

sentences:
'''HCoV-OC43''' jeb '''cilvēka koronavīruss OC43''' ({{val|en|Human coronavirus OC43}}) ir [[RNS]] [[vīruss]], kas pieder [[bētakoronavīrusi|bētakoronavīrusu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintij]].<ref name="DoiJVIMissing">{{cite journal |doi=10.1128/JVI.05512-11 |title=Molecular Epidemiology of Human Coronavirus OC43 Reveals Evolution of Different Genotypes over Time and Recent Emergence of a Novel Genotype due to Natural Recombination |year=2011 |last1=Lau |first1=Susanna K. P. |last2=Lee |first2=Paul |last3=Tsang |first3=Alan K. L. |last4=Yip |first4=Cyril C. Y. |last5=Tse |first5=Herman |last6=Lee |first6=Rodney A. |last7=So |first7=Lok-Yee |last8=Lau |first8=Y.-L. |last9=Chan |first9=Kwok-Hung |last10=Woo |first10=Patrick C. Y. |last11=Yuen |first11=Kwok-Yung |journal=Journal of Virology |volume=85 |issue=21 |pages=11325–37 |pmid=21849456 |pmc=3194943}}</ref>
Vīruss atklāts [[1960. gadi|1960. gados]] kā elpceļu iekaisuma izraisītājs gan cilvēkiem, gan [[vistas|vistām]].<ref>{{Cite journal |author=Geller C, Varbanov M, Duval RE |date=2012-11 |title=Human coronaviruses: insights into environmental resistance and its influence on the development of new antiseptic strategies |journal=Viruses |volume=4 |issue=11 |pages=3044–3068 |doi=10.3390/v4113044 |pmc=3509683 |pmid=23202515}}</ref>

sentences: '''18. janvāris''' ir gada 18. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 347 dienas (348 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: lietojami sakneņi — [[ingvers|ingvera]], [[galangals|galangala]], [[kurkuma]]s un [[lotosi|lotosa]] sakneņi (no kreisās uz labo).]]

sentences: '''Pārtēriņa kredīts''', '''pārsnieguma kredīts''' jeb '''overdrafts''' (no {{val|en|overdraft}}) ir noteiktais naudas pārsniegums virs kontā ieskaitītajiem personiskajiem naudas līdzekļiem un īstermiņa [[aizdevums]] bez konkrēta izmantošanas mērķa kontā, kurā tiek ieskaitīti klienta regulārie ienākumi vai darba [[alga]]. Konta pārsnieguma kredīta limits ir saistīts ar klienta algas lielumu un tiek izmantots kā naudas plūsmas vadības instruments, kad laikus nesakrīt klienta ieņēmumi ar izdevumiem. Overdrafta limits ir atkarīgs arī no [[kredītiestāde]]s kredītpolitikas, tomēr parasti tas ir 1—4 klienta mēnešalgu apmērā.<ref name=":0">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.klientuskola.lv/lv/finansu-pakalpojumi/23-overdrafts.html|title=FKTK Klientu Skola - Finanšu pakalpojumi|website=www.klientuskola.lv|accessdate={{dat|2019|2|20||bez}}|ref=1|archive-date={{dat|2019|02|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190220111155/http://www.klientuskola.lv/lv/finansu-pakalpojumi/23-overdrafts.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica?birka=19#n501-overdrafts|title=Naudas skola / Terminu vārdnīca|website=www.naudasskola.lv|accessdate={{dat|2019|2|20||bez}}|ref=2|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923100925/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica?birka=19#n501-overdrafts}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Delonga salas
|attēls              = Bennett-Insel 4 2014-08-25.jpg
|attēla paraksts     = [[Benneta sala]]s ainava
|attēla izmērs       =
| map_type    = <!-- Jakutija# -->Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Austrumsibīrijas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Jaunsibīrijas salas]]
|latd=76|latm=35|lats= |latNS=N
|longd=153|longm=30|longs= |longEW=E
|platība             = 228
|garums              = 240
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Delonga kalns
|augstums            = 426
|salu skaits         = 5
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Delonga salas''' ({{val|ru|острова Де-Лонга}}, {{val|sah|Де Лоҥ арыылара}}) ir neapdzīvotu salu grupa [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāgā.<ref>{{PZT|163|Delonga salas}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Salu teritorija kopš 2018. gada 2. marta ietilpst valsts dabas liegumā «Jaunsibīrijas salas».<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ustlensky.ru/novosibirskie-ostrova-gosudarstvennyj-prirodnyj-zakaznik-federalnogo-znacheniya.html |title="Новосибирские острова" - государственный природный заказник федерального значения |access-date={{dat|2021|02|14||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210126113351/http://ustlensky.ru/novosibirskie-ostrova-gosudarstvennyj-prirodnyj-zakaznik-federalnogo-znacheniya.html }}</ref>

sentences: {{Citas nozīmes|sēklaugu vairošanās un izplatīšanas orgānu|Sēkla (nozīmju atdalīšana)|Sēkla}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Burgasas ezers
| attēls       = Neftochim-vaya-dinev.jpg
| paraksts     = Burgasas ezers un ''Neftochim'' naftas pārstrādes uzņēmums
| vieta        = {{BUL}}
| vieta2       = [[Burgasas apgabals]]
| map = Bulgārija
| plat_d=42 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=24 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 27,6
| garums       = 9,6
| platums
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 1,3
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl =
| izteka       =
| baseins      =
| lielbaseins  =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Burgasa]]
}}
'''Burgasas ezers''' ({{val-bg|Бургаско езеро}} vai ''езеро Вая'') ir lielākais [[ezers]] [[Bulgārija|Bulgārijā]]. Atrodas netālu no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] krasta pie [[Burgasa]]s pilsētas.

sentences: '''Vertikāla domāšana''' ir analītisks domāšanas veids risinājumu meklēšanai balstoties uz iepriekš iegūtu pieredzi un zināšanām. Vertikālā domāšana iekļauj secīgus soļus, no kuriem katrs ir jāpamato.<ref>Gogatz, A., Mondejar, R. (2005). ''Business creativity: breaking the invisible barriers'', USA: Palgrave Macmillan, p. 71</ref> Vertikālās domāšanas pieeja atrod pareizo virzienu atspēkojot citus un parasti tiek izvēlēts problēmai atbilstošākais risinājums. Vertikālās domāšanas pieejā nedrīkst kļūdīties nevienā no posmiem.<ref>Gogatz, A., Mondejar, R. (2005). ''Business creativity: breaking the invisible barriers'', USA: Palgrave Macmillan, p. 72</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Starr-110218-1536-Kalanchoe orgyalis-habit-Ulana St Makawao-Maui (25076473985).jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe orgyalis|Orgala kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe orgyalis|suga_lv=Orgala kalanhoja}}
'''Orgala kalanhoja''' (''Kalanchoe orgyalis'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskaras]] dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]]. Tautā šo augu mēdz dēvēt par "'''vara karotēm'''" lapu krāsas un formas dēļ.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums =
|        attēls = Larus argentatus01.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Laridae
|     dzimta_lv = Kaiju dzimta
|         ģints = Larus
|      ģints_lv = Kaijas
|       ģints_r = Kaiju ģints
|          suga = L. hyperboreus
|       suga_lv = Sudrabkaija
|      binomial = Larus argentatus ([[Erik Pontoppidan|Pontoppidan]], 1763)
|   kategorijas = nē
|     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|blue|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Kurzells
|     vārds_orig = ''Otto von Kursell''
|         attēls = KursellOttovon.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''1 − 2 + 3 − 4 + ...''' [[matemātika|matemātikā]] ir bezgalīga [[Rinda (matemātika)|rinda]], kurā visu laiku tiek pieskaitīti [[skaitlis|skaitļi]], kas pēc vērtības ir par vienu lielāki nekā iepriekšējais skaitlis, kā arī mainās šī skaitļa zīme, tas ir, no [[pluss]] (+) uz [[mīnuss]] (−) un pretēji. Izmantojot [[summa]]s saskaitīšanas zīmi, to pieraksta šādi:

sentences: '''Agroekoloģija '''ir viena no [[lauksaimniecība]]s sistēmām, mācība par lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz vidi. Tā ir daudz[[sistemātika|sistemātiska]] pieeja, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Tā vērsta uz [[bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] saglabāšanu un [[pārtikas ražīgums|pārtikas ražīguma]] palielināšanu<ref>Science of Agroecology, homepage, Agroecology, http://www.scienceofagroecology.info/id3.html</ref>

sentences:
'''Hewitt''' var būt:
* [[Dženifere Lava Hjūita]] — amerikāņu aktrise;
* [[Leitons Hjūits]] — austrāliešu tenisists.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Vilhelms fon Vilmanis
|     vārds_orig = ''Friedrich Wilhelm von Willmann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1746
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Gramzda]], [[Kurzemes hercogiste]]
(tagad {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads|Gramzdas pagasts}})
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Karja]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{vieta|Igaunija|Sāremā apriņķis|Sāremā pagasts}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-metionīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2S
|molmasa=149,21
|blīvums=1340
|kušanas temperatūra=281 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Metionīns''' ('''''Met''''', α-amino-γ-metilmerkaptosviestskābe, C5H11NO2S) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Metionīns ir viena no divām [[sērs|sēru]] saturošajām aminoskābēm (otra ir [[cisteīns]]). Metionīns ir heksagonālu plāksnīšu veida kristāli.

sentences:
{{otheruses4|ķīmisku vielu|Kampars (nozīmju atdalīšana)|kampars}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kampara struktūrformula un molekulas modelis

Attīrīts kampars
|       citi nosaukumi = ''d''-2-keto-1,7,7-trimetilnorkampāns,
''d''-2-kampanons, 2-bornanons,
1,7,7-trimetilbiciklo[2.2.1]heptān-2-ons
|           CAS numurs = 76-22-2
|      ķīmiskā formula = C10H16O
|              molmasa = 152,24
|              blīvums = 990
|  kušanas temperatūra = 179,75 °C
| viršanas temperatūra = 204 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,12 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Kampars''' (C10H16O) ir [[terpenoīdi|terpenoīds]], kurš pieder pie [[ketoni]]em (tā saucamais monoterpēnu ketons). Tā ir bezkrāsaina kristāliska viela, kam piemīt raksturīgs kampara aromāts. Kampars kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā [[heksagonālā singonija|heksagonāli]] plāksnīšveida kristāli. Ūdenī šķīst vāji, labi šķīst spirtā un [[ēteris|ēterī]]. Kampars ir optiski aktīva viela, kam ir divi [[optiskā izomērija|optiskie izomēri]] un [[racemāts|racēmiskais maisījums]] ar nedaudz zemāku kušanas temperatūru. Kampara molekulā ir divi asimetriskie [[ogleklis|oglekļa]] atomi, tomēr pazīstami tikai divi, nevis četri spoguļizomēri, jo pārējie divi ir pārāk nestabili saspriegto ķīmisko saišu dēļ. Visbiežāk sastopams ir ''d''-kampars, kurš gaismas polarizācijas plakni griež pa labi; parasti ar nosaukumu "kampars" saprot tieši šo izomēru. Kampara molekulai ir sarežģīta bicikliska uzbūve (tās pamatā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzens ar oglekļa "tiltiņu" pa vidu — tādu struktūru sauc par norkampānu).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tētuku kari 2
| attēls                   = Daddy's Home 2.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Daddy's Home 2''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija
| režisors                 = [[Šons Anderss]]
| producents               =
* [[Vills Ferels]]
* [[Ādams Makejs]]
* [[Kriss Henčijs]]
* [[Džons Moriss]]
| scenārija autors         =
* Džons Moriss
* Šons Anderss
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Džons Sina]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Mels Gibsons]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gary Sanchez Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|11|5|''Fox'' teātris Losandželosā|2017|11|10|ASV|2017|11|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2-2017|title=Daddy's Home 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 10, 2019|archive-date={{dat|2019|02|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190203083814/http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome2.htm|title=Daddy's Home 2 (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=February 10, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190514195153/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome2.htm|archivedate={{dat|2019|05|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|180,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Tētuku kari]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tētuku kari 2"''' ({{val|en|Daddy's Home 2}}) ir 2017. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Šons Anderss]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Marks Volbergs]], [[Linda Kardelīni]], [[Džons Sina]], [[Džons Litgovs]] un [[Mels Gibsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|11|5||bez}} ''Fox'' teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "[[Tētuku kari]]".

sentences: '''Dioptrija''' ({{val-el|dia}} — caur, ''optos'' — redzams<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp.</ref>) ir [[lēca]]s stipruma [[mērvienība]] un ar to izsaka lēcas [[optiskais stiprums|optisko stiprumu]]. Tas ir apgriezts lielums [[Fokuss (optika)|fokusa attālumam]]. Ja fokusa attālums ir 1 m, tad optiskais stiprums ir 1 dioptrija (m<sup>-1</sup>). Gaismu sakopojošām lēcām stiprums dioptrijās ir pozitīvs, bet izkliedējošām — negatīvs. Dioptrija nav [[SI sistēma|SI]] mērvienība, taču to plaši lieto [[Optika|optikā]] un [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]]. Dioptrijās mēdz izteikt ne tikai [[brilles|briļļu]] optisko stiprumu, bet arī [[redze]]s novirzes no normas. Piemēram, ja cilvēka [[tuvredzība]]s lielums ir –3 dioptrijas (D vai ''dpt''), tad viņam jānēsā brilles, kuru lēcu stiprums ir –3 dioptrijas. [[Tālredzība|Tālredzīgiem]] cilvēkiem briļļu lēcu stiprums ir pozitīvs.

sentences:
(centrā); [[astronomija]], [[zemes zinātne]], [[fizika]] un [[bioloģija]] (pulksteņrādītāja virzienā)]]
'''Dabaszinātnes''' ir [[zinātne|zinātņu]] nozares, kurās, izmantojot [[zinātniskā metode|zinātniskās metodes]], tiek pētīti un izprasti [[daba|dabā]] notiekošie procesi un [[dabas parādība|parādības]],<ref name="tezaurs"/> kā arī pēta to izmantošanas iespējas [[cilvēce]]s vajadzībām. Dabaszinātnes visu laiku attīstās. Cilvēks arvien pilnīgāk un dziļāk izzina dabas [[parādība]]s un noskaidro, kā tās var izmantot praktiskām vajadzībām. Dabas parādību zinātnisks izskaidrojums rada iespēju cīnīties pret [[reliģija|reliģiskiem]] aizspriedumiem.

sentences: '''8. augusts''' ir gada 220. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (221. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 145 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Apis mellifera carnica worker hive entrance 3.jpg
| cilts = Apini
| iedalījums =
| izplatība =
| binomial = Apis mellifera carnica <small>(Polmans, 1879)</small>
| pasuga_lv = Karniolas medusbite
| pasuga = Apis mellifera carnica
| suga_lv = Eiropas medusbite
| suga = Apis mellifera
| ģints_lv = Medusbites
| ģints = Apis
| cilts_lv = Medusbišu cilts
| dzimta_lv = Bišu dzimta
| dzimta = Apidae
| kārta_lv = Plēvspārņi
| kārta = Hymenoptera
| klase_lv = Kukaiņi
| klase = Insecta
| tips_lv = Posmkāji
| tips = Arthropoda
| valsts_lv = Dzīvnieki
| valsts = Animalia
| kategorijas = nē
}}
'''Karniolas medusbite''' (''Apis mellifera carnica''; dažādos reģionos arī '''Karintijas medusbite''', '''Krainas medusbite, Karpatu medusbite''')<ref name="ReferenceA">{{Grāmatas atsauce|edition=2. Aufl|title=Naturgeschichte der Honigbienen: Biologie, Sozialleben, Arten und Verbreitung|publisher=Franckh-Kosmos Verl|date=2003|location=Stuttgart|isbn=978-3-440-09477-8|first=Friedrich|last=Ruttner|first2=Martin|last2=Lindauer}}</ref> ir rietumu [[Medusbites|medusbišu]] [[Eiropas medusbite|Eiropas medusbišu]] pasuga, kas pielāgojusies Centrālās un Dienvidaustrumu Eiropas videi. Pasuga nosaukta par godu vēsturiskajam [[Karniola]]s (Krainas) reģionam, kurš atradās mūsdienu [[Slovēnija|Slovēnijā]], un ir vistālāk ziemeļos mītošā no Balkānu populācijas Eiropas medusbitēm. Mūsdienās tā ir viena no visā pasaulē visvairāk audzētajām medusbišu pasugām.<ref name=":1">{{Publikācijas atsauce|last=Uzunov|first=Aleksandar|last2=Costa|first2=Cecilia|last3=Panasiuk|first3=Beata|last4=Meixner|first4=Marina|last5=Kryger|first5=Per|last6=Hatjina|first6=Fani|last7=Bouga|first7=Maria|last8=Andonov|first8=Sreten|last9=Bienkowska|first9=Malgorzata|date=2014|title=Swarming, defensive and hygienic behaviour in honey bee colonies of different genetic origin in a pan-European experiment|url=https://www.academia.edu/19071966/Swarming_defensive_and_hygienic_behaviour_in_honey_bee_colonies_of_different_genetic_origin_in_a_pan_European_experiment|journal=Journal of Apicultural Research|volume=53|issue=2|pages=248|issn=0021-8839}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Teodors Fontāne
|     vārds_orig    = ''Theodor Fontane''
|         attēls    = Dr. Theodor Fontane.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1819
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 30
|       dz_vieta    = [[Neirupīne]], [[Prūsijas karaliste]]
([[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1898
|      m_mēnesis    = 9
|        m_diena    = 20
|        m_vieta    = [[Berlīne]], [[Vācijas impērija]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = SignaturFontane.jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dzejnieks, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[reālisms]]
|slavenākie darbi   = romāns "[[Efija Brīsta]]" (''Effi Briest'', 1894-95)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: '''Nenoapaļots zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis''' ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] tā atspoguļošanai izmanto zīmi {{IPA|[ɑ]}}. Tā [[labializācija|noapaļotā]] versija ir patskanis {{IPA|[ɒ]}}. Nenoapaļotu zema mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu {{IPA|[ɒ]}} un saplacinot lūpas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ozons
|                 attēls =
Ozona molekulas struktūra

Ozona molekulas modelis
|         citi nosaukumi = Triskābeklis
|             CAS numurs = 10028-15-6
|        ķīmiskā formula = O3
|                molmasa = 47,998
|                blīvums = 1,962
|      blīvuma komentārs = (pie 25 °C)<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = -193 °C<ref name="CRC" />
|   viršanas temperatūra = -111,35 °C<ref name="CRC" />
|          šķīdība ūdenī = 1,06 g/l (pie 0 °C)<ref>Holleman, Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. ss. 91–100. Auflage. de Gruyter, 1985, S. 460.</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Ozons''' ({{val|el|ozōn}} — ‘tāds, kam ir smaka’) ir zilgana [[gāze]] ar īpatnēju, spēcīgu [[smarža|smaržu]] (lielākā koncentrācijā — indīgs). Ozons ir [[skābeklis|skābekļa]] [[alotrops|alotropā modifikācija]] un rodas tad, kad tiek pievadīta [[enerģija]] (laboratorijā ozonu iegūst īpašās ierīcēs — [[ozonators|ozonatoros]]). Dabā ozons veidojas [[zibens]] [[izlāde|elektriskās izlādes]] laikā, kā arī [[Saule]]s [[UV starojums|ultravioletā starojuma]] iedarbībā. Saules starojums ar [[viļņa garums|viļņa garumu]], mazāku par 200 [[nanometrs|nm]], ir dzīvībai nāvējošs, bet tā ietekmē augstumā virs 20 [[kilometrs|km]] veidojas [[ozona slānis|ozons]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Emma Robertsa
 | vārds_orig              = ''Emma Roberts''
 | attēls                  = Emma Robert 2016 Comic Con.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Emma Robertsa 2016. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1991|2|10}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka|Rainbeka|2s=Ņujorka (štats)}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja, modele
 | darbības gadi           = 2001—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Emma Robertsa''' ({{val|en|Emma Rose Roberts}}; dzimusi {{dat|1991|2|10}}) ir amerikāņu aktrise, dziedātāja, modele.

sentences: '''11. oktobris''' ir gada 284. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (285. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 81 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnās čūskas vaidi
| attēls                   = Blacksnakemoan3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Black Snake Moan''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kreigs Brūers]]
| producents               =
* [[Stefānija Alleina]]
* [[Džons Singltons]]
| scenārija autors         = Kreigs Brūers
| galvenajās lomās         =
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Džastins Timberleiks]]
| mūzika                   = [[Skots Bomars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Deal Productions]]''
* ''[[Southern Cross the Dog Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|12|9|''Butt-Numb-A-Thon'' filmu festivāls|2007|3|2|ASV|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-snake-moan-2007|title=Black Snake Moan|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 28, 2019|archive-date={{dat|2016|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160420202201/http://bbfc.co.uk/releases/black-snake-moan-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blacksnakemoan.htm|title=Black Snake Moan (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnās čūskas vaidi"''' ({{val|en|Black Snake Moan}}) ir 2006. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kreigs Brūers]]. Galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Kristīna Riči]] un [[Džastins Timberleiks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|9||bez}} ''Butt-Numb-A-Thon'' filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences: '''Litorīnas jūra''' bija [[sājūdens]] [[jūra]]s baseins [[Baltijas jūras ieplaka|Baltijas jūras ieplakā]] pirms aptuveni 7500—4000 gadiem,<ref>{{LME|2|402}}</ref> kad [[jūras transgresija]]s dēļ atjaunojās [[Ancilus ezers|Ancilus ezera]] savienojums ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] un caur tagadējo [[Kategats|Kategatu]] tajā ieplūda sāļāks ūdens.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Mergus merganser -Sandwell -England -male-8.jpg
|  att_nosaukums = [[Lielā gaura]] (''Mergus merganser'')
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
|          ģints = Mergus
|       ģints_lv = Gauras
|       binomial = Mergus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Image:Distribution of South Korean family names.svg|thumb|right|Gandrīz pusei no korejiešiem ir uzvārds Kims, Ri/I, Paks vai Čhve
{{legend|#19578F|Kims}}
{{legend|#419A43|Ri/I}}
{{legend|#FB9F2C|Paks}}
{{legend|#DB1D2A|Čhve}}
{{legend|#7D377B|Čons}}]]
'''Korejiešu vārdus''' veido [[uzvārds]], kam seko vārds. Šo sistēmu izmanto [[korejieši]] gan [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], gan [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]]. Mūsdienās tiek izmantoti apmēram 250 uzvārdi,<ref name=USLC>U.S. Library of Congress, [http://countrystudies.us/south-korea/38.htm Traditional Family Life.]</ref> no kuriem trīs visbiežāk lietotos (Kims, Ri/I, Paks) izmanto gandrīz puse korejiešu.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =23617 Duna
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1996|4|17}}
| alt_names = 1996 HM13, 1999 UZ41
| mp_name = 23617
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=Duna (23617) Duna = 1996 HM13 = 1999 UZ41]</ref>
| aphelion =3.547 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.8472051 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.1969811 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.1094082
| period =5.72 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 17.31441°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 10  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.irir.lv/2012/6/21/infografika-latvijas-vards-kosmosa Infografika: Latvijas vārds kosmosā]{{Novecojusi saite}}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =12.8 H
| single_temperature=
}}
'''23617 Duna''', arī '''23617 Daugava'''<ref>I.Vilks Astronomijas vārdnīca, LU Akadēmiskais apgāds, 2014, {{ISBN|978-9984-45-857-1}}</ref> ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1996]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā [[Čīle|Čīlē]].

sentences:
nosaka lidmašīnas lidojuma augstumu (altitūdu)]]
'''Absolūtais augstums''' ir pa [[vertikāle|vertikāli]] novilkts [[attālums]] no [[jūras līmenis|jūras līmeņa]] līdz kādam noteiktam Zemes punktam.<ref name="ZTV"/> Šo lielumu bieži izmanto, lai noteiktu [[gaisa kuģis|gaisa kuģu]] atrašanās vietu virs Zemes virsmas. Ja apskata Zemes virsmas punktu, tad to sauc par [[augstums virs jūras līmeņa|augstumu virs jūras līmeņa]].

sentences:
{{jāuzlabo|ideoloģiski neprecīzi}}
'''Libertisms''' jeb '''libertārisms''' ir [[politiska ideoloģija]], kuras pašā pamatā ir [[pašīpašums|pašīpašuma]] princips un spēka pirmās lietošanas nolieguma princips.<ref>[https://web.archive.org/web/20111018153634/http://juriskazha.blogiem.lv/2008/01/13/10985.html Ieraksts Jura Kažas blogā "Libertiešu tēzes".] (Google cache kopija)</ref>

sentences: '''Hlorpromazīns''' ir vājš tipiskais antipsihotiskais jeb [[Neiroleptiskie līdzekļi|neiroleptiskais]] līdzeklis. To lieto pie akūtas un hroniskas [[Šizofrēnija|šizofrēnijas]], bipolārajiem traucējumiem (mānijas fāzē), citkārt arī pie spēcīgām žagām un [[Vemšana|vemšanas]]. Tas bloķē [[Dofamīns|dofamīna]], [[Serotonīns|serotonīna]], H1, alfa 1. un 2., kā arī muskarīna 1. un 2. tipa receptorus.<ref>http://www.drugs.com/monograph/chlorpromazine-hydrochloride.html</ref> Biežākās blaknes ir ekstrapiramidālie simptomi, miegainība, atmiņas traucējumi, zems asinsspiediens. Hlorpromazīns pastiprina alkohola, [[Benzodiazepīni|benzodiazepīnu]], [[Antihistamīni|antihistamīnu]] un citu neiroleptisko līdzekļu darbību.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Sr
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-35
|ķīm_formula=(Sr,Ca,K2,Na2)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, iedzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Agregāti
|skaldnība=Labi izteikta pa vienu plakni
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.503 nε = 1.507
|pleohroisms=
|blīvums=2,16
}}
__NOTOC__

sentences: {{Wiktionary}}'''Subkultūra''' ir samērā patstāvīga garīgo un materiālo vērtību sistēma kādas [[kultūra]]s ietvaros, kas dažkārt izveidojusies kā pretnostatījums sabiedrības valdošajai kultūrai un ko vairākums uzskata par mazvērtīgāku vai par kaitīgu.<ref>Svešvārdu vārdnīca: Juris Baldunčiks, Kornēlija Pokrotniece. — Rīga: Apgāds „Jumava”, 2005.</ref> Šādas atšķirīgas sistēmas un grupas rodas noteiktas [[šķira|šķiriskās]], [[etnoss|etniskās]] un [[reliģija|reliģiskās]] piederības, kā arī [[dzīves vieta]]s ietekmes rezultātā.<ref>[http://www.dialogi.lv/article.php?id=2702&t=11&rub=0&lang=2 Dialogi.lv: Subkultūras jēdziena teorētiskās robežas. Ilva Skulte, Normunds Kozlovs. 20.09.2007 16:28.]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|ezeru Vecpiebalgas novadā|Sivēns (ezers)|kāršu spēli|cūkas (kāršu spēle)}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sow with piglet.jpg
| att_nosaukums =[[Mājas cūka]] (''Sus scrofa domestica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| apakškārta=Nonruminantia
| apakškārta_lv=Neatgremotāju apakškārta
| dzimta =Suidae
| dzimta_lv =Cūku dzimta
| ģints =Sus
| ģints_lv =Cūkas
| binomial =Sus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Lauma Grīva
 |          attēls = Lauma Grīva (2013 World Championships in Athletics) 02.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Lauma Grīva 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1984|10|27}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ventspils|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=181}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/griva-lauma-1089460/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|22||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081534/http://www.london2012.com/athlete/griva-lauma-1089460/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērv|kg=63}}
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Māris Grīva]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 1 ([[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]])
 |            pc-t =
 |            rc-a = 2 ([[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010]], [[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2012]])
 |            rc-t = 2 ([[2011. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2011]], [[2013. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2013]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,86 m
 |           PR1_d = [[Tāllēkšana]]
 |             PR2 = 1,70 m
 |           PR2_d = [[Augstlēkšana]]
 |             PR3 = 12,71 m
 |           PR3_d = [[Trīssoļlēkšana]]
 |             PR4 = 34,48 m
 |           PR4_d = [[Šķēpa mešana]]
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = {{dat|2013|3|1||bez}}
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Latvija}}}}
{{MedalCompetition|Eiropas kadetu čempionāts}}
{{MedalBronze|2009. gads|Tāllēkšana}}
}}
'''Lauma Grīva''' (dzimusi {{dat|1984|10|27}} [[Ventspils|Ventspilī]]) ir bijusī [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēte]], startēja [[tāllēkšana]]s sacensībās. Viņas tēvs ir vieglatlētikas treneris [[Māris Grīva]], arī māsas [[Māra Grīva|Māra]] un [[Gundega Grīva|Gundega]] nodarbojas ar vieglatlētiku.

sentences:
'''Katods''' ({{val|el|χάθοδος (kathodos)}} — 'lejupceļš, atgriešanās') ir dažādu elektrisku ierīču negatīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar negatīvu potenciālu attiecībā pret [[anods|anodu]] — otru polu.
 katods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) katods ir negatīvais elektrods, uz tā notiek metālu [[reducēšanās]].

sentences:
{{eksperts}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Cannabis sativa Koehler drawing.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|           dzimta = Cannabaceae
|    dzimta_lv = Kaņepju dzimta
|            ģints = Cannabis
|         ģints_lv = Kaņepes
|         binomial = Cannabis
|      kategorijas = nē
}}
'''Kaņepes''' (''Cannabis'') ir [[ziedaugi|ziedaugu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kurā ietilpst trīs sugas: [[sējas kaņepe]] (''Cannabis sativa''), [[Indijas kaņepe]] (''Cannabis indica'') un ''[[Cannabis ruderalis]]''. Visas trīs sugas aug savvaļā [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] un [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]], lielākās kaņepju audzētājvalstis ir [[Ķīna]], [[Ziemeļkoreja]] un [[Kanāda]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.laukutikls.lv/lauksaimnieciba/zinas/2336-kanepes_un_to_audzesana |title=Kaņepes un to audzēšana |access-date={{dat|2011|12|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111008082516/http://www.laukutikls.lv/lauksaimnieciba/zinas/2336-kanepes_un_to_audzesana |archivedate={{dat|2011|10|08||bez}} }}</ref> Kaņepes izmanto šķiedrām, eļļai, ārstnieciskiem mērķiem. Kaņepju sastāvā ir [[THC]] un citas psihoaktīvas vielas un no tām iegūst arī psihotropus produktus: [[marihuāna|marihuānu]], [[hašišs|hašišu]] un [[hašiša eļļa|hašiša eļļu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Van Hool''
| native_name =
| logo = Logo_of_Van_Hool_NV.png
| image = ExquiCity_24m_Mettis.JPG
| image_size = 250px
| image_caption =
| caption =
| type = privāts uzņēmums
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1947. gads]]
| founder = Bernards van Hols
| defunct =
| location_city = [[Lire]], [[Antverpenes province]]
| location_country = {{BEL}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[mašīnbūve]]
| products = [[autobuss|autobusi]], [[piekabe]]s, [[trolejbuss|trolejbusi]]
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences: '''Lode''' ir neliela metāla vai citu materiālu [[šāviņš|šāviņa]] daļiņa, kas tiek izšauta ar [[šaujamierocis|šaujamieroci]]. Lodes izmantoto gan [[medības|medībām]] paredzētos ieročos, gan [[militārisms|militārajos]] ieročos. Lodes var būt dažādas formas un lieluma, atkarībā no paredzētā mērķa un ieroča veida. Parasti tās ievieto [[patrona|patronās]] vai ieroča lādē, un tās izšauj, kad tiek nospiests ieroča izšaušanas mehānisms. Lodes var būt gatavotas no dažādiem materiāliem, piemēram, [[dzelzs]], [[varš|vara]], [[svins|svina]] vai [[plastmasas]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = PacificLoon24.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Gaviiformes
 |      kārta_lv = Gārgaļveidīgie
 |      dzimta=Gaviidae
 |    dzimta_lv=Gārgaļu dzimta
 |    dzimta_r=Gārgales
 |     ģints=Gavia
 |    ģints_lv=Gārgales
 | suga = Gavia pacifica
 | suga_lv = Klusā okeāna gārgale
 |         binomial = Gavia pacifica <small>([[George Newbold Lawrence|Lawrence]], 1858)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =
 | sinonīmi =
}}
'''Klusā okeāna gārgale''' (''Gavia pacifica'') ir vidēji liels [[gārgaļu dzimta]]s (''Gaviidae'') migrējošs ūdens putns, kas ligzdo [[Ziemeļamerika]]s Arktiskajā reģionā un ziemo galvenokārt [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] piekrastēs.<ref name=pet/> Nesenā pagātnē Klusā okeāna gārgale un [[melnkakla gārgale]] tika klasificētas kā viena suga. Abām sugām izplatības areāli pārklājas [[Aļaska]]s rietumdaļā un [[Sibīrija]]s austrumos. Pie [[Japāna]]s krastiem bieži var novērot abu sugu jauktus ziemojošos barus.<ref name=all/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Panderichthys rhombolepis.jpg
| att_nosaukums = Panderihtīds ''[[Panderichthys rhombolepis]]''
[[Latvijas Nacionālais dabas muzejs|LDM]] (Skats no vēderpuses).
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|         kārta = Elpistostegalia
|      kārta_lv = Elpistostegāļi
|        dzimta = Panderichthyidae
|     dzimta_lv = Panderihtīdi
|      binomial = Panderichthyidae
Vorobyeva et Larskaya, 1968
|    iedalījums =
*[[Panderihti]] (''Panderichthys'')
*[[Elpistostegas]] (''Elpistostege'')
*[[Parapanderihti]] (''Parapanderichthys'')
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi = Elpistostegidae
}}

sentences: '''Kodolfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoma kodols|atoma kodola]] uzbūvi, īpašības un pārvēršanās procesus.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Bauskas novadā|Vecumnieki (nozīmju atdalīšana)|Vecumnieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vecumnieki
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Vecumnieku Luterāņu baznīca 2.jpg
| image_caption            = [[Vecumnieku luterāņu baznīca]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2        = [[Vecumnieku pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 4,63
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3461 |title=Informācija par objektu: Vecumnieki |accessdate={{dat|2016|05|16||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 2103
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 36 | lats  = 23 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 31 | longs = 20 | longEW = E
| elevation_m              = 35
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3933
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = OpenTimestamps
|                   logo = openTimestamps logo.png
|               logo alt =
|           logo caption =
|             screenshot = <!-- Image name is enough. -->
|         screenshot alt =
|                caption =
|            collapsible = <!-- Any text here will collapse the screenshot. -->
|                 author =
|              developer =
|               released =
|           discontinued = <!-- Set to yes if software is discontinued, otherwise omit. -->
|             ver layout = <!-- simple (default) or stacked -->
| latest release version = 0.7.0<ref name="ots-client">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/opentimestamps/opentimestamps-client/releases/tag/opentimestamps-client-v0.7.0 |title=OpenTimestamps client |accessdate={{dat|2020|01|05}} |language=en}}</ref>
|    latest release date = {{Release date and age|2019|08|21|df=yes/no}}<ref name="ots-client" />
| latest preview version = <!-- {{Start date and age|2017|01|10|df=yes/no}} -->
|    latest preview date = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
|                   repo = {{URL|https://github.com/opentimestamps/}}
|                 status =
|   programming language = ''[[Python]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Javascript]], [[Rust (programmēšanas valoda)|Rust]]''
|       operating system =
|               platform =
|                   size =
|               language =
|         language count = <!-- Number only -->
|      language footnote =
|                  genre = [[Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|Decentralizēta laikzīmogošana]]
|                license = [[LGPL|LGPL3]]
|                  alexa =
|                website = {{URL|https://opentimestamps.org}}
|               standard =
|                   AsOf =
}}
'''''OpenTimestamps''''' ir decentralizēta [[laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|laikzīmogošanas]] infrastruktūra, kas paļaujas uz ''[[Bitcoin]]'' [[blokķēde|blokķēdi]]. Tā ļauj pierādīt jebkādu dokumentu vai citu [[cipardati|cipardatu]] eksistenci pirms noteikta datuma un laika. Parasti tas notiek, izmantojot kalendāra serverus, kas ļauj grupēt neierobežotu skaitu pierādījumu vienā ierakstā (''Bitcoin'' transakcijā), izmantojot [[Merkles koks|Merkles koku]].

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Pols van Daiks
|Attēls           = Paul van Dyk DJing.jpg
|Att_izm          = 200px
|Apraksts         =
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{flaga|Vācija}} [[Eizenhitenštate]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], [[Vācija]]
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|16}}
|Žanrs            = [[transs (mūzika)|Trance]], [[deju mūzika|Dance]], [[Techno (mūzika)|Techno]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = 1991—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Vandit]]
 [[Deviant Records]]
 [[MFS (label)|MFS]] (1992-1998)
| Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men
|Mlapa            = [http://www.paulvandyk.com paulvandyk.com]
|Dzimums          = V
}}
'''Pols van Daiks''' vai '''Pauls van Daiks''' (''Paul van Dyk''), īstajā vārdā '''Matiass Pauls''' ({{val|de|Matthias Paul}}; dzimis [[1971]]. gada [[16. decembris|16. decembrī]] [[Eizenhitenštate|Eizenhitenštatē]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|Vācijas Demokrātiskajā Republikā]]), ir vācu dīdžejs un deju mūzikas producents.

sentences:
]]
'''Latvijas telesakaru tīkls''' ir [[Latvija]]s Valsts [[radio]] un [[televīzija]]s centra pārvaldījumā, tas ir specializētais [[telesakari|telesakaru]] tīkls, kuru Latvijā sāka veidot no 1945. gada. Latvijas Valsts radio un televīzijas centra telesakaru tīkls savieno lielu skaitu objektu visā Latvijā. Tīkla pamats — maģistrālā [[SDH]] radiorelejlīnija, kuras kopējais garums ap 700 kilometriem. Maģistrālās līnijas kanālu pieejamība nav mazāk par 99,99%. Lai piekļūtu SDH maģistrālei, izmanto [[PDH]] radiorelejlīniju aparatūru, kura strādā 13—38GHz frekvenču diapazonā (šobrīd 23 posmos). [[Rīga|Rīgā]] atrodas [[LMDS]] bezvadu piekļuves sistēmas bāzes stacija, kas atbalsta visus [[ATM]] servisus. Bāzes stacijas darbības rādiuss (no [[Rīgas radio un televīzijas tornis|Rīgas radio un televīzijas torņa]] — līdz 8km). Minētais tīkls paredzēts televīzijas un radio programmu izplatīšanai, ka arī datu pārraidei. Datu pārraides kanālu izveidošanai izmanto SDH, PDH, ATM un IP tehnoloģijas (atkarībā no prasībām). VAS Latvijas Valsts radio un televīzijas centrs nodrošina pastāvīgu tīkla kontroli un apkalpošanu 24h diennaktī.

sentences: '''27. februāris''' ir gada 58. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 307 (308 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Daugavgrīva
|attels             =
|paraksts           = Parādes iela
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Memmes pļava]]
|platiba            = 10,147 km²
|iedzivotaju_skaits = 9108 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = Daugavgrīvas cietoksnis
[[Daugavgrīvas bāka]]
[[Ziemas osta]]
[[Ūdens attīrīšanas stacija Daugavgrīva|Ūdens attīrīšanas stacija]]
|udenstilpnes       = [[Rīgas līcis]]
[[Daugava]]
[[Buļļupe]]
|parki              = [[Daugavgrīvas dabas liegums|Dabas liegums]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|30|36|56}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/daugavgriva/ apkaimes.lv]
}}
'''Daugavgrīva''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime (pilsēta)|apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajonā]], kurā ietilpst arī pilsētas daļa [[Memmes pļava]]. Daugavgrīvas apkaime atrodas Rīgas ziemeļrietumu daļā uz [[Buļļu sala]]s (ietver arī neapdzīvoto [[Mīlestības saliņa|Mīlestības saliņu]]). Tā robežojas ar [[Buļļi (apkaime)|Rītabuļļu]], [[Bolderāja]]s, [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvja]] un [[Mangaļsala]]s apkaimēm, taču savienojums pa sauszemi ir tikai ar Rītabuļļu apkaimi un Bolderāju (savienojums pa tiltu). Daugavgrīvas apkaimes robežas ir [[Rīgas līcis]], [[Daugava]], [[Loču kanāls]], [[Buļļupe]], [[Dzintara iela (Rīga)|Dzintara iela]] un taka, kas ved uz Rīgas līci. Apkaimē atrodas [[Piejūra|dabas parks "Piejūra"]].

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' (''Johann Adolph von Ungern-Sternberg'', [[1726]] - [[1793]]) bija [[Urga (ciems)|Urgas muižas]] (''Orgishof'') īpašnieks, [[Vidzemes guberņa]]s tiesnesis (1782-84), Vidzemes landrāts.

sentences:
{{Tenisista infokaste
|playername= Marats Safins
|image =
|country= {{RUS}}
|residence= [[Montekarlo]], [[Monako]]
|datebirth= {{dzimšanas datums un vecums|1980|1|27}}
|placebirth= [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|height= 193 [[centimetrs|cm]]
|weight= 88 [[kilograms|kg]]
|turnedpro= [[1997]]. gadā
|plays= ar labo roku, divrocīgs kreisais sitiens
|careerprizemoney= [[ASV dolārs|USD]] 14 373 562
|singlesrecord=   422—267
|singlestitles= 15
|highestsinglesranking= 1 ({{dat|2000|11|20}})
|AustralianOpenresult= '''Uzvara''' (2005)
|FrenchOpenresult= Pusfināls (2002)
|Wimbledonresult= Pusfināls (2008)
|USOpenresult= '''Uzvara''' (2000)
|doublesrecord= 91—107
|doublestitles= 2
|highestdoublesranking= 71 ({{dat|2002|4|22}})
|updated= {{dat|2010|4|26}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Sniķers''', arī '''Sniķeris''' (vaclatviešu valodā:  [[galdnieks]], [[kokgriezējs]], apvidvārds: šņukuris<ref>[https://tezaurs.lv/sni%C4%B7eris tezaurs.lv]</ref>) var būt:

sentences:
s spiediens [[jūra]]s līmenī (augšā [[vasara]]s, apakšā [[ziema]]s atmosfēras spiediens)]]
'''Atmosfēras spiediens''' ir [[Zemes atmosfēra]]s hidrostatiskais [[spiediens]], kas rodas, [[Zeme]]s [[gravitācija]]s dēļ gaisam pievelkoties pie Zemes virsmas. Atmosfēras spiediens ir tik liels, ar kādu [[spēks|spēku]] spiež virs [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] esošais gaisa slānis. Lielākā augstumā virs jūras līmeņa spiediens samazinās, jo tad tur virs ķermeņa, kas atrodas lielā augstumā, atrodas mazāks [[gaiss|gaisa]] slānis un tas spiež uz to ar mazāku spēku. Nelielā intervālā atmosfēras spiediens mainās meteoroloģisko apstākļu iespaidā, veidojot augsta vai zema atmosfēras spiediena zonas ([[ciklons]] raksturojas ar zemāku, bet [[anticiklons]] ar augstāku atmosfēras spiedienu). [[Atmosfēra]]s spiedienu mēra ar [[barometrs|barometriem]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences: {{Commonscat|Bobsledders from the United States}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Borskābes struktūrformula

Borskābes molekulas modelis

Pulverveida borskābe
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksoborāts,
ortoborskābe, borakskābe,
 borofaks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |title=MK noteikumi Nr. 86 |access-date={{dat|2014|12|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305011238/http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
|           CAS numurs = 10043-35-3
|      ķīmiskā formula = H3BO3
|              molmasa = 61,83
|              blīvums = 1435
|  kušanas temperatūra = 170,9 °C
| viršanas temperatūra = 300 °C
| šķīdība ūdenī        = 2,52 g/100 mL (0 °C)
4,72 g/100 mL (20 °C)
5,7 g/100 mL (25 °C)
19,10 g/100 mL (80 °C)
27,53 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Borskābe''' jeb '''ortoborskābe''' (H3BO3 vai B(OH)3) ir ļoti vāja neorganiska [[skābe]]. Borskābe ir cieta bezkrāsaina viela, tās [[triklīnā singonija|triklīnie]], slāņainie kristāli ir plānu zvīņu veidā, kuras taustot liekas taukainas. Tas saistīts ar borskābes kristālrežģa uzbūvi, kur molekulas saistītas savā starpā ar [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saitēm]] plakanos monomolekulāros slāņos, bet šos slāņus savā starpā saista daudz vājākie starpmolekulārie spēki. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst diezgan slikti, bet šķīdība strauji pieaug līdz ar [[temperatūra]]s paaugstināšanos. Borskābei šķīstot, tiek uzņemts siltums,<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 491. lpp.</ref> tādēļ šķīdums atdziest. Borskābes sāļus sauc par [[borāti]]em.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Medumu pagasts
| karte             = Medumu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Medumu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Medumu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Medumu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Medumi
| platība           = 116,6
| iedzīvotāji       = 1036<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1036 / 116.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.medumi.lv
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences: '''Tati''' ir [[Irāņu tautas|irāņu]] etniskā grupa, kas dzīvo [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] un [[Krievija|Krievijā]] (galvenokārt [[Dagestāna]]s dienvidos). Tati ir daļa no Kaukāza irāņu izcelsmes pamatiedzīvotājiem un galvenokārt ir [[Šiītu islāms|šiītu]] [[musulmaņi]], bet ievērojams skaits ir arī [[Sunnītu islāms|sunnīti]].

sentences:
[[Kategorija:Siguldas novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Siguldas pagasts}}

sentences:
[[Abrahams Linkolns|Abrahamu Linkolnu]] 1865. gadā. Mākslinieka zīmējums]]
'''Atentāts''' ir sabiedriska darbinieka [[slepkavība]] vai tās mēģinājums ({{val-la|attentatum}} no ''ad-temptāre'' - "mēģinājums izdarīt").  Atšķirībā no citu veidu slepkavībām, atentāts parasti tiek veikts ar [[ideoloģija|ideoloģisku]] vai [[politika|politisku]] pamatojumu. Parasti atentātus veic vairāku cilvēku grupējumi vai arī [[garīga slimība|garīgi slimi]] cilvēki. Vēl bez ideoloģiskajām un politiskajām motivācijām, par atentāta izdarīšanas iemeslu var būt [[nauda]] ([[pasūtīta slepkavība]]), [[atriebība]] vai arī [[militāra operācija]].

sentences: '''Daunvelings''' (no {{val|en|downwelling}} — 'nogrimšana') ir materiāla viena slāņa nolaišanās līdz otram slānim. Galvenokārt tas ir [[ūdens]] augšējā slāņa nogrimšana dziļākos slāņos. Materiāls ar lielāku blīvumu nolaižas zem materiāla ar mazāku blīvumu, piemēram, sāļš ūdens nolaižas zem saldūdens, jo tas ir smagāks, aukstais [[gaiss]] nolaižas zem siltā gaisa utt. Vējam pūšot uz jūras piekrasti, tas dzen ūdeni uz krastu, kur notiek daunvelings.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |title=Vertikālā plūsma |access-date={{dat|2009|07|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071015125337/http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |archivedate={{dat|2007|10|15||bez}} }}</ref> Krastā šajā laikā ūdens ir silts, jo to ir sadzinis vējš un siltais ūdens grimst lejup, jo nevar tur vairāk uzkrāties.

sentences: '''Cūkgaļa''' ir [[gaļa]], kas iegūta no [[mājas cūka|cūkām]]. Tas ir visizplatītākais gaļas veids pasaulē. Cūkgaļa un tās ēdieni ir ļoti izplatīti [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]], it īpaši [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. No cūkgaļas gatavo [[šķiņķis|šķiņķi]], [[karbonāde|karbonādi]], [[bekons|bekonu]], cūkgaļas [[desa]]s un citus gaļas produktus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karbamīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(NH2)2CO
|molmasa=60,07
|blīvums=1330
|kušanas temperatūra=132,7 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
}}

sentences: '''E tramvaju sērija''' sastāv no vairākām [[Tramvaju satiksme Vīnē|Vīnes tramvaja]] modeļu sērijām.

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Anas.formosa.4.jpg
|  att_nosaukums = [[Baikāla krīklis]] (''Anas formosa'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
| ģints =Anas
| ģints_lv=Meža pīles
|       binomial = Anas <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Territorio Chileno Antártico
|    pilnais_valsts_nosaukums = Antártica
|            valsts_nosaukums = Antártica
|               karoga_attēls = Flag_of_Magallanes,_Chile.svg
|            karoga_nosaukums = Magelanesas un Čīles Antarktikas reģiona karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Magallanes,_Chile.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Magelanesas un Čīles Antarktikas reģiona ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = ''Prima en Terrae Chilensis''
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Antarctica,_Chile_territorial_claim.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Puertokovadonga]]
| latd=63| latm=19| lats=15| latNS= S| longd=57| longm= 53| longs= 55| longEW=W <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = [[Vilja las Estreljasa]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda|spāņu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = Intendants
|                valsts_galva = Eiženija Mansilja <!-- Eugenia Mancilla -->
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Čīle]]s komūna
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1961]].g. 11. jūlijā
|                 platība_km2 = 1250257.6
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 130 - 350 (tikai čīlieši)
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = Čīles peso
|                valūtas_kods = CLP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Čīles Antarktiskā teritorija''' ({{val-es|Territorio Chileno Antártico}}) ir [[Čīle]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], kas formāli veido '''Antartikas''' komūnu [[Čīles Antarktikas province|Čīles Antarktikas provincē]] [[Magaljanesa un Čīles Antarktika|Magaljanesas un Čīles Antarktikas]] reģionā. Teritorija daļēji pārklājas ar [[Britu Antarktiskā Teritorija|Apvienotās Karalistes]] un [[Argentīnas Antarktīda|Argentīnas]] pretenzijām. Ietver sektoru uz dienvidiem no 60° dienvidu platuma paralēles un starp 53° to 90° rietumu garumu meridiāniem. Iekļauj [[Antarktīdas pussala|Antarktīdas pussalu]], [[Dienvidšetlendas salas]], daļu [[Elsvērta Zeme]]s un [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledāja]]. Čīle uztur lielāko pastāvīgo polārstaciju [[Rietumantarktīda|Rietumantarktīdā]] [[Eduardofreja|Eduardofreju]], kas kopā ar citām blakus esošajām stacijām [[Karaļa Džordža sala|Karaļa Džordža salā]] veido apdzīvoto vietu [[Vilja las Estreljasa|Vilju las Estreljasu]] ar lidostu, skolu, slimnīcu un citiem infrastruktūras objektiem. Oficiālais administratīvais centrs ir [[Henerala Bernardo O'Higinsa|Heneralas Bernardo O'Higinsas]] polārstacija (civilais nosaukums Puertokovadonga).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Francs Boass
|     vārds_orig = ''Franz Boas''
|         attēls = FranzBoas.jpg
|     att_izmērs = 225px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Mindene]], [[Vestfālija]], [[Prūsijas Karaliste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[antropoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Kolumbijas Universitāte]]
|     akad_amats = [[Profesors]]
|     alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Bonnas Universitāte]]
[[Ķīles Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Margareta Mīda]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Kitchingia uniflora 135-8286.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe uniflora|Vienziedu kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe uniflora|suga_lv=Vienziedu kalanhoja}}'''Vienziedu kalanhoja''' (''Kalanchoe uniflora'') ir augu suga kalanhoju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un citur pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://worldofsucculents.com/kalanchoe-uniflora-coral-bells/|title=Kalanchoe uniflora (Coral Bells)|website=World of Succulents|access-date=2022-01-18|date=2019-10-25|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Vadakste (ciems)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vadakste
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Vadakstis
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Vadakstis
| attēls            = Vadakstis.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = ZA no [[Auce]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=29 | sāk_plat_s=45 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=55 | sāk_gar_s=43 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=13 | iet_gar_s=3 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}<br />{{LTU}}
| garums            = 82
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 39,4
| kritums           = 54
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 0,28
| baseins           = 1250
| baseins_latvijā   = 775
| pietekas          = [[Ezere (upe)|Ezere]], [[Avīkne]]
}}
'''Vadakste'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97264 |title=Informācija par objektu: Vadakste |accessdate={{dat|2018|02|23||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Venta]]s labā krasta pieteka [[Dobeles novads|Dobeles]] un [[Saldus novads|Saldus]] novados.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> 67 km garā posmā ir Latvijas un [[Lietuva]]s robežupe. Robežtilti [[Ezere|Ezerē]], [[Laižuva|Laižuvā]] un [[Priedula|Priedulā]]. Upi šķērso autoceļi [[P96]] un [[P104]].

sentences: '''Sviedri''' vairumam [[zīdītāji|zīdītāju]] ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas [[fiziska slodze|fiziskas slodzes]], [[emocijas|emociju]] vai [[slimība|slimību]] dēļ izdalās uz [[āda]]s. Tas ir [[sekrēts]], kuru izdala [[sviedru dziedzeri]]. Vidēji cilvēkam uz ādas ir aptuveni 2,6 miljoni sviedru dziedzeru.<ref name="HSW"/> 98-99% sviedru veido [[ūdens]].<ref name="PME"/> Atlikušos procentus sviedru veido [[vārāmā sāls]], [[urīnviela]], [[urīnskābe]], [[taukskābe]]s un [[holesterīns]].<ref name="PME"/>

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences:
[[File:Kur Fraternity, Krakow.jpg|thumb|Poļu ''Kur'' brālība svinībās [[Krakova|Krakovā]] ]]
Jēdziens '''brālība''' parasti apzīmē dažādas sabiedriskas vai sociālas organizācijas, kā, piemēram, [[Brīvmūrniecība]], [[Rotari]], [[Rožkrustieši]], [[studentu korporācijas]]. Tradicionāli brālību biedri ir vīrieši.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Marģers Skujenieks
| attēls = Margers Skujenieks.jpg
| att_izm = 195px
| amats = [[Latvijas Republikas Ministru prezidenti|Latvijas Republikas Ministru prezidents]]
| term_sākums = {{dat|1931|12|6|N|}}
| term_beigas = {{dat|1933|03|23|N|}}
| prezidents = [[Alberts Kviesis]]
| priekštecis = [[Kārlis Ulmanis]]
| pēctecis = [[Ādolfs Bļodnieks]]
| term_sākums2 = {{dat|1926|12|19|N|}}
| term_beigas2 = {{dat|1928|01|23|N|}}
| prezidents2 = * [[Jānis Čakste]]
* [[Gustavs Zemgals]]
| priekštecis2 = [[Arturs Alberings]]
| pēctecis2 = [[Pēteris Juraševskis]]
| dzim_dati = {{dat|1886|06|22}}
| dzim_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1941|07|12|1886|06|22}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[LSDSP]] (?—1921)
[[Mazinieku partija]] (1921—1929)
[[Progresīvā apvienība]] (1929—1934)
| dzīvesb =
| profesija = [[ekonomika|ekonomists]], [[statistika|statistiķis]]
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Latvijas Republikas finanšu ministrs]]
| term_sākums3 = {{dat|1932|02|21|N|}}
| term_beigas3 = {{dat|1933|03|23|N|}}
| prezidents3 = [[Alberts Kviesis]]
| premjers3 = Marģers Skujenieks
| priekštecis3 = [[Gustavs Zemgals]]
| pēctecis3 = [[Jānis Annuss (politiķis)|Jānis Annuss]]
| amats4 = [[Latvijas Republikas iekšlietu ministrs]]
| term_sākums4 = {{dat|1931|12|06|N|}}
| term_beigas4 = {{dat|1932|03|20|N|}}
| prezidents4 = [[Alberts Kviesis]]
| premjers4 = Marģers Skujenieks
| priekštecis4 = [[Ansis Petrevics]]
| pēctecis4 = [[Jānis Kauliņš]]
| term_sākums5 = {{dat|1926|12|19|N|}}
| term_beigas5 = {{dat|1928|01|23|N|}}
| prezidents5 = * [[Jānis Čakste]]
* [[Gustavs Zemgals]]
| premjers5 = Marģers Skujenieks
| priekštecis5 = [[Eduards Laimiņš]]
| pēctecis5 = Eduards Laimiņš
}}
'''Marģers Skujenieks''' ({{dat VS|{{dat|1886|06|22|N}}|{{dat||06|10|N}}}} — {{dat|1941|07|12|N}}) bija [[Latvija]]s sabiedriski politiskais darbinieks, statistiķis, publicists. Divas reizes (no 1926. līdz 1928. un no 1931. līdz 1933. gadam) bijis [[Latvijas Ministru prezidents]], vēlāk vadījis [[Latvijas Olimpiskā komiteja|Latvijas Olimpisko komiteju]]. [[Tautas padome]]s loceklis, [[Latvijas Satversmes sapulce]]s un visu četru pirmskara Saeimu deputāts. Pēc [[Latvijas okupācija (1940)|okupācijas]] deportēts uz [[Padomju Savienība|PSRS]] un nošauts 1941. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|           attēls = Unshorn_alpaca_grazing.jpg
|    att_nosaukums = ''Huacaya'' šķirnes alpaka
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Lamini
|           cilts_lv=Lamu cilts
|            ģints = Vicugna
|         ģints_lv = Vikunjas
|             suga = V. pacos
|          suga_lv = Alpaka
|           suga_r = Alpaka
|         binomial = Vicugna pacos <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība =

sentences:
]]
'''Fiziķis''' ir [[zinātnieks]], kas apmācīts izprast [[matērija]]s un [[enerģija]]s [[mijiedarbības]], kuram ir [[zināšanas]], [[iemaņas]] un [[prasmes]] pētījumu veikšanai [[fizika|fizikā]]. Fiziķus var iedalīt pēc fizikas nozares, kurās tie ir specializējušies, piemēram, biofiziķi, kvantu fiziķi, astrofiziķi. Lai gan jau kopš [[senie laiki|senajiem laikiem]] daudzi zinātnieki savu darbību ir saistījuši ar fiziku, piemēram, [[Aristotelis]], [[Arhimēds]], tomēr viņus pieņemts saukt par [[filozofs|filozofiem]], nevis par fiziķiem, jo viņu pētījumi ietvēra plašāku jautājumu loku.

sentences:
{| class="wikitable"
! colspan="2" |[[Binārā nomenklatūra|Klasifikācija]]
|-
|Valsts
|[[Plantae]]
|-
|Nodalījums
|[[Charophyta]]
|-
|Klase
|Charophyta
|}
'''Mieturaļģes ('''latīniski: '''''[[:en:Charophyta|Charophyta]]'')''' ir plaši izplatītas un bieži sastopamas dažādos biotopos visā pasaulē. To masveida klātbūtne biotopā liecina par šīs ekosistēmas tīro un veselīgu ūdens stāvokli. Mieturaļģes ir ļoti nozīmīgas trofiskā tīkla sastāvdaļas.
Mieturaļģu izplatība saldūdeņos atkarīga no biotopa ūdens dzidrības, morfometriskiem rādītājiem, ķīmiskā sastāva un substrāta, kurās tās aug.
Sastopamas sešas dzimtas:

sentences:
[[Kategorija:Skyforger]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc autora]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mahmūds Abāss
| vārds_orģ           = مَحْمُود عَبَّاس
| attēls              = Mahmoud Abbas (2022).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents
| term_sākums         = {{dat|2005|1|15|N}}
| term_beigas         = pašlaik
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1935|3|26}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Fatah]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Mahmūds Abāss''' ({{val|ar|مَحْمُود عَبَّاس}}, ''Maḥmūd ʿAbbās''; dzimis {{dat|1935|3|26}}) ir pašreizējais [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents.

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = X-15
  |tips = [[raķešlidmašīna]]
  |ražotājs = [[North American Aviation]]
  |attēls = Attēls:X-15 in flight.jpg
  |paraksts = North American X-15 lidojumā
  |pirmais lidojums = {{dat|1959|6|8}}
  |nodošana = {{dat|1959|9|17}}
  |pēdējais lidojums = [[1968]]. gada decembrī
  |stāvoklis = Muzeja eksponāts
  |lietotājs = [[ASV Gaisa spēki]]
  |pārējie lietotāji = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
  |kopskaits = 3
}}
'''North American X-15''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pilotējama [[raķešlidmašīna]] no [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[X-lidmašīnas|X-lidaparātu]] sērijas. To izmantoja no 1959. līdz 1968. gadam. Lidmašīna tika izveidota virsskaņas lidojumiem (tās ātrums piecas reizes pārsniedza [[skaņas ātrums|skaņas ātrumu]]) un lidojumiem ārpus [[atmosfēra]]s. Tās misija bija izpētīt [[aerodinamika|aerodinamiku]], lidojot lielā [[ātrums|ātrumā]] un [[Absolūtais augstums|augstumā]]. Pavisam tika izveidoti 3 šādi modeļi un ar tiem kopā tika veikti 199 lidojumi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums   = Mežāzis 1
| attēls      = Capricorn one.jpg
| att_izm     =
| oriģinālnos = ''Capricorn One''
| žanrs       = [[trilleris]]
| režisors    = [[Pīters Haijams]]
| producents  = [[Pauls N. Lazarus]]
| scenārijs   = Pīters Haijams
| aktieri     =
* [[Eliots Gūlds]]
* [[Džeimss Brolins]]
* [[Brenda Vakaro]]
* [[Sems Vaterstons]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Deivids Doils]]
| mūzika      = [[Džerijs Goldsmits]]
| operators   = [[Bils Batlers]]
| montāža     = [[Džeimss Mičels]]
| studija     = ''ITC Entertainment''
| izplatītājs = [[Warner Bros.]]
| izdošana    = {{filmas datums|1977}}
| ilgums      = 124 minūtes
| valsts      = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda      = [[angļu valoda|angļu]]<br />(dublēta [[krievu valoda|krievu]] valodā)
| budžets     = 5 000 000 dolāru (plānots)
| ienākumi    =
| iepriekšējā =
| nākamā      =
| imdb        = 0077294
| paraksts    = Filmas plakāts
}}
"'''Mežāzis 1'''" ({{val|en|Capricorn One}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[kinorežisors|režisora]] [[Pīters Haijams|Pītera Haijama]] 1977. gadā uzņemts [[trilleris]] par valdības sazvērestību, falsificējot lidojumu uz Marsu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Graeca0005.JPG
| att_nosaukums = [[Vidusjūras bruņurupucis]] (''Testudo graeca'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņurupuči
|    apakškārta = Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
|      binomial = Cryptodira ([[Cope]], 1868)
|    iedalījums =
*Infrakārta ''[[Eucryptodira]]''
*Infrakārta †''[[Paracryptodira]]''
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cryptoderes'' Duméril & Bibron, 1834<ref name=rod>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |title=Turtles of the world, 2011 update: Annotated checklist of taxonomy, synonymy, distribution and conservation status |access-date={{dat|2012|01|22||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/64t6NrOyR?url=http://www.iucn-tftsg.org/wp-content/uploads/file/Accounts/crm_5_000_checklist_v4_2011.pdf |archivedate={{dat|2012|01|22||bez}} }}</ref>
*''Cryptodera'' Lichtenstein, 1856
*''Cryptodiramorpha'' Lee, 1995
*''Pancryptodira'' Joyce, Parham, & Gauthier, 2004
}}
'''Slēptkakla bruņurupuči''' jeb '''slēptkakla bruņrupuči''' (''Cryptodira'')<ref name=rod/> ir [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') apakškārta, kurai pieder lielākā daļa mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu. Visi [[Ziemeļamerika]]s, [[Eiropa]]s un [[Āzija]]s bruņurupuči pieder šai apakškārtai,<ref name=atl/> bet slēptkakla bruņurupuču sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Arī [[Latvija]]s vienīgā bruņurupuču suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}} pieder pie slēptkakla bruņurupuču apakškārtas. Mūsdienās dzīvojošās vai salīdzinoši nesenā pagātnē izmirušās dzimtas tiek iedalītas ''[[Eucryptodira]]'' infrakārtā, bet izmirušās arhaiskās dzimtas ''[[Paracryptodira]]'' infrakārtā.<ref name=haa/>

sentences:
]]
'''Vecvecāki''' ir otrās pakāpes [[radniecība|radinieki]]. Tie ir [[tēvs|tēva]] vai [[māte]]s [[vecāki]]. Vecvecāki pēc dzimuma tiek dalīti vectēvos (vectētiņos, opīšos) un vecāsmātēs (vecmammās, vecmāmiņās, omītēs). [[Persona]], attiecībā pret saviem vecvecākiem, ir mazbērns (mazdēls vai mazmeita). Dažādās kultūrās un sabiedrībās vecvecākiem var būt atšķirīgas lomas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kilakitsoka
| native_name    =  ''Qilakitsoq''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Qilakitsoq_I-1.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Kilakitsokas mūmija
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 70.608611 | latNS  = N
| longd = 52.181944 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     = 1972. gads
| excavations    = 1977. gads
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Udmurti
| skaits = ne vairāk par 450 tūkst. (2021)
| vieta =
| valoda = [[udmurtu valoda]], [[krievu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| grupas = [[somugri]]
| radi = [[komieši]]; [[komi-permieši]]; pārējās [[somugri|somugru]] tautas
| regions = {{RUS}} 386 465 (2021), no tiem 299 874  [[Udmurtija|Udmurtijā]]
}}

sentences: '''Berlīnes Brīvā Universitāte''' ({{val|de|Freie Universität Berlin}}) ir publiska universitāte [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]], kas dibināta [[Rietumberlīne|Rietumberlīnē]] pēc pilsētas sadalīšanas 1948. gadā, jo [[Berlīnes Humboltu universitāte]] tolaik atradās [[PSRS]] okupācijas zonā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cirkons
|attēls=
|att_paraksts = Hiacints (cirkona paveids) kvarcā. (Pakistāna).
|klase=silikātu grupa (nesosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=ZrSiO4
|singonija=[[tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=brūna, sarkanbrūna, pelēka, zeltaini dzeltena, bezkrāsaina, zaļa.
|svītra=balta
|habituss= plātņaini līdz prizmatiski kristāli, neregulāri graudi, masīvi.
|skaldnība=ļoti nepilnīga
|lūzums=konhoidāls līdz nelīdzens
|cietība=7,5
|spīdums=dimanta
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,925—1,961
|pleohroisms=vājš
|blīvums=4,6—4,7
}}
'''Cirkons''' (no {{val|fa|زرگون}} (''zargun'') — 'zeltains') pamatsilikātu apakšklases [[minerāls]], cirkonija ortosilikāts ZrSiO4. Parasti satur 1—4 % [[Hafnijs|hafniju]], kas [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]] izomorfi aizvieto [[Cirkonijs|cirkoniju]].

sentences: '''Sekstamino''' jeb '''6-mino''' ir polimino, kurš sastāv no sešiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 35 unikāli sekstamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 216 sekstamino pozīcijas.

sentences:
{{Commonscat|Fiction|Izdomājumi}}
[[Kategorija:Alternatīvā realitāte]]
[[Kategorija:Izklaide]]
[[Kategorija:Kultūra]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilnīga skaistule
| operators =
| attēls = Ifeelpretty poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = * [[Ebija Kona]]
* [[Marks Silverstīns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Eimija Šumere]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Rorijs Skovels]]
* [[Emilija Ratakovski]]
* [[Eidija Braienta]]
* [[Toms Hopers (aktieris)|Toms Hopers]]
* [[Naomi Kempbela]]
* [[Lorēna Hatone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''I Feel Pretty''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|4|20}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|94,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3959653889/|title=I Feel Pretty |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pilnīga skaistule"''' ({{Val|en|I Feel Pretty}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisori ir [[Ebija Kona]] un [[Marks Silverstīns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eimija Šumere]], [[Mišela Viljamsa]], [[Rorijs Skovels]], [[Emilija Ratakovski]], [[Eidija Braienta]], [[Toms Hopers (aktieris)|Toms Hopers]], [[Naomi Kempbela]] un [[Lorēna Hatone]].

sentences: '''Sociālā iekļaušana''' ir process, kura mērķis ir nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļautajām personām nodrošināt iespējas, pakalpojumus un resursus, kuri nepieciešami, lai pilnvērtīgi piedalītos sabiedrības ekonomiskā, sociālā un kultūras dzīvē, uzlabojot dzīves līmeni un labklājību, kā arī lielākas līdzdalības iespējas lēmumu pieņemšanā un pieejamību personas pamattiesībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lm.gov.lv/text/548 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180106133441/http://www.lm.gov.lv/text/548 |archivedate={{dat|2018|01|06||bez}} }}</ref>

sentences: '''Neredzamā baznīca''' ir [[teoloģija|teoloģiska]] mācība, pārsvarā [[protestantisms|protestantu]] teoloģijā. Parasti tiek iekļauta [[Vispārējas kristīgas baznīcas pazīmes|vispārēju kristīgas baznīcas pazīmju]] skaitā. Tā izveidojusies kā atbilde, galvenokārt, [[Romas katoļu baznīca]]s mācībai par patieso baznīcu kā redzamu hierarhiju. Šī mācība uzsver patiesās kristīgās baznīcas cilvēka acīm neredzamo būtību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Astotā klase
| operators =
| attēls = Eighth Grade.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Bo Bērnems]]
| producents =
| scenārijs = Bo Bērnems
| aktieri = * [[Elsija Fišere]]
* [[Džošs Hemiltons]]
* [[Emīlija Robinsone]]
* [[Džeiks Raiens]]
* [[Freds Hekindžers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Eighth Grade''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''IAC Films''
* ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''Sony Pictures Releasing International''
* ''Stage 6 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|7|13|ASV}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Eighth-Grade-(2018)#tab=summary|title=Eighth Grade (2018) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|1|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Astotā klase"''' ({{Val|en|Eighth Grade}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārists ir [[Bo Bērnems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elsija Fišere]], [[Džošs Hemiltons]], [[Emīlija Robinsone]], [[Džeiks Raiens]] un [[Freds Hekindžers]].

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Asīrija''' ([[akadiešu valoda|akadiešu]]:𒀸𒋩, [[sīriešu valoda|sīriešu]]: ܐܬܘܪ vai ܐܫܘܪ) bija [[Senā Divupe|Senās Divupes]] lielvalsts [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Savas attīstības agrīnajā stadijā tā pletās uz dienvidiem apmēram no mūsdienu [[Irāka]]s ziemeļu robežas, aptvēra [[Tigra]]s upes ieleju un vairākas tās pietekas. Austrumos Asīrija robežojās ar [[Zāgrosas kalni]]em, bet rietumu virzienā pletās Divupes līdzenums. Dienvidos Asīrija robežojās ar [[Babilonija|Babiloniju]] un [[Šumera|Šumeru]] (vēlāk Šumera Akada). Asīrijas lielākās [[pilsēta]]s bija [[Ašūra]] (mūsdienu Šārkata Irākā) un [[Ninīve]] (mūsdienu [[Mosula|Mosulā]]).

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Deniņu kauls |
  Latin        = Os temporale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray137.png |
  Caption      = Deniņu kaula ārējā virsma |
  Image2       = Gray138.png|
  Caption2     = Deniņu kaula iekšējā virsma |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Birokrāti''' ir dalībnieku grupa, kas pieder pie [[Vikipēdija]]s administrācijas. Viņiem ir tiesības dalībniekus padarīt par [[Vikipēdija:Administratori|administratoriem]] (saīsināti — ''adminiem''), ja tā [[Vikipēdija:Administratoru kandidāti|nobalsojusi]] Vikipēdijas kopiena. Birokrāti parasti ir arī administratori. Birokrāti var piešķirt un noņemt [[Vikipēdija:Boti|botu]] statusu, lai botu veiktās izmaiņas neparādītos [[Special:Recentchanges|pēdējo izmaiņu]] lapā. ''[[MediaWiki]]'' instalācijas visu birokrātu sarakstu (dalībnieki ar birokrāta tiesībām) var atrast [[Special:ListUsers/bureaucrat|šeit]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
| name         = MycoBank
| image        =
| size         =
| motto        =
| type         = Datu bāze
| formation    = 2004
| headquarters = [[Utrehta]], [[Nīderlande]]
| membership   =
| leader_title =
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [http://www.mycobank.org/ mycobank.org]
}}
'''''MycoBank''''' ir tiešsaistes datu bāze, kas apkopo un dokumentē jaunus [[mikoloģija|mikoloģiskos]] sugu nosaukumus un to kombinācijas, reizēm apvienojumā ar to aprakstiem un ilustrācijām. To pārvalda Starptautiskā mikoloģiskā asociācija un administrē ''Centraalbureau voor Schimmelcultures'' Vesterdeikas [[sēnes|sēņu]] bioloģiskās daudzveidības institūtā [[Utrehta|Utrehtā]].<ref>Hawksworth DL. (2005). "''Universal fungus register offers pattern for zoology''". Nature. 438 (7064): 24. Bibcode:2005Natur.438Q..24H. doi:10.1038/438024b. PMID 16267528.</ref><ref>[http://www.mycobank.org/#MoreInfo More about MycoBank]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Luīze Rādeke
|     vārds_orig =
|         attēls = Louise Radecke.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Celle]], [[Hanoveres karaliste]]
({{vieta|Vācija|Lejassaksija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1916
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{vieta|Igaunija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = operdziedātāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|bioķīmiķi|Blohs|Blohs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Konrad Emil Bloch
| attēls =Konrad Bloch.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Blohs 1965. gadā
| dz_gads =1912
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Nisa|Niese]],  [[Vācija]]
(tagad [[Nisa]], {{POL}})
| m_gads =2000
| m_mēnesis=10
| m_diena=15
| m_vieta =[[Leksingtona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Hārvarda Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Jeila Universitāte]]
| alma_mater =[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Minhenes Tehniskā augstskola]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[holesterīns|holesterīna]] un [[taukskābe]]s [[metabolisms]] organismā
| apbalvojumi = [[1964]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Šaušana]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences: '''Emidemioloģija''' ir [[zinātne]], kas pēta [[infekcija]]s [[slimība|slimību]] izcelšanās un izplatīšanās likumsakarības, kā arī to apkarošanas iespējas. Šī zinātne arī nodarbojas ar šo slimību profilakses un likvidēšanas metožu izstrādāšanu.<ref name="lpe" /> Tiek izšķirta vispārīgā un speciālā epidemioloģija.<ref name="lpe" />

sentences: [[Lineārā algebra|Lineārajā algebrā]] '''determinants''' ir lielums, ko var piekārtot jebkurai kvadrātveida [[matrica]]i. Matricas ''A'' determinantu parasti apzīmē ar det(''A'') vai |''A''| un to var izteikt kā [[polinoms|polinomu]] no matricas ''A'' elementiem.

sentences: '''Tarirīnskābe''' (6-oktadecīnskābe, CH3(CH2)10C≡C(CH2)4−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Tarirīnskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā - [[stearolskābe]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Dārzkopība]]

sentences: '''18. marts''' ir gada 77. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (78. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 288 dienas.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Mets Deimons
| vārds_orig              = ''Matt Damon''
| attēls                  = Matt Damon, Berlinale 2023 (cropped).jpg
| attēla izmērs           =
| komentārs               = Mets Deimons 2023. gadā
| dz. vārds               = Metjū Peidžs Deimons
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1970|10|8}}
| dz. vieta               = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Kembridža|3s=Kembridža (Masačūsetsa)}}
| miršanas datums         =
| miršanas vieta          =
| citi vārdi              =
| nodarbošanās            =
* [[aktieris]]
* [[scenārists]]
| darbības gadi           = 1988—pašlaik
| dzīvesbiedrs            =
| mājaslapa               =
| akadēmijasbalva         =  [[70. Kinoakadēmijas balva|1997]] — "[[Labākais oriģinālscenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais oriģinālscenārijs]]"
| zeltaavenesbalva        =
| zeltaglobusabalva       =  1997 — "Labākais scenārijs"
| apbalvojumi             =
| dzimums                 = V
}}
'''Metjū Peidžs Deimons''' ({{val|en|Matthew Paige (Matt) Damon}}; dzimis {{dat|1970|10|8}}) ir amerikāņu kinoaktieris un [[scenārists]]. 1998. gadā viņš saņēma [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas]] un [[Zelta globusa balva]]s par scenāriju filmai "[[Krietnais Vils Hantings]]" (kopā ar [[Bens Afleks|Benu Afleku]]).

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kena muižas dzīvojamā ēka, tagad Jēkabpils Mākslas skola. Jēkabpils.
2010. gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Fobija''' ({{val|el|φόβος}} — ‘bailes’) ir uzmācīga [[bailes|baiļu]] sajūta no ikdienišķām lietām vai sociālām situācijām. Šādas sajūtas veidojas dažādu [[psihoze|psihožu]] rezultātā. Ļoti bieži šīs fobijas ir iracionālas. Fobijas mēdz iedalīt specifiskajās un sociālajās fobijās. Specifiskās fobijas ir bailes no konkrētiem [[priekšmets|priekšmetiem]], [[dzīvnieki]]em vai [[dabas parādība|parādībām]], bet sociālās fobijas ir bailes no dažādām ikdienišķām situācijām, piemēram, no platu ielu šķērsošanas vai no cilvēku pūļiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Elerts Krūze
|     vārds_orig = ''Elert Kruse''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Tērbatas bīskapija]]
|      m_dat_alt = [[1587]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Prūsija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīna fon Tīzenhauzena
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Lavīna''' ir straujš un pēkšņs [[sniegs|sniega]] masu [[nobrukums]], parasti [[kalns|kalnos]], kas, virzoties pa kalnu nogāzēm, palielinās apjomā. Lavīnas ir bīstamas, jo tās negaidīti var aprakt, ievainot vai nogalināt cilvēkus. Katru gadu vairāk nekā 100 cilvēku iet bojā lavīnu dēļ, 80% no tiem ir [[kalnu slēpošana|kalnu slēpotāji]] un [[alpīnisms|alpīnisti]].<ref name="avalanche">{{Grāmatas atsauce | author= David McClung | author2 = Peter Schaerer | title = The Avalanche Handbook | url= https://archive.org/details/avalanchehandboo0000mccl_e0b1 | publisher = Mountaineers Books | location = Seattle, USA | year= 2006 | page= [https://archive.org/details/avalanchehandboo0000mccl_e0b1/page/212 212] | isbn= 978-0-89886-809-8 | language= en}}</ref> Lavīnām ir liela nozīmē dabisko [[ekosistēma|ekosistēmu]] attīstībā. Ikdienas sarunvalodā ar terminu ‘lavīna’ mēdz apzīmēt arī citu lielu masu, piemēram, [[dubļi|dubļu]], [[akmens|akmeņu]] vai [[augsne]]s, strauju pārvietošanos lejup pa nogāzi un tās pieņemšanos spēkā.

sentences:
]]
'''Augstākā izglītība''' ir profesionālās [[izglītība]]s līmenis, kas seko pēc vispārējās vai profesionālās [[Vidējā izglītība|vidējās izglītības]]. Tā ietver sistematizētu zināšanu un praktisko iemaņu kopumu, kas ļauj risināt teorētiskas un praktiskas uzdevumus attiecīgajā profesionālajā jomā, izmantojot un radoši attīstot mūsdienu [[zinātne]]s, tehnoloģijas un [[kultūra]]s sasniegumus.

sentences:
{{Valsts infokaste|name=''Deutsch-Ostafrika''|karoga_attēls=Flag_of_Deutsch-Ostafrika.svg|karoga_nosaukums=|flag_caption=Karogs|valsts_valodas=[[vācu valoda|vācu]]|galvaspilsēta=[[Bagamojo]] (1885–1890)
[[Dāresalāma]] (1890–1916)
[[Tabora (Tanzānija)|Tabora]] (1916, īslaicīgi)|vietējais_nosaukums=|pilnais_valsts_nosaukums=Vācijas Austrumāfrika|ģerboņa_attēls=Proposed_Coat_of_Arms_East_Africa_1914.png|dibināta=1885–1918|valsts_galva=|valsts_galvas_tituls=|image_symbol=|kartes_attēls=German_East_Africa_1914.svg|platība_km2=995000|iedzīvotāju_skaits=7 700 000|iedzīvotāju_skaita_gads=1912}}'''Vācijas Austrumāfrika''' ({{val|de|Deutsch-Ostafrika}}) bija [[Vācijas Impērija]]s kolonija [[Āfrika|Āfrikā]], kas pastāvēja no 1885. līdz 1918. gadam mūsdienu [[Tanzānija|Tanzānijā]], [[Burundija|Burundi]] un [[Ruanda]]s teritorijā, kā arī [[Mozambika]]s ziemeļos. Koloniālo īpašumu kopējā platība bija 995 000 km².

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .pl
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1990
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = NASK
|sponsors              = NASK
|domātais-pielietojums = Ar [[Polija|Poliju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Polijā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     = [http://www.arbitraz.pl/ PIIT arbitration] (Polijas iedzīvotājiem un uzņēmumiem) <br /> [http://arbiter.wipo.int/domains/rules/cctld/expedited/pl/ WIPO expedited arbitration] (ārvalstu iedzīvotājiem un uzņēmumiem)
|mājas-lapa            = [http://www.dns.pl/english/ DNS.pl]
|}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Karte uz zvaigznēm
| attēls                   = Maps to the Stars poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Maps to the Stars''
| žanrs                    = satīriska filma, drāma
| režisors                 = [[Deivids Kronenbergs]]
| producents               =
* [[Mārtins Kacs]]
* [[Mišels Merkts]]
* [[Saīds Bens Saīds]]
* Deivids Mišods
| scenārija autors         = [[Brūss Vāgners]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Sāra Gadone]]
* [[Evans Bērds]]
* [[Olīvija Viljamsa]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Džūliana Mora]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Prospero Pictures]]''
* ''[[SBS Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Entertainment One]]''
* ''[[Focus Features#Focus World|Focus World]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|5|19|Kannu filmu festivāls|2014|5|21|Francija|2014|10|31|Kanāda|2015|2|27|ASV}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mapstothestars.htm|title=Map to the Stars (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 4, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karte uz zvaigznēm"''' ({{val|en|Maps to the Stars}}) ir 2014. gada [[Kanāda]]s, [[Vācija]]s, [[Francija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska drāma, kuras režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Džons Kjūsaks]], [[Sāra Gadone]], [[Evans Bērds]], [[Olīvija Viljamsa]], [[Mija Vašikovska]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|19||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kolins Trevors Pilindžers
|     vārds_orig = ''Colin Trevor Pillinger''
|         attēls = Colin Pillinger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Pilindžers 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Kingsvūda]], [[Glosteršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kembridža]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]], [[Atvērtā universitāte]], [[Grešema koledža]]
|     alma_mater = [[Svonzē Universitāte]]
|        zinātne = [[planetoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Kolins Trevors Pilindžers''' ({{val|en|Colin Trevor Pillinger}}; dzimis {{dat|1943|5|9}}, miris {{dat|2014|5|7}}) bija angļu [[planetoloģija|planetologs]]. Strādāja par profesoru [[Atvērtā universitāte|Atvērtajā universitātē]]. Bija [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] avarējušās [[Marss (planēta)|Marsa]] zondes ''[[Beagle 2]]'' galvenais pētnieks un darbojās Marsa meteorītu pētnieku grupā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Malgrata de Mara
 | official_name            = ''Malgrat de Mar''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | image_skyline            = Panoramica Malgrat.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Escut de Malgrat de Mar.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Spānija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ESP}}
 | subdivision_type1        = Autonomais apgabals
 | subdivision_name1        =  [[Katalonija]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Barselonas province]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 8.92
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 18504
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 41 | latm = 39 | lats =  | latNS = N
 | longd = 2 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 08380
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 4
 | website                  = {{url|http://www.ajmalgrat.cat/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: tiek izmantoti optiski caurspīdīgi materiāli.]]

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Vidzeme|Ziemeļvidzemē]]|Svētupe (nozīmju atdalīšana)|Svētupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Svētupe
| attēls            = Svētupe pie Kuiķules. 2003-05-01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Svētupe pie [[Kuiķule]]s
| karte             = Latvijas upe Svetupe karte.png
| kartes_paraksts   = Svētupe un [[Dūņezers (Limbažu pagasts)|Dūņezers]].
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Dūņezers (Limbažu pagasts)|Dūņezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=32 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=6 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 58
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 49
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,15
| baseins           = 475,2
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Lūdiņupe]], [[Pērļupe (Limbažu novads)|Pērļupe]]
}}
'''Svētupe''' ir upe [[Vidzeme]]s rietumos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Iztek no [[Dūņezers (Limbažu pagasts)|Dūņezera]]. Upe tek pa [[Metsepoles līdzenums|Metsepoles līdzenumu]], baseinā daudz mežu un purvu. Augštece tek pa seklu, pārpurvotu ieleju, vidustece — pa pa dziļu (līdz 10 m pie [[Pāle]]s) ieleju. 4 km garā [[Jaunupe (kanāls)|Jaunupe]] Svētupes lejteci savieno ar [[Salaca|Salacu]]. Mīt ālanti, [[līdaka]]s, raudas, [[asaris|asari]], [[sapals|sapali]], [[zutis|zuši]].<ref>{{Latvijas daba|5|182}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| rinda = Asterales
| ģints_lv = Ķērmelītes
| ģints = Ptarmica
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| dzimta = Asteraceae
| rinda_lv = Asteru rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| binomial = Ptarmica
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| att_nosaukums = Vītolu ķērmelīte (''Ptarmica cartilaginea'')
| att_izmērs =
| attēls = Achillea salicifolia kz16.jpg
| kategorijas = nē
}}'''Ķērmelītes''' ({{Val-la|Ptarmica}}) ir [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtas]] ģints. Daži autori to neizdala kā atsevišķu ģinti un tā sugas klasificē kā [[Pelašķi|pelašķus]] (''Achillea'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30202964-2|title=Ptarmica Mill. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Ctenanthe lubbersiana
| attēls = Ctenanthe lubbersiana kz2.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Ctenanthe setosa''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Ktenantes
| ģints = Ctenanthe
| autors = (É.Morren) Eichler ex Petersen
| suga = Ctenanthe lubbersiana
| suga_lv = Lubersa ktenante
}}'''Lubersa ktenante''' (''Ctenanthe lubbersiana'') ir [[Ktenantes|ktenanšu]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Brazīlija|Brazīlijā]] ([[Minasžeraisa|Minasžeraisā]] un [[Santakatarina|Santakatarinā]]),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:71821-2|title=Ctenanthe lubbersiana (É.Morren) Eichler ex Petersen {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-28|language=en}}</ref> taču suga tiek plaši audzēta kā telpaugs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bloomscape.com/plant-care-guide/ctenanthe/|title=Ctenanthe 101: How to Care for Ctenanthe Plants|website=Bloomscape|access-date=2023-12-28|language=en-US}}</ref> Lubersa ktenante ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgs augs]], kurš aug galvenokārt mitrā [[Tropi|tropu]] biomā.<ref name=":0" />

sentences:
{{Elementa infokaste
|tips=sārmu metāls
|kārtas skaitlis=3
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=
|2. čaula=1
|1. čaula=2
|simbols=Li
|atommasa=6,941
|valences elektroni=[He]2s1
|tabulas attēls=
|attēls=
Parafīna eļļā uzglabāti litija gabaliņi
|oksidēšanas pakāpes=+1
|elektronegativitāte=0,98
|blīvums=535
|kušanas temperatūra=453,69 K (180,54 °C)
|viršanas temperatūra=1615 K (1342 °C)
}}
'''Litijs''' ir vieglākais no [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], kas brīvā veidā [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] nav [[gāze]]. Tā simbols ir '''Li''' un kārtas numurs [[Elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir 3 un tas ir vieglākais pazīstamais [[metāls]]. Tas ir [[sārmu metāls]], jo ir ķīmiski ļoti aktīvs (reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdens|ūdeni]]), tāpēc brīvā veidā dabā nav sastopams. Litijs ir ķīmiski vismazāk aktīvais sārmu metāls. Dabā, savienojumu veidā litijs ir sastopams vairākos minerālos. Tāpat kā visi sārmu metāli, litijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divsimtgadīgais
| attēls                   = Bicentennial man film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bicentennial Man''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               =
* [[Volfgangs Pītersens]]
* [[Geils Kacs]]
* [[Nīls Millers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Maikls Barnatans]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kriss Kolumbuss
| scenārija autors         = [[Nikolass Kazans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Embeta Deividza]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[Laurence Mark Productions ]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Columbia TriStar Film Distributors International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|17||bez}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bicentennial-man-1999|title=Bicentennial Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bicentennialman.htm|title=Bicentennial Man (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divsimtgadīgais"''' ({{val|en|Bicentennial Man}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sems Nīls]], [[Vendija Krūsone]], [[Olivers Plets]] un[[Embeta Deividza]].

sentences:
[[File:Jute Field Bangladesh (7749587518).jpg|thumb|Džutas lauks Bangladešā]]
[[File:Jute Rope (சணல் கயிறு).jpg|thumb|Džutas virve]]

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2480
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2480''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|5|17|SK}} 14:05 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-U]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2012
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2012
| Beigu_datums           = {{dat|2012|9|24|SK}} 17:03 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-024A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2472]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2495]]''
}}
'''''Kosmos-2480''''' (''Космос-2480'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2012. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|sāļiem|ciemu|Silikāti (ciems)}}
'''Silikāti''' ({{val-la|silicis}} — 'krams') ir [[silīcijskābe]]s [[sāļi]], kuru [[anjons]] ir SiO44−. Tie veido lielāko daļu [[Zemes garoza]]s (apmēram 75%), kā arī Zemei līdzīgās [[citplanēta]]s, [[dabiskais pavadonis|dabiskos pavadoņus]] un [[asteroīds|asteroīdus]]. Dabā izplatītākie [[silikātu minerāls|silikātu minerāli]] ir [[laukšpats]], [[kaolīns]], [[muskorīts]], [[azbests]], [[talks]].

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Tomskas apgabals
| karte = Map of Russia - Tomsk Oblast.svg
| oriģ = Томская область
 | karoga_attēls = Flag of Tomsk Oblast.svg
| karoga_nosaukums = Tomskas apgabala karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Tomsk Oblast, Russia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Tomskas apgabala ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Tomska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (90,84%)
| platība = 316 900
| iedzīvotāji = 1 036 600
| iedz blīvums = 3,3
| pilsētas = 6
| rajoni = 16
| fedapgabals = [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas]]
| url = http://www.tomsk.gov.ru/
|ainavas_skats=Потаповы_лужки_IMG_1836_7.jpg}}
'''Tomskas apgabals''' ({{val|ru|То́мская о́бласть}}) ir viena no [[Krievijas Federācija]]s pirmā līmeņa administratīvajām vienībām, kas atrodas [[Sibīrija]]s rietumos [[Oba]]s upes baseina teritorijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Citrine_Wagtail_(Motacilla_citreola)-_Breeding_Male_of_calcarata_race_at_Bharatpur_I_IMG_5752.jpg
| att_nosaukums =  Tēviņš riesta apspalvojumā
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Aves
| klase_lv =Putni
| kārta =Passeriformes
| kārta_lv =Zvirbuļveidīgie
| dzimta =Motacillidae
| dzimta_lv =Cielavu dzimta
| ģints =Motacilla
| ģints_lv =Cielavas
| suga = Motacilla citreola
| suga_lv =Citroncielava
| binomial = Motacilla citreola <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1776)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Citroncielava''' jeb '''dzeltengalvas cielava'''<ref>Putni dabā 5, 2: 71-81. Bergmanis U. 1984. Dzeltengalvas cielava - ''Motacilla citreola'' Pall. - jauna suga Latvijas faunā. </ref> (''Motacilla citreola'') ir neliela auguma [[cielavu dzimta]]s (''Motacillidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas mājo [[Eirāzija]]s centrālajā daļā. Tai ir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxbills/ World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits, 2018]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Bronzas laikmets]]
[[Kategorija:Civilizācijas]]
[[Kategorija:Senā Grieķija]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Jane Goodall''
| attēls =Jane Goodall HK.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Gombestrīma nacionālais parks]], [[Tanzānija]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[zooloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[šimpanze|šimpanžu]] pētniecība
| apbalvojumi =[[Britu impērijas ordenis]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             =
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Antique Valentine 1909 01.jpg
| attēla_izmērs         = 200px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = 1909. gadā izdota Valentīna dienas kartīte
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = Valentīna diena<br />Visu mīlētāju diena
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = 14. februāris
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Svētais Valentīns|Svēto Valentīnu]], [[mīlestība|mīlestību]]
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Aleksandrs Šmēlings
| image         = Aleksandrs Šmēlings.jpg
| imagesize     = 160px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1877|7|4|}}
| location      = [[Pēterburga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
| deathdate     = {{dat|1961|8|28|}}
| deathplace    = [[Badkreicnaha]], [[Reinzeme-Pfalca]] {{GER}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[jūgendstils]]
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''Literatūras teorija''' ir zinātne, kas sniedz nepieciešamo teorētisko pamatojumu [[literatūra]]s interpretācijai, piedāvā pētīšanas, kritikas un analīzes metodes [[literatūras vēsture]]i un [[literatūras kritika]]i un aplūko dažādus fundamentālus ar literatūru saistītus jautājumus; literatūras teorijas sastāvā ietilpst arī [[poētika]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alberts Lamberts
 |       piktogramma_1 = Golf pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Golfs
 |          vārds_orig = ''Albert Lambert''
 |              attēls = Albert Bond Lambert.png
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Alberts Bonds Lamberts
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1875|12|6}}
 |             dz_viet = [[Sentluisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1946|11|12}}
 |            mir_viet = [[Sentluisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{karogs|ASV}}
 |        sporta veids = [[golfs]]
 |          disciplīna =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]])
 |          os_medaļas = 1 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry      | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport        |  [[Golfs]]}}
{{MedalCompetition  |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{Medaļa|Silver      | [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|Sentluisa 1904]]| [[Golfs 1904. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīriešu komandu turnīrs|Vīriešu komandas]]}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Harieta Martino
|     vārds_orig = ''Harriet Martineau''
|         attēls = Harriet Martineau by Richard Evans.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Noridža]], [[Norfolka (Apvienotā Karaliste)|Norfolka]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1876
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Amblsaida]], [[Kambrija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece, socioloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Poups
|     vārds_orig = ''Alexander Pope''
|         attēls = Alexander Pope by Michael Dahl.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1688
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1744
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = Tvikenema (''Twickenham''), [[Midleseksa]], {{GBR}}
([[Londona]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Pope signature.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =1709 - 1744
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[klasicisms]]
|slavenākie darbi = ''An Essay on Criticism'' (1711), ''The Rape of the Lock'' (1712), ''The Dunciad'' (1728)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
'''Līvena''' var būt:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Nipahas vīruss
|           attēls = Nipah.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = No pacienta [[smadzeņu šķidrums|smadzeņu šķidruma]] izolēti Nipahas vīrusa virioni elektronu mikroskopā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|             tips = Negarnaviricota
|          tips_lv =
|            klase = Monjiviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Mononegavirales
|         kārta_lv =
|           dzimta = Paramyxoviridae
|        dzimta_lv = Paramiksovīrusi
|            ģints = Henipavirus
|         ģints_lv = Henipavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Nipahas vīruss
|           suga_r =
|         binomial = Nipah henipavirus
|         sinonīmi = Nipahas henipavīruss
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Nipahas vīruss''' ir negatīvas (−) vienpavediena [[ribonukleīnskābe]]s (RNS) vīruss ([[ribovīrusi|ribovīruss]]). Izraisa smagu saslimšanu ([[encefalīts|encefalītu]] un elpceļu slimības) cilvēkiem un dzīvniekiem. Nipahas vīruss ir līdzīgs [[Hendras vīruss|Hendras vīrusam]], kas izplatīts [[Austrālija|Austrālijā]] un inficē galvenokārt [[zirgi|zirgus]], bet var būt nāvējošs arī cilvēkiem. Šie vīrusi pieder pie [[paramiksovīrusi|paramiksovīrusu]] dzimtas, kurā ietilpst tādi svarīgi vīrusi, kā [[masalas|masalu]], [[epidēmiskais parotīts|cūciņu]] un [[paragripa]]s vīrusi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Coord|47|38|22.55|N|122|7|42.42|W|region:US_dim:540|display=title}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|name             = ''Microsoft Corporation''
|logo             =
|type             = Publiska
|traded_as        =
|industry         = [[programmatūra|Datorprogrammatūra]]
|foundation       = {{dat|1975|4|4|N|bez}}<br />{{vieta|ASV|Ņūmeksika|Albukerke}}
|founder          = [[Bils Geitss]], [[Pols Allens]]
|location         = {{vieta|ASV|Vašingtona|Redmonda|2s=Vašingtona (štats)}}
|area_served      = Pasaule
|key_people       = {{unbulleted list|[[Džons Tompsons]] (valdes priekšsēdētājs)|[[Satja Nadella]] (izpilddirektors)| [[Bils Geitss]] (tehniskais padomdevējs)}}
|products         = {{unbulleted list|[[Microsoft Windows]]|[[Microsoft Office]]|[[Microsoft Servers]]|[[Microsoft Dynamics]]|[[Windows Phone]]|videospēles}}
|services         = Tiešsaites pakalpojumi
|revenue          = {{Palielinājās}} [[United States dollar|US$]] 73.72 miljardi (2012)<ref name=10K>{{Tīmekļa atsauce|date=February 28, 2011|url=http://www.google.com/finance?q=NASDAQ:MSFT&fstype=ii|title=Microsoft Corporation Financial Statements|publisher=Google|accessdate=April 4, 2011}}</ref>
|operating_income = {{Samazinājās}} US$ 21.76 miljardi (2012)<ref name=10K/>
|net_income       = {{Samazinājās}} US$ 16.97 miljardi (2012)<ref name=10K/>
|assets           = {{Palielinājās}} US$ 121.2 miljardi (2012)<ref name=10K/>
|equity           = {{Palielinājās}} US$ 66.36 miljardi (2012)<ref name=10K/>
|num_employees    = 97 000 (2013) <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.facebook.com/photo.php?fbid=10151396807923721&set=a.195193573720.126782.20528438720&type=1&theater |title=Timeline Photos |publisher=Facebook |date= |accessdate=2013-04-08}}</ref>
|homepage         = {{URL|https://www.microsoft.com/|Microsoft.com}}
|footnotes        = <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/789019/000119312511200680/d10k.htm|title=2011 Form 10-K, Microsoft Corporation|date=July 28, 2011|publisher=United States Securities and Exchange Commission|accessdate=August 23, 2011}}</ref>
}}
'''''Microsoft Corporation''''' ir starptautiska [[dators|datoru]] tehnoloģiju [[korporācija]], kuras galvenais birojs atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas]] štatā. Tā nemitīgi attīsta, izstrādā, licencē un uztur plašu [[programmatūra|datorprogrammatūras]] produktu klāstu.<ref name="2005annual">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.microsoft.com/msft/ar05/downloads/MS_2005_AR.doc | title = Microsoft Corporation Annual Report 2005 | publisher = Microsoft | format = doc | accessdate = 2005-10-01 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20051008022904/http://www.microsoft.com/msft/ar05/downloads/MS_2005_AR.doc | archivedate = 2005-10-08 }}</ref><ref name="fastfacts">{{Tīmekļa atsauce | date = 2008-06-20 | accessdate = 2008-06-20 | url = http://blog.seattletimes.nwsource.com/techtracks/2008/06/microsoft_head_count_way_up_in_last_11_months_near.html | title = "Microsoft head count way up in last 11 months, nearing 90,000" | archiveurl = https://web.archive.org/web/20090331190026/http://blog.seattletimes.nwsource.com/techtracks/2008/06/microsoft_head_count_way_up_in_last_11_months_near.html | archivedate = 2009-03-31 }}</ref> ''Microsoft'' vislabāk pārdotais produkts ir ''[[Microsoft Windows]]'' operētājsistēma un ''[[Microsoft Office]]'' programmnodrošinājuma komplekts.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Sakse
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna_Sakse.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Lejasciema pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1981
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 02
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Edgars Abzalons (1900-1950)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Austra Sēja, Smīns, Trīne Grēciņa, Zane Mežadūja
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{atveidošana+}}
 glezna ''Vētraina jūra naktī'' (1849. gads) ]]
'''Ūdens''' ([[Mitoloģija|mitoloģijā]]) un [[Reliģija|reliģijā]] ir arhaisks un universāls dzīvības izcelšanās un auglības simbols. Ambivalents spēks, kurš gan rada un uztur visu dzīvo, gan spēj to arī iznīcināt. Ir arī tīrības, šķīstības, pārmaiņu, kā arī [[Haoss|haosa]] un nāves simbols. Ūdens bieži saistīts ar [[Pagānisms|pagāniskiem]] un reliģiskiem rituāliem, ar augstāku spēku klātbūtni un svētību. Tas garīgi atjauno, attīra un pasargā no ļaunā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jēkabs Lange
|     vārds_orig = ''Jacob Lang''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1711
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Karaļauči]], [[Prūsijas Karaliste]]
 (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1777
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
 (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
'''Mikropavairošana''' ir prakse, kurā salīdzinoši īsā laika periodā strauji tiek pavairots augu materiāls, lai radītu lielu skaitu jaunu augu, izmantojot modernas augu audu kultūru metodes.<ref name="10E">"Micropropagation - Definitions from Dictionary.com". dictionary.reference.com. Retrieved 2008-03-17.</ref>
Mikropavairošana tiek izmantota, lai pavairotu vērtīgus augus, piemēram, tos, kas ir [[Ģenētiskā modifikācija|ģenētiski modificēti]] vai audzēti, izmantojot tradicionālās augu audzēšanas metodes. To izmanto, lai nodrošinātu lielu skaitu jauno augu stādīšanai uz lauka, kuri nespēj saražot [[sēklas]], vai arī nav pietiekoša [[augu veģetatīvā pavairošana]].
1950. un 1960. gadu sākumā Kornela universitātes botāniķis ''Frederick Campion Steward'' atklāja un pirmoreiz pielietoja mikropavairošanu un augu audu kultūras
[[File:Culture in vitro.JPG|thumb|Augu kultūras ''in vitro'', sterilos apstākļos]]
Mūsdienās, lai izaudzētu (selekcionēšanas ceļā) jaunas sīpolpuķu šķirnes, ir nepieciešams līdz pat 19 gadiem un, lai  apmierinātu lielo pieprasījumu pēc sīpolaugiem ([[tulpes]], [[lilijas]], [[hiacintes]] utt.), ir nepieciešama to ātra audzēšana, tāpēc mūsdienās to var paveikt ar mikropavairošanas metodēm ''in vitro'', iegūtie sīpolaugi ir bez kaitīgiem vīrusiem.<ref name="1E">Smulders MJM, De Klerk GJ (2011) Epigenetics in plant tissue culture. Plant Growth Regulation 63, 137-146</ref> Tāpat ar mikropavairošanas metodēm ir iespējams iegūt pavisam jaunus, vēl neredzētus sīpolaugus ar krāšņiem ziediem. Lai sekmīgi pavairotu sīpolaugus, nepieciešams sekot šiem pieciem soļiem: kultūras uzsākšana, pavairošana, sīpola veidošanās, miera perioda pārtraukšana un izstādīšana uz lauka/siltumnīcā.<ref name="2E">George EF, Debergh PC (2008) Micropropagation, uses and methods. In: George EF, Hall MA, De Klerk GJ (Eds) Plant Propagation by Tissue Cul-ture (3rd Edn, Vol 1), The Background, Springer-Verlag GmbH, Heidelberg, pp 29-64</ref> Pirmajos divos posmos veidojas jauni dzinumi vai sīpoliņi. Uzsākot kultūru, ir liela varbūtība, ka paraugs tiks piesārņots ar sēnēm, baktērijām vai vīrusiem. Citi  negatīvie aspekti ir, ka neveidojas adventīvais pumpurs, neefektīva zarošanās, slikta augšana vai tas, ka eksplantam izveidojas tikai [[lapas]], kurai nav [[meristēma]]. Sīpolaugi tiek pavairoti ''in vitro'' tāpēc, ka šis process ir samērā viegls/ātrs un nav nepieciešams sīpolus aklimatizēt. Labākiem rezultātiem pēc izstādīšanas augsnē pielieto dažādus preparātus, lai sīpolos pārtrauktu miera periodu. Šajā procesā nav nepieciešama [[apsakņošana]], jo sīpolus var uzglabāt bez saknēm. Tāpat sīpolaugi var tikt uzreiz izsūtīti pie klientiem vai stādīti uz lauka, ietaupot daudz laika un naudas.
Izvēloties eksplantu, sīpolam ir jābūt spēcīgam, viendabīgam un bez vīrusiem. Šīs prasības ir grūti izpildīt uz lauka, jo apstākļi nav sterili, augam var būt fitopatoloģijas vai slimības (veģetatīvā vairošanās ceļā [[baktērijas]] spēj iekļūt sīpola šūnas iekšienē un izraisīt patoloģijas). Turklāt, kad augu pavairo ''in vitro'' kultūrā, visi nepieciešamie parametri tiek manuāli kontrolēti, iegūstot no slimībām brīvus augus.

== Kultūras uzsākšana ==
Mikropavairošana sākas ar auga materiālu izvēli, kas tiks pavairoti. Augu audi tiek izņemti no nebojāta mātes auga. Tie ir augi, kas ir brīvi no vīrusiem un sēnītēm. Ir svarīgi pavairošanā izmantot veselīgākos augus. Kad augu materiāls ir izvēlēts, jāizvēlas pareizās auga daļas, kuras tiks izmantotas augu kultūrai, un tas ir atkarīgs no audu veida, piemēram, [[putekšnīca]], [[ziedlapa]], [[ziedputekšņi]] un citi augu audi.

sentences:
krūms]]
'''Krūms''' jeb '''krūmājs''' ir [[augi|augu]] dzīvības forma; tie ir [[Koksne|kokaini]], [[daudzgadīgi augi]], kuru augstums ir intervālā no 0,8 līdz 6 [[metrs|metriem]].<ref name="">{{ru ikona}} [http://www.ecosystema.ru/07referats/slovgeo/393.htm КУСТАРНИК: ГЕОГРАФИЧЕСКИЙ СЛОВАРЬ]</ref> Atšķirībā no [[koks|kokiem]], krūmi parasti aug cieši blakus viens pie otra, tiem nav izteikts viens [[stumbrs]] un to dzīves garums ir no 10 līdz 20 gadiem.

sentences:
{{Vikistipendija
<!-- aizpilda iesniedzējs -->
 |                 numurs = 12
 |                   gads = 2015
 |    iesniegšanas datums = {{dat|2015|12|1}}
 |                statuss = pabeigts
 |       dalībnieka vārds = {{u|Sveicējs}}
 |               apraksts = Vēlos iegādāties grāmatu "Latvijas augi", lai paplašinātu mūsu augu rakstus.
 |       projekta grafiks = Grāmatu iegādāšos uzreiz pēc apstiprināšanas, rakstu papildināšu veikšu triju mēnešu laikā.
 |             pamatojums = Plānoju trīs mēnešu laikā papildināt 50 esošos rakstus un izveidot 50 jaunus rakstus.
 |               finanses = Grāmatas cena interneta grāmatnīcā ir 25 EUR, piegāde bezmaksas. Citu izdevumu nav.
 |        pieteiktā summa = 25
<!-- aizpilda, apstiprinot vikistipendiju -->
 | apstiprināšanas datums = {{dat|2015|12|8}} aizpilda pie apstiprināšanas
 |                 lēmums = Pieteikums apstiprināts, kopienas kopējais viedoklis ir pozitīvs. Plānotās izmaksas: par 1 EUR 2 jauni un 2 papildināti raksti ir pieņemamas.
 |              apmaksāts = 25
<!-- aizpilda iesniedzējs, pabeidzot projektu -->
 |     pabeigšanas datums = {{dat|2016|3|2}}
 |      projekta ziņojums = Aptuveni triju mēnešu laikā pēc grāmatas iegādes izdevās īstenot uzstādīto mērķi. Kopumā papildināti 67 raksti, radīti 50 jauni vismaz 4000 baitu apjomā. Rezultātus var aplūkot [[Dalībnieks:Sveicējs|šajā lapā]].
}}

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Piekaspijas zemiene
|attēls                 = Баскунчак5.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats uz [[Baskunčaks|Baskunčaka]] ezeru
| map               = Krievijas Eiropas daļa#Āzija
| map_relief = yes
| latd=47.53 |latNS=N
| longd=49 |longEW=E
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]/[[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KAZ}} {{RUS}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Austrumeiropas līdzenums]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = −132—148
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bēnes pagasts
| karte             = Bēnes pagasts LocMap.png
| karte2            = Bēnes pagasts.png
| ģerboņa_attēls    = Bēnes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Bēnes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 75px
| karoga_attēls     = Bēnes pagasta karogs.svg
| karoga_nosaukums  = Bēnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Bēne
| platība           = 88,9
| iedzīvotāji       = 2000<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2000 / 88.9 round 1}}
| izveidots         =
| mājaslapa         =
| nos_vācu          = Behnen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Бененская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Uvulāri epiglotāls līdzskanis''' ir [[Dubultā artikulācija|dubultās artikulācijas līdzskanis]], izrunājot vienlaicīgi [[Uvulārs līdzskanis|uvulāru līdzskani]] un [[epiglotāls līdzskanis|epiglotālu līdzskani]].

sentences: '''Kokvilna''' ir sēklapvalku [[šķiedra]]s, ko iegūst no [[kokvilnas augi]]em. No kokvilnas gatavo dažādus [[audums|tekstilizstrādājumus]]. Tie ir ļoti izturīgi un lēni nodilst. Kokvilna sastāv gandrīz tikai no [[celuloze]]s (91%).

sentences:
]]
'''Auka''' ir ļoti stiprs [[vējš]]. Pēc Boforta skalas auka ir, ja ir novērojama [[vētra]] ar vēja ātrumu 28,5—32,6 m/s. Šādam vēja ātrumam raksturīgi īpaši augsti viļņi jūrā, ļoti lieli jūras putu mākoņi veidojas gaisā pirms vēja brāzmas un noklāj lielu daļu ūdens virsmas; sauszemē plaši tiek bojāti un lauzti koki un krūmi; daudzi jumti tiek sabojāti; vecs, nelīdzens un ieplaisājis asfalta segums var salūzt gabalos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citronskābes struktūrformula

Citronskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H8O7
|molmasa=192,12
|blīvums=1665
|kušanas temperatūra=153 °C
|viršanas temperatūra=sadalās 175 °C temperatūrā
}}
'''Citronskābe''' (2-hidroksipropān-1,2,3-trikarbonskābe, НООС–СН2–C(COOH)(OH)–СН2–СООН) pieder pie trīsvērtīgajām [[karbonskābe|hidroksikarbonskābēm]]. Citronskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Citronskābes sāļus sauc par '''[[citrāti]]em'''.

sentences: '''Dialogs''' ({{val|grc|διάλογος}}, ''diálogos'' — ‘saruna’) ir [[saskarsme|saziņa]] starp divām vai vairākām personām, kas parasti ir nejauša, iepriekš neplānota. Šāds sarunas veids ir raksturīgs ikdienas sarunvalodai. Dialogs var izpausties gan kā [[runa|saruna]], gan [[rakstīšana|rakstiskā veidā]]. Dialogā pamīšus runā vai raksta katrs no tā dalībniekiem, katrs dialogā ir gan runātājs, gan klausītājs. Tā ir galvenā dialoga atšķirība no [[diskusija]]s vai [[debates|debatēm]], kur klausītājs var būt arī pasīvs.

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = ''Eesti Televisioon''
|logo               = Eesti Televisioon Logo.svg
|logo izmērs        = 200px
|formāts            = Sabiedriskā televīzija
|valsts             = {{flag|Igaunija}}
|valoda             = [[Igauņu valoda|Igauņu]]
|adrese             =
|dibināta           = 1955
|raida-kopš         =
|sauklis            =
|īpašnieks          = [[Igaunija]]s valsts
|ģenerāldirektors   = Marguss Allikmā
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            = [[Igaunija]], [[Mākslīgais pavadonis|Satelīts]]
|kanāli             = [[ETV]]<br />[[ETV2]]
|tirgus-daļa        = 19,4%, TNS Emor, [[2009. gads|2009]]. gada februāris
|mājas-lapa         = [http://etv.err.ee/ etv.err.ee]
}}
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = ETV_hoone.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Igaunijas televīzijas galvenā ēka
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.4343426 | latNS  = N
| longd = 24.7714251 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Izruna''' ir skanējuma izveide valodas skaņāma ar runas orgāniem<ref>[https://llvv.tezaurs.lv/izruna:1 Tezaurs.lv Izruna]</ref> — veids, kā cilvēki izsaka [[vārds|vārdus]], [[frāze]]s vai citas [[skaņa]]s noteiktā [[valoda|valodā]]. Izruna ietver skaņu veidošanu un kombinēšanu, lai radītu dzirdamu [[runa|runu]]. Pareiza izruna ir svarīgs aspekts, lai nodrošinātu, ka sarunu biedrs var saprast runātāja pateikto, informācija tiek nodota skaidri un saprotami. Ir ieviests [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts]] (IPA), kas nodrošina pareizu izrunas pierakstu no jebkuras valodas. Vienas noteiktas valodas ietvaros var būt atšķirības viena un tā paša vārda izrunā. Kādas valodas apgūšanas procesā lielā uzmanība tiek pievērsta pareizai izrunai, lai nodrošinātu efektīvu [[saziņa|saziņu]].

sentences: '''Baltkrievijas Republikas Nacionālais akadēmiskais Lielais operas un baleta teātris''' ({{val|be|Нацыянальны акадэмічны Вялікі тэатр оперы і балета}}) atrodas parkā [[Baltkrievija]]s [[galvaspilsēta]]s [[Minska]]s Trīsvienības kalna rajonā. Vietējie to sauc vienkārši par "Operas teātri" vai "Operas un baleta teātri". Kad teātris 1933. gada 15. maijā tika atvērts, sākumā tam nebija savas izrāžu vietas. Līdz 1938. gadam teātra trupa uzstājās Baltkrievijas drāmas teātra ēkā.

sentences:
[[File:Themeeting.jpg|thumb|"Sapulce" (''Sammankomsten, Ester Almqvist'')]]
'''Pulcēšanās brīvība''' ir tiesības piedalīties miermīlīgajās sapulces un tās organizēt. Pulcēšanās brīvība ir [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību]] apakšnozare, kas pieder pie politisko un pilsonisko tiesību kategorijas.

sentences: '''25. februāris''' ir gada 56. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 309 (310 garajā gadā) dienas.

sentences:
]]
'''Sarunbots''', '''čatbots''' jeb '''tērzēšanas bots''' ({{val|en|chatbot}} vai ''chatterbot'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls - sarunbots|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-02-22|language=lv}}</ref> ir [[lietojumprogrammatūra]], kas izmanto [[Mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] algoritmus, lai viegli saprotamā valodā sazinātos ar cilvēkiem, atbildētu uz viņu jautājumiem un sniegtu nepieciešamu informāciju, piemēram, [[tērzētava]]s formātā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.techtarget.com/searchcustomerexperience/definition/chatbot|title=What is a Chatbot and Why is it Important?|website=Customer Experience|access-date=2023-02-22|language=en}}</ref> Tas ir [[robotprogrammatūra]]s paveids.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ionos.co.uk/digitalguide/online-marketing/online-sales/what-is-a-bot/|title=What is a bot: types and functions|website=IONOS Digital Guide|access-date=2023-02-22|language=en-GB}}</ref>

sentences: '''Romanizācija''' ir pāreja no nelatīņu rakstības uz latīņu rakstību.<ref>[https://unstats.un.org/unsd/geoinfo/ungegn/docs/glossary.pdf Glossary of terms for the standardization of geographical names (UN glossary)]</ref> Romanizācijā var izmantot gan [[transkripcija (valodniecība)|transkripciju]], gan [[Transliterācija|transliterāciju]].<ref>[https://unstats.un.org/unsd/publication/seriesm/seriesm_88e.pdf Manual for the national standardization of geographical names]</ref>

sentences: '''Kultūras piemineklis''' ir kultūrvēsturiskā mantojuma daļa. Pie kultūras pieminekļiem pieder pilsētu vēsturiskie centri, [[senkapi]], [[kapsēta]]s, [[parks|parki]], kultūrvēsturiskas ainavas un atsevišķas teritorijas, ievērojamu personu darbības vietas, vēstures notikumu norises vietas, [[mākslas darbs|mākslas darbi]]. Šiem pieminekļiem ir vēsturiska, zinātniska vai citāda kultūras vērtība.<ref name="lat">{{LAT e|3|565}}</ref>

sentences:
== Kopsavilkums ==
1933. gada "Esperanto enciklopēdijas" grāmatas vāks no 1986. gada pārpublicējuma. Attiecīgā raksta ilustrācijai; brīvs attēls pagaidām nav pieejams.
Ņemts no Vikipēdijas esperanto valodā - https://eo.wikipedia.org/wiki/Dosiero:EDE4.jpg .
[[Kategorija:Esperanto]]
[[Kategorija:Esperanto vēsture]]
== Licence ==
{{Grāmatas vāks}}

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 95
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Am
|             atommasa = [243]
|   valences elektroni = [Rn]5f77s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Amerīcija paraugs [[mikroskops|mikroskopā]]
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4, +5, +6
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 12 000
|  kušanas temperatūra = 1449 K (1176 °C)
| viršanas temperatūra = 2880 K (2607 °C)
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''If Lucy Fell''
| attēls                   = iflucyfell.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Ēriks Šafers]]
| producents               =
* [[Breds Krevojs]]
* [[Stīvs Stablers]]
* [[Bredlijs Jenkels]]
| scenārija autors         = Ēriks Šafers
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Elle Makfersone]]
* Ēriks Šafers
| mūzika                   =
* [[Amanda Kravata]]
* [[Čarltons Petuss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Motion Picture Corporation of America]]''
| izplatītājs              =  ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|3|8||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/if-lucy-fell-1996|title=If Lucy Fell|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iflucyfell.htm|title=If Lucy Fell (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''If Lucy Fell''''' ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Ēriks Šafers]]. Citas lomas filmā atveido [[Sāra Džesika Pārkere]], [[Bens Stillers]] un [[Elle Makfersone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|3|8||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ņujorkas ēnā
| attēls                   =  The Place Beyond the Pines Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Place Beyond the Pines''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Dereks Sianfranss]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Džeimijs Patrikofs]]
* [[Linete Hauela]]
* [[Alekss Orlovskis]]
| scenārija autors         =
* [[Dariuss Marders]]
* [[Bens Kosio]]
* Dereks Sianfranss
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Evan Mendesa]]
* [[Deins Dehāns]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Maheršala Ali]]
* [[Rouza Bairna]]
| mūzika                   = [[Maiks Patons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[Verisimilitude]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|9|7|Toronto kinofestivāls|2012|3|29|ASV|}}
| ilgums                   = 138 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/place-beyond-pines-2012|title=The Place Beyond the Pines|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 28, 2019|archive-date={{dat|2019|09|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190928092957/https://bbfc.co.uk/releases/place-beyond-pines-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=placebeyondthepines.htm|title=The Place Beyond the Pines|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ņujorkas ēnā"''' ({{val|en|The Place Beyond the Pines}}) ir 2012. gada krimināldrāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dereks Sianfranss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Bredlijs Kūpers]], [[Evan Mendesa]], [[Deins Dehāns]], [[Rejs Liota]], [[Bens Mendelsons]], [[Maheršala Ali]] un [[Rouza Bairna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|7||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Muzychuk''''' var būt:
* [[Anna Muzičuka]];
* [[Marija Muzičuka]].

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Lustūzis
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Lustūzis_Līgatne.JPG
|          att_izm =
|     att_paraksts = Lustūzis no [[Spriņģukalns|Spriņģu ielas]] puses
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 57.233245
| gar_d            = 25.041361
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Līgatne}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums = [[Augšdevons|D]]3, [[Frānas stāvs|Frāna]], [[Gaujas svīta]].
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā lai to zina...
| attēls                   =  How Do You Know Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How Do You Know''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               =
* [[Džūlija Ansela]]
* [[Lorenss Marks]]
* Džeimss Brukss
* [[Pola Vainstīna]]
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|12|13|Vestvuda|2010|12|17|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010|title=How Do You Know|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626173513/https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jimbrooks10.htm|title=How Do You Know|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā lai to zina..."''' ({{val|en|How Do You Know}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Pols Rads]], [[Džeks Nikolsons]] un [[Ketrīna Hāna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|13||bez}} Vestvudā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Transports Baku}}
{{Commonscat|Transport in Baku|Transports Baku}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Līklocis''' ir viena no senākajām grafiskajām zīmēm un ir viens no [[Māra]]s simboliem. Tas ir viens no ģeometriskā raksta pamatelementiem, lietots jau [[paleolīts|paleolītā]]. Līdz ar krusta motīviem tas sastopams uz senākajiem priekšmetiem ar rotātu virsmu- kaula un raga rīkiem arī Latvijā. Lauztais līklocis bieži izmantots vidējā [[neolīts|neolīta]] ķemmes bedrīšu un porainās [[keramika]]s rotājumos. Sākoties metāla apstrādei, ornamentētu priekšmetu skaits samazinās. Keramikā centrālo vietu ieņem māla trauki ar virsmas švīkājumu. Maz līkloča lietots arī agrajā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmetā]], kad centrālo vietu ieņem saules un mēness motīvi, toties vēlākos gadsimtos tā loma atkal pieaug. Tautas keramikas rotājumos tas saglabājas nemainīgā veidā no [[akmens laikmets|akmens laikmeta]] līdz mūsdienām.
Līklocis galvenokārt tiek izmantots kuplāku rakstu kopu pamatos. Ievērojot dažādu tehniku noteiktās īpašības, plūdenais līklocis nereti pārtop lauztajā līklocī, tā saucamajā zigzagā. Kā patstāvīgs raksts, tas bieži tiek izmantots [[adījumi|adījumos]], jostās. Vēl viens rakstu kārtojumu veids ir līklocis ar nošķeltām galotnēm, ko varētu saukt arī par pārtraukto līkloci. Rakstu kompozīcijās izmantots arī līkloča kuplinājums-dubultais līklocis. Bieži līklocis parādās kā galvenais raksts. Lauztajā līklocī var saskatīt jumtiņus, kas savirknēti miju rindā ar smaili uz augšu un lejā. Īpatnēji veidojās kokgriezumos izmantotais lauztais līklocis, tam no abām pusēm iegriežot iedziļinātus zobiņus jeb jumtiņus. Krustotie lauztie līkloči savukārt veido stūraino saulīšu rindu, kas plaši izmantota jostu rakstos un izšuvumos. Tautas mākslā izplatītais: ar augu rotājumu motīviem, pie līkloča tiek pievienoti dažādi zariņi, ziediņi, lapiņas. Rodas augu vijas, kas visvairāk izplatītas adījumos un izšuvumos.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''phpMyAdmin''}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''phpMyAdmin''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''phpMyAdmin'' sākuma ekrāns
| developer              = ''The phpMyAdmin Project''
| programming language   = ''[[PHP]]'', ''[[XHTML]]'', ''[[Cascading Style Sheets|CSS]]'', ''[[JavaScript]]''
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra]]
| language               = [[#Pašreizējais status|Daudzvalodu]] (64)
| genre                  = Pārlūkprogrammas bāzēts datubāzes pārvaldes rīks
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website                = {{URL|http://www.phpmyadmin.net/}}
}}

sentences:
{{kosmosā}}
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Treisija Koldvela Daisone
|          vārds_orig = ''Tracy Caldwell Dyson''
|              attēls = Tracy Caldwell (NHQ202403200036) (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Treisija Koldvela Daisone 2024. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1969
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = Arkādija, [[Kalifornija]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = <!--188 d 19 h 14 min-->Pašlaik kosmosā
| kos_iesaukums = 1998. gads
| kos_misija = 1. ''[[STS-118]]''{{br}}2. [[SKS 23. ekspedīcija|SKS-23]], [[SKS 24. ekspedīcija|SKS-24]]{{br}}3. [[SKS 70. ekspedīcija|SKS-70]], [[SKS 71. ekspedīcija|SKS-71]]
| kos_kuģi = ''[[Endeavour (kosmoplāns)]]'', ''[[Sojuz TMA-18]]'', ''[[Sojuz MS-25]]''
}}
'''Treisija Koldvela Daisone''' (''Tracy Caldwell Dyson''), dzimusi '''Treisija Ellena Koldvela''' (''Tracy Ellen Caldwell'') {{dat|1969|08|14}}, ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas]] (''NASA'') [[kosmonauts|kosmonaute]]. Viņa ir specializējusies [[fizikālā ķīmija|fizikālajā ķīmijā]], kā arī kosmosa kuģu sakaru nodrošināšanā.

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Igs Fabriss Zango
 |      vārds_orig = ''Hugues Fabrice Zango''
 |          attēls = Hugues Fabrice Zango Doha 2019.jpg
 |         att_izm = 280px
 |        paraksts = Igs Fabriss Zango 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|6|25}}
 |         dz_viet = {{vieta|Burkinafaso|Vagadugu}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BUR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|cm=78}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 17,82 m (2021)
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana (stadionā)
 |             PR2 = 18,07 m (2021) {{piezīme|WR|pasaules rekords}}
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR3 = 7,71 m (2020)
 |           PR3_d = Tāllēkšana
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{BUR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalBronze|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalCompetition|Āfrikas čempionāts}}
{{MedalGold|Asaba 2018|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalGold|Senpjēra 2022|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalSilver|Durbana 2016|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Āfrikas spēles]]}}
{{MedalGold|Rabāta 2019|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Igs Fabriss Zango''' ({{val|fr|Hugues Fabrice Zango}}; dzimis {{dat|1993|6|25}} [[Vagadugu]]) ir [[Burkinafaso]] [[vieglatlēts]], kas specializējas [[trīssoļlēkšana|trīssoļlēkšanā]]. Viņš ir {{oss|V=2020|L=G}} bronzas medaļas ieguvējs, [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada pasaules čempions]] un divkārtejs Āfrikas čempions trīssoļlēkšanā, pasaules rekordists telpās (18,07 m). Dažkārt startē arī [[tāllēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Persejs
| abbreviation = Per
| name_latin = Perseus
| RA = 3
| dec = +45
| areatotal = 615
| arearank = 24. vieta
| numbermainstars = 6, 22
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Mirfaks
| starmagnitude = 1,79
| neareststarname = ''ι Per''
| stardistance = 34,4
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Perseīdas]]
| bordering = [[Kasiopeja]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 35
}}
'''Perseja''' zvaigznājs vārdu guvis no sengrieķu varoņa [[Persejs (mitoloģija)|Perseja]], kas nogalināja gorgonu [[Medūza (mitoloģija)|Medūzu]]. Persejā atrodas [[Piena Ceļš]]. Tajā arī atrodas pazīstama aptumsuma [[maiņzvaigzne]] [[Algols]]. Spožākā zvaigzne ir [[Mirfaks]].
Ik gadu ap 12. augustu Perseja zvaigznājā novērojama intensīva un vizuāli iespaidīga meteoru plūsma, kad vienā stundā var saskaitīt vairākus desmitus [[krītošo zvaigžņu]].
Pusceļā starp [[Perseju η]] un [[Kasiopejas δ]] atrodas skaista dubulta zvaigžņu kopa. Kopumā tajā ietilpst ap 500 jaunajām zvaigznēm. Perseju pie debesīm var redzēt visu gadu.

sentences: '''Šosciems''' ir [[Rīgas pilsētas daļa]] [[Atgāzene]]s un [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] apkaimēs [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], kurai cauri iet [[Autoceļš A8 (Latvija)|Jelgavas šosejas]] sākuma daļa (tagad [[Vienības gatve (Rīga)|Vienības gatve]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Gasum Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Espo]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Somija, Zviedrija, Norvēģija
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = gāzes piegāde, ražošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = [[Somija]]s valsts
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.gasum.com gasum.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''30. jūlijs''' ir gada 211. diena (212. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 154 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Talija
| operators =
| attēls = Tully (2018 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdijdrāma
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Rons Livingstons]]
* [[Marks Duplass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tully''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Right of Way Films''
* ''Denver and Delilah Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''Sierra/Affinity''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl620987905/|title=Tully |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Talija"''' ({{Val|en|Tully}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Makenzija Deivisa]], [[Rons Livingstons]] un [[Marks Duplass]].

sentences:
'''Regresijas analīzes''' galvenais uzdevums ir pētīt sakarības starp rezultatīvo pazīmi ''y'' un faktoriālo pazīmi ''x'' un novērtēt šīs sakarības [[funkcija|funkciju]].
Regresijas analīze nosaka, pēc kādas likumsakarības mainās rezultatīvā pazīme, ja mainās faktoriālās pazīmes vērtība.
Pilnīgi lineārajām funkcionālām sakarībām ir raksturīgs, ka katrai <math>x_i</math> vērtībai atbilst viena noteikta <math>y_i</math> vērtība, tātad attiecības ir pilnībā prognozējamas.

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Azure_Tit_-_Parus_cyanus.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Paridae
 |     dzimta_lv = Zīlīšu dzimta
 |         ģints = Cyanistes
 |      ģints_lv = Zilzīlītes
 |          suga = Cyanistes cyanus
 |       suga_lv = Gaišzilā zīlīte
 |      binomial = Cyanistes cyanus <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1770)</small>
 |     izplatība =
 |      sinonīmi = ''Parus cyanus''
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džeimss Konolijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''James Connolly''
 |              attēls = James Brendan Connolly, 1906 1.JPG
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džeimss Brendans Benets "Džeimijs" Konolijs
 |              dz_dat = {{dat|1868|10|28}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             mir_dat = {{dat|1957|1|20}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bruklaina}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]
 |          os_medaļas = 4 (1 zelta, 2 sudraba, 1 bronzas)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|somugru tautu|Līvi (nozīmju atdalīšana)|Līvi}}
{{Citas nozīmes|somugru tautu|Lībietis|Lībietis}}
{{Tautas infokaste
| attēls    =
[[Lībiešu karogs]]
| tauta     = Lībieši
| skaits    = {{LAT}} (166)<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/media/271/download PMLP 2020. gadā]</ref>
{{EST}} (22)
{{RUS}} (7)
| vieta     = [[Latvija]] ([[Lībiešu krasts]])
| valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[lībiešu valoda|lībiešu]]
| reliģija = [[luterticība]]
| grupas =
| radi = citi [[Baltijas somi]]
}}
'''Lībieši''' jeb '''līvi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Lībietis vai līvs |author=Saulvedis Cimermanis |date= 2005. gada 5. maijs |publisher= Livones.net |url= http://www.livones.net/lingua/en/kratuve/petijumi-kratuve/?libietis-vai-livs |accessdate= 2016. gada 4. decembris}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Līvs vai lībietis? |author=Līksma Bebre |date= 2012. gada 15. marts |publisher= [[Latvijas Avīze]] |url= http://www.la.lv/livs-vai-libietis/ |accessdate= 2016. gada 4. decembris |quote=}}</ref> ({{val|liv|līvlizt}}, {{val|la|livones}}, {{val|de|Liven}}, [[senkrievu valoda|senkrievu]]: ''либь'') ir [[Baltijas somi|Baltijas somu]] tauta [[Latvija]]s teritorijā, kas runā [[Somugri|somugru]] grupas [[Lībiešu valoda|valodā]].

sentences: '''Šļahta''' ({{val|pl|szlachta}}, {{val|lt|šlėkta}}) bija kopējs apzīmējums [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] dižciltīgo ģimeņu piederīgajiem.

sentences: '''Cēzara šifrs''' ir viens no [[kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] pielietotajiem [[šifrs|šifriem]]. To pirmais izmantoja [[Jūlijs Cēzars]], kad vajadzēja nosūtīt kādu ziņu savai armijai. No tā arī cēlies šī šifra nosaukums. Cēzara šifrs ir salīdzinoši vienkāršs: katrs ziņojuma [[burts]] tiek aizvietots ar citu burtu, kas atrodas, piemēram, trīs vienības tālāk [[alfabēts|alfabētā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Munich – The Edge of War''
| operators =
| attēls = Munich edge of war poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturisks trilleris
| režisors = [[Kristians Švohovs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džordžs Makkejs]]
* [[Janniss Nīvēners]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Sandra Hillere]]
* [[Līva Līsa Frīsa]]
* [[Augusts Dīls]]
* [[Džesika Brauna Findleja]]
* [[Ulrihs Matess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Munich – The Edge of War''
| studija = ''Turbine Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|10|13}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Munich — The Edge of War''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Vācija]]s vēsturiska spiegu trillera filma, kuras režisors ir [[Kristians Švohovs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džordžs Makkejs]], [[Janniss Nīvēners]], [[Džeremijs Aironss]], [[Sandra Hillere]], [[Līva Līsa Frīsa]], [[Augusts Dīls]], [[Džesika Brauna Findleja]] un [[Ulrihs Matess]]. Filma balstīta uz [[Roberts Heriss|Roberta Herisa]] 2017. gada romānu ''Munich''.

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Ukraiņi]]

sentences:
''Sīkākus datus par cēlgāzēm var atrast rakstā [[cēlgāzes]].''
{{Commonscat|Noble gases}}

sentences: '''''Pan Pacific'' [[peldēšana]]s čempionāts''' notiek garajā baseinā kopš 1985. gada. Sākotnēji sacensības notika katru otro gadu (gados, kad nenotiek [[Olimpiskās spēles]] un [[Pasaules čempionāts ūdens sporta veidos|Pasaules čempionāts]]). Taču kopš 2002. gada tas notiek [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpisko spēļu]] gadā (sacensības tiek rīkotas ik pēc četriem gadiem). Sacensības dibināja četras valstis: [[Kanāda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Austrālija]] un [[Japāna]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Augstu gaisā
| attēls = Up in the Air Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Up in the Air''
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents = * [[Daniels Dubieckis]]
* [[Džefrijs Klifords]]
* [[Aivans Raitmans]]
* Džeisons Raitmans
| scenārija autors = * [[Šeldons Tērners]]
* Džeisons Raitmans
| galvenajās lomās = * [[Vera Fārmiga]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Denijs Makbraids]]
| mūzika = [[Rolfs Kents]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[The Montecito Picture Company]]''
* ''[[Cold Spring Pictures]]''
* ''[[Right of Way Films]]''
* ''[[Rickshaw Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|9|5|Tellaridas filmu festivāls|2009|12|4|ASV|2010|1|29|Latvija|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/air-2009|title=Up in the Air|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018|archive-date={{dat|2018|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180215023334/http://bbfc.co.uk/releases/air-2009}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=upintheair.htm|title=Up in the Air (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|166,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Augstu gaisā"''' ({{val|en|Up in the Air}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeisons Raitmans]]. Galvenās lomas atveido [[Vera Fārmiga]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Anna Kendrika]] un [[Denijs Makbraids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|5||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences: {{Commonscat|Aviation by country|Aviācija pēc valsts}}

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Brazīlijas lielieplaka
 |position=top
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = W|longd = 25|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Brazīlijas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Brazīlijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienviddaļā. Izvietojusies starp [[Dienvidamerika]]s kontinenta šelfu rietumos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] ziemeļos un austrumos un [[Riugrandi augstiene|Riugrandi augstieni]] dienvidos. Garums ziemeļu—dienvidu virzienā ap 3000 km, lielākais dziļums — 6697 metru. Gultnē globigerīnu dūņas rietumos un sarkanais māls austrumos.<ref>{{PZT|124}}</ref>

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnskābes struktūrformula

Nikotīnskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, niacīns,
3-piridīnkarbonskābe,
B3 vitamīns,
B5 vitamīns,
antipelagras vitamīns,
antipelagras faktors
|           CAS numurs = 59-67-6
|      ķīmiskā formula = C6H5NO2
|              molmasa = 123,11
|              blīvums = 1470
|  kušanas temperatūra = 236,6 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 1,8 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nikotīnskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kura atvasinājums — [[nikotīnamīds]] — ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. [[Nikotīnamīds]] (nikotīnskābes [[amīdi|amīds]]) organismā viegli veidojas no nikotīnskābes fermentatīvās amidēšanās ceļā, tādēļ bioloģiskā vērtība abām vielām ir vienāda. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. PP vitamīns pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja arī par B3 vai B5 vitamīnu. Terminus 'B3 vitamīns' vai 'B5 vitamīns' nav ieteicams lietot, jo dažādos avotos šādi dēvēta arī [[pantotēnskābe]]. Nikotīnskābe ir balta pulverveida viela bez smaržas, ar vāji skābu garšu. Tās trūkums organismā izraisa smagu slimību — [[pelagra|pelagru]]. Dzīvnieku organismā PP vitamīns var veidoties no aminoskābes [[triptofāns|triptofāna]], tādēļ triptofāna nepietiekamība uzturā arī var novest pie PP avitaminozes. Organismā PP vitamīns uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]].

sentences: {{Commons category|Athletics competitors from Kazakhstan|Kazahstānas vieglatlēti}}

sentences:
{{Valdības aģentūras infokaste
|name     = Ukrainas Iekšlietu ministrija<br />''Міністерство внутрішніх справ України''
|logo            = Геральдичний_знак_-_емблема_МВС_України.svg
|logo_width      = 160px
|logo_caption    = Ministrijas emblēma
|seal            =
|seal_width      =
|seal_caption    =
|picture         =
|picture_width   =
|picture_caption =
|agency_type     = Ministrija
|formed          = 1918. gada 22. janvāris
|date1           =
|date1_name      =
|date2           =
|date2_name      =
|preceding1      =
|preceding2      =
|dissolved       =
|superseding     =
|jurisdiction    = [[Ukrainas valdība]]
|headquarters    = [[Kijiva]]
|coordinates    =
|employees       =
|budget          =
|minister1_name  = [[Ihors Klimenko]]
|minister1_pfo   = iekšlietu ministrs
|chief2_name     =
|chief2_position =
|chief3_name     =
|chief3_position =
|parent_agency   =
|child1_agency   = [[Ukrainas Nacionālā policija]]
|child2_agency   = [[Ukrainas Nacionālā gvarde]]
|child3_agency   = [[Ukrainas Valsts robežsardzes dienests|Ukrainas robežsardze]]
|website         = {{URL|https://mvs.gov.ua/}}
|footnotes       =
}}
'''Ukrainas Iekšlietu ministrija''' ({{val|uk|Міністерство внутрішніх справ України, МВС України}}) ir [[Ukrainas valdība|Ukrainas valdības]] ministrija, kas pārrauga [[Ukraina|Ukrainas]] iekšlietas. Ministrija īsteno valsts politiku pilsoņu tiesību un brīvību aizsardzībai, izmeklē prettiesiskas darbības, kas vērstas pret sabiedrības un valsts interesēm, apkaro noziedzību, nodrošina sabiedrisko kārtību, nodrošina civilo drošību un satiksmes drošību, kā arī garantē svarīgu personu drošību un aizsardzību. Tā ir centralizēta aģentūra, kuru vada iekšlietu ministrs. Ministrija cieši sadarbojas ar Ukrainas ģenerālprokurora biroju. Tā pārrauga [[Ukrainas Nacionālā policija|Ukrainas Nacionālo policiju]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.interfax.com.ua/news/general/287664.html|title=National Police established in Ukraine|website=Interfax-Ukraine|access-date=2023-07-21|language=en}}</ref> [[Ukrainas Nacionālā gvarde|Ukrainas Nacionālo gvardi]], [[Ukrainas Valsts ārkārtas situāciju dienests|Ukrainas Valsts ārkārtas situāciju dienestu]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.gazeta.lviv.ua/news/2014/04/25/28088|title=ДСНС перейшла в підпорядкування МВС {{!}} Львівська газета|website=web.archive.org|access-date=2023-07-21|date=2015-09-24|archive-date=2015-09-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924041424/http://www.gazeta.lviv.ua/news/2014/04/25/28088}}</ref> [[Ukrainas Valsts robežsardzes dienests|Ukrainas Valsts robežsardzes dienestu]] un tam pakļauto Ukrainas Krasta apsardzi un Ukrainas Valsts migrācijas dienestu.

sentences: '''Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība''' jeb '''IUPAC''' (no {{val|en|International Union of Pure and Applied Chemistry}})<ref name="LZA"/> ir starptautiska nevalstiska organizācija, kas apvieno dažādu valstu [[ķīmiķis|ķīmiķus]]. Tā regulē visu, kas ir saistīts ar [[ķīmiskā viela|ķīmiskām vielām]], [[ķīmiskais elements|elementiem]] un citiem jauniem atklājumiem [[ķīmija|ķīmijā]]. Katrai ķīmiskai vielai ir IUPAC piešķirts nosaukums. Tas pats attiecas arī uz ķīmiskajiem elementiem. Izņēmumi ir vienīgi tie elementi, kuriem ir pagaidu nosaukums, piemēram, vēl neatklātais [[ununennijs]] (119. elements) un tālākie elementi. Organizācija ir dibināta 1919. gadā. IUPAC ir [[Starptautiskā zinātņu padome|Starptautiskās zinātņu padomes]] (ICSU) biedrs.

sentences:
{{Himnas infokaste
|title          = 义勇军进行曲
|transcription  = ''Yìyǒngjūn Jìnxíngqǔ''
|english_title  = {{noitalics|"Brīvprātīgo maršs"}}
|alt_title      =
|en_alt_title   =
|alt_title_2    =
|en_alt_title_2 =
|image          =
|image_size     =
|caption        =
|prefix         =
|country        = {{CHN}}
|author         = [[Tiaņs Haņs]]
|lyrics_date    = 1934. gadā
|composer       = [[Nie Ers]]
|music_date     = 1935. gadā
|adopted        = 1949. gadā (pagaidu)
1982. gadā (oficiāli)
2004. gadā (konstitucionāli)
|until          =
|sound          = March of the Volunteers instrumental.ogg
|sound_title    = Brīvprātīgo maršs
|sound_description =
}}

sentences: '''V391 Pegasi b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[V391 Pegasi]], kura atrodas 1403 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 6,638 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 6,682 AU. Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat auksti, kā zemās temperatūras režīma saldētavā, bet patiesībā stindzinošā aukstuma vietā ir cilvēkam visai patīkamas temperatūras (+10 °C) — ap šo planētu varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, jo zvaigznei V391 Pegasi ir ļoti augsta (29 044 °C) temperatūra un tā ir tikai 4 reizes mazāka par [[Saule|Sauli]], līdz ar to tā izdala milzīgu siltuma apjomu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Neretas Svētā Gara Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Neretaskatolubaznica.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Neretas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| label = Neretas katoļu baznīca
| map_size              = 250
| position           = top
| latd  = 56 | latm  = 12  | lats  = 10 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 19  | longs = 04 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aizkraukles novads]], [[Nereta]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2000]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Heinrihs Cinkmanis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1997]]
| year_completed        = [[2000]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
'''Neretas Svētā Gara Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Jelgavas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">[http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub699 Jelgavas diecēze] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081228071340/http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub699 |date={{dat|2008|12|28||bez}} }} www.catholic.lv</ref> Tā atrodas [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Nereta]]s ciemā.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pilsētas| Karogi]]
[[Kategorija:Latvijas karogi|Pilsetu karogi]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ostracoda-2.JPG
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Ostracoda
| klase_lv =Gliemeņvēži
| sinonīmi =
Ostrakodi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Myodocopa}}
* {{TaksoSaite|Podocopa}}
| kategorijas =nē
}}
'''Gliemeņvēži''' jeb '''ostrakodi''' (''Ostracoda'') ir [[Vēžveidīgie|vēžveidīgo]] apakštipa klase.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Morse''''' ir [[flāmu valoda|flāmu]] izcelsmes [[uzvārds]]. ''Morse'' var būt:

sentences:
. (iekrāsots ar sarkanu)]]
'''Karapakss''' ({{val|la|carapax}}) ir [[Čaula|bruņas]] daļa, kas klāj [[Posmkāji|posmkāju]] ķermeņa priekšējās daļas (krūšu daļas, [[galvkrūtis|galvkrūšu]]) vai arī [[Bruņrupuči|bruņurupuču]] ķermeņa virspusi. Tas pilda balsta un aizsardzības funkciju. Karapakss ir daudziem [[Vēžveidīgie|vēžveidīgajiem]] un [[Zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgajiem]].

sentences:
{{Citas nozīmes|kuģā sastāvdaļu|Korpuss|Korpuss}}
'''Korpuss''' ir lielākā [[kuģis|kuģa]] sastāvdaļa, kura nodrošina kuģa peldamību. Tajā izvieto kravas tilpnes un [[Mašīntelpa|mašīntelpu]]. Uz tā būvē virsbūves. Korpuss nodrošina kuģa ūdensnecaurlaidību. Tā forma, savukārt, nodrošina pietiekamu noturību pret apgāšanos. Kuģus, kuri būvēti izmantojot divus korpusus sauc par katamarāniem, bet kuģus ar trīs korpusiem par trimarāniem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences: '''Viļņas Vecais teātris''' ({{val|lt|Vilniaus senasis teatras}}) ir [[teātris]] [[Lietuva]]s galvaspilsētā [[Viļņa|Viļņā]]. Izrādes tajā notiek galvenokārt krievu valodā (vai krievu valodā ar lietuviešu subtitriem), kā arī lietuviešu valodā. Teātra ēka atrodas Viļņas centrā, Jona Basanaviča ielā 13.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{Karoga infokaste
|Name = Arizonas
|Image = Flag of Arizona.svg
|Use =
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1917|2|27}}
|Design =
|Type = National
}}
'''Arizonas karogs''' sastāv no 13 sarkaniem un dzelteniem stariem, augšpusē. Sarkanā un dzeltenā krāsa arī simbolizē [[Arizona]]s gleznaino ainavu. Centrālā zvaigzne nozīmē [[Varš|vara]] ražošanu (Arizona ražo vairāk varu, nekā jebkurš cits štats valstī).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Helēna Ledus
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Piekrastes grēdas
|attēls                 = Morning_on_the_Lost_Coast.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Piekrastes grēdas Kalifornijas Klusā okeāna piekrastē
|map                 = North_America_satellite_globe_Pacific_Coast_Ranges.jpg
|latd                   = 51.383333
|longd                  = -125.25
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|Kanāda}}
{{vieta|ASV}}
{{vieta|Meksika}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļamerikas Kordiljeri]]
|sastāv                 = [[Senteliasa kalni]], [[Piekrastes kalni]], [[Kaskāžu kalni]], [[Rietumu Sjerra Madre]]
|garums                 = 6100
|platums                =
|kalns                  = [[Logans (kalns)|Logans]]
|augstums               = 5959
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā]]
'''Acs zīlīte''' ({{val|la|pupilla}}) ir atvere [[varavīksnene|varavīksnenē]], caur kuru acī nonāk [[gaisma]]. Tā atrodas [[acs]] vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina [[parasimpātiskā inervācija|parasimpātiskā]] un [[simpātiskā inervācija]], līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas [[radzene]], savukārt aiz zīlītes ir [[acs lēca]].

sentences:
{{citas nozīmes|mēnesi|Jūlijs (nozīmju atdalīšana)|Jūlijs}}
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Siena jeb liepu mēnesis”]]
'''Jūlijs''' ({{val|la|Julius}}) ir [[gads|gada]] septītais [[mēnesis]]. Jūlijā ir 31 diena. Mēnesis ir nosaukts [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] vārdā, jo viņš šajā mēnesī ir dzimis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''liepu''' vai '''siena mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''liepinis'' vai ''šienavimo mėnuo'', bet mūsdienās — ''liepa''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls =Sylvia_borin_(Örebro_County).jpg
 | att_nosaukums =[[Dārza ķauķis]] (''Sylvia borin'')
 | att_izmērs = 260px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Sylviidae
 |  dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 | ģints = Sylvia
 | ģints_lv = Ķauķi
 |      binomial = Sylvia <small>([[Giovanni Antonio Scopoli|Scopoli]], 1769)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Ķauķi, ķauķu ģints''' (''Sylvia'') ir [[ķauķu dzimta]]s (''Sylviidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] ģints, kas apvieno 28 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world/> Tās sastopamas [[mērenā josla|mērenajā]] un [[tropi|tropu]] joslā [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija]]s rietumos un centrālajā daļā, kā arī [[Āfrika|Āfrikā]]. Lielākā sugu dažādība mājo [[Vidusjūra]]s reģionā. Sugas, kas ligzdo ziemeļu reģionos, ir [[gājputni]], bet siltākos reģionos dzīvojošās ir daļēji migrējošas vai nometnieki.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Pēteris Ludvigs fon der Pālens
| vārds_orig = ''Peter Ludwig von der Pahlen''
''Пётр Алексе́евич Па́лен''
| attēls = Palen P A.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1745
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Palmse]], [[Igaunijas guberņa|Rēveles guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Vihulas pagasts]], [[Rietumviru apriņķis]], [[Igaunija]])
| m_dat_alt =
| m_gads = 1826
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 25
| m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = politiķis, karavīrs
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Juliāna, dzimusi Šepinga
| bērni = 10 bērni
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tērners un Hūčs
| attēls                   = Turner and hooch poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Turner & Hooch''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Spotisvūds]]
| producents               = [[Reimonds Vāgners]]
| scenārija autors         =
* [[Deniss Šraieks]]
* [[Maikls Blodžets]]
* [[Deniels Petrijs jaunākais]]
* [[Džims Kešs]]
* [[Džeks Epss jaunākais]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Mēra Vininghema]]
| mūzika                   = [[Čārlzs Gross]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1989|7|28||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/turner-hooch-1989|title=Turner & Hooch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 31, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=turnerandhooch.htm|title=Turner & Hooch (1989)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tērners un Hūčs"''' ({{val|en|Turner & Hooch}}) ir 1989. gada komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Spotisvūds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Kreigs T. Nelsons]] un [[Mēra Vininghema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|7|28||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences: '''Neolīts''' ({{val-el|neos}} - jauns, ''lithos'' - akmens, jeb "Jaunais akmens laikmets"), reizēm saukts arī par vēlo vai vēlīno akmens laikmetu, ir [[Akmens laikmets|akmens laikmeta]] pēdējais periods. Neolīts sekoja [[Paleolīts|paleolītam]] un [[Mezolīts|mezolītam]], un tā sākums saistās ar [[lauksaimniecība]]s sākumu. Neolīts beidzās ar plašu [[metāls|metāla]] [[darbarīks|darbarīku]] ieviešanos [[varš|vara]], [[Bronzas laikmets|bronzas]] un [[Dzelzs laikmets|dzelzs]] laikmetos, atkarībā no reģiona. Neolīta kultūras artefakti konstatēti [[Spānija|Spānijā]], [[Francija|Francijā]], [[Anglija|Anglijā]], [[Īrija|Īrijā]], [[Šveice|Šveicē]], [[Itālija|Itālijā]] u.c.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Hlorūdeņradis|Hlorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar 30% sālsskābi
|       citi nosaukumi = hlorūdeņražskābe
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl ūdenī (H2O)
|              molmasa = 36,46
|              blīvums = (37% šķīdums) 1180
|  kušanas temperatūra = 247 K (-26 °C) (38% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 321 K (48 °C) (38% šķīdums)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nakts braucējs
| attēls                   = Stretch (2014 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stretch''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Džo Karnahans]]
| producents               =
* [[Treisija Falko]]
* [[Džeisons Blūms]]
* Džo Karnahans
| scenārija autors         = Džo Karnahans
| galvenajās lomās         =
* [[Patriks Vilsons]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džeimss Bedžs Deils]]
* [[Bruklina Dekere]]
| mūzika                   =
* [[Stīvens Endelmans]]
* [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[IM Global]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|10|7||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stretch-2014|title=Stretch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nakts braucējs"''' ({{val|en|Stretch}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džo Karnahans]]. Galvenās lomas atveido [[Patriks Vilsons]], [[Džesika Alba]], [[Eds Helmss]], [[Džeimss Bedžs Deils]] un [[Bruklina Dekere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|7||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti|Markalnes]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|upi|Maskava (upe)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Maskava
 | native_name              = ''Москва''
 | settlement_type          = Galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Photomontage
 | photo1a = Saint Basil's Cathedral and the Red Square.jpg|px300{{!}}
 | photo2a = Храм Христа Спасителя. Вид со стороны Волхонки. — Cathedral of Christ the Saviour.jpg{{!}}
 | photo2b = Teatro Bolshói, Moscú, Rusia, 2016-10-03, DD 42-43 HDR.jpg{{!}}
 | photo3a = МГУ, вид с воздуха.jpg{{!}}
 | photo3b = Business Centre of Moscow 2.jpg{{!}}
 | photo4a = Moscow Kremlin View from Kamennyi Bridge.jpg{{!}}
 | photo4b =
 | photo5a =
 | photo5b =
 | color = white
 | color_border = white
 | position = center
 | spacing = 2
 | size = 266
 | foot_montage =
 }}
 | imagesize                =
 | image_caption            = No augšas uz leju, no kreisās uz labo: [[Maskavas kremlis]] un [[Sarkanais laukums]], [[Kristus Glābēja katedrāle]], [[Maskavas Lielais teātris|Lielais teātris]], [[Maskavas Valsts universitāte]], Maskavas Starptautisko darījumu centrs, [[Maskava (upe)|Maskavas upe]] no Lielā Akmens tilta
 | image_flag               = Flag of Moscow.svg
 | image_shield             = Coat of Arms of Moscow.svg
 | pushpin_map              = Krievija#Krievijas Eiropas daļa
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 55 | latm  = 45 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 37 | longm = 37 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Krievija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Centrālais federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           = 2510
 | population_total         = 11503501
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[MSK]]
 | utc_offset               = +4
 | website                  = {{URL|http://www.mos.ru/}}
 | footnotes                =
}}
'''Maskava''' ({{val|ru|Москва}}, {{izrunā|mɐ'skva}}) ir [[Krievijas Federācija]]s [[galvaspilsēta]] un [[Krievijas administratīvais iedalījums|Krievijas federālā pilsēta]], kas atrodas valsts rietumu daļā pie [[Maskava (upe)|Maskavas upes]], aptuveni 641 km uz dienvidaustrumiem no [[Sanktpēterburga]]s. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir lielākā pilsēta [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Ļeņina smaile / Ibn Sīnas smaile
| Photo           = Lenin peak from Sary-mogol.jpg
| Paraksts        = Smaile no ziemeļu puses
| karte                = Tadžikistāna
| reljefa_karte        = y
| paraksta_izvietojums = right
| latd=39|latm=20|lats=|latNS=N
| longd=72|longm=55|longs=|longEW=E
| Augstums        = 7134
| Relatīvais_augstums  = 2790
| Atrašanās vieta = {{KGZ}}<br/>{{flag|Tadžikistāna}}
| Kalnu grēda     = [[Pamirs]]
| First ascent        = {{dat|1928}}
}}
'''Ļeņina smaile''' ({{val|ky|Ленин Чокусу}}) jeb '''Ibn Sīnas smaile''' ({{val|tg|Қуллаи Ибни Сино}}) ir kalns [[Pamirs|Pamirā]], viena no augstākajām tā virsotnēm.<ref>{{PZT|445}}</ref> Izvietojusies masīva ziemeļdaļā uz [[Kirgizstāna]]s un [[Tadžikistāna]]s robežas, [[Aizalaja grēda]]s augstākā virsotne. Kalnu pirmais no eiropiešiem 1871. gadā atklāja krievu ģeogrāfs un ceļotājs [[Aleksejs Fedčenko]] un nosauca par godu [[Turkestāna]]s ģenerālgubernatoram [[Konstantīns Kaufmanis|Konstantīnam Kaufmanim]] par '''Kaufmaņa smaili'''. 1928. gadā pārdēvēta par godu [[Vladimirs Ļeņins|Vladimiram Ļeņinam]] par '''Ļeņina smaili''' un līdz [[Staļina smaile]]s atklāšanai 1932. gadā tika uzskatīta par Pamira un [[PSRS]] augstāko virsotni. Virsotni pirmie 1928. gadā sasniedza vācu alpīnisti Karla Vīna ''(Karl Wien)'' vadībā. 2006. gadā Tadžikistānā smaili pārdēvēja par '''Ibn Sīnas smaili''' par godu 11. gadsimta persiešu zinātniekam un filozofam [[Avicenna]]m.

sentences: '''Eratostena siets''' ir vienkāršs [[algoritms]] visu to [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] atrašanai, kas nepārsniedz kādu dotu [[naturāls skaitlis|naturālu skaitli]]. Algoritmu izdomāja sengrieķu matemātiķis [[Eratostens]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķertais profesors
| operators =
| attēls = Nutty professor ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Toms Šedjaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džeda Pinketa Smita|Džeda Pinketa]]
* [[Džeimss Kobērns]]
* [[Deivs Šapels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Nutty Professor''
| studija = ''Imagine Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|6|28}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|54 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|274miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl996574721/|title=
The Nutty Professor |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Ķertais profesors 2]]"
| imdb =
}}
'''"Ķertais profesors"''' ({{val|en|The Nutty Professor}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Toms Šedjaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džeda Pinketa Smita|Džeda Pinketa]], [[Džeimss Kobērns]] un [[Deivs Šapels]]. Edijs Mērfijs filmā attēlo septiņas lomas. Filma ir rīmeiks [[Ķertais profesors (1963. gada filma)|1963. gada versijai]], kur galveno lomu atveidoja [[Džerijs Lūiss]], kas pati ir balstīta uz [[Roberts Luiss Stīvensons|Roberta Luisa Stīvensona]] romānu "[[Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts]]" (''Strange Case of Dr Jekyll and Mr Hyde'').

sentences:
(''Maxilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]].]]
'''Žoklis''' [[Cilvēks|cilvēkiem]] ir kauli [[Seja|sejas]] apakšējā pusē, kas nodrošina aizsardzību pret traumām, kā arī ir iesaistīti [[Runa|runāšanā]], [[Elpošana|elpošanā]] un pārtikas sakošanā. Žoklis sastāv no [[Augšžokļa kauls|augšžokļa]] (M''axilla'') un [[Apakšžoklis|apakšžokļa]] (''Mandibula''), kas ir savienoti ar [[Skrimslis|skrimšļiem]] un [[Locītava|locītavām]]. Augšžoklis ir fiksēts, bet apakšžoklis ir kustīgs un tiek kontrolēts ar dažādām [[Muskuļi|muskuļu]] grupām.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=1|title=The Anatomy of the Maxilla and the Mandible: Related Structures and Inserted Muscles|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/9781119427926.ch1|publisher=Wiley|date=2020-05-15|isbn=978-1-119-42784-1|pages=1–16|first=Dmitri|last=Lev|first2=Zvi|last2=Artzi}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences: {{Infobox stadium|stadium_name=Volgogradas arēna|native_name=''Волгоград Арена''|logo_image=Construction of Volgograd Arena inside 04.jpg|map_type=Russia|latNS=N|latd=48|latm=44|lats=04|longEW=E|longd=44|longm=32|longs=55|location={{vieta|Krievija|Volgograda}}|broke_ground=2015|built=2017|surface=zāle|construction_cost=16,4 milijardi [[RUB]]|seating_capacity=45 568|tenants=[[2018. gada FIFA Pasaules kauss]]<br/>[[Volgogradas "Rotor"]]}}

sentences:
'''Aplokciems''' ir [[Mīlgrāvis|Mīlgrāvja]] [[apkaime]]s austrumu daļa [[Rīga]]s pilsētas [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]]. Tas robežojas ar [[Mežaparks|Mežaparka]] un [[Trīsciems|Trīsciema]] apkaimēm (pa [[Mīlgrāvja tilts|Mīlgrāvja tiltu]]), bet pa ūdeni tai ir robežas ar [[Jaunciems (Rīga)|Jaunciema]] apkaimi [[Ķīšezers|Ķīšezera]] pretējā krastā.
Aplokciema ziemeļu daļā atrodas golfa klubs “''Ozo Golf Club''”, bet pārējā daļā ir dzīvojamās ēkas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Lanîûs mînor.jpg
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Laniidae
 |     dzimta_lv = Čakstu dzimta
 |         ģints = Lanius
 |      ģints_lv = Čakstes
 |          suga = Lanius minor
 |       suga_lv = Melnpieres čakste
 |      binomial = Lanius minor <small>([[Johann Friedrich Gmelin|Gmelin]], 1788)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
}}

sentences:
'''Voltmetrs''' ([[elektriskā ķēde|elektriskajā ķēdē]] apzīmē ar riņķa līnijā ievilktu burtu V) ir [[mērierīce]], ko izmanto [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[spriegums|sprieguma]] mērīšanai. Analogie voltmetri pārvieto rādītāju pa skalu proporcionāli elektriskās ķēdes spriegumam. Digitālie voltmetri rāda skaitlisku sprieguma attēlojumu, izmantojot analogo uz digitālo strāvas pārveidotāju. Sprieguma mērīšanai var izmantot arī digitālo [[multimetrs|multimetru]].
Voltmetri tiek ražoti plašā klāstā un ir daudz dažādi to tipi. Voltmetra spailes vienmēr ir jāpieslēdz tiem diviem elektriskās ķēdes punktiem, starp kuriem spriegums ir jāizmēra.<ref>Edvīns Šilters, Nils Sakss "Fizika 9. klasei"</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Sultankudarata
| official_name = ''Sultan Kudarat''
| image_skyline = Aerial photo ricefields and Sea.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces ainava [[Sulavesi jūra]]s piekrastē
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sultan Kudarat in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Soksksarhena]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1973
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 5298.34
| population_total = 854052
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm = 33 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 17 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Isulana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 12
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Takuronga]]
| p3 = '''11 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[ilongi]], [[magindanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-NCO
| website                  = {{URL|http://cotabatoprov.gov.ph/}}
}}
'''Sultankudarata''' ({{val|fil|Lalawigan ng Sultan Kudarat}}, {{val|en|Province of Sultan Kudarat}}, {{val|hil|Kapuoran sang Sultan Kudarat}}, {{val|mdh|Dairat nu Sultan Kudarat}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Soksksarhena]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 11 municipalitātēs un sīkāk 249 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Isulana]], bet lielākā pilsēta — [[Takuronga]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Lanius excubitor, Chilham, Kent 4.jpg
 | att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |  dzimta = Laniidae
 | dzimta_lv = Čakstu dzimta
 | ģints=Lanius
 | ģints_lv=Čakstes
 | suga= Lanius excubitor
 | suga_lv=Lielā čakste
 |      binomial = Lanius excubitor <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
  |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Litija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=LiH
|molmasa=7,95
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=692 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 850 °C<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Litija hidrīds''' (LiH) ir jonu tipa [[hidrīdi|hidrīds]] — [[litijs|litija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tas ir balta vai pelēcīga, cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli, to [[kristālrežģis]] līdzīgs [[NaCl]] kristālrežģim). Litija hidrīds nedaudz šķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences: '''Rīgas Kara hospitālis''' bija [[Rīga]]s slimnīca, kas atradās tagadējā [[Brasa]]s apkaimē.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-30
|ķīm_formula=(Ca0,5,Na,K)4[Al4Si8O24]·12H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zaļš, dzeltens, balts, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences: '''Fraktēšana''' (no frakts) ir ar [[kravu pārvadājumi]]em saistīts [[Juridiskais gads|juridisks termins]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Džērsijas zooloģiskais dārzs
|image         = Darela Zoo Ieeja.JPG
|image_width   = 300px
|image_caption = Ieeja Džērsijas zoodārzā
|date_opened   = 1959. gada 26. marts
|location      = {{karogs|Džērsija}} <br />{{karogs|Lielbritānija}}
|map_type            = Džērsija#Apvienotā Karaliste
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            = 300px
|latd  = 49 | latm  = 13 | lats  = 41 | latNS  = N
|longd = 2 | longm = 04 | longs = 30 | longEW = W
|area          = 13 ha
|num_animals   = 1400+
|num_species   = 110+
|members
|exhibits
|annual_visitors = 169 000 (2009)
|website        = {{URL|https://www.durrell.org}}
}}
'''Džērsijas zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Jersey Zoo}}), agrāk '''Darela zooloģiskais dārzs''' (''Durrell Wildlife Park''), ir [[zooloģiskais dārzs]], kuru 1959. gadā [[Džērsija]]s salā nodibināja dabas pētnieks un [[rakstnieks]] [[Džeralds Darels]]. Tas atrodas Triniti apriņķī salas ziemeļaustrumos vairākus gadsimtus senas [[muiža]]s teritorijā. Kopš 1964. gada zoodārza vadību īsteno [[Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests]]. Zoodārzs aizņem 13 [[hektārs|hektāru]] platību. 2023. gadā kolekciju veidoja 48 [[putni|putnu]], 33 [[rāpuļi|rāpuļu]], 26 [[zīdītāji|zīdītāju]], 9 [[abinieki|abinieku]] un vairākas [[kukaiņi|kukaiņu]] [[suga]]s. Galvenā vērība tiek pievērsta kritiski apdraudētu, [[izmirstošas sugas|izmirstošu]] vai saudzējamu sugu pētīšanai, vairošanai nebrīvē un atgriešanai savvaļā.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s [[holēra]]s slimniekam dod uzņemt šķidrumu, lai novērstu atūdeņošanos.]]
'''Atūdeņošanās''' jeb '''dehidratācija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ὕδωρ hýdōr'' — 'ūdens') tiek definēta kā pārmērīgs [[ķermeņa šķidrums|ķermeņa šķidruma]] zaudējums (piemēram [[holēra]]s slimniekiem).

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Sālahs el Arūri
 |    vārds_orig = صالح العاروري
 |        attēls = 2022-09-13 Russia–Hamas meeting (10) (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Sālahs el Arūri 2022. gadā
 |       dz_gads = 1966
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 19
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2024
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Libāna|Beirūta}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[palestīnieši|palestīnietis]]
 |  nodarbošanās = militārists, politiķis
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sālahs el Arūri''' ({{val|ar|صالح العاروري}}; dzimis {{dat|1966|8|19}}, miris {{dat|2024|1|2}}) bija ''[[Hamās]]'' vecākais vadītājs un tās militārā spārna ''[[Izz ad-Din al-Qassam]]'' brigādes dibinātājs. Bijis arī ''Hamās'' politiskā biroja priekšsēdētāja vietnieks un ''Hamās'' militārais komandieris [[Rietumkrasts|Jordānas Rietumkrastā]],<ref name="AviIssacharoff">{{Ziņu atsauce|last1=Avi Issacharoff|first1=Avi|title=Israel foiled 17 suicide attacks so far this year, Shin Bet says|url=http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|accessdate=14 August 2015 |work=[[The Times of Israel]] |date=12 August 2015|archive-date=13 August 2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150813230513/http://www.timesofisrael.com/israel-thwarted-17-suicide-attacks-so-far-this-year-shin-bet-says/|dead-url=no}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Saleh al-Arouri |url=https://www.counterextremism.com/extremists/saleh-al-arouri |access-date=28 October 2023 |publisher=Counter Extremism Project |language=en}}</ref> lai gan nāves brīdī viņš dzīvoja [[Libāna|Libānā]].<ref name=":9">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=Israeli forces kill senior Islamic Jihad commander in Jenin; arrest 36 suspects |url=https://www.i24news.tv/en/news/middle-east/palestinian-territories/1698400329-israeli-forces-kill-senior-islamic-jihad-commander-in-jenin-arrest-36-suspects |access-date=28 October 2023 |publisher=[[I24news]] |language=en}}</ref><ref name=":10">{{Tīmekļa atsauce |date=27 October 2023 |title=IDF issues demolition order for house owned by Hamas leader al-Arouri |url=https://www.jpost.com/breaking-news/article-770434 |access-date=28 October 2023 |website=[[The Jerusalem Post]] |language=en-US}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Suite Française''
| attēls                   = Suite Francaise poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Sauls Dibs]]
| producents               =
* [[Romēns Bramonss]]
* [[Andrea Kornvela]]
* [[Maikls Kūns]]
* [[Havjērs Maršands]]
| scenārija autors         =
* Sauls Dibs
* [[Mets Čarmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Matiass Šoenertss]]
* [[Sems Railijs]]
* [[Rūta Vilsone]]
* [[Margota Robija]]
* [[Lamberts Vilsons]]
| mūzika                   = [[Raels Džonss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Entertainment One]]''
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Qwerty Films]]''
* ''[[TF1 Films Production]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Entertainment One]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|3|13|Apvienotā Karaliste|2015|4|1|Francija|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/suite-francaise-2014|title=Suite Française|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601113105/https://bbfc.co.uk/releases/suite-francaise-2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{BEL}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=suitefrancaise.htm|title=Suite Française (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=June 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191019020009/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=suitefrancaise.htm|archivedate={{dat|2019|10|19||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Suite Française''''' ir 2015. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Irēnes Nemirovskas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Sauls Dibs]]. Galvenās lomas atveido [[Mišela Viljamsa]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Matiass Šoenertss]], [[Sems Railijs]], [[Rūta Vilsone]], [[Margota Robija]] un [[Lamberts Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|13||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Lejassaksija
 | native_name             = ''Niedersachsen''<br />''Neddersassen''
 | settlement_type         = [[Vācijas federālās zemes|Vācijas federālā zeme]]
 | image_skyline           = Elze von Wittenburg nach Sorsum.jpg
 | imagesize               = 235px
 | image_caption           = Lejassaksijas ainava
 | image_flag              = Flag of Lower Saxony.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Lower Saxony.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Hannovere]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Locator map Lower-Saxony in Germany.svg
 | mapsize                 = 200px
 | map_caption             = Lejassaksijas atrašanās vieta Vācijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{GER}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 47624.22
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 7913502
 | population_as_of        = 2011-12-31
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.niedersachsen.de/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = DE-NI
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Coord|23|8|3.49|N|82|22|55.32|W|region:CU|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name=Havanas Universitāte
|image             = [[File:Front view of Universidad de La Habana.jpg|220px]]
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = [[1728]]. gada [[5. janvāris]]
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Ph.D Gustavo Kobreiro Suaress
|faculty           =
|staff             = vairāk nekā 300
|students          = 24 247<ref>[http://www.uh.cu/universidad http://www.uh.cu/universidad]</ref>
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Kuba|Havana}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = [http://www.uh.cu www.uh.cu]
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Guru''' ({{val|sa|गुरु}}, ''{{IAST|[[:wikt:guru|guru]]-}}'' "nozīmīgs; svarīgs") [[Indija]]s tradīcijās ir garīgais audzinātājs, ietekmīgs [[skolotājs]] vai sektas vadītājs. Tradicionāli guru ir godbijību prasoša persona pret mācekli vai studentu, un guru kalpo kā "padomdevējs, kurš palīdz veidot vērtības, dalās pieredzes zināšanās tikpat lielā mērā kā burtiskās zināšanās, ir dzīves paraugs, iedvesmas avots un kas palīdz skolēna garīgajā evolūcijā.”<ref name=joelmlecko>Joel Mlecko (1982), [https://www.jstor.org/stable/3269931 The Guru in Hindu Tradition] Numen, Volume 29, Fasc. 1, pages 33-61</ref> Guru ir arī cilvēka garīgais ceļvedis, kas palīdz atklāt tās pašas iespējas, kuras guru jau ir apzinājies.<ref name=eb />

sentences:
{{Citas nozīmes|bāzes/sārma jēdzienu ķīmijā|bāze|bāze}}
'''Bāzes''' ir ķīmisku vielu klase, kuru [[molekula]]s sastāv no [[metāli|metālu]] vai [[amonija jons|amonija]] joniem un [[hidroksiljons|hidroksiljoniem]] OH<sup>−</sup>. Ūdenī disociē, veidojot katjonus un hidroksiljonus, tātad uzskatāmas par bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Stiprākās ūdenī šķīstošās bāzes sauc par [[sārmi]]em. Pēc citas definīcijas, bāzes ir vielas, kuru molekulas ir [[protons|protonu]] akceptori (atšķirībā no [[skābes|skābēm]], kas ir protonu donori, t.i. atšķeļ protonus). [[Organiskā ķīmija|Organiskajā ķīmijā]] pēc tradīcijas par bāzēm uzskata savienojumus, kas veido [[sāļi]]em līdzīgas vielas ([[adukts|aduktus]]) ar stiprām skābēm, piemēram, [[alkaloīdi|alkaloīdus]].

sentences: '''Atols''' ir gredzenveida [[koraļļu sala]] ar [[lagūna|lagūnu]] vidū un paceļas nelielā augstumā virs [[jūras līmenis|jūras līmeņa]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Parasti atoli nepaceļas augstāk par 4—6 metriem. Atoli var būt līdz 50 km. diametrā un pat lielāki.

sentences: '''Debespuses''' ir kopējs apzīmējums [[ziemeļi|ziemeļu]], [[dienvidi|dienvidu]], [[austrumi|austrumu]] un [[rietumi|rietumu]] virzieniem. Latviešu valodā tie attiecīgi tiek apzīmēti ar Z, D, A un R, bet nereti tiek izmantoti arī apzīmējumi N, S, E un W, kas ienākuši no [[angļu valoda]]s. Ziemeļiem pretējais virziens ir dienvidi, bet austrumiem — rietumi. Stāvot uz [[Zeme]]s un skatoties uz ziemeļiem, dienvidi būs aiz muguras, austrumi — pa labi, bet rietumi — pa kreisi. Bieži vien, lai norādītu virzienu, kas gluži neatbilst iepriekš nosauktajiem četriem virzieniem, tiek izmantoti atvasinātās debespuses, tas ir, [[ziemeļaustrumi]] (ZA), [[ziemeļrietumi]] (ZR), [[dienvidaustrumi]] (DA) un [[dienvidrietumi]] (DR). Ja nepieciešams precīzāks virziens, tad izmanto arī tādas debespuses, ka ziemeļrietumziemeļus (ZRZ), ziemeļrietumrietumus (ZRR), ziemeļaustrumziemeļus (ZAZ), ziemeļaustrumaustrumus (ZAA), dienvidaustrumdienvidus (DAD), dienvidaustrumaustrumus (DAA), dienvidrietumdienvidus (DRD) un dienvidrietumrietumus (DRR).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hanija
| attēls                   = Honey 2003 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Honey''
| žanrs                    = drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Billijs Vūdrovs]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Andrē Harels]]
| scenārija autors         =
* [[Alonso Brauns]]
* [[Kima Vatsone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Meki Faifers]]
* [[Džoja Braienta]]
* [[Lil' Romeo]]
| mūzika                   = [[Mervins Vorens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[NuAmerica Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|12|5||bez}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/honey-2003|title=Honey|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]18 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=honey.htm|title=Honey (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 10, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]62,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hanija"''' ({{val|en|Honey}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāma, kuras režisors ir [[Billijs Vūdrovs]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Meki Faifers]], [[Džoja Braienta]] un [[Lil' Romeo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|12|5||bez}}.

sentences:
{{Infobox building
| name                   = Dauningstrīta 10
| image                  = 10 Downing Street. MOD 45155532.jpg
| caption                =
| location_town          = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona|Vestminstera}}
| location_country       =
| coordinates            = {{Coord|51.5033|-0.1275|region:GB-LND_type:landmark|display=title,inline}}
| completion_date        = 1684
| architect              =
| embedded               =
| map_type               =
| map_caption            =
| client                 =
|current_tenants         =
| logo                   =
| website                = [https://www.gov.uk/government/organisations/prime-ministers-office-10-downing-street gov.uk]
| engineer               =
| construction_start_date= 1682
| date_demolished        =
| style                  =
}}
'''Dauningstrīta 10''' ({{val|en|10 Downing Street}}) ir [[Lielbritānijas valdība]]s atrašanās vieta un Valsts kases pirmā lorda (''First Lord of the Treasury''), kas kopš 1905. gada arī ir [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]], oficiālā rezidence un darba vieta.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Uhuds
| Photo                = Mount_Uhud.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             = Uhuds
| karte                = Saūda Arābija#Āzija
| reljefs = jā
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=24|latm=31|lats=23|latNS=N
| longd=39|longm=36|longs=58|longEW=E
| Augstums         = 1077
| Relatīvais_augstums  = 377
| Atrašanās vieta  = {{Vieta|Saūda Arābija|Medīna}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Mute''
| attēls                   = Mute poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, televīzijas filma
| režisors                 = [[Dankans Džonss]]
| producents               = [[Stjuarts Fenegans]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Roberts Džonsons]]
* Stjuarts Flemings
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Aleksandrs Skarsgords]]
* [[Džastins Terū]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Liberty Films UK]]''
* ''[[Studio Babelsberg]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2018|2|23||bez}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mute-2018|title=Mute|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 13, 2019|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413154403/http://www.bbfc.co.uk/releases/mute-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{GER}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Vācu valoda|Vācu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Marija Sklodovska-Kirī
|    vārds_orig = ''Marie Skłodowska–Curie''
|        attēls = Mariecurie.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
|       dz_gads = 1867
|    dz_mēnesis = 11
|      dz_diena = 7
|      dz_vieta = [[Varšava]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
|        m_gads = 1934
|     m_mēnesis = 7
|       m_diena = 4
|       m_vieta = Pasī (''Passy'') [[Augšsavoja]], {{FRA}}
|     pilsonība = [[Krievijas Impērija]], vēlāk {{FRA}}
|       dzimums = S
|       tautība = [[poliete]]
|         vecāki = Vladislavs Sklodovskis
Broņislava Sklodovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Pjērs Kirī]] (1859–1906)
|          bērni = [[Irēna Žolio-Kirī]] (1897–1956)
[[Ēva Kirī]] (1904–2007)
|  darba_vietas = [[Parīzes universitāte]] (Sorbona)
|    alma_mater = Parīzes universitāte (Sorbona), [[École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris|ESPCI]]
|       zinātne = [[fizika]], [[ķīmija]]
|   pasniedzēji = [[Anrī Bekerels]]
|      studenti = [[Andrē Luī Debjerns]]
(''André-Louis Debierne''),
[[Margarita Perē]]
(''Marguerite Perey'')
|    sasniegumi = pētījusi [[radioaktivitāte|radioaktivitāti]]
atklāja [[rādijs|rādiju]] un [[polonijs|poloniju]]
|   apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1903)
[[Nobela prēmija ķīmijā]] (1911)
|      paraksts = Marie Curie signature.svg
|      piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Kolembola-2.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Entognatha
| klase_lv =Segžokleņi
| kārta =Collembola
| kārta_lv =Kolembolas
| sinonīmi =
Lēcastes
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Arthropleona}}
* {{TaksoSaite|Symphypleona}}
| kategorijas =nē
}}
'''Kolembolas''', '''lēcastes''' (''Collembola'') ir [[segžokleņi|segžokleņu]] kārta. Tie ir sīki (0,2-5 mm, retāk 5-9 mm) [[seškāji]], kas klāti ar [[matiņi]]em, [[zvīņas|zvīņām]] vai arī ir kaili. Bieži vien ķermenis ir slaids, iegarens, bet ir arī drukns, ieapaļš. [[Galva]] ir vērsta uz priekšu vai noliekta. [[Mutes orgāni]] segti, grauzēja vai dūrēja-sūcēja tipa. Galvas [[taustekļi]] ar 4—6 posmiem, pie kam pēdējie posmi var būt vēl sekundāri dalīti (gredzenoti). Dažām sugām pie trešā taustekļa posma izveidots īpašs [[maņu orgāns]] — [[antenālorgāns]], kas sastāv no maņu vālītēm, nūjiņām, konusiem un aizsargmatiņiem. Bez tam taustekļa pamatnē var atrasties [[postantenālorgāns]] (aiztaustekļa orgāns); tas sastāv no padziļinājuma ar dažāda veida un skaita vairāk vai mazāk komplicētām maņu kārpiņām. [[Acis]] saliktas no l—8 actiņām — [[omatidijas|omatidijām]], vai arī to nemaz nav. [[Vēders]] ar 6 posmiem. Uz pirmā vēdera posma atrodas [[ventrālais tubuss]] ([[elpošana]]s ierīce). Ceturtajam posmam ir dakšveidīgi zarota nepāra piedeva — [[lēcējdakša]], ko lieto lēkšanai. Tā sastāv no nedalītas pamatdaļas (manubrium), diviem zariem (dens), kuri nobeidzas ar smailēm (mucro). Lēcējdakšas nostiprināmā ierīce ([[retinaculum]]) atrodas uz trešā vēdera posma. [[Dzimumorgāni|Dzimumorgānu]] atveres atrodas piektajā, bet [[anālā atvere|anālās]] - sestajā vēdera posmā. Stulms (tibiotarsus) ar vienu nagu un pretstāvošu empodiālo piedevu. Dažām formām stulmam ir t.s. [[tibiotarsālais orgāns]], kas sastāv no divām maņu vālītēm un aizsargmatiņa. [[Attīstība]] heterometabola.
Dzīvo [[augsne|augsnē]], zemsegā, uz [[augi]]em, [[skudras|skudru]] ligzdās, virs [[ūdens]], uz [[sniegs|sniega]] u.c. Pārtiek no trūdvielām, [[aļģes|aļģēm]], [[sēnes|sēņu]] [[sporas|sporām]] un [[micēlijs|micēlija]], grauž arī [[augu lapas]] un dzinumus. Kolembolas ir zināmas arī [[fosilijas|fosilā veidā]] kā ieslēgumi [[dzintars|dzintarā]].
== Sistemātika ==
Kārtā ir ap 4000 sugu, [[Latvija|Latvijā]] ap 150 sugu. Latvijā tās pētījuši [[E.Eglītis]], [[A.Grīnbergs]] un [[V.Melecis]].

sentences:
, kas tiek audzēti ar [[hidroponika]]s metodi presētos salmu blāķos]]
'''Augkopība''' ir [[lauksaimniecība]]s pamatnozare, kurā nodarbojas ar dažādu gan [[pārtika|pārtikā]], gan arī [[lopkopība|lopkopībā]], [[rūpniecība|rūpniecībā]] un citās [[saimniecība]]s nozarēs izmantojamu [[kultūraugi|kultūraugu]] audzēšanu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Augkopība |author1=Antons Ruža, Aleksandrs Adamovičs, Biruta Bankina, Andris Bērziņš u.c. |year=2004 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-72-9 |page=9}}</ref> Pasaules nozīmīgākās augkopības kultūras ir [[kukurūza (graudi)|kukurūza]], [[kvieši]], [[rīsi]], [[sojas pupas]], [[kartupeļi]] un [[kokvilna]]. Svarīgs augkopības produkts ir [[siens]]. Lai gan termins „augkopība” visbiežāk attiecas uz augiem, tas var attiekties uz sugām no citām [[valsts (bioloģija)|bioloģiskajām valstīm]], piemēram, [[sēnes|sēnēm]] ([[lauka atmatene|atmatenēm]], [[šitake]]) un [[aļģes|aļģēm]]. Dažu sugu aļģes tiek audzētas, lai gan tās pārsvarā iegūst [[savvaļa|savvaļā]]. [[Mikroorganisms|Mikroorganismu]] kultivēšanu, ja tiem ir saimnieciska nozīme, bieži pieskaita pie augkopības. No mikrobiem parasti neražo pārtiku, bet tos izmanto, lai ražotu pārtikas produktus. Piemēram, baktērijas tiek izmantotas, lai no [[piens|piena]] [[rūgšana|ražotu]] [[jogurts|jogurtu]].

sentences: Šis ir saraksts ar publikācijām [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]] par Vikipēdiju [[Vikipēdija latviešu valodā|latviešu]] un [[Vikipēdija latgaliešu valodā|latgaliešu valodā]]. Sarakstā iekļaujamas publikācijas, kur Vikipēdija ir viens no galvenajiem tematiem.

sentences: '''WASP-12 b''' ir [[citplanēta]], kas atklāta citplanētu meklēšanas projekta [[SuperWASP]] ietvaros, zvaigznes [[WASP-12]] orbītā. Citplanēta atklāta {{dat|2008|4|1}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete
  | attēls                    = Sin-City-A-Dame-to-Kill-For-teaser-poster.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Sin City: A Dame to Kill For''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{USA}}
  | režisors                  =
* [[Frenks Millers]]<ref name="DigitalSpy1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html |title='Sin City' sequel 'A Dame to Kill For' officially announced |work=DigitalSpy.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs |archive-date=2015. gada 2. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402141158/http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html }} {{en ikona}}</ref><ref name="HeyUGuys1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.heyuguys.co.uk/2012/04/13/rodriguez-and-miller-all-set-for-sin-city-2-a-dame-to-kill-for |title=Rodriguez and Miller all set for 'Sin City 2: A Dame to Kill For' |work=HeyUGuys.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs}} {{en ikona}}</ref>
* [[Roberts Rodrigess]]<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
  | producents                =
* Sergejs Bespalovs
* Ārons Kaufmans
* Stefans Lurjē
* Iliana Nikolica
* Aleksandrs Rodnjanskis
* Roberts Rodrigess
  | scenārija autors          =
* Frenks Millers
* Roberts Rodrigess<ref name="PressRelease" />
* [[Viljams Monahens]]
  | galvenajās lomās          =
* [[Džesika Alba]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Mikijs Rurks]]
  | mūzika                    = Roberts Rodrigess
  | studija                   =
* ''AR Films''
* ''Quick Draw Productions''
* ''Aldamisa Productions''<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
* ''Miramax''
  | izplatītājs               = ''[[Dimension Films]]''<ref name="DigitalSpy1" />
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|2014|8|19}}
  | ilgums                    =
  | valoda                    = angļu
  | budžets                   = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|title=Sin City: A Dame to Kill For - The Numbers|url=https://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|publisher=The Numbers|date=August 22, 2014|access-date=September 4, 2014|archive-date=September 3, 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140903061941/http://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|dead-url=no}}</ref>
  | ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sin City: A Dame to Kill For (2014) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0458481/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|6||bez}}}}</ref>
  | imdb                      = 1480656
}}
'''"Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete"''' ({{val|en|Sin City: A Dame to Kill For}}) ir 2014. gada ASV detektīvfilma. Filma ir turpinājums 2005. gada filmai "[[Grēku pilsēta]]" un tajā ir tie paši tēli, kas pirmajā daļā, tomēr filmas sižets nav hronoloģisks uzreiz pēc pirmās filmas notikumiem, bet jaukts, kad darbība notiek vienā laikā ar pirmās filmas sižetu vai arī pirms tā, līdz ar to ļaujot arī filmas tēliem, kas nomira pirmajā filmā, parādīties vēlreiz otrajā daļā.<ref>{{Ziņu atsauce |author=''Briggs, Caroline'' | url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/entertainment/4561547.stm | title=Sin City writer defends violence | publisher=[[BBC]] | date=2005. gada 19. maijā }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ķīnas līčija
|         binomial = Litchi chinensis
|           attēls = Litchi chinensis fruits.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Litchi
|         ģints_lv = Līčijas
|          ģints_r = Līčija
|             suga = L. chinensis
|          suga_lv = Līčija
|           suga_r = Līčija
|        izplatība =
|         sinonīmi = ''Nephelium litchi''
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''''GSM-EFR''''' jeb '''''Enhanced Full Rate''''' jeb '''''GSM 06.60''''' ir [[runas kodēšana]]s standarts, kas izstrādāts, lai uzlabotu sliktas kvalitātes ''[[GSM]]'' ''Full Rate'' [[kodeks|kodeku]]. Darbojoties ar ātrumu 12,2 kbit/s, tas nodrošina labu kvalitāti bez blakustrokšņiem un fona trokšņiem.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Tanetes princeses (ap 1870. gadu)
|tauta=Bugi
|native_name = ''To Ugi''
|skaits=ap 6 mlj.
|vieta={{IDN}} 5,2 mlj
{{MYS}} 0,7 mlj
|valoda=[[bugu valoda]]
[[indonēziešu valoda]]
[[malajiešu valoda]]
|reliģija=[[musulmaņi]]
|grupas=
|radi= [[makasari]]
}}
'''Bugi''' (pašnosaukums: ''To Ugi'') ir viena no [[Indonēzija]]s tautām.<ref>{{PZT|129}}</ref> Kompakti apdzīvo [[Sulavesi]] salas dienvidrietumus, [[Dienvidsulavesi]] provinces daudzskaitlīgākā tauta. Runā [[bugu valoda|bugu valodā]], kurai kopš 14. gadsimta ir sava rakstība un plaša literatūra. Lielākā daļa bugu nodarbojas ar lauksaimniecību. Tautas nosaukums «bugi» ir malajiešu eksoetnonīms, pašnosaukums ''To Ugi'' nozīmē ‘Ugi (pirmais bugu Činas karalistes valdnieks) cilvēki’.

sentences: '''Alūvijs''' ir [[upe|upju]] sanesti nogulumi. Izšķir gultnes alūviju, kas veidojas samērā strauji tekošā ūdenī upes gultnē, un palienes alūviju, kas izgulsnējas lēnākos ūdeņos upes palienē, upei palu laikā izejot no krastiem. Gultnes alūvijam raksturīgi oļu un smilts nogulumi, bet palienes alūvijam — smalkgraudaini nogulumi, smalka smilts, mālsmilts un smilšmāli. Vecupēs sastopami organogēnu un minerālu dūņu nogulumi ar [[ezers|ezeru]] nogulumu raksturu. Alūvija īpatnības atkarīgas no upes baseina ģeoloģiskās uzbūves un upes hidroloģiskā režīma.

sentences: {{Commonscat|Snooker players from Wales|Velsas snūkeristi}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Apburtā Ella
| attēls                   = EllaEnchantedFilmPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ella Enchanted''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Tomijs O'Havers]]
| producents               =
* [[Sjūzena Millere]]
* [[Džeina Starca]]
| scenārija autors         =
* [[Kārena Makkula Luca]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Hjū Dansijs]]
* [[Kerijs Elvss]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Eidens Makardls]]
* [[Minnija Draivere]]
| mūzika                   = [[Niks Glenijs-Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blessington Film Productions]]''
* ''[[Jane Startz Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|4|9|ASV|2004|12|17|Apvienotā Karaliste, Īrija|2004|10|1|Latvija|}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ella-enchanted-2004|title=Ella Enchanted|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 3, 2018|archive-date={{dat|2016|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160419003404/http://bbfc.co.uk/releases/ella-enchanted-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ellaenchanted.htm|title=Ella Enchanted (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|27,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Apburtā Ella"''' ({{val|en|Ella Enchanted}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Tomijs O'Havers]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Hjū Dansijs]], [[Kerijs Elvss]], [[Stīvs Kūgans]], [[Eidens Makardls]] un [[Minnija Draivere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|4|9||bez}} ASV.

sentences:
[[Kategorija:Supramolekulārā ķīmija]]
[[Kategorija:Nanotehnoloģija]]
[[Kategorija:Mašīnas]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Krastkalns
| vārds_orig =
| attēls = Andrejs Krastkalns.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1868
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Talsu apriņķis|Nurmuižas pagasts}}<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1939
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Rīga]] {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Andrejs Krastkalns''' ({{dat|1868|12|25|N}} — {{dat|1939|2|14|N}}) bija latviešu sabiedriskais darbinieks un zvērināts advokāts.
[[Rīgas Latviešu biedrība]]s sekretārs, priekšsēdētāja biedrs, priekšsēdētājs ([[1898]]-[[1939]]). Rīgas pilsētas galvas biedrs ([[1916]]-[[1917|17]]), Vidzemes komisārs Pagaidu valdības laikā ([[1917]]), [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis ([[1918]]).
[[Latvijas Saeima|2. Saeimas]] deputāts no [[Kristīgā Nacionālā savienība|Kristīgās Nacionālās savienības]].

sentences: '''Ultimāts''' ({{Val-la|ultimatum, ultimare}} — ‘tuvoties beigām, beigties’) ir prasība izpildīt kādus noteikumus noteiktā laika periodā, kas papildināta ar draudiem par to, kas notiks prasības nepildīšanas gadījumā.

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''taisnstūra paralēlskaldnis''' ir [[daudzskaldnis]] ar sešām [[skaldne|skaldnēm]], kas visas ir [[taisnstūris|taisnstūri]]. Skaldnes ir pa pāriem paralēlas. Diagonāles ir vienādas. Taisnstūra paralēlskaldnim ir 8 [[virsotne]]s un 12 [[šķautne]]s. Tā speciāls gadījums ir [[kubs]] - taisnstūra paralēlskaldnis, kura visas šķautnes ir vienāda garuma. Taisnstūra paralēlskaldņa forma ir [[ķieģelis|ķieģeļiem]] un dažādiem celtniecībā lietotiem blokiem, [[kaste|kastēm]], sērkociņu kastītei un citiem priekšmetiem.

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Kārlsbādes alu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Carlsbad Interior Formations.jpg
| photo_caption =
| location = [[Ņūmeksika]], ASV
| map = USA#Ņūmeksika
| relief = y
| map_label = Karlsbādes alu NP
| lat_d = 32 | lat_m = 10 | lat_s = 31| lat_NS = N
| long_d = 104 | long_m = 26 | long_s = 38| long_EW = W
| established = {{dat|1930|5|14|N|bez}}
| area = 18 926 ha
| visitation_num = 440 691
| visitation_year = 2019
| visitation_ref =
| governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| embedded1 = {{designation list | embed = yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_type = Daba
  | designation1_criteria = vii, viii
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/721 721]
  | designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
  | designation1_free1name = Reģions
  | designation1_free1value = Ziemeļamerika
  | designation1_free3name =
  | designation1_free3value =
  }}
}}
'''Kārlsbādes alu nacionālais parks''' ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Ņūmeksika]]s štata dienvidaustrumos [[Gvadelupas kalni|Gvadelupas kalnos]]. Apmeklētāji var doties pārgājienā nokļūstot [[ala|alās]] caur tās dabisko ieeju vai arī var izmantot [[lifts|liftu]], lai nokļūtu tieši centrā sabiedrībai pieejamajai daļai.

sentences: '''Pirksts''' ({{val-la|digitus}}, dsk.: ''digiti'') ir iegarena, kustīga [[plauksta]]s vai [[pēda]]s daļa. Pirksti ir [[četrkājaiņi]]em.

sentences:
[[Kategorija:Radiohead]]
[[Kategorija:Rokmūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences: '''Programmētāju diena''' ir profesijas svētki, ko atzīst daudzi tehnoloģiju un [[programmēšana]]s uzņēmumi visā pasaulē, bet [[Krievija|Krievijā]] tai pat ir oficiāls statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |title=Президент России подписал указ об утверждении Дня программиста |access-date={{dat|2013|09|13||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20120711020648/http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |archivedate={{dat|2012|07|11||bez}} }}</ref> Programmētāju dienu atzīmē gada 256. dienā (100 [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]], 28), kas iekrīt [[13. septembris|13. septembrī]] [[īsais gads|īsajos gados]], [[12. septembris|12. septembrī]] - [[garais gads|garajos]].

sentences: '''22. novembris''' ir gada 326. diena (327. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 39 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Izliecies par manu sievu
| attēls = Just Go with It Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Go With It''
| žanrs = komēdija, romantiska filma
| režisors = [[Deniss Dugans]]
| producents = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Hetere Parija]]
| scenārija autors = * [[Alans Loebs]]
* [[Timotijs Doulings]]
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Anistone]]
* Ādams Sendlers
* [[Niks Svardsons]]
* [[Bruklina Dekere]]
* [[Deivs Metjūzs]]
* [[Beilija Medisona]]
* [[Nikola Kidmena]]
| mūzika = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Happy Madison Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|2|8|Ņujorka|2011|2|11|ASV|}}
| ilgums = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-go-it-2011|title=Just Go with It|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018|archive-date={{dat|2020|08|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200812072012/https://www.bbfc.co.uk/releases/just-go-it-2011}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thepretendwife.htm|title=Just Go with It (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 16, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|214,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Izliecies par manu sievu"''' ({{val|en|Just Go with It}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Ādams Sendlers]], [[Niks Svardsons]], [[Bruklina Dekere]], [[Deivs Metjūzs]], [[Beilija Medisona]] un [[Nikola Kidmena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|8||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fārgo
| studija = * ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0116282/|title=Fargo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 98 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1996|3|8|ASV|1996|5|31|Apvienotā Karaliste|}}
| izplatītājs = * ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed]]''
* ''[[Entertainment]]''
| montāža =
| oriģinālnos = ''Fargo''
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| mūzika = [[Kārters Barvels]]
| aktieri = * [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Hārvs Presnels]]
* [[Pēters Stormare]]
| scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
| producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
| žanrs = kriminālfilma, melnā komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Fargo (1996 movie poster).jpg
| imdb =
}}'''"Fārgo"''' ({{Val|en|Fargo}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Frānsisa Makdormanda]], [[Viljams H. Meisijs]], [[Stīvs Bušemi]], [[Hārvs Presnels]] un [[Pēters Stormare]].

sentences:
{{cita nozīme|ģeogrāfisku reģionu|citām jēdziena Tropi nozīmēm|Tropi (nozīmju atdalīšana)}}
{{cita nozīme|ģeogrāfisku reģionu|klimata joslu|tropu josla}}
 un [[dienvidu tropu loks]]]]
'''Tropi''' jeb '''tropiskie reģioni''' ir reģions ap [[ekvators|ekvatoru]], teritorija uz dienvidiem no [[ziemeļu tropu loks|ziemeļu tropu loka]] un uz ziemeļiem no [[dienvidu tropu loks|dienvidu tropu loka]]. Tropos vismaz reizi gadā saule ir [[zenīts|zenītā]].

sentences:
rakstā (18. gadsimts). Apvilktas sūtras 2.1, 2.2, 2.4 and 2.5, kuras ietver komnetāri (''bhasya'').]]
'''Jogas sūtras''' ({{val|sa|योगसूत्र}}) ir [[Rādža joga]]s pamatteksts, kas sastāv no četrās sadaļās apkopotām 196 [[sūtra|sūtrām]] jeb aforismiem. Par tā autoru uzskata [[Pataņdžali]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Briesmu lietas
| operators =
| attēls = Wild things (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', erotiskais trilleris
| režisors = [[Džons Maknotons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Neve Kempbela]]
* [[Terēza Rasela]]
* [[Denīza Ričardsa]]
* [[Dafne Rubina-Vega]]
* [[Roberts Vegners]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Wild Things''
| studija = ''Mandalay Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|3|20}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Briesmu lietas"''' ({{Val|en|Wild Things}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' erotiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Maknotons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Mets Dilons]], [[Neve Kempbela]], [[Terēza Rasela]], [[Denīza Ričardsa]], [[Dafne Rubina-Vega]], [[Roberts Vegners]] un [[Bills Marijs]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 69.41
| motto =
| established_title = Dibināta
| image_shield = Almelo wapen.svg
| image_skyline = Koornmarkt Almelo.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 21
| lats = 00
| latd = 52
| longEW = E
| longd = 6
| longm = 40
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.almelo.nl/}}
| established_date = [[1394]]. gadā
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 72849
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Overeisela]]
| native_name = ''Almelo''
| name = Almelo
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Almelo flag outline.svg
}}'''Almelo''' ({{Val|nl|Almelo}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Overeisela]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 72 849 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs ''[[Heracles Almelo]]'', kas spēle ''[[Eredivisie]]''.

sentences: '''Galotņošana''' ir visas [[koks|koka]] galotnes nozāģēšana, vai lielu zaru un/vai [[Stumbrs|stumbru]] galotnes daļas nozāģēšana, atstājot stumbeņus vai sānu zarus, kas ir pārāk mazi, lai veidotu galotni. Citi pielietotie termini ir '''stabošana''' vai '''kronēšana'''. Galotņošana kokus bojā, taču praksē ir ļoti izplatīta un dažādu iemeslu dēļ pieprasīta. Dažas koku sugas labāk atgūstas no galotņošanas sekām,  nekā citas. Ir iespējami citi risinājumi, ko pielietojot, var sasniegt līdzvērtīgus rezultātus, nebojājot kokus.<ref name="treesaregood.com">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|02|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140923000252/http://www.treesaregood.com/treecare/resources/WhyToppingHurts.pdf |archivedate={{dat|2014|09|23||bez}} }}</ref>

sentences: '''Motofrīstails''' ir [[Motokross|motokrosa]] variācija, kurā motobraucējs lec un gaisā izpilda dažādus akrobātiskus trikus, ko vērtē tiesnešu žūrija.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Bacillus anthracis.png
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Firmicutes
| tips_lv =
| dzimta =Bacillaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Bacillus
| ģints_lv =
| suga =Bacillus anthracis
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Bacillus anthracis''''' ir liela [[Grampozitīvas baktērijas|grampozitīva]] nekustīga baktērija. [[Sibīrijas mēris|Sibīrijas mēra]] izraisītājs.<ref name="gastroscan"/>

sentences:
{{Atjaunināt}}
'''WTA rangs''' ir reitinga sistēma, kuru 1975. gada novembrī ieviesa [[Sieviešu tenisa asociācija]] ({{Val-en|Women's Tennis Association}}).

sentences: '''Lielais Magelāna Mākonis''' ({{val|en|Large Magellanic Cloud, LMC}}) ir [[pundurgalaktika]], kas kalpo par lielāko [[dabiskais pavadonis|pavadoni]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika]]i. Lai gan Lielais Magelāna Mākonis atrodas gandrīz 160 000 gaismas gadu attālumā, tas ir saskatāms ar neapbruņotu aci tikai [[Dienvidu puslode|Dienvidu puslodē]] starp [[Zelta Zivs]] un [[Galds (zvaigznājs)|Galda]] zvaigznāju.

sentences:
'''Trigonometriskā''' jeb '''vienības riņķa līnija''' (TRL) ir [[riņķa līnija]], kuras centrs atrodas [[koordinātu sistēma|koordinātu sistēmas]] sākumpunktā un [[rādiuss]] ir vienu vienību garš.
 mērs.]]

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jautrīte Jukna
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija]]
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol.
}}

sentences: '''Aforisms''' ir konkrēta [[autors|autora]] īss, kodolīgs izteiciens, kas izsaka kādu pabeigtu, vispārinātu domu vai vērtējumu: domugrauds, dzīves gudrība, mutiskā vai pierakstītā formā. Pirmo reizi šis [[termins]] tika lietots [[Hipokrats|Hipokrata]] "[[Aforismi (Hipokrāts)|Aforismos]]".<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref>

sentences: '''Jonizācija''' ir [[jons|jonu]] veidošanās no neitrāliem [[atoms|atomiem]] vai [[molekula|molekulām]]. Lai jonizācija varētu notikt, ir nepieciešama [[enerģija]] — tas ir [[endotermisks process]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Kopējās izmeklēšanas grupas''', [[akronīms]] — '''KIG''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=LEGISSUM%3Al33172#|title=Kopējās izmeklēšanas grupas|website=eur-lex.europa.eu|access-date=25.12.2021|date=12.01.2017}}</ref> ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Joint Investigation Teams, JIT'') ir [[Tiesībaizsardzība|tiesībsargājošas]] un [[Tiesa|tiesu]] spriedošas grupas, kuras uz noteiktu laiku un noteiktiem mērķiem izveido [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] (ES) [[Eiropas Savienības dalībvalsts|dalībvalstu]] tiesībsargājošās un tiesu iestādes, lai izmeklētu starptautiskos [[Noziegums|noziegumus]]. Šādas grupas var izveidot vismaz divas ES valstis. Šo grupu darbībā var iesaistīties [[Eiropols]], [[Eirojusts]], [[Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai]], tajās var piedalīties arī trešo valstu (valstu, kas nav ES) pārstāvji.

sentences: '''24. februāris''' ir gada 55. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 310 (311 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Nešs''' ({{val|en|Nash}}) ir populārs [[angļi|angļu]] [[uzvārds]]. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Valeriana fauriei 5.jpg
| att_nosaukums = ''Valeriana fauriei''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Dipsacales
| rinda_lv = Dipsaku rinda
| dzimta = Caprifoliaceae
| dzimta_lv = Kaprifoliju dzimta
| ģints = Valeriana
| ģints_lv = Baldriāni
| binomial = Valeriana
| attēls2 =
| att2_nosaukums =
}}'''Baldriāni''' ({{val|la|Valeriana}}) ir ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir mērenajā, subtropu joslā un tropu kalnos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000719-2|title=Valeriana L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-31|language=en}}</ref> Mūsdienās ģints tiek klasificēta [[Kaprifoliju dzimta|kaprifoliju dzimtā]] (iepriekš — [[Baldriānu dzimta|baldriānu dzimtā]]).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=THE ANGIOSPERM PHYLOGENY GROUP|date=2009-10|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III: APG III|url=https://academic.oup.com/botlinnean/article-lookup/doi/10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|language=en|volume=161|issue=2|pages=105–121|doi=10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x}}</ref>

sentences: '''[[Latvijas Bibliotekāru biedrība]]s Jauno speciālistu sekcija''' (LBB JSS) dibināta 2009. gada 15. aprīlī, kad neliela grupa bibliotēkzinātnes studentu nolēma apvienot savus spēkus, lai veicinātu jauno speciālistu kustības atpazīstamību Latvijā un ārzemēs.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|title=Par mums|work=LBB Jauno speciālistu sekcija|access-date=2018-01-29|date=2010-10-28|language=lv-LV|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150912015228/https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|archivedate=2015-09-12}}</ref> Sākotnējais LBB JSS sastāvs un arī vadība laika gaitā ir mainījusies. Sekcijā darbojas biedri, kas pārstāv dažādas Latvijas bibliotēkas, vai arī kā citādi ir saistīti ar bibliotēku un informācijas nozari. Lai kā arī atšķirtos biedru vecums, izglītība, tiešo darba pienākumu specifika un brīvā laika pavadīšanas veids, tomēr visus vieno nesavtīga patika pret bibliotēku.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aksaīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-30
|ķīm_formula=MgB6O7(OH)6·2(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsains, gaišpelēks, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Labi izteikta
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.472 nβ = 1.503 nγ = 1.526
|pleohroisms=-
|blīvums=1,99
}}
__NOTOC__

sentences:
{{atjaunot}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jeļena Isinbajeva
 |      vārds_orig = ''Елена Исинбаева''
 |          attēls = Yelena Isinbayeva by Augustas Didzgalvis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Jeļena Isinbajeva 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|6|3}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Volgograda|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=174}}
 |           svars = {{mērv|kg=65}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 4 ({{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 4 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]])
 |            pc-t = 5 ([[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2003]], [[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2004]], [[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2006]], [[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2008]])
 |            rc-a = 2 ([[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002]], [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 2 ([[2000. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2000]], [[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2005]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = {{mērv|m=5,06}}
 |           PR1_d = Kārtslēkšana (2009)
 |             PR2 = {{mērv|m=5,01}}
 |           PR2_d = Kārtslēkšana telpās (2012)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{RUS}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2004|teksts=Atēnas 2004}}|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|{{oss|V=2008|teksts=Pekina 2008}}|{{osv|Vieglatlētika|2008|V|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|V|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Parīze 2003]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2005]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalSilver|[[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2003]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Budapešta 2004]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Maskava 2006]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Valensija 2008]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Pasaules junioru čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2000. gada Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Santjago 2000]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules jaunatnes čempionāts vieglatlētikā|Pasaules jaunatnes čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[1999. gada Pasaules jaunatnes spēles|Bidgošča 1999]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules jaunatnes spēles]]}}
{{MedalGold|[[1998. gada Pasaules jaunatnes spēles|Maskava 1998]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2002]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold|[[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 2006]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|[[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Madride 2005]]|Kārtslēkšana}}
}}
'''Jeļena Isinbajeva''' ({{val|ru|Елена Гаджиевна Исинбаева}}, dzimusi {{dat|1982|6|3}} [[Volgograda|Volgogradā]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir bijusī [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startēja [[kārtslēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Militārā vienība
|unit_name = Seišelu Tautas aizsardzības spēki
Seychelles People's Defence Force
|image = [[file:Flag of the Seychelles People's Defence Force.svg|200px]]
|caption = Seišelu Tautas aizsardzības spēku karogs
|dates  = 1977.gadā
|country = {{flaga|Seišelu salas}} [[Seišelu salas]]
|allegiance =
|branch = [[Šeiselu Krasta apsardze]]
Šeiselu gaisa spēki
Prezidenta drošības dienests
|type = [[Armija]]
|role =
|size = 650 karavīru (2012)
|command_structure =
|garrison =
|past_commanders =
|ceremonial_chief =
|notable_commanders =
|identification_symbol = [[File:Logo of the Seychelles People's Defence Force.svg|100px|Armijas emblēma]]
|identification_symbol_2 =
|nickname =
|patron =
|motto =''Service before self''
|colors =
|march =
|mascot =
|battles =
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}
'''Seišelu Tautas''' '''aizsardzības spēki''' ir [[Seišelu Republika|Seišelu Republikas]] armija, kas sastāv no kājnieku vienības, krasta apsardzes, gaisa spēkiem un prezidenta drošības dienesta.

sentences: '''Alfabēts''' ir pilnīgs standartizēts burtu vai rakstu zīmju komplekts, kas katra aptuveni apzīmē kādas runātas valodas [[fonēma|fonēmu]]. Lielākajai daļai pasaules valodu tiek lietots [[latīņu alfabēts]].

sentences: denaturācija, ko izraisījis straujais temperatūras kāpums, tās [[cepšana]]s laikā]]

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lehaja
| native_name    = {{gree|Λέχαιο}}
| image          = Lechaion Basilica 01.JPG
| image_size     =
| caption        = Lehajas bazilikas drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 56| lats = 1| latNS = N
| longd = 22| longm = 53| longs = 6| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Arheoloģiska vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  =
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lehaja''' ({{val|el|Λέχαιο}}) bija sena [[osta]]s [[pilsēta]], kas atradās 2,2 km uz ziemeļiem no [[senā Korinta|senās Korintas]] (8 km uz rietumiem no [[Korinta]]s), [[Korintas līcis|Korintas līča]] krastā pie Arheolimanas ciema. Garām iet valsts nozīmes autoceļš Nr. 8. Kādreiz šeit atradās dzelzceļa stacija uz dzelzceļa līnijas [[Pireja]]-[[Patra]]. Pasažieru satiksme šajā līnijā tika pārtraukta 2009. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Manas melleņu naktis
| attēls = My Blueberry Nights poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Blueberry Nights''
| žanrs = drāma, romantiska filma
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = * [[Žans-Luiss Pīls]]
* [[Džekija Pang Yī Va]]
* [[Stefans Kūšmeniens]]
* [[Vangs Vei]]
* Vans Dzjavei
| scenārija autors = * Vans Dzjavei
* [[Lorenss Bloks]]
| galvenajās lomās = * [[Nora Džonsa]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Deivids Stratērns]]
| mūzika = [[Rajs Kūders]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Block 2 Pictures]]''
* ''[[Jet Tone Films]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2007|5|16|Kannu kinofestivāls|2008|4|4|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-blueberry-nights-2007|title=My Blueberry Nights|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 20, 2019|archive-date={{dat|2019|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190420181400/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-blueberry-nights-2007}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{CHN}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|22 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wheretheheartis.htm|title=My Blueberry Nights|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Skūpsti mani nāvējoši
| operators =
| attēls = Kiss Me Deadly (1955) standard one-sheet.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[film noir]]
| režisors = [[Roberts Oldričs]]
| producents = Roberts Oldričs
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ralfs Mīkers]]
* [[Alberts Dekers]]
* [[Pols Stjuarts]]
* [[Huano Ernandess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Me Deadly''
| studija = ''Parklane Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1955|5|18}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Skūpsti mani nāvējoši"''' ({{Val|en|Kiss Me Deadly}}) ir 1955. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors un producents ir [[Roberts Oldričs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ralfs Mīkers]], [[Alberts Dekers]], [[Pols Stjuarts]], [[Huano Ernandess]] un [[Gabija Rodžersa]]. Savas pirmās kinolomas filmā atveido arī [[Maksīne Kūpere]] un [[Klorisa Līčmena]]. Filma balstīta uz [[Mikijs Spileins|Mikija Spileina]] tāda paša nosaukuma 1952. gada kriminālromānu.

sentences:
[[Image:Alfama-CCBY.jpg|thumb|right|400px|Skats uz Alfamu no ''Miradouro de Santa Luzia'']]
'''Alfama''' ({{val-pt|Alfama}}; {{IPA|[aɫˈfɐmɐ]}}) ir vecākā [[Lisabona]]s apkaime, kura izvietojusies starp [[São Jorge Castle|Lisabonas pils]] nogāzi un [[Težu]] upi. Tās nosaukums cēlies no [[arābu valoda|arābu]] vārda ''Al-hamma'', kurš apzīmē strūklakas vai pirtis. Tajā atrodas daudzas vēsturiskas apskates vietas un daudzi [[fadu]] mūzikas bāri un restorāni.

sentences: '''Nīderlandes ētikas politika''' ({{val|nl|Ethische Politiek}}) bija [[Nīderlandes Austrumindija]]s (mūsdienu [[Indonēzija]]) koloniālās valdības oficiālā politika četrās desmitgadēs no 1901. gada līdz [[Japāna]]s okupācijai 1942. gadā. 1901. gadā [[Nīderlandes karaliene]] [[Vilhelmīna]] paziņoja, ka [[Nīderlande]] uzņemas ētisku atbildību par savu koloniālo pavalstnieku labklājību. Šis paziņojums bija krasā pretrunā ar agrāko oficiālo doktrīnu, ka Austrumindija ir ''wingewest'' (peļņas gūšanas reģions). Tas arī iezīmēja mūsdienu ekonomiskās [[attīstības politika]]s sākumu; citas [[Koloniālisms|koloniālās lielvaras]] tolaik runāja par civilizēšanas misiju, kas galvenokārt ietvēra savas kultūras izplatīšanu kolonizētajām tautām.

sentences:
{{Biotakso infokaste
| attēls          = Acteocina bullata 001.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochoza
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klase           = Gastropoda
| klase_lv        = Vēderkāji
| klada           = Heterobranchia
| klada_lv        =
| kārta           = Cylichnidae
| kārta_lv        =
| ģints           = Acteocina
| ģints_lv        = Muciņu burbuļgliemeži
| ģints_r         =
| suga            = Acteocina bullata
| suga_lv         = Svītrainais muciņu burbuļgliemezis
| binomial        = Acteocina bullata, <small>(Kiener, 1834)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Svītrainais muciņu burbuļgliemezis''' (''Acteocina bullata'') ir sīku jūras [[Gliemeži|gliemežu]] suga ''[[Cephalaspidea]]'' kārtā. Sugu 1834. gadā aprakstīja franču malakologs [[Luiss Kīners]].

sentences: '''3x3 basketbols''' ir [[basketbols|basketbola]] variants, kuru atklātā laukumā spēlē divas komandas trīs cilvēku sastāvā, izmantojot vienu grozu. 3x3 basketbolu pārrauga arī basketbolu pārraugošā [[Starptautiskā Basketbola federācija]] (FIBA).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Grundzāles pagasts
| karte             = Grundzāles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Grundzāle
| platība           = 129,54
| iedzīvotāji       = 908<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 908 / 129.54 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.smiltene.lv<!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{līdzīgs|Elisa Salas}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Elisa sala
|attēls              = Ellis island air photo.jpg
|vietējais nosaukums = ''Ellis Island''
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Ņujorka
|position            = left
|izvietojums         = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|caption             = Atrašanās vieta Ņujorkas Aperbejā
|latd=40|latm=41|lats=54|latNS=N|longd=74|longm=2|longs=28|longEW=W
|platība             =
|garums              =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|valsts              = ASV
|citas daļas = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|        designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
|      designation1_number = 66000058
}}
}}
'''Elisa sala''' ir sala [[Ņujorka]]s [[Aperbejs|Aperbejā]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Agrāk (1892—1954) šis bija ASV galvenais [[imigrācija|imigrantu]] uzņemšanas centrs. Atrodas apmēram 1,6 km uz dienvidrietumiem no [[Manhatana]]s salas un 400 m uz austrumiem no [[Ņūdžersija]]s krasta. Elisa sala ir 11 ha liela. Kopš 1990. gada uz salas atrodas imigrācijas muzejs. Kopā ar [[Brīvības sala|Brīvības salu]] veido Brīvības statujas nacionālo pieminekli. Ilgu laiku uzskatīta par [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]] ietilpstošu salu, 1998. gadā ASV Augstākā tiesas lēmumā ir konstatēts, ka lielākā daļa salas atrodas [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]].

sentences:
{{Elektrodinamika}}
{{cita nozīme|strāvas nepārtrauktību|pilnās strāvas nepārtrauktību|Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums}}
'''Strāvas nepārtrauktības vienādojums''' ir

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dubultā apdrošināšana
| operators =
| attēls = Double Indemnity (1944 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents = [[Džozefs Sistroms]]
| scenārijs = * Billijs Vailders
* [[Reimonds Čendlers]]
| aktieri = * [[Freds Makmarijs]]
* [[Bārbara Stenvika]]
* [[Edvards Robinsons]]
| mūzika = [[Miklošs Roža]]
| oriģinālnos = ''Double Indemnity''
| studija = ''[[Paramount Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Paramount Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|7|3}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|980 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dubultā apdrošināšana"''' ({{Val|en|Double Indemnity}}) ir 1944. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Freds Makmarijs]], [[Bārbara Stenvika]] un [[Edvards Robinsons]]. Filma ir balstīta uz [[Džeimss Keins|Džeimsa Keina]] 1943. gada romāna ar [[Dubultā apdrošināšana (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: '''Šķīdumu koligatīvās īpašības''' ir tās [[Šķīdums|šķīdumu]] jeb solvātu īpašības, kuras nosaka izšķīdušās vielas daļiņu ([[Atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Jons|jonu]]) tieksme saistīties ar šķīdinātāja jeb solventa molekulām un kuru izpausme ir atkarīga tikai no izšķīdušās vielas daļiņu [[Koncentrācija|koncentrācijas]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgā ķīmija|last=Kokars|first=Valdis|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2009|isbn=978-9984-32-700-6|pages=151.—159}}</ref>

sentences: '''Meteorisms''' ({{val-el|μετεωρισμός}} — ‘pacelšanās’, ‘piepūšanās’) jeb '''gāzu uzkrāšanās''' ir pastiprināta gāzu veidošanās [[kuņģis|kuņģī]] un [[zarnas|zarnās]]. Meteorisms var izraisīt pastiprinātu [[flatulence|gāzu izvadīšanu caur anālo atveri]]. Gāzes [[gremošanas orgānu sistēma|gremošanas orgānu sistēmā]] nonāk, norijot tās kopā ar pārtiku, difundējot no asinīm vai barībvielu [[rūgšana]]s procesos.<ref name="PME"/> Pastiprināta gāzu uzkrāšanās notiek, kad uzturā lieto [[pākšaugi|pākšaugus]], [[rupjmaize|rupjmaizi]], [[kartupeļi|kartupeļus]] un [[dārzeņi|dārzeņus]].<ref name="PME"/>

sentences: '''Autovadītāja apliecība''' ir dokuments, kas apliecina tiesības vadīt attiecīgo kategoriju [[Transportlīdzeklis|transportlīdzekļus]].

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''1917. gada Krievijas revolūcija Latvijā''' bija daļa no [[1917. gada Krievijas revolūcija]]s. Tā iezīmēja galīgo šķelšanos [[Latvijas sociāldemokrātija|Latvijas sociāldemokrātijā]], [[Latviešu strēlnieki|latviešu strēlnieku]] vienību radikalizēšanos un pāriešanu [[Boļševiki|boļševiku]] pusē, boļševiku dominēšanu jaunizveidotajās padomēs un vēlētajos varas orgānos, kā arī nelielo pilsonisko partiju nostāšanos [[Latvijas neatkarības idejas]] pusē. Svarīgākie revolūcijas notikumi notika Rīgā un Vidzemē. Īslaicīgais padomju varas posms Vidzemē un Latgalē deva iemeslu 1918. gada novembra [[Padomju Krievija]]s [[Latvijas brīvības cīņas|iebrukumam Latvijā]] lai atjaunotu padomju varu un izveidotu [[LSPR|Latvijas SPR]].

sentences: '''Ikšķiles novada Centrālā bibliotēka''' ir [[bibliotēka]] [[Ikšķile|Ikšķilē]], kas atrodas [[Peldu iela (Ikšķile)|Peldu ielā]] 22.

sentences:
{{Muzeja infokaste
|name          = Nacionālā mākslas galerija
| native_name  = National Gallery of Art
| native_name_lang = en
|image         = National Gallery of Art - West Building.JPG
|established   = 1937
|pushpin_map   = Vašingtonas centrs
|latitude      = 38.89147
|longitude     = -77.02001
|location      = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
|visitors      = 4,6 miljoni (2009)<ref name=AN>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf|title=Exhibition and museum attendance figures 2009|publisher=[[The Art Newspaper]]|location=London|date=April 2010|accessdate=20 May 2010|archive-date={{dat|2013|10|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131002094032/http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf}}</ref>
|website       = [http://www.nga.gov/ www.nga.gov]
}}
'''Nacionālā mākslas galerija''' ({{val|en|National Gallery of Art}}) un tās skulptūru dārzs ir nacionālais mākslas [[muzejs]], kas atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences: '''Prazems''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''prasites'' — 'akmens sīpolloku zaļā krāsā') ir puscaurspīdīga—caurspīdīga [[kvarcīts|kvarcīta]] vai [[halcedons|halcedona]] paveids bāli zaļā — zilganzaļā krāsā — šo terminu attiecina arī uz citiem līdzīgas krāsas akmeņiem. Agrāk termins "prazems" apzīmēja noteiktas ķīmiskās uzbūves un krāsas akmeni, tagad šis termins ir kļuvis plašāks.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Eihmans
|     vārds_orig =
|         attēls = Fyodor eichmans.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1897. gads|1897]]. gadā
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = "Vecjūdupi", Lielezeres pagasts, [[Kuldīgas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 3
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Butovas poligons|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks =
|          valsts =
|       struktūra =
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]<br />[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Kalnu slimība''' (arī '''augstuma slimība''') ir veselības traucējumi, kas rodas atrodoties lielā [[Absolūtais augstums|augstumā]], ko izraisa mazāka [[skābeklis|skābekļa]] koncentrācija gaisā, nekā tā, kam cilvēks bija iepriekš pielāgojies. Galvenie simptomi ir [[galvassāpes]], [[vemšana]], [[nogurums]] un [[bezmiegs]]. Kalnu slimība var progresēt smagākos stāvokļos: [[augstkalnu plaušu tūska|augstkalnu plaušu tūskā]] (''High Altitude Pulmonary Edema'', HAPE), kas rada [[aizdusa|aizdusu]], un [[augstkalnu smadzeņu tūska|augstkalnu smadzeņu tūskā]] (''High Altitude Cerebral Edema'', HACE), kas rada apjukumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus kiang holdereri02.jpg
| att_nosaukums =[[Austrumu kiangs]] (''Equus kiang holdereri'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus kiang
| suga_lv =Kiangs
| binomial =Equus kiang ([[Moorcroft]], 1841)
| izplatība=

Kianga izplatības areāls atzīmēts gaiši pelēkā krāsā
}}

sentences:
[[File:Ovaries of Cyprinus carpio.png|thumb|Gonādas ([[karpa]]s olnīcu pāris)]]
'''Dzimumdziedzeri''' jeb '''gonādas''' ir iekšējās sekrēcijas [[dziedzeris|dziedzeri]], kuros veidojas dzimumšūnas - [[gameta]]s. Sievišķās gonādas sauc par [[Olnīca|olnīcām]], bet vīrišķās par [[Sēklinieks|sēkliniekiem]]. Gonādām ir arī endokrīna aktivitāte, izstrādājot dzimumhormonus - [[androgēni|androgēnus]] un [[Estrogēns|estrogēnus]]. Tām ir raksturīga jaukta [[sekrēcija]]. Olnīcas izdala uz ārpusi [[olšūna]]s, bet uz organisma iekšpusi estrogēnus un [[progestīns|progestīnus]]. Sēklinieki izdala uz ārpusi [[Spermatozoīds|spermatozoīdus]], bet uz iekšpusi [[androgēnie hormoni|androgēnos hormonus]] (''andros'' - vīrietis, ''genes'' - radošs). Šo [[Hormoni|hormonu]] veidošanos un sekrēciju regulē [[hipofīze]]s [[gonadotropiskie hormoni]] - FSH ([[folikulstimulētājhormons]]) un LH ([[luteinizētājhormons]]), kuri, savukārt, atrodas [[Hipotalāms|hipotalāma]] kontrolē.

sentences: '''Leņķiskais ātrums''' ir leņķa mainīšanās ātrums. Fizikā un matemātikā tas ir [[vektors|vektoriāls]] lielums, pēc kura var noteikt uzreiz trīs parametrus - rotācijas ātrumu, rotācijas virzienu un asi, ap kuru objekts griežas. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienībās leņķisko ātrumu mēra [[radiāns|radiānos]] [[sekunde|sekundē]]. Leņķisko ātrumu parasti apzīmē ar grieķu burtu "omega" (<math> \textstyle \omega</math>). Leņķiskā ātruma vektors ir perpendikulārs rotācijas plaknei, bet to virzienu parasti nosaka pēc [[svārpsta likums|svārpsta likuma]] vai [[labās rokas likums|labās rokas likuma]] (abi likumi dod vienādu vektora virzienu).

sentences: '''"Karoga pacelšana Ivodzimā"''' ({{val|en|Raising the Flag on Iwo Jima}}) ir vēsturiska [[fotogrāfija]], ko {{dat|1945|2|23||bez}} uzņēma Džo Rozentāls. Tajā attēloti pieci [[ASV Jūras kājnieku korpuss|ASV jūras kājnieki]] un viena persona no [[ASV Jūras kara flote]]s, kas paceļ [[Amerikas Savienoto Valstu karogs|ASV karogu]] [[Suribači]] kalnā<ref name="1945 video" /> [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Ioto]] (Ivodzimas) salā [[Ivodzimas kauja]]s laikā.

sentences: '''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name        = Haralds V
|name-orig   = ''Harald V''
|image       = King Harald V 2021.jpg
|caption = Haralds V 2021. gadā
|succession  = [[Norvēģijas karalis]]
|reign-start = {{Dat|1991|01|17|N}}
|reign-end   = pašlaik
|predecessor = [[Olafs V]]
|suc-type    = Troņmantnieks
|successor   = [[Kroņprincis Hākons]]
|spouse      = [[Karaliene Sonja]]
|issue       = * [[Princese Marta Luīze]]
* [[Kroņprincis Hākons]]
|house       = [[Gliksburgas dinastija]]
|father      = [[Olafs V]]
|mother      = [[Marta Bernadote]]
|birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1937|2|21}}
|birth_place = {{vieta|Norvēģija|Skauguma}}
|death_date  =
|death_place =
|signature   = Harald V of Norway Signature.svg
}}
'''Haralds V''' ({{val-no|Harald V}}; dzimis {{dat|1937|02|21}}) ir [[Norvēģija]]s karalis. Sācis valdīt pēc tēva karaļa [[Ūlavs V|Ūlava V]] nāves 1991. gadā.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Talsu ezers
|attēls=Talsu_ezers.JPG
| map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=14 | plat_s=35 | plat_NS=N
| gar_d=22 | gar_m=35 | gar_s=47 | gar_EW=E
|platība_ha=3,6
|garums=
|Vid_dziļums=11,6
|Max_dziļums=16,8
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=pazemes caurule uz<br/>[[Vilkmuižas ezers|Vilkmuižas ezeru]]
|baseins=
|valstis={{LAT}}
|salas=
|pilsētas=[[Talsi]]
}}
'''Talsu ezers''' (arī '''Martinelli ezers''') ir [[ezers]] [[Talsi|Talsu]] pilsētas centrā.

sentences: {{Commonscat|Translators by country|Tulkotāji pēc valsts}}

sentences: '''Brusketa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/bruseta-pret-brusceta-pret-brusketa/ |title= Brušeta pret bruščeta pret brusketa |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 22. novembris |accessdate= 2020. gada 11. novembrī |quote=Ar itāļu valodā rakstīto nosaukumu „bruschetta” apzīmē grauzdētu maizi, parasti baltmaizi, ar tomātiem, ķiplokiem un olīveļļu. Atbilstoši izrunai oriģinālvalodā latviešu valodā maizes nosaukums rakstāms „brusketa”.}}</ref> ({{val|it|bruschetta}}, {{ipa2|bruˈsketta}}, no ''bruscare'' — ‘cept uz oglēm’) ir tradicionāla [[Itālija|itāļu]] uzkoda. Pagatavo no grauzdētas [[maize]]s (parasti [[čabata]]s), ko ieziež ar [[ķiploks|ķiploku]] un [[olīveļļa|olīveļļu]]; bieži vien papildina ar tomātiem, [[prošuto]] šķiņķi, [[baziliks|baziliku]], [[mocarella|mocarellu]], olīvām u.c sastāvdaļām. Lieto kā ''antipasto'' pirms pamatēdiena vai kā atsevišķu uzkodu.<ref>[https://archive.today/20121208184234/http://www.annamariavolpi.com/bruschetta.html Toasted Garlic Bread. Bruschetta Classica]</ref>

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Ķelnes/Bonnas Konrāda Adenauera lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Köln/Bonn „Konrad Adenauer“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Koeln-Bonn-Airport11.JPG
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = CGN
| ICAO                       = EDDK
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Vācija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =50 | plat_m  =51 | plat_s =57 | plat_NS =N
| gar_d  =007 | gar_m =08 | gar_s  =34 | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Flughafen Köln/Bonn GmbH''
| apkalpo                    = [[Ķelne]], [[Bonna]]
| atrasanas_vieta            = [[Ķelne]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 302
| elevation-m                = 92
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.koeln-bonn-airport.de}}
| r1-number                  = 06/24
| r1-length-m                = 2459
| r1-surface                 = betons/asfaltbetons
| r2-number                  = 14L/32R
| r2-length-m                = 3815
| r2-surface                 = asfaltbetons
| r3-number                  = 14R/32L
| r3-length-m                = 1863
| r3-surface                 = betons/asfaltbetons
| pasazieru_skaits           = 11 910 138 (2016)
| lidojumu_skaits            = 136 905 (2016)
| krava                      = 770 974 (2016)
}}
'''Ķelnes/Bonnas Konrāda Adenauera lidosta''' ({{val|de|Flughafen Köln/Bonn „Konrad Adenauer“}}) ir starptautiska lidosta [[Vācija|Vācijā]], [[Ķelne|Ķelnē]]. Izvietojusies pilsētas dienvidaustrumos Porcas piepilsētā, 15 km no pilsētas centra. Lidosta apkalpo arī 16 km attālo bijušo [[Rietumvācija]]s galvaspilsētu [[Bonna|Bonnu]]. Nosaukta pirmā pēckara Vācijas federālā kaclera [[Konrāds Adenauers|Konrāda Adenauera]] vārdā. Lidostai ir trīs skrejceļi, divi pasažieru un viens kravas terminālis. Pēc summārā pasažieru un kravas apgrozījuma piektā noslogotākā lidosta valstī. Ķelnes/Bonnas lidosta ir mezgla lidosta kompānijām [[Eurowings]] un [[Germanwings]], kā arī [[FedEx]] un [[UPS Airlines]] reģionālā bāze.

sentences: '''Determinisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par to, ka jebkuru notikumu (cilvēka, sabiedrības) dzīvē nosaka cēlonis vai cēloņu ķēde, savukārt no jebkura notikuma var noteikt sekas. Nekas nenotiek nejauši vai spontāni. Cilvēkam nav [[gribas brīvība|brīvas gribas]].

sentences:
[[File:VIII. Internationales Finale in Warschau 2014.JPG|thumb|VIII. rahvusvaheline finaal Varssavis (Poola), 17.10.2014]]
{{atveidošana}}
"'''Pasaules jaunatne debatē''' (''Jugend debattiert international'') - konkurss Centrālās un Austrumeiropas valstīs” ir skolēnu konkurss vācu valodā, kas norisinās [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Čehija|Čehijā]], [[Krievija|Krievijā]] ([[Maskava|Maskavā]] un [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]) [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Ungārija|Ungārijā]]. No 2016. gada projektā piedalīsies arī [[Slovākija]] un [[Slovēnija]]. Konkurss ir [[Gētes institūts|Gētes institūta]], fonda "[[Erinnerung, Verantwortung und Zukunft]]”, sabiedriskā labuma organizācijas „[[Hertie-Stiftung]]” un Vācijas skolu sistēmas ārvalstīs pārvaldes projekts. Konkursa dalībvalstīs ir arī vietējie atbalstītāji: Polijā tas ir Vācu-poļu sadarbības fonds, Čehijā – Vācu-čehu nākotnes fonds, Ukrainā – Kličko fonds, Lietuvā – Lietuvas Skolēnu informācijas un tehnikas centrs, Ungārijā – Hannsa Zeidela fonds, E.ON Hungaria, Audi akadēmija, Ungārijas Vāciešu pašpārvalde un Konrāda Adenauera fonds.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Piedrujas Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Piedrujas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Piedrujas katoļu baznīca
| label = Piedrujas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Piedrujas katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 55  | latm  = 47  | lats  = 45  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 26  | longs = 42  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Piedrujas pagasts]], [[Piedruja]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1759]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Eduards Voroņeckis

sentences: '''Spalvmākoņi''' ''Cirrus'' (Ci) ir plāni, spalvām līdzīgi baltas krāsas [[mākoņi]]. Tie bieži vien izskatās arī kā garas, diegiem līdzīgas līnijas, kuras tuvāk horizontam krustojas (saiet) kopā. Spalvmākoņi atrodas 7—10 km augstumā virs zemes, bet tropu joslā tie var atrasties pat 18 km augstu. Krēslas laikā tieši spalvmākoņus vēl ilgi apspīd [[Saule]]s stari, naktī mākoņi liekas biezāki. Cauri šiem mākoņiem brīvi tiek Saules stari, kā arī [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. No spalvmākoņiem nav nokrišņu, bet ja tādi tomēr ir, tie iztvaiko, vēl nenokļuvuši līdz zemei. Spalvmākoņiem reti ir ēna.

sentences: '''Saspiežamība''' ir [[fizikāla īpašība]], kas raksturo [[viela]]s spēju mainīt savu [[tilpums|tilpumu]] ārēja, no visām pusēm vienāda [[Spiediens|spiediena]] iedarbībā. Saspiežamību izmanto [[Termodinamika|termodinamikā]], [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], [[Aerodinamika|aerodinamikā]] un [[Zemes zinātne|Zemes zinātnēs]].

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Srebrenicas slaktiņš
| attēls            = Srebrenica massacre memorial gravestones 2009 1.jpg
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Bosnija un Hercegovina|Srebrenica}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1995]]. gada 11.—13. jūlijs
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]]
| bojā_gājušie      = 8372<ref name="potocarimc.ba">Potocari Memorial Center PRELIMINARY LIST of Missing Persons from Srebrenica '95 [http://www.potocarimc.ba/_ba/liste/nestali_a.php] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150118123716/http://www.potocarimc.ba/_ba/liste/nestali_a.php |date={{dat|2015|01|18||bez}} }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | title = ICTY: The Conflicts | publisher = The [[International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia]]|accessdate=5 August 2013| url = http://www.icty.org/sid/322}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=2jrsEaRIzFkC&pg=PA81|title=The United Nations |author=Kirsten Nakjavani Bookmiller|year=2008|work= |publisher= Infobase Publishing |accessdate=4 August 2013}}, p. 81.</ref><ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=0J_JZbLElKkC&pg=PA25|title=Victory Has a Thousand Fathers: Sources of Success in Counterinsurgency |author=Christopher Paul, Colin P. Clarke, Beth Grill|year=2010|work= |publisher= Rand Corporation |accessdate=4 August 2013}}, p. 25.</ref><ref>{{ziņu atsauce | title = Mladic Arrives in The Hague |date = 31 May 2011| work = [[The New York Times]] | url = http://www.nytimes.com/2011/06/01/world/europe/01serbia.html | first=Marlise | last=Simons}}</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       =
* [[Serbu Republika]]s armija<ref name="UN SecGen 10th anniv"/><ref name="iwpr.net"/>
* "Skorpionu" paramilitārā vienība<ref>Paramilitaries Get 15 – 20 Years for Kosovo Crimes – [Balkan Insight http://balkaninsight.com/en/main/news/20364/]</ref><ref>"Serbia: Mladic "Recruited" Infamous Scorpions". Institute for War and Peace Reporting. [http://www.iwpr.net/?p=bcr&s=f&o=242127&apc_state=henibcr200506]</ref><ref name="Williams"/>
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Srebrenicas slaktiņš''', kas tiek saukts arī par '''Srebrenicas genocīdu'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title= European Parliament resolution of 15 January 2009 on Srebrenica|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2009-0028+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN |publisher=European Parliament|accessdate=10 August 2009}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Office of the High Representative – "Decision Enacting the Law on the Center for the Srebrenica-Potocari Memorial and Cemetery for the Victims of the 1995 Genocide"|url=http://www.ohr.int/print/?content_id=40028|publisher=Office of the High Representative in Bosnia and Herzegovina|accessdate=10 August 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110606075959/http://www.ohr.int/print/?content_id=40028|archivedate={{dat|2011|06|06||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Youth Initiative for Human Rights in Serbia letter to the Serbian President to commemorate the Srebrenica genocide|url=http://www.advocacynet.org/blogs/index.php/2009/02/11/serbian-ngos-press-for-commemoration-of-?blog=145|publisher=Youth Initiative for Human Rights in Serbia|accessdate=10 August 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110718144942/http://www.advocacynet.org/blogs/index.php/2009/02/11/serbian-ngos-press-for-commemoration-of-?blog=145|archivedate={{dat|2011|07|18||bez}}}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=Mladic shadow hangs over Srebrenica trial|url=http://www.guardian.co.uk/world/2006/aug/21/warcrimes|date=21 August 2006|accessdate=1 November 2008|work=The Guardian |location=London}}</ref><ref name="IWPR_Oct31">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.iwpr.net/?p=tri&s=f&o=347560&apc_state=henh|title=ICTY – Tribunal Update|last=Goetze|first=Katharina|date=31 October 2008|publisher=Institute for War & Peace Reporting|accessdate=1 November 2008}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|title=Srebrenica Genocide Trial to Restart|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2006/08/20/AR2006082000360.html|author=Mike Corder|date=20 August 2006|accessdate=26 October 2010|work=The Washington Post}}</ref> ({{val|bs|Genocid u Srebrenici}}), bija vairāk nekā 8000 [[bosnieši|bosniešu]] [[islāms|musulmaņu]] vīriešu un zēnu nogalināšana 1995. gada jūlijā [[Srebrenica]]s pilsētā un tās apkārtnē [[Bosnijas karš|Bosnijas kara]] laikā. Cilvēkus nogalināja [[Serbu Republika]]s armija, kas darbojās ģenerāļa [[Ratko Mladičs|Ratko Mladiča]] vadībā. [[ANO ģenerālsekretārs]] [[Kofi Annans]] to nosauca par smagāko noziegumu Eiropā kopš [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām.<ref name="UN SecGen 10th anniv">[http://www.un.org/News/Press/docs/2005/sgsm9993.doc.htm UN Press Release SG/SM/9993UN, 11/07/2005 "Secretary-General Kofi Annan’s message to the ceremony marking the tenth anniversary of the Srebrenica massacre in Potocari-Srebrenica"]. Retrieved 9 August 2010.</ref><ref name="iwpr.net">Institute for War and Peace Reporting, Tribunal Update: Briefly Noted (TU No 398, 18 March 2005) [http://www.iwpr.net/?p=tri&s=f&o=235656&apc_state=henitri2005]</ref> Slaktiņā piedalījās arī Serbijas paramilitārā vienība "Skorpioni",<ref name="Williams">{{ziņu atsauce|url=http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2005/06/24/AR2005062401501_pf.html |title=Srebrenica Video Vindicates Long Pursuit by Serb Activist |work=The Washington Post  |accessdate=26 May 2011 |first=Daniel |last=Williams}}</ref><ref name="ReferenceC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.icty.org/x/cases/kordic_cerkez/tjug/en/kor-tj010226e.pdf |title=ICTY – Kordic and Cerkez Judgement – 3. After the Conflict |format=PDF |accessdate=11 July 2012}}</ref> kā arī daži simti brīvprātīgo no Ukrainas un Krievijas.<ref name=rv>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=XS1vHuAgcZgC&pg=PA3|title=Memories of Mass Repression: Narrating Life Stories in the Aftermath of Atrocity |author=Norman M. Naimark|year=2011|work= |publisher= Transaction Publishers |accessdate=4 August 2013}}, p. 3.</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | title = Greece faces shame of role in Serb massacre |date = 5 January 2003 | work = [[The Guardian]] | url = http://www.theguardian.com/world/2003/jan/05/balkans.warcrimes}}</ref><ref name="nytimes.com">The New York Times, "Life in the Valley of Death" by Scott Anderson, 29 May 2014. http://www.nytimes.com/interactive/2014/05/29/magazine/srebrenica-life-in-the-valley-of-death.html?_r=2&smid=tw-share</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Somijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Somijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs Būga
|     vārds_orig = Kazimieras Būga
|         attēls =Kazimieras_Buga.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1879
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = Pažiege, [[Kauņas guberņa]] (tagad [[Zarasu rajons]], Lietuvas Republika {{flaga|Lietuva}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1924
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 2
| m_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Vācija]] (tagad Krievijas Federācija {{flaga|Krievija}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[lietuvieši|lietuvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Pēterburgas Universitāte]], [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Kauņas Universitāte]]
| alma_mater = Pēterburgas Universitāte
| zinātne = [[valodniecība]]
| pasniedzēji = [[Kazimirs Jauņus]], [[Boduēns de Kurtenē]], [[Adalberts Becenbergers]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Rumbulas tirgus''' bija [[tirgus]] agrākā [[Rumbulas lidlauks|Rumbulas lidlauka]] teritorijā [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 450 [[Rīga|Rīgas]] [[Rumbula]]s apkaimē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences:
{{novec}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #1D2951
| nos = FK PPK / Betsafe
| logo =
| pilns = FK PPK / Betsafe
| pilsēta = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
| dib = 2022
| stad = [[LNK Sporta parks]]
| ietilp = 1000
| prez = PPK
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Jurijs Žigajevs]]
| kapteinis = Ainārs Daudziešans
| līga = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez = [[2022. gada Latvijas futbola 3. līgas sezona|2022]]
| poz = 1
| mediji = https://www.papariskausiem.com/
| body1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| leftarm1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| body2 = FFFFFF
| leftarm2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = 000000
| socks2 = FFFFFF
| pattern_la2 = FFFFFF
| pattern_b2 = FFFFFF
}}
'''FK PPK/Betsafe''', ir [[Latvija]]s amatieru [[futbols|futbola]] klubs no [[Rīga]]s, kas tika izveidots 2022. gadā, apvienojot projekta "Pa pāris kausiem" dalībniekus. Klubs savā pirmajā sezonā piedalījās [[Latvijas futbola 3. līga|3. līgas]] turnīrā, bet 2023. gadā piedalīsies [[Latvijas futbola 2. līga|2.līgā]]. Mājas spēles aizvada [[LNK Sporta parks|LNK Sporta parka mākslīgajā stadionā]].

sentences: ķēdes vēstule, kuru „it kā” sarakstījis [[Jēzus]].]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Calea zacatechichi.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Asteru dzimta
|            ģints = Calea
|         ģints_lv =
|             suga = C. ternifolia
|          suga_lv =
|         binomial = Calea ternifolia
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ostas infokaste
|               name = Rojas osta
|        native_name =
|              image = Rojas osta 1999-07-17.jpg
|          imagesize =
|            caption = Rojas osta 1999. gadā
|            country =
|           location =
|            address =
| coordinates = {{Coord|57|30|29.69|N|22|48|17.66|E|region:LV|display=inline,title}}
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
|        pushpin_map =
|        map_caption =
|            map_alt =
|      pushpin_image =
|     pushpin_relief =
|    pushpin_mapsize =
|          map_label =
|     label_position =
|               mark =
|         mark_width =
|             opened =
|           operated =
|              owner =
|               type =
|          sizewater =
|           sizeland =
|               size =
|             berths =
|             wharfs =
|              piers =
|          employees =
|    leadershiptitle =
|             leader =
| blankdetailstitle1 =
|      blankdetails1 =
| blankdetailstitle2 =
|      blankdetails2 =
| blankdetailstitle3 =
|      blankdetails3 =
| blankdetailstitle4 =
|      blankdetails4 =
| blankdetailstitle5 =
|      blankdetails5 =
| blankdetailstitle6 =
|      blankdetails6 =
|           arrivals =
|       cargotonnage =
|    containervolume =
|         cargovalue =
|   passengertraffic =
|            revenue =
|             profit =
|   blankstatstitle1 =
|        blankstats1 =
|   blankstatstitle2 =
|        blankstats2 =
|   blankstatstitle3 =
|        blankstats3 =
|            website =
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Aeroflot}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''An-24'' katastrofa Liepājā
 | occurrence_type =
 | image           = Antonov An-24B, Aeroflot AN1010693.jpg
 | caption         = ''An-24B''
 | image2          = An-24 crash near Liepaja.jpg
 | caption2        = ''An-24B'' atlūzas
 | date            = {{dat|1967|12|30|N|bez}}
 | summary         = Pilota kļūda
 | site            = Netālu no [[LPX|Liepājas lidostas]]
 | coordinates     = {{coord|56.523892|21.117750|region:FR-04_type:event|display=inline,title|format=dms}}
 | aircraft_type   = ''[[An-24|An-24B]]''
 | operator        = ''[[Aeroflot]]''
|tail_number      = SSSR-46215
|origin           = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga}}
|destination      = {{vieta|Latvijas PSR|Liepāja}}
|passengers       = 46
|crew             = 5
|injuries         = 8
|fatalities       = 43
|survivors        = 8
}}
'''''An-24'' katastrofa Liepājā''' bija ''[[Aeroflot]]'' lidmašīnas ''[[An-24|An-24B]]'' [[katastrofa]] regulārā iekšzemes gaisa satiksmes pasažieru reisā ''L-51'' no [[Rīga]]s uz [[Liepāja|Liepāju]], kas notika 1967. gada 30. decembrī netālu no Liepājas. Bojā gāja 43 (saskaņā ar citiem avotiem 44) cilvēki, un tā ir līdz šim nāvējošākā aviācijas avārija Latvijas vēsturē.<ref name="asn">{{Tīmekļa atsauce|url=https://aviation-safety.net/database/record.php?id=19671230-0|title=Accident description Saturday 30 December 1967|website=aviation-safety.net|access-date=2018-05-28}}</ref> Izmeklēšanā noskaidroja, ka negadījuma iemesls bija pilota kļūda.

sentences: '''Starptautisko signālkarogu''' sistēma ir [[karogu signāli|karogu signālu]] sistēma, kurā atsevišķus alfabēta burtus attēlo ar karogiem no viena [[kuģis|kuģa]] otram. Tā ir daļa no [[Starptautiskie signālu kodi|Starptautisko signālu kodu]] (ICS) sistēmas.<ref name="international">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.anbg.gov.au/flags/signal-flags.html |title=International Marine Signal Flags |access-date={{dat|2015|06|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150810123601/http://www.anbg.gov.au/flags/signal-flags.html |archivedate={{dat|2015|08|10||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas iekšējās kontroles sistēma''' jeb '''AML iekšējās kontroles sistēma''' ir pasākumu un dokumentu kopums, kurā komersants vai saimnieciskās darbības veicējs ir noteicis tos pasākumus un metodes, kuras viņš pielieto, paredzot tam atbilstošus resursus un veicot darbinieku apmācību, lai viņa vadītais uzņēmums netiktu iesaistīts noziedzīgos nodarījumos, kas saistīti ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma un proliferācijas finansēšanu vai nodokļu krāpšanu.

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Viens avots}} <!-- kā jau diskusijā ir minēts, praktiski viss raksts vārds vārdā ir iztulkots no viena avota (http://www.thaiexotictreasures.com/hinduism.html) -->
'' ir hinduisma vissvētākā zilbe un sakrālais simbols, kas apzīmē pirmo neizpaustā [[Brahmans|Brahmana]] izpausmi]]

sentences:
]]
'''Hermeneitika''' ({{val|el|ἑρμηνευτῐκός}} (''hermēneutikós''), no ''ἑρμηνεύω'' (''hermēneúō'') — 'tulkot, skaidrot') ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[interpretācija|interpretāciju]], tās [[teorija|teorijām]] un [[metode|metodēm]]. Hermeneitikai ir ļoti gara vēsture — tās aizsākumi meklējami jau antīkajā pasaulē, savukārt kopš [[viduslaiki]]em tā pastāvējusi kā [[Bībele]]s skaidrošanas nozare — [[ekseģēze]]. Līdz 19. gadsimtam vācu teologs un filozofs [[Frīdrihs Šleiermahers]] attīstīja hermeneitiku kā nozari, ar ko iespējams zinātniski skaidrot ikvienu [[teksts|tekstu]]. 20. gadsimtā hermeneitika turpināja attīstīties, balstoties vācu filozofa [[Edmunds Huserls|Edmunda Huserla]] [[fenomenoloģija]]s tradīcijā. Nozīmīgākie 20. gadsimta hermeneitikas pārstāvji bija [[Martins Heidegers]], [[Hanss Georgs Gadamers]] un [[Pols Rikērs]].

sentences: {{Commonscat|Rowers from the France|Francijas airētāji}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Třeboňsko - Suillus flavidus 01.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Suillaceae
| dzimta_lv =Sviestbeku dzimta
| ģints =Suillus
| ģints_lv =Sviestbekas
| suga =S. flavidus
| suga_lv =Purva sviestbeka
| binomial =Suillus flavidus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
salīdzinājumā pirms (zemāk) un pēc (augstāk) Kekaralas dambja uzcelšanas.]]
'''Kekaralas aizsprosts''' ir [[aizsprosts]], kas atrodas [[Arāla jūra]]s ziemeļos, atdalot [[Ziemeļu Arāla jūra|Ziemeļu Arāla jūru]] (sauktu par Mazo jūru) no daudz lielākās [[Dienvidu Arāla jūra]]s (saukta par Lielo jūru). Celtniecības darbi tika pabeigti 2005. gada augustā.

sentences: Par '''tirdzniecības uzcenojumu''' sauc starpību starp [[prece]]s [[Vairumtirdzniecība|vairumcenu]] un pārdošanas cenu [[Mazumtirdzniecība|mazumtirdzniecībā]]. Tirdzniecības uzcenojumu veido [[pievienotās vērtības nodoklis]] un citas papildu izmaksas,<ref>{{grāmatas atsauce|title=Tūrisma un viesmīlības terminu skaidrojošā vārdnīca|date=2008|location=Rīga}}</ref> kā arī tirgotāja [[peļņa]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Šauļu arēna
| native_name         = Šiaulių arena
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = SiauliuArena.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Lietuva|Šauļi}}
| map_type            = Lietuva
| latd  = 55.92 | latNS  = N
| longd = 23.282778 | longEW = E
| broke_ground        = 2006. gads
| built               =
| opened              = 2007. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 27 miljoni eiro
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[KK Šiauliai]]
| cap_concert         = 7 400
| cap_basketball      = 5 700
| cap_hockey          =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://siauliuarena.lt/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Mārtiņu Luteru|Luters (nozīmju atdalīšana)|Luters|uzvārds}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mārtiņš Luters
|          vārds_orig = ''Martin Luther''
|              attēls = Lucas Cranach (I) workshop - Martin Luther (Uffizi).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = "Mārtiņš Luters" — [[Lūkass Krānahs Vecākais|Lūkasa Krānaha Vecākā]] glezna (1529. gads)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1483
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1546
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Autograf, Martin Luther, Nordisk familjebok.png
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Protestantisms}}
'''Mārtiņš Luters''' ({{val|de|Martin Luther}}; {{dat|1483|11|10|N}} — {{dat|1546|2|18|N}}) bija katoļu [[Augustīniešu ordenis|augustīniešu ordeņa]] [[mūks]], [[mācītājs]], [[teologs]], [[profesors]], [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] reformu [[ideoloģija|ideologs]].

sentences: '''Aristokrātija''' ({{val|grc|ἀριστοκρατία}} (''aristokratia''), no ''ἄριστος'' (''aristos'') — 'labākais'; ''κράτος'' (''kratos'') — 'vara') ir [[valsts pārvaldes forma]], kur [[valsts]] vara koncentrējas šaura valsts iedzīvotāju loka — aristokrātu — rokās. Aristokrāti šo statusu var ieņemt, pateicoties tam, ka izglītības, kultūras, gudrības, slavenu priekšteču vai pārticības ziņā tiek uzskatīti par piemērotākajiem valsts vadīšanai. Teorētiski aristokrātiska valsts pārvaldes forma ir vidū starp [[Monarhija|monarhiju]], kur vara koncentrējas viena cilvēka rokās, un [[Demokrātija|demokrātiju]], kur vara nomināli pieder visiem valsts pilsoņiem un to tieši realizē to vēlēti pārstāvji.

sentences:
'''Fosfāti''' ir [[fosforskābe|fosforskābes]] [[sāļi]]. Visbiežāk, runājot par fosfātiem, ar to saprot '''ortofosfātus'''. Fosfāta (ortofosfāta) jona formula ir PO43−
un [[molmasa]] 94,97 g/mol. Tas sastāv no centrālā [[fosfors|fosfora]] [[atoms|atoma]], kuram apkārt izvietoti četri [[skābeklis|skābekļa]] atomi.

sentences:
[[Kategorija:Valkas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| image             = Mūrmuižas kauja (Johans Kristofs Broce; 1705).jpg
| image_size        = 300
| caption           = Mūrmuižas kaujas attēls no [[Broce]]s kolekcijas
| conflict          = Mūrmuižas kauja
Battle of Gemauerthof
| colour_scheme     = background:#cccccc
| partof            = [[Lielais Ziemeļu karš]]
| date              = 1705. gada 15. jūlijs ([[Jūlija kalendārs|O.S.]])
1705. gada 16. jūlijs ([[Zviedru kalendārs]])
1705. gada 26. jūlijs ([[Gregora kalendārs|N.S.]])<ref>Peter Ullgren, Det stora nordiska kriget 1700-1721 (2008) Stockholm, Prisma. p. 128. {{ISBN|978-91-518-5107-5}}</ref>
| place             = Gemauerthofa, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], (tagad Mūrmuiža, [[Vilces pagasts]], [[Jelgavas novads]], [[Latvija]])
| result            = Zviedru uzvara
| combatant1        = {{flagicon|Sweden|1562}} [[Zviedrijas impērija]]
| combatant2        = {{flagicon|Russia}} [[Krievijas cariste]]
| commander1        = {{flagicon|Sweden|1562}} [[Ādams Lēvenhaupts]]
| commander2        = {{flagicon|Russia}} [[Boriss Šeremetjevs]]
| strength1         = 7 000:<ref name="NorthernWars"/>

4 000 kājnieku,
 3 000 kavaleristu,
 17 pulka lielgabali
| strength2         = 13 000<ref name="NorthernWars"/> or 20 000:<ref name="Gordon">Gordon A. The History of Peter the Great, Emperor of Russia: To which is Prefixed a Short General History of the Country from the Rise of that Monarchy: and an Account of the Author's Life, Volume 1. Aberdeen. 1755. pp. 197–202</ref>

3 600 kājnieku,
 8 000–14 000 dragūnu,
 2 000 partizānu,
 16 lielgabalu
| casualties1       = 1 900:<ref name="NorthernWars"/>

900 nogalināti,
 1 000 ievainoti
| casualties2       = 5 000:<ref name="NorthernWars">The Battle of Gemäuerthof, 16 July 1705, H.E. Uddgren. "Karolinska Förbundets Årsbok 1913" (Translated by Dan Schorr)</ref><ref name="Gordon"/>

2 000 nogalināti,
 2 000–3 000 ievainoti,
 400 sagūstīti
| campaignbox       =
}}

sentences: '''8. novembris''' ir gada 312. diena (313. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 53 dienas.

sentences:
{{Valodas infokaste
 |          name = Ladino
 |    nativename = לאדינו, ''Ladino''<br />גֿודיאו-איספאנייול, ''Djudeo-espanyol''
 | pronunciation =
 |   familycolor = Indoeiropiešu
 |        script = [[ebreju alfabēts]], [[latīņu alfabēts]]
 |        region = [[Izraēla]], [[Turcija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Francija]], [[Grieķija]], [[Brazīlija]], [[Apvienotā Karaliste]], [[Maroka]]
 |      speakers = starp 100 un 200 tūkstošiem
 |          rank =
 |          fam2 = [[Itāliskās valodas|Itāliskās]]
 |          fam3 = [[Romāņu valodas|Romāņu]]
 |          fam4 = [[Rietumitāliešu valodas|Rietumitāliešu]]
 |          fam5 = [[Gallu-ibēriešu valodas|Gallu-ibēriešu]]
 |          fam6 = [[Ibēriešu-romāņu valodas|Ibēriešu-romāņu]]
 |          fam7 = [[Rietumibēriešu valodas|Rietumibēriešu]]
 |          fam8 = [[Spāņu valoda|Spāņu]]
 |        nation = nav
 |        agency = ''Autoridad Nasionala del Ladino''
 |          iso1 =
 |          iso2 = lad
 |          iso3 = lad
|image=|caption=Vēsturiskās ladino valodas kopienas Vidusjūras reģionā. Gredzenoti apļi apzīmē mūsdienu runas kopienas}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss fon Rozens
|          vārds_orig = ''Hans von Rosen''
|              attēls = Baron Gans F. Rosen.jpeg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1870
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = [[Lielstraupes pils]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Straupe]], [[Cēsu novads]], {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1945
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Šverīne]], PSRS okupācijas zona
(tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|                gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihaels fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''Michael von Bulmerincq''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = Bērzmuiža (''Birkenhof bei Riga''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Rīga]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Krievijas impērija]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, mežu speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas pilsētas daļu|Beberbeķi (nozīmju atdalīšana)|Beberbeķi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Beberbeķi
|attels             =
|paraksts           = Turlavas iela.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,204 km²
|iedzivotaju_skaits = 462 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]], [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [https://apkaimes.lv/beberbeki/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Rīgas radio un televīzijas tornis
|alternat nosaukums     = Zaķusalas televīzijas tornis
|attēls                 = TV tornis 2004.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 55| lats = 26| latNS =N
|longd = 24| longm = 08| longs = 13| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese                 = Zaķusalas krastmala 1, LV-1050
|apkaime                = [[Salas (Rīga)|Salas]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[1979]]—[[1986]]
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = [[1986]]
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 1989
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Telekomunikāciju tornis
|antena spice           = 368,5
|jumts                  = 222
|augsej stava           =
|skatu lauk             = 98
|stavu skaits           =
|liftu skaits           = 4
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Kims Nikuradze
Nikolajs Sergijevskis
Viktors Savčenko<ref>Jānis Krastiņš, Ivars Strautmanis. Lielais Rīgas arhitektūras ceļvedis. Puse. {{ISBN|9984-527-61-1}} 286. lpp.</ref>
|inzinieris             =
|buvnieks               = RRCT Rīgas Rūpniecības celtniecības trests.
SZMMT - Sanktpēterburgas Ziemeļrietumu metālkonstrukciju montāžas trests.
|attistitajs            =
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 110997
|areja saite            = [http://www.tvtornis.lv tvtornis.lv]
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Rīgas radio un televīzijas tornis
|      numurs = 9168
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2016|07|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|zivīm|apdzīvotu vietu Nautrēnu pagastā|Zuši (Nautrēnu pagasts)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Anguilla anguilla.jpg
| att_nosaukums = [[Eiropas zutis]] (''Anguilla anguilla'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|       kohorta = Elopomorpha
|    kohorta_lv = Elopu kohorta
|         kārta = Anguilliformes
|      kārta_lv = Zušveidīgās
|    apakškārta = Anguilloidei
| apakškārta_lv = Zušu apakškārta
|        dzimta = Anguillidae
|     dzimta_lv = Saldūdens zuši
|      dzimta_r = Zuši
|         ģints = Anguilla
|      ģints_lv = Zuši
|      binomial = Anguilla <small>([[Garsault]], 1764)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Archaeologists from the United States}}

sentences: '''Līme''' ir [[saistviela]], kas salīmē kopā divu ķermeņu virsmas. Līme var būt gan dabīga, gan sintētiska viela. Dabīgās līmes izgatavo gan no [[augi|augu]] valsts sastāvdaļām, piemēram, no [[ciete]]s, [[kaučuks|kaučuka]], gan no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] valsts sastāvdaļām, no ar [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]] bagātām vielām. Sintētiskās līmes sastāv no [[monomēri]]em un/vai [[polimēri]]em. Līmes iedala šķidrajās, pastveida un cietajās līmēs. Bez līmvielas līmes satur arī [[šķīdinātājs|šķīdinātājus]], pildvielas un polimerizācijas [[iniciators|iniciatorus]].<ref name="ncbi"/>

sentences:
[[Kategorija:Austrālija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Austrālija]]

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Seklais kaps
| operators =
| attēls = Shallow Grave 1994 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents = [[Endrū Makdonalds (producents)|Endrū Makdonalds]]
| scenārijs = [[Džons Hodžs]]
| aktieri = * [[Kerija Foksa]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Jūens Makgregors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Shallow Grave''
| studija = * ''PolyGram Filmed Entertainment''
* ''Channel 4 Films''
* ''Glasgow Film Fund''
* ''Figment Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Rank Film Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]|1995|1|6|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=4001|title=SHALLOW GRAVE (1995) |publisher=JP's Box-Office |accessdate= {{dat|2022|6|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Seklais kaps"''' ({{Val|en|Shallow Grave}}) ir 1994. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerija Foksa]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Jūens Makgregors]]. "Seklais kaps" ir Boila pirmā režisētā filma.

sentences: '''Daļskaitlis''' ir [[skaitlis]], kas raksturo kādu noteiktu daļu no viena veseluma. Daļskaitļus var pierakstīt dažādi, piemēram, <math>\tfrac{1}{4}</math>, 1{{Unicode|⁄}}4 vai 1/4. Virs [[daļsvītra]]s esošo skaitli sauc par skaitītāju (raksturo daļu skaitu), bet zem daļsvītras esošo skaitli — par saucēju (raksturo daļas lielumu).

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Petrorāgijas
| ģints = Petrorhagia
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Petrorhagia candica kz09.jpg
| att_nosaukums = ''Petrorhagia candica''
| att_izmērs =
}}'''Petrorāgijas''' ({{val|la|Petrorhagia}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], [[Eiropa|Eiropā]] līdz [[Vidusjūra]]s reģionam un [[Turkmenistāna]]i.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:6393-1|title=Petrorhagia (Ser. ex DC.) Link {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-18|language=en}}</ref> Latvijā ir sastopama tikai viena suga, kura ir pārgājusi savvaļā  — [[klinšu petrorāgija]] (''Petrorhagia saxifraga'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/petrorhagia-saxifraga-l-link/|title=klinšu petrorāgija - Petrorhagia saxifraga (L.) Link - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-04-18}}</ref>

sentences:
{{Sporta izlases infokaste
 | valsts         = Neatkarīgo Valstu Sadraudzība
 | valsts_angl    =
 | att_izm        =
 | logo           =
 | logo_izm       =
 | dibin          =
 | federācija     =
 | iest gads      =
 | iest kom       =
 | konfederācija  =
 | vieta rangā    =
 | rangs max      =
 | rangs max date =
 | rangs min      =
 | rangs min date =
 | iesauka        =
 | stadions       =
 | arēna          =
 | laukums        =
 | halle          =

 | treneris       =
 | pers01         =
 | pers01_vārds   =
 | kapteinis      =
 | visv spēles    = [[Andrejs Homutovs]] (13)
 | visv vārtu     =
 | visv punktu    = [[Andrejs Homutovs]] (17)

 | OS reizes      = 1
 | OS medaļas     = 1
 | OS lab sasn    = 1. vieta

 | pirmā spēle    = {{ih|AUT}} 2—7 {{ih-rt|CIS}}
([[Feldkirha]], [[Austrija]]; {{dat|1992|1|19|N}})
 | pēdējā spēle   = {{ih|CIS}} 3—1 {{ih-rt|CAN}}
([[Meribela]], [[Francija]]; {{dat|1992|2|23|N}})
 | liel uzvara    = {{ih|FRA}} 0—8 {{ih-rt|CIS}}
([[Meribela]], [[Francija]]; {{dat|1992|2|14|N}})
 | liel zaud      = {{ih|SUI}} 3—0 {{ih-rt|CIS}}
([[Rapersvīla]], [[Šveice]]; {{dat|1992|2|4|N}})
 | pašreizējais   =
}}
'''Neatkarīgo Valstu Sadraudzības hokeja izlase''' bija komanda, kas aizstāja agrāko [[PSRS hokeja izlase|PSRS izlasi]] [[Hokejs 1992. gada ziemas olimpiskajās spēlēs|1992. gada olimpisko spēļu turnīrā]], vien pāris mēnešus pēc [[PSRS]] sabrukuma. Olimpiskajās spēlēs komanda izcīnīja zelta medaļas un pēc to noslēguma pārstāja pastāvēt. 13 aizvadītajās spēlēs NVS hokeja izlase izcīnīja 11 uzvaras. Komandu trenēja ilggadējais PSRS hokeja izlases treneris [[Viktors Tihonovs (1930)|Viktors Tihonovs]].

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti|Ledmanes]]
[[Kategorija:Ogres rajons|Ledmanes]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džerijs Magvairs
| attēls = Jerry Maguire movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jerry Maguire''
| žanrs = komēdija, romantiska filma, drāma, sporta filma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Džeimss Brukss]]
* [[Ričards Sakajs]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Toms Krūzs]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Bonija Hānta]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Gracie Films]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1996|12|13||bez}}
| ilgums = 136 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996|title=Jerry Maguire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 14, 2019|archive-date={{dat|2016|08|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160819075308/http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jerrymaguire.htm|title=Jerry Maguire (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 14, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|273,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Džerijs Magvairs"''' ({{val|en|Jerry Maguire}}) ir 1996. gada romantiska sporta drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Renē Zelvēgere]], [[Kellija Prestone]], [[Džerijs O'Konels]], [[Džejs Mors]] un [[Bonija Hānta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|12|13||bez}}.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}

sentences:
fundamenta aprēķinā]]
'''Inženierģeoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, [[zinātne]], kas orientējas uz [[zeme]]s saimniecisko apguvi, tajā skaitā [[Celtne|būvju]] un ēku [[Celtniecība|celtniecību]] un [[Ekspluatācija|ekspluatāciju]], kā arī šīs saimniecības ietekmi uz ģeoloģisko vidi.<ref name="Meh_gruntov_1977">R.E. Dashko, A.A. Kagin. Mehanika gruntov v inzhenerno — geologicheskoj praktike, M: Nedra — 1977.g. — 237 s.</ref>

sentences: {{commonscat|Painters by period|Gleznotāji pēc laikmeta vai virziena}}

sentences:
{{cita nozīme|kalniem|ģeopolistisko reģionu|Kaukāzs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kaukāzs
|attēls                 = Ushba Mountain, Georgia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Ušba]]s kalns, [[Gruzija]]
 | pushpin_map         = Kaukāzs#Krievijas Eiropas daļa#Gruzija#Eiropa#Āzija
 | map_caption         =
 | map_alt             = Kaukāzs
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = y
|lat_dir =N |lat_deg =42|lat_min =30 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =45|lon_min =0|lon_sec =
|region                 = Eiropa, Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{RUS}}}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''SLIP''' jeb '''Seriālās pieslēgvietas interneta protokols''' ({{Val-en|Serial Line Internet Protocol}}), ir [[Interneta Protokols|interneta protokola]] iekapsulēšanas veids, kura uzdevums ir nodrošināt [[TCP/IP]] darbību [[Seriālā pieslēgvieta|seriālās pieslēgvietās]] un iezvanpiekļuves[[Modems|modēmu]] savienojumos. Šis protokols tika izstrādāts 1984. gadā un dokumentēts RFC1055<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://tools.ietf.org/html/rfc1055|title=RFC1055}}</ref> 1988. gadā. Vēlāk SLIP protokolu lielā mērā aizvietoja '''[[PPP]]''' (''Point to point protocol''), kurš novērsa SLIP protokola esošos trūkumus - iespēju strādāt tikai ar TCP/IP protokoliem un vajadzību konfigurēt klientu adreses pirms savienojuma izveidošanas. Neskatoties uz '''[[PPP]]''' funkcionālo pārākumu, SLIP protokolu joprojām plaši izmanto [[Mikrokontrollers|mikrokontrolieru]] savienojumu nodrošināšanai, dēļ maza pievienotā protokola datu apjoma. Šī protokola darbībai ir nepieciešama 8 datu bitu seriālās pieslēgvietas konfigurācija bez [[pārības bits|pārības bita]] pārbaudes.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Serial Line Internet Protocol (SLIP) |url=http://www.keil.com/pack/doc/mw6/Network/html/group__slip__routines.html}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums= Rotalioideja ''[[Elphidium macellum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Rotalioidea
|    virsdzimta_lv = Rotalioidejas
|         binomial = Rotalioidea Ehrenberg, 1839
|         sinonīmi = ''Rotaliacea'', ''Rotaliidea'' Reuss, 1860
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ammoniidae}}
* {{TaksoSaite|Chapmaninidae}} †
* {{TaksoSaite|Cuvillierinidae}} †
* {{TaksoSaite|Elphidiellidae}}
* {{TaksoSaite|Elphidiidae}}
* {{TaksoSaite|Haynesinidae}}
* {{TaksoSaite|Miogypsinidae}} †
* {{TaksoSaite|Notorotaliidae}}
* {{TaksoSaite|Pseudorbitoididae}} †
* {{TaksoSaite|Rotaliidae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Rotalioidejas''' (''Rotalioidea'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] virsdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Virsdzimtu 1839. gadā izveidoja vācu dabaszinātnieks [[Kristiāns Gotfrīds Ērenbergs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] rotalioidejas ir zināmas no [[konjakas stāvs|konjakas stāva]] augšējā [[Krīts (periods)|krīta]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Brīvības aleja
 |       nosauk orig = Laisvės alėja
 |            attēls = Laisves_St.,_Kaunas,_Lithuania,_11_Sept._2008_-_Flickr_-_PhillipC.jpg
 |   attēla paraksts =
|   kartes paraksts =
 |  pilsēta lokatīvā = Kauņā
 |             map_type = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.897222 | latNS  = N
| longd = 23.913611 | longEW = E
 | apdz vietas veids =
 |        apdz vieta =
 |           pilsēta = [[Kauņa]], {{LTU}}
 |     priekšpilsēta =
 |           apkaime =
 |            novads =
 |      ielas garums = 1621 m
 |           atklāta = 1847. gads
 |    vēst nosaukumi =
*'''Nikolaja prospekts''' (''Николаевский проспект'', 1847 - 1918)
*'''Ķeizara Vilhelma iela''' (''Kaiserwilhelmstrasse'', 1918 - 1919)
*'''Staļina prospekts''' (''Stalino prospektas'', 1946 - 1961).
 |      joslu skaits =
 |      ielas segums =
 |     ievēr celtnes =
 |          autobuss =
 |        trolejbuss =
 |          tramvajs =
 |     mikroautobuss =
 |              cits =
 |       citas daļas =
 |           commons =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Catabrosa aquatica panicle (5).jpg
| att_nosaukums = [[Ūdens avotene]] (''Catabrosa aquatica'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Catabrosa
| ģints_lv = Avotenes
| binomial = Catabrosa
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| autors =
}}'''Avotenes''' ({{val|la|Catabrosa}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], savvaļā tā sastopama [[Eirāzija|Eirāzijas]] mērenajā klimata joslā, Amerikā un dažās vietās Āfrikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://legacy.tropicos.org/Name/40002554|title=Tropicos|website=www.tropicos.org|access-date=2023-01-08}}</ref><ref>Soreng, R. J. & L. Fish. 2011. ''Catabrosa'' versus ''Colpodium'' (Poaceae: Poeae) in southern Africa, with a key to these genera and their species in Africa. Kew Bulletin 66(1): 1–10</ref><ref>Nicora, E. G. & Z. R. Agrasar. 1981. ''Catabrosa'' P. Beauv. y ''Phippsia'' R. Brown (Gramineae) en America del Sur. Darwiniana 23(1): 179–188</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=105839|title=Catabrosa in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-08}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.kew.org/data/grasses-db/www/gen00105.htm|title=RBG Kew: GrassBase - Catabrosa Description|website=www.kew.org|access-date=2023-01-08}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alans Teilors
|          vārds_orig = ''Alan Taylor''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Birkdeila]], [[Lankašīra]] (tagad [[Mersisaida]]), {{GBR}}
|              m_gads = 1990
|           m_mēnesis = 09
|             m_diena = 07
|             m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]], [[Oksfordas Universitāte]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Ziemeļlondonas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|             zinātne = [[vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Normans Deiviss]], [[Pols Kenedijs]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Skotijas jūra
|attēls=Scotia-sea.png
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Atlantijas okeāns
 |relief = jā
 |latd = 57 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 40 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
| okeāns       = Atlantijas okeāns
|platība       = 900 000
|garums        =
|platums       =
|Max_dziļums   = 5576
|Vid_dziļums   = 4500
|sāļums        = 34
|temperatūra   = –1—6
|valstis       ={{ARG}}
{{SGS}}
{{FLK}}
|pilsētas      =
}}
'''Skotijas jūra''' ({{val|en|Scotia Sea}}, {{val|es|Mar del Scotia}}), arī '''Dienvidantiļu jūra''' ({{val|es|mar de las Antillas del Sur}}),<ref>{{PZT|645|Skošas jūra}}</ref> ir [[malas jūra]], kuras ziemeļu un centrālā daļa atrodas [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], bet dienvidu daļa — [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]], starp [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un [[Antarktīda|Antarktīdu]]. Jūru dienvidrietumu—ziemeļaustrumu virzienā šķērso [[Antarktiskā konverģence]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Voiceks
| operators =
| attēls = Woyzeck dvd.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Verners Hercogs]]
| producents = Verners Hercogs
| scenārijs = Verners Hercogs
| aktieri = * [[Klauss Kinskis]]
* [[Eva Matesa]]
* [[Volfgangs Raihmans]]
* [[Villijs Zemmerloge]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Woyzeck''
| studija = * ''Werner Herzog Filmproduktion''
* ''[[ZDF|Zweites Deutsches Fernsehen]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Werner Herzog Filmproduktion''
| izdošana = {{Filmas datums|1979|8|24}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = * {{FRG}}
| valoda = [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Voiceks"''' ({{Val|de|Woyzeck}}) ir 1979. gada [[Rietumvācija]]s drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Verners Hercogs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klauss Kinskis]], [[Eva Matesa]], [[Volfgangs Raihmans]] un [[Villijs Zemmerloge]]. Filma balstīta uz vācu dramaturga [[Georgs Bihners|Georga Bihnera]] nepabeigtu lugu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pegija Sjū precas
| attēls                   = Peggy sue got married.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Peggy Sue Got Married''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents               = [[Pols R. Gurians]]
| scenārija autors         =
* [[Džerijs Lehtlings]]
* [[Arlīna Sarnere]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Ketlīna Tērnere]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Berijs Millers]]
* [[Ketrīna Hiksa]]
| mūzika                   = [[Džons Berijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Rastar]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|10|10||bez}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/peggy-sue-got-married-1986|title=Peggy Sue Got Married|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413133723/http://bbfc.co.uk/releases/peggy-sue-got-married-1986}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=peggysuegotmarried.htm|title=Peggy Sue Got Married (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pegija Sjū precas"''' ({{val|en|Peggy Sue Got Married}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Ketlīna Tērnere]], [[Nikolass Keidžs]], [[Berijs Millers]] un [[Ketrīna Hiksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|10|10||bez}}.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kišalfelda
|attēls                 = GyMS-Landscape1.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Ainava pie Ģēras
| map_type            = Ungārija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.75 | latNS  = N
| longd = 17.333333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{HUN}}
{{SVK}}
{{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Vidusdonavas līdzenums]]
|sastāv                 =
|garums                 = 100
|platums                = 80
|kalns                  =
|augstums               = 100—150
|platība                = 8000
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Žoržs Sorels
|          vārds_orig = ''Georges Sorel''
|              attēls =Georges Sorel (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1847
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =2
|            dz_vieta =[[Šerbūra]], [[Manša]], {{FRA}}
|              m_gads =1922
|           m_mēnesis =8
|             m_diena =29
|             m_vieta =[[Buloņa-Bilankūra]], [[Odesēna]], {{FRA}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[marksisms]], [[anarhisms]]
|           intereses =[[zinātnes filozofija]], [[politikas filozofija]], [[sindikālisms]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Politehniskā skola]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Anrī Bergsons]], [[Kārlis Markss]], [[Pjērs Žozefs Prudons]], [[Frīdrihs Nīče]], [[Džambatista Viko]]
|          ietekmējis =[[Antonio Gramši]], [[Kārlis Šmits (jurists)|Kārlis Šmits]], [[Benito Musolīni]]
|               darbi ="[[Pārdomas par vardarbību]]" (''Réflexions sur la violence'', 1908)
|              valoda =[[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
]]
'''Viensliedes dzelzceļš''', arī '''monoreils''' ({{val|en|monorail}}), ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] transporta sistēma, kura balstīta tikai uz vienu [[sliede|sliedi]].<ref>[http://periodika.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:25201|page:18 Sensacionāls transporta līdzekļa izgudrojums. Atpūta Nr. 475 (08.12.1933)]</ref><ref>[https://www.youtube.com/watch?v=WKfWkjpnbE0 Шаропоезд Н. Г. Ярмольчука, ВИДЕО.]</ref> Dažreiz par viensliedes dzelzceļu nepareizi sauc parastā dzelzceļa vienceļa līniju (viensliežu dzelzceļu), kur ir divas sliedes, bet tikai viena dzelzceļa līnija.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Adas slimibas}}
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Dermatoloģija]]

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Japan|Japānas riteņbraucēji}}

sentences:
s miglājs [[Orions (zvaigznājs)|Oriona]] zvaigznājā.]]
'''Tumšais miglājs''' jeb '''absorbcijas miglājs''' ir tāda veida [[starpzvaigžņu viela|starpzvaigžņu mākonis]], kas ir tik blīvs, ka aizsedz acij saredzamos [[elektromagnētiskais starojums|gaismas viļņus]] no gaišajiem objektiem, kas atrodas aiz tā, piemēram, [[zvaigzne|zvaigznēm]] un gaišajiem — emisijas vai atstarošanas miglājiem. Gaismas staru izzušanu izraisa starpzvaigžņu putekļi, kas atrodas vēsākajās un blīvākajās miglāju daļās. Miglāju kopas un lieli tumšu miglāju kompleksi ir saistīti t.s. Milzu molekulārajos mākoņos. Atsevišķus mazus tumšus miglājus sauc par Boka globulām. Tāpat kā ar citiem starpzvaigžņu putekļiem vai molekulām, objekti, ko tie aizsedz, ir novērojami tikai, izmantojot [[radioviļņi|radioviļņus]] ([[radioastronomija]]) vai infrasarkanos starus — [[infrasarkanā astronomija|infrasarkanajā astronomijā]].

sentences: '''Vidussmadzenes''' ({{val-la|mesencephalon}}) ir [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] daļa, [[zīdītāji]]em šī daļa ir neliela. Priekšējo (apakšējo) to daļu veido smadzeņu kājiņas, bet aizmugurējo (augšējo) veido [[Tegmentum mesencephali|vidussmadzeņu jumts]]. Vidussmadzeņu dobums ir šaurs kanāls ''[[aquaeductus mesencephali]]''.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Grobiņas baznīca
| image                 = Grobiņas luterāņu baznīca 2018 - 1.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_label             =
 | latd  = 56 | latm  =32 | lats  = 09 | latNS  = N
 | longd = 21 | longm =09 | longs = 49 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads|Grobiņa}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1664
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Grobiņas Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas]] [[dievnams]] Lielajā ielā 21, [[Grobiņa|Grobiņā]]. Bijusī Grobiņas prāvesta iecirkņa galvenā baznīca. Baznīcas ēka izdegusi [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā, atjaunota līdz 300 gadu jubilejai 1964. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Mākslas muzeji un galerijas pēc valsts|Vatikāns]]
[[Kategorija:Vatikāns]]

sentences: '''Azerbaidžāņu alfabēts''' tiek lietots [[azerbaidžāņu valoda]]s rakstībā. Mūsdienās oficiālais azerbaidžāņu alfabēts ir [[latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] modifikācija. Neoficiāli vēl joprojām tiek lietota arī [[Padomju Savienība|PSRS]] laikā ieviestā [[kirilica]].

sentences: '''Berlīnes maratons''' ({{val|de|Berlin-Marathon}}, pilnais oficiālais nosaukums — ''BMW Berlin-Marathon'') ir ikgadējs [[maratons]], kas kopš 1974. gada notiek [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Tas katru gadu notiek septembra pēdējās brīvdienās.

sentences: '''Ekosistēmu pakalpojumi''' ir daudzi un dažādi labumi, kurus cilvēkiem sniedz [[ekosistēma|ekosistēmas]]. Tie nodrošina ne tikai cilvēka eksistenci, bet arī labklājību. Pārtika, ūdens, kurināmais, koksne, gaisa attīrīšana, [[Apputeksnēšana|apputeksnēšanās]], [[fotosintēze]], atpūta pie dabas – tie ir tikai daži piemēri labumiem, ko mums sniedz ekosistēmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Reinholds fon Mengdens
|     vārds_orig = ''Ernst Reinhold von Mengden''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Carnikava]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Tēvs [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]], [[Zviedru Vidzeme]]s [[Vidzemes landmaršali|landmaršals]]  (1663-1726), māte [[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773), [[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787), [[Oto fon Mengdens]] (1724).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707),[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791), [[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752), [[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760), [[Auguste Juliāna fon Mendgena]] (1719-1787), [[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref name="adelsvapen.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-), [[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-), [[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772),
|   dzīvesbiedrs = 1.[[Auguste Juliāna grāfiene fon Mengdena (Cēge fon Manteifele)]], 2. [[Helēna Ģertrūde Elizabete fon Mengdena]], 3.[[Johanna Helēna fon Krīdenere]].
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Grāfs Ernsts Reinholds fon Mengdens''' (dzimis 1726. gada 20. septembrī, miris 1798. gada 22. jūnijā) bija vācbaltu aristokrāts, [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs, landrāts (1779), [[Valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]] (1786), [[Carnikava]]s, [[Suntaži|Suntažu]] (''Sunzel''), [[Odziena]]s (''Odsen'') dzimtskungs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus kiang.jpg
| att_nosaukums =Rietumu kiangi Ladakhas provincē
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus kiang
| suga_lv =Kiangs
| pasuga =Equus kiang kiang
| pasuga_lv =Rietumu kiangs
| binomial =Equus kiang kiang, <small>([[Moorcroft]], 1841)</small>
}}
'''Rietumu kiangs''' (''Equus kiang kiang'') ir [[kiangs|kianga]] (''Equus kiang'') viena no pasugām, kas apdzīvo [[Tibeta]]s teritoriju [[Ķīna|Ķīnā]] un pieguļošās teritorijas [[Indija|Indijā]]. Tas nelielā skaitā ir sastopams arī [[Pakistāna|Pakistānā]] un [[Nepāla|Nepālā]]. Rietumu kiangu populācija atšķirībā no [[Āzijas savvaļas ēzelis|Āzijas savvaļas ēzeļiem]] ir stabila un turpina pieaugt,<ref name="pub">[http://www.pubmedcentral.nih.gov/articlerender.fcgi?artid=1705511 Perceived Conflicts Between Pastoralism and Conservation of the Kiang Equus kiang in the Ladakh Trans-Himalaya, India]</ref> lai arī tas konkurē ar lauksaimniecības dzīvniekiem uz tiem pašiem veģetācijas un ūdens resursiem, un vietējie zemnieki vēlētos ierobežot kiangu skaitu. Veids, kā zemnieki cīnās par ganībām, ir ganību iežogošana.

sentences: '''1. decembris''' ir gada 335. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (336. diena [[Garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 30 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
'''Lielais Ķīnas ugunsmūris''' ir cenzūras un uzraudzības projekts, ko izmanto [[Ķīna]]s valsts drošības iestādes. Projekts sākās 1998. gadā kā Zelta Vairoga projekts un aktīvu darbību uzsāka 2003. gada novembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.rfa.org/english/commentaries/china_internet-11242008134108.html|title=How China’s Internet Police Control Speech on the Internet|website=Radio Free Asia|language=en|access-date=2018-08-15}}</ref>

sentences: '''Dogma''' ir autoritātes noteikts princips, kas tiek pieņemts par neapstrīdamu patiesību.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996.</ref> Tas ir ideoloģijas vai ticības sistēmas pamatā un nedrīkst tikt mainīts vai ignorēts bez visas sistēmas [[paradigma]]s ietekmēšanas.

sentences: '''2 eiro piemiņas monētas''' jeb '''jubilejas monētas''' ir īpašas, apgrozībai paredzētas [[eiro monētas]], kuras kopš [[2004]]. gada ir kaltas un izlaistas [[eirozona]]s dalībvalstīs un ir [[likumīgs maksāšanas līdzeklis]] visās eirozonas valstīs. Monētas tiek izdotas, lai pieminētu kāda vēsturiska notikuma [[gadadiena|gadadienu]] vai arī lai pievērstu īpašu uzmanību kādam īpašam [[notikums|notikumam]], kas tobrīd norisinās. Līdz 2022. gadam ir izdotas 470 dažādas monētas. Piecas reizes — 2007. gadā, 2009. gadā, 2012. gadā, 2015. gadā un 2022. gadā — visas eirozonas valstis izlaida kopējas monētu sērijas, kuru monētas dažādām valstīm atšķiras tikai ar uzrakstiem. 2007. gadā izlaida monētu "Treaty of Rome", 2009. gadā izlaida monētu "EMU", 2012. gadā izlaida monētu "10 Years of Euro", 2015. gadā izlaida monētu "30 Years of the EU Flag" un 2022. gadā izlaida monētu "Erasmus 35". Līdz 2012. gadam katra valsts gadā drīkstēja izlaist vienu piemiņas monētu (šādi ierobežojumi joprojām attiecas uz valstīm ārpus [[Eiropas Savienība]]s, kas ir tiesīgas izlaist eiro monētas), taču patlaban katra valsts gadā drīkst izlaist divas šādas monētas. Turklāt izdoto monētu skaits nevar pārsniegt ne 5% no visām valsts izdotajām 2 eiro monētām, ne 0,1% no visu eirozonas valstu kopumā izdotajām 2 eiro monētām, īpašos gadījumos šis ierobežojums var tikt palielināts līdz 2%, taču tad valsts nedrīkst izlaist piemiņas monētas četrus gadus.

sentences:
{{Infobox
|bodystyle    = width: 20em; text-align: left; font-size: 90%;

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences: '''Ieguldījums''' ir [[nauda]]s līdzekļu vai citu aktīvu iegūldīšana komerciālā pasākumā ar mērķi gūt [[peļņa|peļņu]].

sentences: '''OGLE-TR-56b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE-TR-56]], kas atrodas 1612 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0235 AU un gads uz tās ilgst tikai 29 stundas. Tuvums centrālajai zvaigznei uz planētas nodrošina lielu karstumu, kas nav piemēroti dzīvībai. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE-TR-56b, tad uz tās būtu 1988 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.

sentences:
frāze, kas uzrakstīta dažādās valodās, kas izmanto abugidu]]
'''Abugida''' ir segmentāla [[rakstība]], kurā [[līdzskanis|līdzskaņu]]—[[patskanis|patskaņu]] virkne tiek rakstīta kā viena vienība, kas apzīmē [[fons|konkrētu skaņu]] vai [[fonēma|fonēmu]]. Šī sistēma tiek izmantota daudzās [[Dienvidāzija]]s un [[Dienvidaustrumāzija]]s valodās, kā arī dažās [[Āfrika]]s un [[Austrālija]]s valodās. Abugidā simboli apzīmē konkrētu divu vai vairāku skaņu kombināciju. Piemēram, [[dēvanāgarī]] rakstība, kas tiek izmantota [[hindi]], [[marathu valoda|marathu]] un citās valodās, ir abugida. Katra rakstzīme jeb [[akšara]] veido noteiktu [[fonēma|fonēmu]], un, ja ir nepieciešams mainīt skaņu, tad tas tiek panākts, mainot rakstības zīmes formu vai pieliekot papildu simbolu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Daiena Rosa
|      Vārds_orig = ''Diana Ross''
|          Attēls = Diana Ross (1981).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Daiena Rosa 1981. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1944|3|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Mičigana|Detroita}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[disko]], [[popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, ierakstu producente
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1959–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[The Primettes]]'', ''[[The Supremes]]'', ''[[The Temptations]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Cepurītes salas apmetne
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.437814773814 | latNS  = N
|longd = 27.072674817894 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Alūksnes novads|Alūksne}}
| type           = [[Apmetne]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs = 159
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Azərbaycan Respublikası''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Azerbaidžānas Republika
|            valsts_nosaukums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Azerbaidžānas himna|Azərbaycan Respublikasının Dövlət Himni]]''
|               karoga_attēls = Flag of Azerbaijan.svg
|            karoga_nosaukums = Azerbaidžānas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Azerbaijan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Azerbaidžānas ģerbonis
|                 symbol_type = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Azerbaijan (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Baku]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[azerbaidžāņu valoda]]
|                     demonym = [[azerbaidžāņi]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|unitāra]] [[konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Azerbaidžānas prezidenti|Valsts prezidents]]
|                valsts_galva = [[Ilhams Alijevs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|               valsts_galva2 = [[Ali Asadovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[PSRS sabrukums]]
|        neatkarības_notikums = [[Azerbaidžānas PSR]] pārdēvēta par Azerbaidžānas Republiku [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā.
|          neatkarības_datums = {{dat|1990|11|19}}
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|8|30}}
|       neatkarības_notikums3 = Pilnībā neatkarīga
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1991|10|18}}
|                 platība_km2 = 86600
|               platība_rangs = 114.
|              procenti_ūdens = 1,6
|          iedzīvotāju_skaits = 9 494 600<ref>{{Tīmekļa atsauce| last =| first =| authorlink =| coauthors =| title =Azerbaijan's population reaches nine million| work =| publisher =News.Az| year =2011| url =http://news.az/articles/6661| doi =| accessdate =2011-01-18| archiveurl =https://web.archive.org/web/20141204074317/http://news.az/articles/6661| archivedate =2014-12-04}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | last = | first = | authorlink = | coauthors = | title =Nine millionth Azerbaijani citizen born | work = | publisher =Today.Az | year =2011 | url =http://today.az/news/society/59532.html | doi = | accessdate =2011-01-18 | archive-date =2018-12-24 | archive-url =https://web.archive.org/web/20181224184410/http://today.az/news/society/59532.html }}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 89.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 105,8
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 103.
|                     IKP_PPP = $102811 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = USD 11 044
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.747
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 76.
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs = 58
|                      valūta = [[Azerbaidžānas manats|manats]]
|                valūtas_kods = AZN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.az]]
|              tālsarunu_kods = 994
|                iso_kods_num = 031
|              iso_kods_alfa2 = AZ
|              iso_kods_alfa3 = AZE
}}
'''Azerbaidžāna''' ({{val|az|Azərbaycan}}), oficiāli '''Azerbaidžānas Republika''' (''Azərbaycan Respublikası'') ir valsts [[Aizkaukāzs|Aizkaukāza]] austrumu daļā un tā aizņem teritoriju uz dienvidiem no [[Kaukāzs|Kaukāza]] kalniem. To austrumos apskalo [[Kaspijas jūra]]. Robežojas ar [[Krievijas Federācija]]s sastāvā esošo [[Dagestāna|Dagestānu]] ziemeļos, ar [[Gruzija|Gruziju]] ziemeļrietumos, ar [[Armēnija|Armēniju]] rietumos, bet dienvidos ar [[Irāna|Irānu]]. Azerbaidžānas platība ir 86 600 km². Pusi Azerbaidžānas teritorijas aizņem kalni, bet pārējo zemienes. Azerbaidžāna ar 10,3 miljoniem iedzīvotāju ir 90. apdzīvotākā valsts pasaulē.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bullitt''
| operators =
| attēls = Bullitt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris
| režisors = [[Pīters Jeitss]]
| producents = Filips Dantoni
| scenārijs = * Alans Trastmens
* Harijs Kleiners
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Roberts Vons]]
* [[Žaklīna Bisita]]
* [[Dons Gordons]]
* [[Saimons Oklends]]
| mūzika = [[Lalo Šifrins]]
| oriģinālnos = ''Bullitt''
| studija = * ''Solar Productions''
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros.-Seven Arts]]''
| montāža =
| izplatītājs = Warner Bros.-Seven Arts
| izdošana = {{Filmas datums|1968|10|17}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|42,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Bullitt#tab=summary|title=Bullitt (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bullitt''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Pīters Jeitss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]], [[Roberts Vons]], [[Žaklīna Bisita]], [[Dons Gordons]] un [[Saimons Oklends]]. Filma ir balstīta uz Roberta Fiša 1963. gada romāna ''Mute Witness''.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ingvars Kamprads
| vārds_orig = ''Ingvar Kamprad''
| attēls = Ingvar Kamprad Haparanda June 2010.jpg
| att_izmērs = 175px
| dz_gads = 1926
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Krūnuberjas lēne]], [[Zviedrija]]
| m_gads = 2018
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 27
| m_vieta = [[Almhulte]], [[Zviedrija]]
| tautība = [[zviedri|zviedrs]]
| nodarbošanās = [[uzņēmējdarbība|uzņēmējs]]
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| citas daļas =
}}

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
[[Kategorija:Auce]]
[[Kategorija:Dobeles novadā dzimušie]]

sentences: '''Mulāža''' (no {{val|fr|moulage}} — ''moule'' — ‘veidot’) ir kāda objekta precīzs atveidojums ģipsī, vaskā, papjēmašē, plastmasās u.c. [[Tēlniecība|Tēlniecībā]] par mulāžu reizēm sauc arī precīzu pēcnāves masku vai rokas, piemēram, slavena mūziķa rokas atveidojumu, arī klasikas darbu sērijveida atkārtojumus.<ref>Latvijas Padomju enciklopēdija, 7. sēj. Rīgā, 1986</ref> [[Medicīna|Medicīnā]] mulāžas plaši izmanto [[anatomija]]s studijās, dažādu slimību un [[Patoloģija|patoloģiju]] atveidošanai, glābēju un medicīnas darbinieku apmācīšanai. Mulāžas izmanto par uzskates līdzekļiem, kā arī situācijās, kad oriģinālu izmantot nav lietderīgi.<ref>[https://www.db.lv/zinas/latvija-plano-uzstadit-fotoradaru-mulazas-un-papildu-radarus-tos-pec-vajadzibas-rotejot-483683 Latvijā plāno uzstādīt fotoradaru mulāžas un papildu radarus, tos pēc vajadzības rotējot]</ref>

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            =
| caption          = Lomas atveidotāja [[Džeina Linča]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| portrayer        = [[Džeina Linča]]
| name             = Sjū Silvestra
| occupation       = Karsējkomandas trenere
TV ziņu personība
| family           = Dorisa Silvestra (māte)
Džīna Silvestra (māsa)
| significantother =
| religion         = Ateiste
| nationality      =
}}
'''Sjūzena "Sjū" Silvestra''' ({{val|en|Susan "Sue" Sylvester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]" (''Glee''). Viņu attēlo aktrise [[Džeina Linča]]. Pirmoreiz televīzijā S. Silvestra parādījās seriāla ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|pilot]]'' sērijā {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

sentences: '''Tilpuma deformācija''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem. Šajā deformācijā nemainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]], mainās tikai [[tilpums]], tā notiek, pieliekot visiem ķermeņa [[virsma]]s punktiem vienādu normālo (virsmai perpendikulāro) [[Mehāniskais spriegums|mehānisko spriegumu]], un ir iespējama visu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļu]] ķermeņiem. Praktiski tas veicams [[Barokamera|barokamerā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Verners Vestermanis
| attēls              =Verners Vestermans.PNG
| amats               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1928]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1891|08|19}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1959|03|16|1891|08|19}}
| mir_vieta           ={{vieta|VFR|Vīsbādene|1s=Rietumvācija}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Jelgavas Balsotāju savienība]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]], [[Greifsvaldes Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Verners Roberts Vestermanis''' ({{val-de|Werner Robert Westermann}}; {{dat|1891|08|19|N|bez}} — {{dat|1959|03|16|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Jelgavas Balsotāju savienība|Jelgavas Balsotāju savienību]].

sentences: '''18. septembris''' ir gada 261. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (262. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 104 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dalasas pircēju klubs
| attēls                   = Dallas Buyers Club poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dallas Buyers Club''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Žans Marks Valē]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Dženifere Gārnere]]
* [[Džēreds Leto]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''Truth Entertainment''
* ''Voltage Pictures''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''<ref>[http://www.deadline.com/2013/04/dallas-buyers-club-matthew-mcconaughey-acquired-focus-features/ "Focus Features Acquires HIV/AIDS Drama ‘Dallas Buyers Club’ Starring Matthew McConaughey."] ''[[Deadline Hollywood|Deadline.com]]'' (April 22, 2013).</ref>
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|9|7|Toronto kinofestivāls|2013|11|1|ASV}}
| ilgums                   = 116 minūtes<!--Theatrical runtime: 116:31--><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dallas-buyers-club-film|title=''DALLAS BUYERS CLUB'' (15)|work=[[Entertainment One]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=December 4, 2013|accessdate=December 8, 2013|archive-date={{dat|2016|03|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160307092053/http://www.bbfc.co.uk/releases/dallas-buyers-club-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|last=Gray|first=Tim|title=Directors on Their Teams: Jean-Marc Vallee Talks ‘Dallas Buyers Club’|url=http://variety.com/2013/film/news/directors-on-their-teams-jean-marc-vallee-talks-dallas-buyers-club-1200910242/|accessdate=January 3, 2014|work=Variety|date=December 2, 2013}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,7 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dallasbuyersclub.htm|title=Dallas Buyers Club|publisher=Box Office Mojo|accessdate={{dat|2021|9|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dalasas pircēju klubs"''' ({{Val|en|Dallas Buyers Club}}) ir 2013. gada ASV biogrāfiskā drāma, kuras režisors ir [[Žans Marks Valē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jautrās pleznas
| attēls                   = Happy Feet Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Happy Feet''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|11|17|Ziemeļamerika|2006|12|16|Austrālija|2006|12|8|Latvija|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-feet-2006|title=Happy Feet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018|archive-date={{dat|2017|03|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170303115931/http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-feet-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happyfeet.htm|title=Happy Feet (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|384,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Jautrās pleznas 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Jautrās pleznas"''' ({{val|en|Happy Feet}}) ir 2006. gada [[Austrālija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Džordžs Millers (režisors)|Džordžs Millers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|11|17||bez}} Ziemeļamerikā. 2011. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Jautrās pleznas 2]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Vīrs, vārdā Ūve''
| attēls = A Man Called Ove.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''En man som heter Ove''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Hanness Holms]]
| producents = * [[Annika Belandere]]
* [[Fredriks Vikstrēms Nikastro]]
| scenārija autors = Hanness Holms
| galvenajās lomās = * [[Rolfs Lasgārds]]
* [[Filips Bergs]]
* [[Īda Engvola]]
* [[Bahara Parsa]]
| mūzika = [[Gaute Storāss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Tre Vänner]]''
| izplatītājs = ''[[Nordisk Film]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|12|25|Zviedrija|}}
| ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/man-called-ove-film|title=A Man Called Ove|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2019|archive-date={{dat|2019|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190930175536/https://bbfc.co.uk/releases/man-called-ove-film}}</ref>
| valsts = {{SWE}}
| valoda = [[Zviedru valoda|zviedru]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=amancalledove.htm|title=A Man Called Ove|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=September 30, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190521134142/https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=amancalledove.htm|archivedate={{dat|2019|05|21||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Vīrs, vārdā Ūve"''' ({{val|sv|En man som heter Ove}}) ir 2015. gada [[Zviedrija]]s drāma, kas balstīta uz Fredrika Bakmana tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Hanness Holms]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Rolfs Lasgārds]], [[Filips Bergs]], [[Īda Engvola]] un [[Bahara Parsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|12|25||bez}} Zviedrijā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Dream for an Insomniac''
| attēls                   = Dream-for-an-insomniac-movie-poster-1998-1020196371.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Tifānija DeBartolo]]
| producents               =
* [[Filiss Hausens]]
* [[Džons Hakets]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Rita Rokiskija]]
| scenārija autors         = Tifānija DeBartolo
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Jona Skaja]]
* [[Makenzijs Astins]]
* [[Maikls Landess]]
* [[Roberts Kelkers-Kellijs]]
* [[Sīmūrs Kasels]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|19||bez}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dream-insomniac-1998-0|title=Dream for an Insomniac|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,727}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dreamforaninsomniac.htm|title=Dream for an Insomniac (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Dream for an Insomniac''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Tifānija DeBartolo]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Jona Skaja]], [[Makenzijs Astins]], [[Maikls Landess]], [[Roberts Kelkers-Kellijs]] un [[Sīmūrs Kasels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|19||bez}}.

sentences:
" pamatsastāvs]]
'''Adamsu ģimene''' ({{val|en|The Addams Family}}) ir izdomāta ģimene, ko radījis amerikāņu [[karikatūra|karikatūrists]] [[Čārlzs Adamss]]. Sākotnēji tā bija 150 nesaistītu karikatūru sērija, no kurām puse vairāk nekā 50 gadu garumā kopš 1938. gada publicēta izdevumā ''[[The New Yorker]]''. Šie karikatūru tēli ir adaptēti arī citos medijos, piemēram televīzijā, kino, [[videospēle|videospēlēs]], [[komikss|komiksos]], [[mūzikls|mūziklos]] un dažādās precēs.

sentences:
ir tipiski zālēdāji]]
'''Zālēdāji''' ir [[organisms|organismi]], kas anatomiski un fizioloģiski ir pielāgoti uzturā lietot [[augi|augu]] pasaules [[barība|barību]]. Šo terminu visbiežāk attiecina uz [[dzīvnieki]]em. Zālēdāji var būt dažādi dzīvnieki, sākot ar [[kukaiņi]]em un beidzot ar tādiem lieliem zīdītājiem kā [[ziloņi]]em. Zālēdājus sauc arī par '''fitofāgiem''' ({{val-el|φυτόν}}, ''phuton'' — ‘augs’; {{gree|φαγεῖν}}, ''phagein'' — ‘ēst’). [[Barības ķēde|Barības ķēdē]] zālēdāji atrodas zem [[visēdāji]]em un [[gaļēdāji]]em.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig =
|         attēls = Herbert_Marcuse_in_Newton,_Massachusetts_1955.jpeg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Herberts Markūze
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{Vieta|Vācija|Berlīne}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1979
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{Vieta|Vācija|Štarnberga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = vācu
|        tautība =
|   nodarbošanās = filozofs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Herberts Markūze''' ({{val|de|Herbert Marcuse}}; dzimis [[1898]]. gada 19. jūlijā Berlīnē, miris [[1979]]. gada 29. jūlijā Štarnbergā) bija ebreju izcelsmes vācu filozofs, viens no pazīstamākiem Frankfurtes skolas pārstāvjiem. Plašu ievērību guva 60. gados kā filozofs, sociālteorētiķis un politiskais aktīvists, kuru masu mediji mēdza dēvēt par „jauno kreiso kustības tēvu”. Viņa teorijas par „viendimensionālo” sabiedrību radīja augsni mūsdienu kapitālistiskās un valsts vadītas komunistiskas sabiedrības kritikai. Ar savu „lielās atteikšanās” jēdzienu viņš kļuva pazīstams kā revolucionāru pārmaiņu teorētiķis un aicināja atbrīvoties no pārticīgās rietumu sabiedrības žņaugiem. Tāpēc viņš kļuva par vienu no ASV ietekmīgākajiem intelektuāļiem XX gadsimta 60. un 70. gados. Viņa idejas gūst atbalstu arī Eiropā, kuras sabiedrība attīstās pēc ASV parauga, līdz ar to H. Markūzes idejas atstāj iespaidu uz Eiropas sociālpolitiskajām teorijām.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Terencijs
|     vārds_orig    = P. TERENTIVS AFER
|         attēls    = Terence cropped.png
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = [[195 p.m.ē.|195]]. vai [[185 p.m.ē.|185]].
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Ziemeļāfrika]]<br />({{TUN}})
|      m_dat_alt    = [[159 p.m.ē.]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = jūrā?
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[agrīnā romiešu literatūra]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = ''[[Fabula palliata]]''
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = nē
}}

sentences:
{| class="wikitable" align=right
|'''Singonija'''
|colspan=4| '''Brevē režģi'''
|-
|colspan=1| [[triklīnā singonija]]
||
|-
|rowspan=2| [[monoklīnā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|-
||
||
|-
|rowspan=2| [[rombiskā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|centrēts
|centrēts malās
|-
||
||
||
||
|-
|[[heksagonālā singonija]]
|
|-
|[[trigonālā singonija]]<br />(romboedriskā)
|
|-
|rowspan=2| [[tetragonālā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts
|-
||
||
|-

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Cutter's Way''
| operators =
| attēls = CUTTERSW-00AA1-poster hires.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris
| režisors = [[Ivans Pasers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Līza Aikhorna]]
* [[Anna Dasenberija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cutter's Way''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|3|20}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3998057985/|title=Cutter's Way |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|5|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Cutter's Way''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Ivans Pasers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Hērds]], [[Līza Aikhorna]] un [[Anna Dasenberija]]. Filma ir balstīta uz 1976. gada Ņūtona Tornburga romānu ''Cutter and Bone''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs fon Tīzenhauzens
|          vārds_orig = ''Georg von Tiesenhausen''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2018
|           m_mēnesis = 06
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{ASV}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Pēneminde|Pēnemindes poligons]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] ([[Redstonas Arsenāls]] [[Hantsvila|Hantsvilā]])
|          alma_mater = [[Hamburgas universitāte]]
|             zinātne = [[aeroinženierija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Lunar Roving Vehicle]] dizains
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs fon Tīzenhauzens''' (''Georg von Tiesenhausen''; dzimis {{dat|1914|05|18}}, miris {{dat|2018|06|4}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]]/[[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] raķešbūves inženieris. Dzimis [[Rīga|Rīgā]]. 1943. gadā beidza [[Hamburgas universitāte|Hamburgas universitāti]]. Pēc mācībām tika nosūtīts uz [[Pēneminde]]s poligonu, kur [[Verners fon Brauns|Verners fon Brauna]] vadībā piedalījās [[V-2]] izstrādē. 1953. gadā [[operācijas "Paperclip"]] rezultātā nokļuva [[Hantsvila|Hantsvilā]], kur [[Redstonas Arsenāls|Redstonas Arsenālā]] Verners fon Brauna vadībā turpināja darbu. Piedalījās "[[Apollo programma|Apollo]]" programmas izstrādē. Sevišķi Tīzenhauzena nopelni ir [[Mēness]] transportlīdzekļa - "[[Lunar Roving Vehicle]]" izstrādē. Piedalījies arī "[[Space Shuttle]]" programmā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ernests Džons Objena
 |      vārds_orig = ''Ernest John Obiena''
 |          attēls = Bongbong Marcos with EJ Obiena (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ernests Džons Objena 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1995|11|17}}
 |         dz_viet = {{vieta|Filipīnas|Manila}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{PHI}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=190}}
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,00 m (2023) {{piezīme|AR|Āzijas rekords}}
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{PHI}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver |[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze |[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Āzijas spēles]]}}
{{MedalGold |[[2022. gada Āzijas spēles|Handžou 2022]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|Āzijas čempionāts}}
{{MedalGold |Doha 2019|Kārtslēkšana}}
{{MedalGold |Bangkoka 2023|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze |Bhubanešbara 2017|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Universiāde]]}}
{{MedalGold |Neapole 2019|Kārtslēkšana}}
}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name               = Tutanhamons
| title              =
| image              = Mask of Tutankhamun 2003-12-07.jpg
| image_size         = 200px
| caption            = Tutanhamona mūmijas maska

sentences: '''Hartheimas pils''' (''Schloss Hartheim'') netālu no Alkovenas [[Augšaustrija|Augšaustrijā]] ir renesanses pils, kas celta 17. gadsimta sākumā. Tā ir vislabāk pazīstama kā vieta, kur no 1940. gada maija līdz 1944. gada decembrim tika noslepkavoti [[koncentrācijas nometne]]s invalīdi, garīgi slimie, darba nespējīgie un ārvalstu piespiedu strādnieki. Hartheimas pils bija viens no [[Akcija T4|"Akcijas T4"]] nogalināšanas centriem. Pavisam 30 000 cilvēku tika noslepkavoti ar [[Oglekļa monoksīds|tvana gāzi]] gāzes kamerās.

sentences: '''Izvarošana''' ir [[Seksuālā vardarbība|seksuālās vardarbības]] forma, kas visbiežāk iekļauj [[dzimumakts|dzimumaktu]] un ir izdarīta pret otras [[Persona|personas]] [[Griba|gribu]] vai bez otras personas piekrišanas. Izvarošana var tikt izdarīta dažādos veidos: pielietojot fizisku spēku, ar draudu palīdzību vai pret cilvēku, kas nav pie [[Apziņa|apziņas]] vai nav patstāvīgi spriestpējīgs. Izvarošana tiek uzskatīta par nepieņemamu rīcību un lielākajā daļā pasaules ir [[noziegums]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bladder Wrack (Fucus vesiculosus) - geograph.org.uk - 224125.jpg| |       platums = 240px
|       valsts = Chromalveolata
|     valsts_lv = Hromisti
|      tips= Heterokontophyta
|       tips_lv = Heterokonti
|klase = Phaeophyceae
|      klase_lv = Brūnaļģes
|kārta = Fucales
|      dzimta = Fucaceae
|ģints = Fucus
|        suga =Pūšļu Fuks (F.vesiculosus)
| binomial = Fucus vesiculosus L.
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lilo un Stičs
| attēls = LiloandStitchmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lilo & Stitch''
| žanrs = Animācijas filma, zinātniskās fantastikas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors = * [[Kriss Sanderss]]
* [[Dīns Debluā]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās =
| mūzika = [[Alans Silvestri]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{dat|2002|6|21||bez}}
| ilgums = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lilo-stitch-2002|title=Lilo & Stitch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018|archive-date={{dat|2016|07|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160727070926/http://www.bbfc.co.uk/releases/lilo-stitch-2002}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lilostitch.htm|title=Lilo & Stitch (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|273,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Lilo un Stičs"''' ({{val|en|Lilo & Stitch}}) ir [[2002. gads|2002]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kriss Sanderss]] un [[Dīns Debluā]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|21||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Teodors Kerkoviuss
|     vārds_orig = ''Paul Theodor Kerkovius''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Magdeburga|td=Vācija|flagvar=Nazi}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Teodors Kerkoviuss''' ({{val|de|Paul Theodor Kerkovius}}; dzimis {{dat|1868|09|17}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1940|08|08}} [[Magdeburga|Magdeburgā]]) bija vācbaltu žurnālists, redaktors un šahists.<ref>[http://lgdb.lnb.lv/index/person/829/ Datubāze „Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam”]</ref><ref>http://www.geni.com/people/Paul-Theodor-Kerkovius/6000000029140905804</ref>

sentences: {{Commonscat|Geography of South Africa}}

sentences:
{{Futbola izlases infokaste
| Name=Niue
| FIFA Trigramme=NIU
| Elo Rank=226
| Association=Niues Salas Futbola asociācija
| First game={{fb|NIU}} 0 - 19 {{fb|PNG}}
| Largest win=''Nav uzvarētu spēļu''
| Home stadium=''Niue High School Oval''
| Largest loss={{fb|NIU}} 0 - 19 {{fb|PNG}}
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Korintijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Κορινθίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Corinth Canal - Flickr - GregTheBusker.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Korintas kanāls.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Korinthias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2290
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 145082
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Korinta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 6
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences: '''4. februāris''' ir gada 35. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 330 (331 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''SAP SE''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Eiropas komercsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1972. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Valdorfa]], [[Bādene-Virtemberga]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = [[programmatūra]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.sap.com sap.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}

sentences: '''Autisms''' ({{val|el|αὐτός, autos}} — ‘pats’) jeb '''autiskā spektra traucējumi''' ir dažādu pakāpju [[garīga slimība|garīgi traucējumi]], kam raksturīgas nepietiekami attīstītas [[saskarsme]]s spējas un sociālā distancēšanās. Autisma pazīmes parādās bērnībā, kad var novērot vecumam nepietiekamas sociālās prasmes attiecībās ar vienaudžiem un tendenci būt vienatnē. Lielākoties sociālās iemaņas dzīves laikā tiek apgūtas, bet tas notiek lēnāk nekā citiem cilvēkiem un ne pilnvērtīgi.

sentences:
s ceļā rada diploīdas (nevis haploīdas, kā parasti) [[gameta]]s, kas pašapaugļojoties dod tetraploīdu [[zigota|zigotu]]]]
'''Poliploīdija''' ({{Val-el|polyploos}} - daudzkārtīgs + ''eidos'' - veids) ir [[hromosoma|hromosomu]] skaita vairākkārtīga palielināšanās [[eikariots|eikariotu]] [[šūna|šūnu]] hromosomu komplektos. Parasti šūnās ir vienkāršs ('''haploīds''') vai divkāršs ('''diploīds''') hromosomu komplekts (sk. [[ploiditāte]]). Dažādu [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] traucējumu dēļ var rasties trīskāršs (triploīds), četrkāršs (tetraploīds), seškāršs (heksaploīds) u.t.t hromosomu komplekts. Var būt arī daļēja poliploīdija ('''aneiploīdija''' jeb '''heteroploīdija'''), kad daudzkāršojas nevis viss [[genoms]], bet tikai dažas hromosomas.

sentences:
{{IPA infokaste/core
|ipa-number={{{ipa-number}}}
|ipa-text=&#{{{ipa}}};
|ipa-image={{{ipa-image}}}
|imagesize={{{imagesize}}}
|unicode={{{unicode}}}
|ipa-entity=&#{{{ipa}}};
|xsampa={{{xsampa}}}
|kirshenbaum={{{kirshenbaum}}}
|sound={{{sound}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Valodu veidnes|IPA]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
'''Valstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju vidējā auguma''' parāda vidējā ķermeņa garuma atšķirības dažādās pasaules valstīs.
Cilvēka augumu stipri ietekmē iedzimtība un dzīves apstākļi augšanas periodā.

sentences:
{| class="wikitable" align=right
| '''vienkāršs'''
| '''centrēts'''
|-
|
|
|}

sentences:
[[File:B Escorial 18.jpg|thumb|Pirmvecāki [[Ādams]] un [[Ieva]] ]]
'''Iedzimtais grēks''' ({{val|la|peccatum originale originatum}}) jeb pirmgrēks ir [[kristietība|kristīgās]] teoloģijas mācība par pārmantotu [[Grēks|grēku]] (vainu), kuru visi cilvēki manto no saviem pirmvecākiem [[Ādams|Ādama]] un [[Ieva]]s viņu [[Ēdenes dārzs|Ēdenes dārzā]] izdarītā pārkāpuma dēļ.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11312a.htm Katoļu enciklopēdija - Iedzimtais grēks {{en ikona}}]</ref> [[Grēkā krišana]] aprakstīta [[Bībele]]s ([[Vecā Derība|Vecās Derības]]) [[Pirmā Mozus grāmata|Pirmās Mozus grāmatas]] 3. nodaļā. Iedzimtais grēks tiek uzskatīts par visu padarīto jeb [[Aktuālais grēks|aktuālo grēku]] cēloni.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-arginīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14N4O2
|molmasa=174,2
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=244 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=10,76
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krustpils dzelzceļa stacija. Jēkabpils.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Vienna Insurance Group AG''
| native_name      = ''Wiener Versicherung Gruppe''
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1824. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[apdrošināšana]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.vig.com vig.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Vienna Insurance Group AG''''' ('''''VIG''''') ir [[Austrija|Austrijā]] reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojas ar dažāda veida [[apdrošināšana|apdrošināšanu]]. Tas ir viens no lielākajiem apdrošinātājiem Centrālajā un Austrumeiropā. Dibināts 1824. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]].

sentences:
Pēteris mēģina iet pa ūdeni" (1766), [[Fransuā Bušē]] glezna]]
'''Pārdabiskums''' ir parādību vai būtņu īpašība, kas nav pakļautas [[likums (zinātne)|dabas likumiem]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
, [[gaismas diode]] un [[tranzistors]].]]
'''Pusvadītājs''' ir materiāls, kas [[elektrība]]s vadīšanas spējas ziņā ierindojams starp [[metāls|metāliem]] (strāvas vadītājiem) un [[dielektriķis|dielektriķiem]], un kura elektrovadītspēja ir atkarīga no [[elektrons|elektronu]] kustības rakstura. Pie pusvadītājiem pieder daudzi [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|ķīmisko elementu periodiskās tabulas]] IV, V un VI grupas elementi, tādi kā [[germānijs]], [[silīcijs]], [[fosfors]], [[selēns]], daži [[minerāli]] un citi. Pusvadītāji ir ārkārtīgi jutīgi pret ārējo iedarbību ([[temperatūra]]s, apgaismojuma pakāpes maiņu, [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] starojumu). Šīs pusvadītāju īpašības plaši izmanto dažādai [[enerģija]]s pārveidošanai, it īpaši, lai iegūtu aukstumu, [[Siltums|siltumu]], elektrisko enerģiju no siltuma ([[termoelektroģenerators]]), no staru enerģijas ([[fotoelements]], [[saules baterija]]), no [[Jonizējošais starojums|radioaktīvā izstarojuma]] enerģijas ([[atombaterija]]) utt. Ar pusvadītāju aparātu palīdzību ģenerē, pastiprina un transformē [[maiņstrāva|maiņstrāvu]]. Gandrīz jebkuras mūsdienu [[Elektronika|elektroniskās]] ierīces darbība balstās uz pusvadītāju fizikālajām īpašībām.

sentences: '''Paplašināta spektra bēta laktamāzes''' ('''PSBL''' jeb '''ESBL''' no {{val-en|Extended-Spectrum Beta-Lactamases}}) ir [[Enzīms|enzīmi]], kurus producē galvenokārt [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas baktērijas]] un kas nosaka šo [[Baktērijas|baktēriju]] rezistenci pret visām bēta laktāmu grupas antibiotikām ([[penicilīni]], [[cefalosporīni]] (pirmās, otrās un trešās paaudzes<ref name="Naas.etal2008"/>), [[aztreonāms]]).<ref name="Strachunsky"/> PSBL ir iekodēti baktēriju gēnos vai plazmīdās un veidojas šūnu sienā.<ref name="Glupczynski"/><ref name="findpatent"/> Tālāk tie atbrīvojas apkārtējā vidē (starpšūnu telpā), kur iedarbojas uz bēta laktāmu grupas antibiotikām.<ref name="Ershova.etal2008"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Krasta tramvajs
|fona krāsa        = #C80404
|logo              =
|karte             =
|valsts            = {{flag|Beļģija}}
|pilsēta           =
|atklāts           = 1885. gads
|izmaksas          =
|kopējais garums   = 67 km
|līniju skaits     = 1
|staciju skaits    =
|pieturu skaits    =
|transporta vienīb =
|depo              =
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    =
|mājas lapa        = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|apakšveidne       =
}}

sentences: ir [[virsma]], kam ir tikai viena puse un viena mala. Tas ir viens no objektiem, ko pēta topoloģijā.]]

sentences: '''Oglekļa pēdas nospiedums''' ir kopējais [[siltumnīcefekta gāzes|siltumnīcefekta gāzu]] izmešu apjoms, kas rodas no [[prece|precēm]] un [[pakalpojums|pakalpojumiem]] to radīšanas, izplatīšanas un lietošanas laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=|first=|authorlink=|coauthors=|title=What is a carbon footprint? {{en ikona}}|work=|publisher=UK Carbon Trust|date=|url=http://www.carbontrust.co.uk/solutions/CarbonFootprinting/what_is_a_carbon_footprint.htm|doi=|accessdate=2009-07-24|archive-date=2009-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20090511102744/http://www.carbontrust.co.uk/solutions/CarbonFootprinting/what_is_a_carbon_footprint.htm}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Palea-Epidaura
 | official_name            = {{gree|Παλαιά Επίδαυρος}}
 | settlement_type          = ciemats
 | image_skyline            = Palea-Epidavros.jpg
 | image_caption            = Palea-Epidaura
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Nome
 | subdivision_name2        = [[Argolīdas nome|Argolīda]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = ap 1600. gadu p.m.ē.
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 29.404
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1932
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37| latm = 38| lats =  | latNS = N
 | longd = 23| longm = 9| longs = 36| longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 11
 | website                  =
 | blank_name               =
 | blank_info               =
 | footnotes                =
}}
'''Palea-Epidaura''' ({{val-el|Παλαιά Επίδαυρος}}) ir neliela pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]], [[Argolīdas nome|Argolīdas nomē]], [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsā]]. Izvietojusies [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, [[Saroniks|Saronika līča]] piekrastē, 34 km. uz rietumiem no [[Nauplija]]s pilsētas. Neliela osta un apkārt esošās pludmales (Kalamaki, Vagionia u.c.) padara to par [[kūrortpilsēta|kūrortpilsētu]]. Palea-Epidaura atrodas senās Epidauras pilsētas teritorijā, apmēram 13 km. no Asklēpija kulta centra, kas mūsdienās tiek saukts par [[Epidaura|Epidauru]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=Mazā kapmirte|rinda=Gentianales|sinonīmi=|suga_lv=Mazā kapmirte|suga=Vinca minor|ģints_lv=Kapmirtes|ģints=Vinca|dzimta_lv=Oleandru dzimta|dzimta=Apocynaceae|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|attēls=Vinca minor 001.JPG|kategorijas=nē|binomial=Vinca minor}}'''Mazā kapmirte''' ({{Val-la|Vinca minor}}) ir mūžzaļš [[Krūms|sīkkrūms]] [[Kapmirtes|kapmiršu]] ģintī, kas savukārt pieder pie [[oleandru dzimta]]s. Savvaļā tā ir izplatīta [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]]  (neiekļaujot [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]]) un Dienvidaustrumeiropā. Mazā kapmirte ir Latvijā plaši kultivēts augs, kurš vietām ir [[Introdukcija (bioloģija)|pārgājis savvaļā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/vinca-minor-l/|title=mazā kapmirte - Vinca minor L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-25}}</ref>

sentences:
uz vienu iedzīvotāju no 1500. līdz 2003. gadam]]
'''Pasaules ekonomika''' jeb '''pasaules saimniecība''' ir kopums vēsturiski izveidojušos sociālās darba dalīšanas rezultātā atsevišķu [[Tautsaimniecība|tautsaimniecības]] nozaru, kuras savstarpēji savieno [[Starptautiskā darba dalīšana|starptautiskā darba dalīšanas]] sistēma un starptautiskās ekonomiskās attiecības.

sentences: '''Jūras kājnieki''' ({{val|en|Marines, vai naval infantry}}) ir karavīri, kas specializējas operācijās [[Litorāle|piekrastes zonās]] gan uz sauszemes, gan jūrā. Vēsturiski galvenie jūras kājnieku uzdevumi ir bijuši [[reidi]] krastā, lai atbalstītu jūras spēku mērķus, un iekāpšana kuģos kaujas vai [[jūras balvas tiesības|balvu kuģu]] sagrābšanas laikā. Jūras kājnieki arī palīdz uzturēt disciplīnu un kārtību uz kuģa (atspoguļojot kuģa komandas [[piespiedu vervēšana flotē|piespedu vervēšanas]] raksturu un [[dumpja]] risku). Lielākajā daļā valstu jūras kājnieki ir šīs [[Kara flote|valsts flotes]] neatņemama sastāvdaļa.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Salicilskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H4OHCOOH
|molmasa=138,12
|blīvums=1440
|kušanas temperatūra=159 °C
|viršanas temperatūra=211 °C (pie 2666Pa)
}}
'''Salicilskābe''' (2-hidroksibenzoskābe, C6H4OHCOOH) ir bezkrāsaina, kristāliska aromātiskā hidroksi[[karbonskābe]]. Salicilskābe ir bezkrāsaini adatveida kristāli ar saldskābu garšu, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Vikivārdnīca''' ({{val|en|Wiktionary}}) ir brīva papildināma daudzvalodu [[vārdnīca]], kura izveidota uz ''[[wiki]]'' bāzes. Tas ir viens no ''[[Wikimedia Foundation]]'' projektiem.

sentences: '''Belousova—Žabotinska reakcija''' ir ciklisku [[ķīmiska reakcija|ķīmisku reakciju]] (precīzāk, ķīmisku sistēmu) klase. Šādu reakciju parametri ([[krāsa]], reakcijas komponentu [[koncentrācija]], [[temperatūra]]) periodiski izmainās [[laiks|laikā]] un piemērotos apstākļos arī [[telpa|telpā]].

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas 84. vidusskola
| logo = R84vs_logo.jpg
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = Lielvārdes iela 141, [[Rīga]], [[Latvija]]
| schooltype =
| fundingtype = pašvaldības finansējums
| type =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 57
| lats = 01
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 12
| longs = 25
| longEW = E
| opened =
| headmaster = Vineta Misgirda
| staff =
| teaching_staff = 109
| employees =
| grades = 1.—12.
| years =
| students = 1235 (2022)
| language = latviešu
| revenue =
| homepage = https://www.r84vs.lv
}}

sentences: '''Lauciņu dolomīta karjers''' ir bijušais [[dolomīts|dolomīta]] karjers [[Cēsis|Cēsu]] pilsētas teritorijā. Mūsdienās karjera teritorijā ir izveidojusies mākslīgā ūdenstilpe — '''Lauciņu karjera ezers''', kas ir iecienīta peldvieta apkārtnes iedzīvotājiem.<ref name="vidzeme"/> Diemžēl kā peldvieta karjers nav labiekārtots. Lauciņu karjera izmantošana uzsākta 1890. gadā.<ref name="ezeri"/> Šeit iegūtais dolomīts lietots [[Kaļķakmens|kaļķu]] dedzināšanai un šķembu ražošanai. Ap 1980. gadiem karjerā notika spridzināšanas darbi, pēc kuriem ap 1989. gadu karjers pakāpeniski piepildījās ar [[Ūdens|ūdeni]]. 1995. gadā ūdenstilpes apkārtnē izveidota [[Automašīna|automašīnu]] trase.<ref name="ezeri"/> 2011. gadā karjerā tika veikta virszemes ūdens un dzeramā ūdens paraugu noņemšana un konstatēts, ka apkārtne nav piesārņota par spīti tās [[Rūpniecība|rūpnieciskajam]] izmantojumam.<ref name="vidzeme"/> 2016. gada jūnijā karjera ziemeļaustrumu krastā darbību uzsāka Cēsu aktīvās atpūtas parks "Karjers".

sentences: noslēgšana starp mestru Vilhelmu fon Firstenbergu un karali [[Sigismunds II Augusts|Sigismundu II Augustu]]. Maurīcija Gotlība (1856—1879) zīmējums]]

sentences:
s iežos. [[Amula]] pie Kalnamuižas.]]
'''Gliptomorfoze''' (gr. γλυπτός — izgriezts, iegravēts un μορφή — forma) ir reljefs [[Kristāls|kristālu]] (parasti [[Halīts|halīta]] vai [[ledus]]) nospiedums uz [[karbonāti]]ski-[[Māls|mālainu]] vai [[smilšakmens]], slāņojumu virsmas, kas var būt aizpildīts ar citiem [[ieži]]em vai [[minerāli]]em. Vieni pētnieki gliptomorfožu veidošanos skaidro ar [[diaģenētiski procesi|diaģenētiskiem]] pārveidojumiem un [[Nogulumieži|nogulumiežu]] sablīvēšanos. Savukārt citi skaidro ar [[sinģenētiski procesi|sinģenētiskiem]] procesiem, saistot to veidošanos ar konkrēto virsmu pagaidu [[žūšana|izžūšanu]], un rezultātā [[Sāļi|sāļu]] [[Kristalizācija|kristalizāciju]] uz tām, bet pēc tam ar nākamo slāņu [[Sedimentācija|izgulsnēšanos]] un kristālu [[šķīšana|izšķīšanu]], un nospiedumu aizpildīšanos ar šī slāņa nogulumiem.<ref>Геологический словарь, Том первый: Глиптоморфозы. Москва, Недра. 1978; 174. lpp</ref>

sentences:
{{Suņu šķirnes infokaste
|    attēls          = Filou DSC01224 ji.jpg
|    attēla_apraksts =
|    nosaukums       = Jorkšīras terjers
|    citi_nosaukumi  =
|    iesaukas        =
|    valsts          = [[Anglija]]
|    svars           = līdz 3,2
|    svars_m         =
|    svars_f         =
|    augums          = 25 - 30
|    augums_f        =
|    apmatojums      = garš, zīdains
|    krāsa           = tēraudzils ar zeltainiem lāsumiem
|    metiena_lielums = 3—5
|    mūža_ilgums     = 13—15 gadi
|    piezīmes        =
}}
'''Jorkšīras terjers''' ({{val|en|Yorkshire Terrier}}) jeb 'jorks' ir [[Anglija|angļu]] izcelsmes [[suns|suņu]] [[šķirne]], kas pēc Starptautiskās kinoloģiskās federācijas klasifikācijas (SKF) pieder pie 3. grupas, 4. sekcijas ar numuru 86, bez darba spēju pārbaudes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.fci.be/fr/nomenclature/YORKSHIRE-TERRIER-86.html|title=Nomenclature des races de la FCI. Yorkshire Terrier (86).|publisher=Federation Cynologique Internationale|accessdate={{dat|2014|9|9||bez}}}}</ref> Jorkšīras terjeru priekšteči un šķietami arī pirmie jorki tika izmantoti kā medību suņi. Šodien tie pilda vienīgi cilvēku kompanjonu lomu. Tā ir viena no šķirnēm, ko izmantoja, lai izveidotu [[Austrālijas zīdspalvas terjers|Austrālijas zīdspalvas terjeru]]. Dažos avotos ir sastopama informācija, ka šis suns ir 'hipoalergēnisks' un der cilvēkiem, kas sirgst no [[alerģija]]s pret suņu spalvām. Šie apgalvojumi jāuztver ar vislielāko [[skepticisms|skepticismu]]. Tikai konsultējoties ar ārstu alergologu un vairākkārt apmeklējot suņu audzētavu, var noteikt, cik lielā mērā dzīvnieks ir saderīgs ar konkrētu slimnieku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.astmaalergija.lv/?id_p=news_al&id=18|title=Alerģija pret dzīvniekiem|publisher=Latvijas astmas un alerģijas biedrība|accessdate={{dat|2014|9|9||bez}}}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Vācijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Vācijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērūdeņraža molekulas modelis un struktūrformula
|       citi nosaukumi = ūdeņraža sulfīds
|           CAS numurs = 7783-06-4
|      ķīmiskā formula = H2S
|              molmasa = 34,082
|              blīvums = 1,363
|  kušanas temperatūra = -82,30 °C
| viršanas temperatūra = -60,28 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,4 g/100 ml (20 °C temperatūrā)

0,25 g/100 ml (40 °C temperatūrā)
|                 citi =
}}
'''Sērūdeņradis''' (H2S) ir [[sērs|sēra]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Sērūdeņradis ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]] ar raksturīgu ļoti nepatīkamu puvušu olu smaku. Ūdenī šķīst samērā slikti, daudz labāk — [[etanols|etanolā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Marona
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Maronne
| attēls            = Vaiiée-de-la-Maronne-dpt-Cantal-DSC_3525.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Maronas ieleja
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dordoņa (upe)|Dordoņa]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=07 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=36 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=21 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=01 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 92,57
| iztekas_augstums  = 1 430
| ietekas_augstums  = 167
| kritums           =
| caurtece          = 19,9
| gada_notece       =
| baseins           = 823
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 67
 | lv  = Sešdesmit septiņi
}}

sentences: '''Polonizācija''' ({{val|pl|polonizacja}}) jeb '''pārpoļošana''' ir poļu kultūras, jo īpaši [[poļu valoda]]s, pārņemšana vai ieaudzināšana zemēs, kuras ir pakļautas poļu kultūras ietekmei un kuru iedzīvotāji nav [[poļi]].

sentences: '''22. decembris''' ir gada 356. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (357. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 9 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Garonna
  | citvaloda         = fr
  | oriģinālnosaukums = Garonne
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Panorama from pont Saint-Pierre in Toulouse - 2012-08-31.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Garonna [[Tulūza|Tulūzā]]
  | vietaskarte       = Francija
  | reljefs = jā
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Pireneji]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Žironda (līcis)|Žironda]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{ESP}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 602
  | iztekas_augstums  = 1872
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          = 650
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 84811
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 42| sāk_plat_m= 36| sāk_plat_s= 26| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 0| sāk_gar_m= 57| sāk_gar_s= 56| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45| iet_plat_m= 02| iet_plat_s= 29| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 0| iet_gar_m= 36| iet_gar_s= 24| iet_gar_EW=W
}}
'''Garonna''' ({{val|fr|Garonne}}, {{izrunā|ɡa.ʁɔn}}) ir [[upe]] [[Francija]]s dienvidrietumos un [[Spānija]]s ziemeļaustrumos ([[Katalonija|Katalonijā]]). Upe sākas [[Pireneji|Pireneju]] kalnos un, savienojoties ar [[Dordoņa (upe)|Dordoņu]], izveido [[Žironda (līcis)|Žironda]]s estuāru. Tās garums ir 602 km. Upes krastos atrodas [[Tulūza]], [[Ažāna]], [[Bordo]]. Upes baseins ir 84,8 tūkstoši km2 (šajā platībā ir iekļauta arī Dordoņas upes baseina platība). Lielākās [[pieteka]]s ir [[Lo (upe)|Lo]] un [[Tarna (upe)|Tarna]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neredzamā zīme
| attēls                   = An Invisible Sign Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''An Invisible Sign''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Merilina Agrelo]]
| producents               =
* [[Džana Edelbauma]]
* [[Reičela Kouena]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Elliss]]
* [[Pamela Falka]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Kriss Mesina]]
* [[Beilija Medisona]]
* [[Sofija Naiveide]]
* [[Džons Šea]]
| mūzika                   = [[Endrjū Holanders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Kimmel International]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[MPI Home Video]]''
* ''[[Pinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|10|7|Hemptonas filmu festivāls|2011|5|6|ASV|2011|4|29|Latvija}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=invisiblesign.htm|title=An Invisible Sign|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|51,1 tūkstotis}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neredzamā zīme"''' ({{val|en|An Invisible Sign}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kura balstīta uz Eimijas Benderes tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Merilina Agrelo]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Dž. K. Simonss]], [[Kriss Mesina]], [[Beilija Medisona]], [[Sofija Naiveide]] un [[Džons Šea]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|10|7||bez}} Hemptonas filmu festivālā.

sentences:
{{cita nozīme|vielu grupu|vienkāršāko fenolu|fenols}}
 — vienkāršākais no fenoliem.]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = "Domina Shopping" galvenā ieeja.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Happy Endings''
| attēls                   =  HappyEndingsPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Dons Rūss]]
| producents               =
* [[Maiks Pareorneks]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         = Dons Rūss
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Ārnolds]]
* [[Džese Bredfords]]
* [[Bobijs Kanaveils]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Lora Derna]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Džeisons Riters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|7|29|}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005|title=Happy Endings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609113610/https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happyendings.htm|title=Happy Endings (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Happy Endings''''' ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dons Rūss]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Ārnolds]], [[Džese Bredfords]], [[Bobijs Kanaveils]], [[Stīvs Kūgans]], [[Lora Derna]], [[Līza Kudrova]], [[Megija Jillenhola]] un [[Džeisons Riters]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|29||bez}}.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nansei salas
|attēls              = Kumejima.jpg
|attēla paraksts     = [[Kume]]s sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Āzija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|label =Nansei<br />salas
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=26|latm=30|lats=0|latNS=N |longd=128|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 4642
|garums              = 1150
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Mijanoura]]
|augstums            = 1936
|salu skaits         = >100
|valsts              = Japāna
|valsts adm vienības tips  = Prefektūras
|valsts adm vienība        = [[Kagosimas prefektūra|Kagošima]], [[Okinavas prefektūra|Okinava]]
|iedzīvotāji         = 1 550 000
|iedzīvotāju gads    = 2005
|blīvums             = 333,9
|pamatiedzīvotāji    = [[japāņi]], [[rjūkjūieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Okinava (pilsēta)|Okinava]]
|piezīme =
}}
'''Nansei salas''' ({{val|ja|南西諸島}}, ''Nansei-shotō'' — ‘Dienvidrietumu salas’) ir [[vulkāns|vulkānisku]] [[sala|salu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos, dienvidrietumos no [[Japānas salu arhipelāgs|Japānas arhipelāga]] galvenajām salām. Pieder [[Japāna]]i un administratīvi ietilpst [[Kagosimas prefektūra|Kagošima]]s (ziemeļdaļa) un [[Okinavas prefektūra|Okinava]]s (dienviddaļa) prefektūrās. Salu grupa izstiepusies gandrīz 1200 km garumā no [[Kjusju]] salas dienvidu gala ziemeļos līdz [[Taivāna (sala)|Taivānas]] salai dienvidrietumos un veido robežu starp [[Austrumķīnas jūra|Austrumķīnas jūru]] rietumos un [[Filipīnu jūra|Filipīnu jūru]] austrumos un dienvidos.

sentences: '''Elektrods''' (no [[elektrība|elektr(ība)]] un {{val|el|ὁδός}} (''odos'') — 'ceļš') ir elektrovadoša materiāla ierīce (tās daļa), caur kuru tiek pievadīta [[elektriskā strāva]]. Pozitīvi lādētos elektrodus sauc par [[anods|anodiem]], negatīvi — par [[katods|katodiem]].

sentences:
{{vairāki attēli
| align             = right
| direction         = vertical
| width             = 300
| image1            = Wilhelm scream WikiWorld.png
| alt1              = karikatūras
| caption1          = Vilhelma kliedziena ilustrācija no ''WikiWorld''
| image2            = Wilhelm Scream.ogg
| alt2              =
| caption2          = Vilhelma kliedziena audio paraugs
| image3            = VOXScrm Man eaten by alligator; screams (Wilhelm CS USC).wav
| alt3              =
| caption3          = Pilnā Vilhelma kliedziena ieraksta sesija
}}
'''Vilhelma kliedziens''' ({{val|en|Wilhelm scream}}) ir [[skaņas efekts]], kas, sākot ar 1951. gad filma ''[[Distant Drums]]'',<ref name="times">{{Ziņu atsauce |url=https://www.thetimes.co.uk/article/aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh-v62r36ldbvv |title=Aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh!! (Paywalled) |last=Malvern |first=Jack |date=May 21, 2005 |newspaper=[[The Times]] |access-date=December 12, 2009 |archive-date=December 12, 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20171212084329/https://www.thetimes.co.uk/article/aaaaaaaarrrrrrrrgggggghhh-v62r36ldbvv |dead-url=no}}</ref> izmantots daudzās filmās un seriālos. Kliedzienu parasti izmanto ainās, kad kādu sašauj, krīt no liela augstuma vai izmet ar sprādziena vilni. Skaņa nosaukta ierindnieka Vilhelma, 1953. gada [[vesterns|vesterna]] ''[[The Charge at Feather River]]'', tēla vārdā, kurā viņam iešauj [[bulta|bultu]] [[augšstilbs|augšstilbā]]. Šī bija pirmā filma pēc skaņas efekta iekļaušanas ''[[Warner Bros.]]'' fondu skaņu bibliotēkā, lai gan ''The Charge at Feather River'' bija jau trešā filma, kurā izmantots šis efekts. Šis skaņas efekts ir izmantots visās "[[Zvaigžņu kari|Zvaigžņu karu]] filmās.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A330''
|attēls               = 2010-06-30 A330 LH D-AIKK EDDF 02.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A330-300'' 2010. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1992|11|2|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1994|1|11|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1992. gada
|skaits               = 1205 (2015. gada jūlijā)
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A330neo]]''
}}
'''''Airbus A330''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To kopš 1992. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences:
s struktūrformula]]
'''Auksīni''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''auxein'' – 'augt, palielināties') ir ķīmisku savienojumu grupa, kas augos pilda [[Augu hormoni|regulatorās funkcijas]]. Pastāv dabīgie ([[β-indoliletiķskābe]]s (IAA), [[β-indolilsviestskābe]]s (IBA), [[4-hlorindoletiķskābe-3]]) un sintētiskie auksīni (NAA, 2-4 D). Atšķirībā no citiem augšanas regulatoriem, auksīni, kopā ar [[citokinīni]]em, kaut nelielos daudzumos, jebkuram augam nepieciešami praktiski visos fizioloģiskajos procesos. Pirmais atklātais auksīns ir β-indoliletiķskābe (IAA), kas arī tiek uzskatīta par nozīmīgāko no visām.<ref name=pp>Taiz L., Zeiger E., Plant Physiology, 5th Edition, 2010, 782 p., {{ISBN|978-0-87893-511-6}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kims Kolinss
 |      vārds_orig = ''Kim Collins''
 |          attēls = Kim Collins Berlin 2009.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1976|4|5}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Sentkitsa un Nevisa}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars = 67 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,98 s
 |           PR1_d = [[100 m]]
 |             PR2 = 20,20 s
 |           PR2_d = [[200 m]]
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Kims Kolinss''' ({{val|en|Kim Collins}}; dzimis {{dat|1976|4|5}}) ir [[Sentkitsa un Nevisa|Sentkitsas un Nevisas]] [[vieglatlēts]], startē sprinta distancēs.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Listen|filename=Thunder.ogg|title=Pērkons|description=Pērkona rīboņa lietusgāzes laikā|format=[[Ogg]]}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kauns
| attēls                   =  Shame2011Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shame''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Stīvs Makvīns (režisors)]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šermans]]
| scenārija autors         =
* [[Abija Morgana]]
* Stīvs Makkvīns
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Džeimss Badžs Deils]]
* [[Nikola Beharija]]
| mūzika                   = [[Harijs Eskots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''[[Lipsync Productions]]''
* ''[[Alliance Films]]''
* ''[[HanWay Films]]''
* ''[[UK Film Council]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2012|1|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shame-2011|title=Shame|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623110808/https://bbfc.co.uk/releases/shame-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shame.htm|title=Shame|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kauns"''' ({{val|en|Shame}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvs Makvīns]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Kerija Maligana]], [[Džeimss Badžs Deils]] un [[Nikola Beharija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Jordānija]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Jordanija]]
[[Kategorija:Sports Āzijā]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pildas pagasts
| karte             = Pildas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Pildas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Pildas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Pilda
| platība           = 118,11
| iedzīvotāji       = 688<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 688 / 118.11 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''5. augusts''' ir gada 217. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (218. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 148 dienas.

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences: '''Hantele''' ir [[sporta rīks]], ko izmanto [[spēka vingrinājums|spēka vingrinājumos]], lai attīstītu [[muskulis|muskuļus]] un [[locītavas]]. Hanteli izmanto vienu vai arī pārī ar citu hanteli (abām rokām reizē).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte
| attēls = Second Best poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Second Best Exotic Marigold Hotel''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Czernins]]
| scenārija autors = [[Ols Pārkers]]
| galvenajās lomās = * [[Džūdija Denča]]
* [[Megija Smita]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Devs Patels]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Ronalds Pikaps]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2015|2|26|Apvienotā Karaliste|2012|3|6|ASV|}}
| ilgums = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/second-best-exotic-marigold-hotel-2015|title=The Second Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archive-date={{dat|2019|05|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190517165828/https://bbfc.co.uk/releases/second-best-exotic-marigold-hotel-2015}}</ref>
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bestexotic2.htm|title=The Second Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|86 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = [[Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]
| nākamā =
| imdb =
}}
'''Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte''' ({{val|en|The Second Best Exotic Marigold Hotel}}) ir 2015. gada komēdija, kuras režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūdija Denča]], [[Bills Naijs]], [[Penelope Viltone]], [[Devs Patels]], [[Selija Imrija]], [[Megija Smita]], [[Ričards Gīrs]] un [[Ronalds Pikaps]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|26||bez}} Apvienotajā Karalistē. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]".

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
'''Maikls''' var būt:
* [[Džordžs Maikls]] (''George Michael'') — angļu mūziķis (1963—2016);
* [[Frenks Kērtiss Maikls]] (''Frank Curtis Michel'') — amerikāņu astrofiziķis (1934—2015).

sentences: '''Kognitīvais stils''' parāda to, kādā veidā indivīds apstrādā [[informācija|informāciju]].

sentences: {{Commonscat|Artists by country|Mākslinieki pēc valsts}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Red Dust''
| attēls                   = RedDust2004DVDCover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Toms Hūpers]]
| producents               =
* [[Helēna Springa]]
* [[Deivids Tompsons]]
| scenārija autors         = [[Trojs Kenedijs Mārtins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
| mūzika                   = [[Roberts Leins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[BBC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|13|Toronto kinofestivāls|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{ZAF}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Red Dust''''' ir 2004. gada drāma, kas balstīta uz Džilianas Slovo tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Toms Hūpers]], bet galvenās lomas atveido [[Hilarija Svonka]] un [[Čīvetels Edžiofors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|8|13||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Protijs''' (no {{val|el|πρῶτος}} ''(protōs)'' — 'pirmais') ir visvieglākais un dabā visizplatītākais [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[izotops]]. Tā apzīmējums ir '''1H'''. Protija [[atoma kodols]] sastāv tikai no viena [[protons|protona]], no tā arī cēlies izotopa nosaukums. No visa [[Visums|Visumā]] esošā ūdeņraža 99,985% ir protijs, tādējādi tas ir dabā visbiežāk sastopamais ķīmiskā elementa izotops. Protija oksīds ir galvenā [[ūdens]] sastāvdaļa.

sentences:
'''Kaukāza valodas''' ir [[Kaukāzs|Kaukāza]] reģionā lietoto valodu kopums — no ārienes ienākušās valodas un vietējās [[kaukāziešu valodas]], kuru pratēji dažreiz nepārsniedz viena ciema vai apgabala robežas. Kaukāzs ir mājvieta trim vietējo kaukāziešu valodu grupām:
# [[Kartvelu valodas|Kartvelu valodu]] (sauktu arī par Dienvidkaukāza) grupai.
# Ziemeļrietumu Kaukāza (arī Abhāzu-adigu, Rietumkaukāza) grupai.
# [[Nahu—dagestāniešu valodas|Nahu-dagestāniešu]] (arī Austrumkaukāza vai Ziemeļaustrumu Kaukāza) grupai.
Reģionā pārstāvētas arī [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu]], [[Tjurku valodas|tjurku]] un [[Semītu valodas|semītu]] valodu grupu valodas.<ref name="books.google.lv">[https://books.google.lv/books?id=0ckQEAAAQBAJ&pg=PA1136&dq=caucasus+languages&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwjZ68u01IXvAhVpkIsKHY1EBDIQ6AEwAHoECAIQAg#v=onepage&q=caucasus%20languages&f=true  The Oxford Handbook of Languages of the Caucasus]</ref>

sentences:
s apstākļos]]
'''Ideoloģija''' ({{val|fr|idéologie}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''idea'' 'jēdziens' + ''logos'' 'mācība') ir jebkura [[politika|politisko]], [[tiesības|tiesisko]], [[filozofija|filozofisko]], [[tikums|tikumisko]], [[reliģija|reliģisko]] un [[estētiska|estētisko]] uzskatu un nostādņu sistēma, kas ir pamatā politiskas vai sabiedriskas darbības programmām un vairāk vai mazāk atspoguļo kādas grupas vai šķiras ideālus un intereses.

sentences: '''Avia BH-21''' ir [[Čehoslovākija|čehoslovāku]] vienvietīgais [[iznīcinātājs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Salvelinus fontinalis.jpg
|  att_nosaukums = [[Avota palija]] (''Salvelinus fontinalis'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Euteleosteomorpha
|     kohorta_lv = Progresīvo kaulzivju kohorta
|   apakškohorta = Protacanthopterygii
|apakškohorta_lv = Lašu apakškohorta
|          kārta = Salmoniformes
|       kārta_lv = Lašveidīgās
|        kārta_r = Lašu dzimta
|         dzimta = Salmonidae
|      dzimta_lv = Lašu dzimta
|       binomial = Salmonidae <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1816)</small>
|    kategorijas = nē
|     iedalījums =
* [[Alatu apakšdzimta]] (''Thymallinae'')
* [[Lašu apakšdzimta]] (''Salmoninae'')
* [[Sīgu apakšdzimta]] (''Coregoninae'')
}}

sentences:
filoloģiju]]
'''Filoloģija''' ({{val-el|φιλολογία}} — 'mīlestība uz vārdu') ir [[zinātne]] par kādas [[tauta]]s [[valoda|valodu]] un [[literatūra|literatūru]]. Tā ir cieši saistīta ar [[literatūra|literatūru]], [[vēsture|vēsturi]] un [[valodniecība|valodniecību]]. Klasiskā filoloģija ir [[grieķu valoda|grieķu]], [[latīņu valoda|latīņu]] un [[sanskrits|sanskrita valodas]] filoloģija.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name = Vim
| logo =
| screenshot = vimtutorlv.png
| caption = Vim logotips (augšā) Vim lietošanas pamācības fragments latviski (lejā)
| author =
| developer =
| released =
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language = [[C (valoda)|C]]
| engine =
| operating system =
| platform = [[GNU/Linux]], [[Microsoft Windows]], [[MacOS]], [[FreeBSD]], u.c.
| language =
| status =
| genre = Teksta redaktors
| license = Vim license <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/vim/vim/blob/master/LICENSE|title=Vim repozitorijs: license}}</ref>
| repo = https://github.com/vim/vim/
| website = https://vim.org
}}

sentences: '''Herdera laukums''' ir laukums [[Vecrīga|Vecrīgā]] starp  [[Palasta iela (Rīga)|Palasta ielu]], [[Doma laukums|Doma laukumu]] un [[Rīgas Doms|Rīgas Domu]].

sentences: '''17. oktobris''' ir gada 290. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (291. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 75 dienas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Skrunda (nozīmju atdalīšana)|Skrunda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Skrunda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = DJI 0497s.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of Skrunda.svg
| flag_link = Skrundas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Skrunda.svg
| shield_link = Skrundas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 40
| lats = 35
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 00
| longs = 57
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Kuldīgas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1996. gads|1996. gada]]
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Schrunden}}
| area_total_km2 = 7.9
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Skrunda}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 35
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3326
| website = {{url|www.skrunda.lv}}
| footnotes =
}}
'''Skrunda''' ir Kuldīgas novada pilsēta [[Kurzeme|Kurzemes]] centrālajā daļā, [[Venta|Ventas]] upes krastos. Atrodas 151 km attālumā no [[Latvija|Latvijas]] galvaspilsētas [[Rīga|Rīgas]]. Pilsēta aizņem 7,9 km2 lielu teritoriju, to šķērso autoceļi [[Autoceļš A9 (Latvija)|A9]], [[Autoceļš P116|P116]], [[Autoceļš P117|P117]] un [[Rīgas - Liepājas dzelzceļš]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C10H16O2
|molmasa=168,24
|blīvums=970
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=249—251 °C
}}
'''Ģerānijskābe''' (3,7-dimetil-2,6-oktadiēnskābe, (СН3)2C=СН−СН2−СН2−C(СН3)=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar sazarotu ķēdi un divām divkāršajām saitēm molekulā. Ģerānijskābe ir eļļains šķidrums.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Rodžers Bēkons
|          vārds_orig =''Roger Bacon''
|              attēls =Roger-bacon-statue.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rodžera Bēkona statuja [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]
|          dz_dat_alt = ap 1219. / 1220. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Ilčesteras apkaimē, [[Somerseta]]
[[Anglija]]
|           m_dat_alt = ap 1292. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Oksforda]]s apkaimē, [[Oksfordšīra]]
[[Anglija]]
|           pilsonība =
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|            laikmets =[[viduslaiku filozofija]]
|             reģions =[[rietumu filozofija]]
|               skola =[[sholastika]]
|           intereses =[[teoloģija]], [[dabas filozofija]]
|              idejas =[[Eksperiments|eksperimentālā zinātne]]
|          alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Avicenna]], [[Ibn Rušds]], [[Fārābī]], [[Alhazens]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis = [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Huans Bautista Alberdi]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rodžers Bēkons''' ({{val|en|Roger Bacon}}, dzimis ap 1219. / 1220. gadu,<ref name="enc">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/people/philosophy-and-religion/philosophy-biographies/roger-bacon|title=Bacon, Roger|publisher=encyclopedia.com}}</ref> miris ap 1292. gadu<ref name="enc" />) bija [[Franciskāņi|franciskāņu]] [[mūks]], [[teologs]], [[filozofs]] [[Sholastika|sholastiķis]], [[dabaszinātnieks]]. [[Oksfordas Universitāte]]s profesors.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Stefana katedrāle
| native_name           = ''Stephansdom''
| image                 = Wien - Stephansdom (1).JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vīne
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 48 | latm  = 12 | lats  = 30.6 | latNS  = N
| longd = 16 | longm = 22 | longs = 22.8 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| consecration_year     = 1147
| architecture_style    = [[Romānika]], [[gotiskā arhitektūra|gotika]]
| groundbreaking        = 1137
| year_completed        = 1160
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 107 m
| width                 = 70 m
| width_nave            = 38,9 m
| height_max            = 136,7 m
| materials             =
| embedded              = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Austrija
|  valsts2 = Austrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [https://tools.wmflabs.org/denkmalliste/index.php?action=EinzelID&ID=50321 50321]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Svētā Stefana katedrāle''' ({{val|de|Stephansdom}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. Mūsdienās viens no Vīnes atpazīstamākajiem objektiem.<ref name="ArchDiocese">{{tīmekļa atsauce |url=http://stephansdom.at |accessdate=2014-09-12 |language=German |title=Unser Stephensdom |trans_title=Our Stephansdom |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140824005410/http://www.stephansdom.at/ |archivedate=2014-08-24 }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viss pieriebies
| operators =
| attēls = Falling Down (1993 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta filma, neo-noir
| režisors = [[Džoels Šūmahers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Bārbara Hēršija]]
* [[Reičela Tikotina]]
* [[Frederiks Forests]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''Falling Down''
| studija = * ''Le Studio Canal+''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Alcor Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|2|26}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|96 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viss pieriebies"''' ({{Val|en|Falling Down}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta filma, kuras režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Roberts Djuvals]], [[Bārbara Hēršija]], [[Reičela Tikotina]], [[Frederiks Forests]] un [[Tjūsdeja Velda]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{ievads+}}
{{iw+}}
No zinātniskā viedokļa cilvēka labsajūta ir izskaidrojama kā smadzeņu darbības rezultāts, kuru palīdz izjust pareiza un līdzsvarota hormonu darbība. Zinātniski pierādīta ir vairāku hormonu ietekme uz cilvēka labsajūtu, tāpēc daži no tiem ieguvuši '''laimes hormonu''' statusu. [[Serotonīns]] ir visbiežāk pieminētais, taču labsajūtu ietekmē arī tādi hormoni kā [[dofamīns|dopamīns]], [[adrenalīns]], [[melatonīns]], [[oksitocīns]] un [[endorfīni]]. Hormoni kopumā būtiski ietekmē dažādus veselībai un attīstībai nozīmīgus procesus, piemēram, augšanu, vielmaiņu, vairošanos un emocijas.

sentences: '''Dao'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|zh|道}}) ir senās Ķīnas viedā [[Laodzi]] sarakstīta manuskripta [[Daodedzin]] un uz tā pamata izveidojušos [[daoisms|daoisma]] pamatjēdziens. Tas ir [[metafizika|metafizisks]] koncepts, kas ir izplatīts arī [[konfūcisms|konfūcismā]], [[čaņbudisms|čaņbudismā]], [[dzenbudisms|dzenbudismā]], vairākās citās [[Austrumāzijas reliģijas|austrumāzijas reliģijās]] un [[ķīniešu filozofija|ķīniešu filozofijā]]. Lai arī vārda literārie tulkojumi ir dažādi (''ceļš'', ''virziens'', ''princips'', ''doktrīna''), tomēr vārds tiek lietots, lai apzīmētu abstraktu konceptu, kas nav tik viegli izsakāms vārdos, bet ko var raksturot kā Pirmatnējo Būtību, [[Visums|visuma]] un [[Dabiskā kārtība (filozofija)|dabiskās kārtības]] eksistenci.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Volīnijas slaktiņš
| attēls            = Lipniki massacre.jpg
| attēla_apraksts   = Luckas vojevodiste. Poļu līķi, kas savesti uz identifikācijau un apbedīšanu, 1943. gada 26. marta slaktiņa upuri
| vieta             = [[Volīnija]], [[Galīcija]], [[Poļesje]], Holmščina
| koordinātas       =
| datums            = 1943—1944
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = šaušana, [[galvas nociršana]], dedzināšana
| bojā_gājušie      =
* 50 000—60 000 poļu<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=Od rzezi wołyńskiej do akcji Wisła |date={{dat|2011||bez}} |publisher=Wydawnictwo Literackie |location=[[Krakova]] |isbn=ISBN 978-83-08-04576-3 |page=447}}</ref>
* 2 000—3 000 ukraiņu, kurus nogalināja poļu partizānu vienības atbildes darbību rezultātā<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Motyka |first1=Grzegorz |title=W kregu łun w Bieszczadach |date=2009. g |page=13}}</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Ukrainas nemiernieku armija|Ukrainas sacelšanās armija]], [[ukraiņi|Ukrainas iedzīvotāji]], ''[[Armia Krajowa]]'', ''[[Armia Ludowa]]'', [[Polijas pašaizsardzība Volīnijā]], [[Ukraiņu nacionālistu organizācija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = Polijas, PSRS un Vācijas ražojuma šaujamieroči, dakšas, cirvji, naži, izkaptis, lāpas
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Volīnijas slaktiņš''' ({{val|pl|Rzeź wołyńska}}, ukraiņu vēsturē — '''Volīnijas traģēdija''' ({{val|uk|Волинська трагедія}}, {{val|pl|Tragedia Wołynia}})) bija [[Ukrainas nemiernieku armija]]s veikta [[etniskā tīrīšana]] — [[poļi|poļu]] civiliedzīvotāju masveida iznīcināšana Rietumukrainā,<ref>Władysław Siemaszko, Ewa Siemaszko ''Ludobójstwo dokonane przez nacjonalistów ukraińskich na ludności polskiej Wołynia 1939—1945'', Warszawa 2000, Wydawnictwo «von Borowiecky», ISBN 83-87689-34-3 — podsumowanie strat polskich. Ryszard Torzecki, op.cit., s. 267 szacował straty ludności polskiej na Wołyniu na 30-40 tys. osób, co pokrywa się z liczbą 36 543-36 750 ofiar udokumentowanych w źródłach z pracy Władysława i Ewy Siemaszków (patrz wyżej).</ref><ref name="motika2003">{{tīmekļa atsauce |last1=Мотика |first1=Ґжеґож |title=Антипольська акція ОУН-УПА |url=http://www.ji.lviv.ua/n28texts/motyka1.htm |publisher=Український Альманах 2003}}</ref> [[Volīnija]]s teritorijā,<ref name="igori">{{grāmatas atsauce |last1=Ільюшин |first1=Ігор |title=Енциклопедія історії України. Волинська трагедія 1943 |date=2003 |publisher=Інститут історії України НАН України |isbn=ISBN 966-00-0734-5 |page=688}}</ref> kas līdz 1939. gadam atradās [[Polijas Otrā republika|Polijas Otrās republikas]] sastāvā. Sākās 1943. gada martā un sasniedza maksimumu tā paša gada jūlijā. Slaktiņa mērķis bija novērst potenciālās Polijas pretenzijas uz šo apgabalu, balstoties uz poļu minoritātes vēlmēm.<ref>[https://www.jstor.org/stable/3600827 Snyder, Timothy (2003b). "''The Causes of Ukrainian-Polish Ethnic Cleansing 1943''". Past & Present. 179 (179): 197—234. doi:10.1093/past/179.1.197. ISSN 0031-2746. JSTOR 3600827.]</ref> Upuru vidū bija arī [[ebreji]], [[krievi]], [[čehi]], [[gruzīni]] un [[ukraiņi]], kas bija daļa no poļu ģimenēm vai pretojās UPA darbībām, piemēram, slēpjot poļu bēgļus.<ref>[https://ipn.gov.pl/download/1/169564/Wolyn-1943-rozliczenie-Konferencja-IPN.pdf "Wołyń 1943 — Rozliczenie"] (PDF), Konferencje IPN, 41: 27—30, 2010</ref> Kopā tika nogalināti 50-60 tūkstoši cilvēku. Poļu atbildes darbības, kas sākās 1943. gada vasaras beigās, savukārt noveda pie dažiem tūkstošiem upuru ukraiņu civiliedzīvotāju vidū.

sentences:
Kategorijas raksts: [[Mikronēzija (reģions)]]
{{Commonscat|Micronesia}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С2Н2О3
|molmasa=74,04
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=—93 °C
|viršanas temperatūra=111 °C
}}
'''Glioksilskābe''' (oksoetānskābe, formilskudrskābe, OCH−СООН) ir vienkāršākā aldehīd[[karbonskābe]]. Bezūdens glioksilskābe ir bezkrāsains, higroskopisks sīrupveida šķidrums. Glikolskābes sāļus un esterus sauc par '''glioksilātiem'''.

sentences: '''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

sentences:
{{Infobox University
|native            = Vadības un sociālā darba augstskola "Attīstība"
|image             =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1991
|vision            =
|type              = Privāta augstskola
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
|staff             =
|students          =
|undergrad         =
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|country           = Latvia
|address           = Eiženijas iela 1
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           =
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}
'''Vadības un sociālā darba augstskola "Attīstība"''' ([[SIA]] VSDA "Attīstība") bija [[1991]]. gadā dibināta un 1997. gadā akreditēta privāta [[augstskola]], kas atradās. [[Eiženijas iela (Rīga)|Eiženijas ielā 1]], Rīgā. Tās nosaukums līdz 2010. gadam bija '''Sociālā darba un sociālās pedagoģijas augstskola "Attīstība"'''. VSDA "Attīstība" nodarbojās ar sociālā darba speciālistu izglītību, tai bija filiāles Daugavpilī, Rēzeknē un Smiltenē.<ref>[https://www.practican.com/edu/profile/900/vadibas-un-sociala-darba-augstskola-attistiba practican.com]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Madonas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 89 [[iela]]s [[Madona|Madonā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Madona, Madonas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Commonscat|Cellists by country|Čellisti pēc valsts}}
[[Kategorija:Čellisti| ]]
[[Kategorija:Mūziķi pēc valsts| Czellisti]]

sentences: '''Тu-160''' ({{val|ru|Ту-160}}) ir reaktīvais virsskaņas bumbvedējs, kuru līdz 1981. gadam radīja [[Padomju Savienība]]s kontruktoru birojos un sāka izmanot 1987. gadā. 2014. gadā [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki]] izmantoja 16 Тu-160 lidmašīnas, 2022. gadā ražotāji papildus piegādāja divas Tu-160M lidmašīnas. Krievijas bruņotie spēki Tu-160 izmantoja raķešu uzbrukumiem ar spārnotajām raķetēm [[H-55]] un [[H-101]] gan [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu karā]] 2015. gadā, gan [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumā Ukrainā]].

sentences: (''Skaruliai'') ciemā netālu no [[Jonava]]s]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamīns
|attēls=
|att_paraksts = Dzeltenzaļš adamīns limonītā
|klase=Arsenāts, no ūdens brīvi fosfāti ar svešiem anjoniem, adamīta grupa
|ŠtruncaID=7/B.06-30
|ķīm_formula=Zn2<nowiki>[</nowiki>OH<nowiki>|</nowiki>AsO4<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[rombiskā singonija|Rombiskā]]
|krāsa=Gaiši dzeltena, medus dzeltena, brūni dzeltena, laima krāsā, bāli zaļa, reti — bezkrāsas, sārts, violets
|svītra=Balta
|habituss=Prizmatiski kristāli, nereti oktaedri, adatveida kristāli
|skaldnība=Izteikta, laba vienā plaknē un slikta — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla līdz dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,708—1,722 nβ = 1,742—1,744 nγ = 1,763—1,773
|pleohroisms=
|blīvums=4,435
}}
'''Adamīns''' jeb '''Adamīts''' (franču mineraloga [[Žilbērs Žozefs Adams|Žilbēra Žozefa Adama]] vārdā, kurš ieguva pirmos šī minerāla paraugus) ir samērā rets [[minerāls]] — [[cinks|cinka]] [[arsenāts|arsenāta]] [[hidroksīds]]. Adamīnu atrod cinka [[rūda|rūdu]] atradnēs, tas ir šo rūdu [[dēdēšana]]s vai [[oksidēšanās]] produkts. Minerāls aprakstīts 1866. gadā.

sentences: Ar '''importu''' [[ekonomika|ekonomikā]] saprot citās valstīs saražotu [[prece|preču]] ievešanu savā valstī un to [[pārdošana|pārdošanu]] vietējiem [[patērētājs|patērētājiem]] (vietējā [[tirgus|tirgū]]). Līdz ar [[eksports|eksportu]], imports ir svarīgākais starptautiskās [[tirdzniecība]]s aspekts, kā arī katras valsts [[maksājumu bilance]]s sastāvdaļa.

sentences:
{{citas nozīmes|meitu ģimenē attiecībā pret citiem bērniem|māsa (nozīmju atdalīšana)|māsa}}
'''Māsa''' ir [[meita]] [[ģimene|ģimenē]] attiecībā pret citiem [[bērns|bērniem]] kopīgiem [[vecāki]]em. Viņa ir daļa no [[brāļi un māsas|brāļiem un māsām]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nīls Degrass Taisons
 |    vārds_orig = ''Neil deGrasse Tyson''
 |        attēls = Neil deGrasse Tyson in June 2017 (cropped).jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Nīls Degrass Taisons 2017. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|2s= Ņujorka|1s=Amerikas Savienotās Valstis}}
 |     pilsonība =
 |       tautība = amerikānis
 |  nodarbošanās = [[astrofizika|astrofiziķis]], zinātnes komunikators
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Alise Janga (kopš 1988. gada)
 |         bērni = 2
 |    alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]] (bakalaurs)
 [[Teksasas Universitāte Ostinā]] (maģistrs)
 [[Kolumbijas Universitāte]] (doktors)
 |      paraksts = Neil deGrasse Tyson signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Pieres kauls |
  Latin        = os frontale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray134.png |
  Caption      = Pieres kauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Erihs Reinholds fon Albedils
|     vārds_orig = ''Erich Reinhold von Albedyl''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1732
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Peltsamā]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Jaunmoku muiža]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = oberjēgermeistars
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - karavīrs Erihs fon Albedils, māte - Ģertrūde Sofija, dzim. Bīrene (''Bieren''), otrajā laulībā fon Korfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Margarete Anna fon Koskulla (''Margarethe Anna von Koskull'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''14. novembris''' ir gada 318. diena (319. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 47 dienas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hisora Alajs
|attēls                 = Fan Mountains300.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Ieleja Fanas kalnos
 | pushpin_map           = Kirgizstāna#Tadžikistāna#Uzbekistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = 30|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =70|lon_min = 0|lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
{{KGZ}}
{{UZB}}
{{TKM}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 900
|platums                = 80—150
|platība                =
|kalns                  = [[Čimtarga]]
|augstums               = 5489
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Hisora Alajs''' ({{val|tg|Ҳисору-Олой}}, {{val|uz|Hisor-Olay}}) ir [[kalnzeme]] [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], daļa no [[Pamira-Alaja sistēma]]s. Izvietojusies [[Kirgizstāna]]s, [[Uzbekistāna]]s, [[Tadžikistāna]]s un [[Turkmenistāna]]s teritorijā starp [[Fergānas ieleja|Fergānas ieleju]] ziemeļos un [[Tadžikistānas depresija|Tadžikistānas depresiju]] dienvidos.<ref>{{LPE|7|492|Pamira-Alaja sistēma}}</ref> Ziemeļaustrumos piekļaujas [[Tjanšans|Tjanšanam]], [[Alaja ieleja]] to atdala no [[Pamirs|Pamira]], [[Pandža]]s un [[Amudarja]]s upju ielejas — no [[Hindukušs|Hindukuša]] un [[Baktrija]]s līdzenuma, bet rietumos piekļaujas [[Karši stepe]]. Galvenās kalnzemi veidojošās grēdas ir [[Alaja grēda]], [[Hisors]], [[Turkestānas grēda]], [[Zarāfšonas grēda]] un [[Kehitangs]], kā arī šo grēdu atzari un mazākas starpgrēdas.<ref>{{PZT|551|Pamira-Alaja sistēma}}</ref> Augstākā virsotne ir [[Čimtarga]] (5489 m vjl) [[Fanas kalni|Fanas kalnos]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Stork (Palic, Serbia).jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Ciconiiformes
|      kārta_lv = Stārķveidīgie
|        dzimta = Ciconiidae
|     dzimta_lv = Stārķu dzimta
|         ģints = Ciconia
|      ģints_lv = Stārķi
|          suga = Ciconia ciconia
|       suga_lv = Baltais stārķis
|      binomial = Ciconia ciconia ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
{{legend|green|Sastopams ligzdošanas sezonā}}{{legend|#0070BB|Sastopams ziemošanas sezonā}}
}}
'''Baltais stārķis''' jeb vienkārši '''stārķis''', arī '''svētelis''' (''Ciconia ciconia'') ir liela auguma [[stārķu dzimta]]s (''Ciconiidae'') [[putns]]. Izdala divas pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/storks/ World Bird List: Storks, ibis, herons, 2020]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Koi mit Zierfischfutter.JPG
|  att_nosaukums = [[Karpa]] (''Cyprinus carpio'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|      virsklase = Osteichthyes
|   virsklase_lv = Kaulzivis
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|     apakšklase = Neopterygii
|  apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|     infraklase = Teleostei
|  infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|    megakohorta = Osteoglossocephalai
| megakohorta_lv = Kaulmēļzivju megakohorta
|    virskohorta = Clupeocephala
| virskohorta_lv = Siļķu virskohorta
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|   apakškohorta = Ostariophysi
|apakškohorta_lv = Kaulpūsles
|       binomial = Ostariophysi
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Interference''' ir viļņu ([[Mehāniskie viļņi|mehānisko]], [[Elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko]] u.c.) pārklāšanās telpā un savstarpējā mijiedarbība. Mijiedarbības rezultātā dažos telpas apgabalos viļņu [[Viļņu intensitāte|intensitāte]] palielinās, bet citos samazinās. Vietās, kur intensitāte palielinās notiek '''konstruktīva interference''', bet vietās, kur samazinās - '''destruktīva interference'''. Lai būtu iespējams novērot interferenci, nepieciešami vismaz divi viļņu avoti, tiesa gan tie var būt [[Sekundārs viļņu avots|sekundāri]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Indijas tamarinds
|           attēls = Tamarindus indica - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-134.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Fabales
|         rinda_lv = Pākšaugu rinda
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|      apakšdzimta = Caesalpinioideae
|   apakšdzimta_lv = Cezalpīniju apakšdzimta
|            ģints = Tamarindus
|         ģints_lv = Tamarindi
|          ģints_r = Tamarinds
|             suga = T. indica
|          suga_lv = Indijas tamarinds
|           suga_r = Tamarinds
|         binomial = Tamarindus indica
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Belčera šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Norvīdžena līcis]]
| savieno1     =
| atdala       = [[Devona (sala)|Devona]]
| atdala1      = [[Kornvola (sala)|Kornvola]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=77| plat_m= 15| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=95| gar_m= 00| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 70
| platums      = 45
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences: '''Jaunā Vīnes skola''' ({{val|de|Zweite Wiener Schule}}) ir [[Arnolds Šēnbergs|Arnolda Šēnberga]] un viņa skolnieku ([[Albans Bergs|Albana Berga]] un [[Antons Vēberns|Antona Vēberna]]) veidota komponistu grupa. Jaunā Vīnes skolas komponistu mūzikai sākotnēji raksturīga bija vēlīnā [[romantisms|romantisma]] paplašināta [[tonalitāte]], vēlāk Šēnbergs to attīstīja pilnīgi hromatiskā [[ekspresionisms|ekspresionismā]] bez noteikta tonālā centra (zināmu arī kā [[atonalitāte|atonalitāti]]), un vēl vēlāk Šēnbergs ieviesa arī [[seriālisms|seriālisma]] [[12 toņu tehnika|12 toņu tehniku]]. Neskatoties uz Šēnberga lielo ietekmi Jaunās Vīnes skolas mūzikā, viņš nenoteica pārējo komponistu rakstīto stilu, bet Jaunās Vīnes skolas komponisti izpaudās individuāli, iedvesmojoties no Šēnberga.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Krustpils pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Krustpils pamatskola.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                = Krustpils pamatskolas ēka 2011. gadā
|motto                  =
|location               = Madonas iela 48, [[Jēkabpils]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 3 | longEW = E
|schooltype             = valsts pamatskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1868. gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Vija Stiebriņa
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 23
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 248(2023)
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|himna                   = "Pār Krustpils skolu varavīksnes zied"
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = https://www.krustpilspamatskola.lv/
}}

sentences: '''Žemaitijas  bīskapija''' bija katoļu bīskapija [[Žemaitija]]s teritorijā, kas pastāvēja no 1417. gada līdz [[Romas katoļu Kauņas arhidiecēze]]s dibināšanai 1926. gadā. Žemaitijas bīskapijas centrs bija [[Varņi|Medininkos]] (Varņos). [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s un un [[Kurzemes guberņa]]s laikā Žemaitijas bīskapiem bija pakļautas arī [[Kurzeme]]s, [[Zemgale]]s un [[Sēlija]]s katoļu draudzes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,
pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7 °C
|viršanas temperatūra=106 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C5H11N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8 °C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīrss Bols
|          vārds_orig = ''Piers Bohl''
|              attēls = Piers Bohl.jpg
|          att_izmērs = 130px
|       att_nosaukums = Pīrss Bols
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1865
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Valka|Valkā]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1921
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 25
|             m_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          akad_amats = [[profesors]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[matemātika]]
|               grāds = doktors
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Bola-Brauera princips]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Pīrss Bols''' ({{val-de|Piers Bohl}}; 1865. gada 23. oktobris — 1921. gada 25. decembris) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Latvija]]s [[matemātiķis]], [[Rīgas Politehniskais institūts|Rīgas Politehniskā institūta]] un [[Latvijas Universitāte]]s profesors. Strādājis [[diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojumu]], topoloģijas un kvaziperiodisko funkciju laukā. Veicis vairākus oriģinālus atklājumus, kas tomēr lielā mērā palikuši mazpazīstami.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Frīdrihs Parots
| vārds_orig = ''Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot''
| attēls = Friedrich_Parrot.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1791
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Karlsrūe]] (tagad {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1841
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]] (1814)
| zinātne = [[medicīna]], [[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots''' ({{val-de|Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot}}, {{val-ru|Иван Егорович Паррот}}, 1791—1841) bija [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] un ārsts, kas 1829. gadā pirmais uzkāpa [[Ararats|Araratā]]. Bērnību pavadījis [[Cēsis|Cēsīs]] un Rīgā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Savs cilvēks
| operators =
| attēls = The insider movie poster 1999.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Maikls Manns]]
| producents = * Maikls Manns
* [[Pīters Jans Bruge]]
| scenārijs = * [[Ēriks Rots]]
* Maikls Manns
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Rasels Krovs]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Filips Beikers Hols]]
* [[Lindsija Krūza]]
* [[Debija Meizara]]
* [[Maikls Gembons]]
| mūzika = * [[Līza Džerārda]]
* [[Pīters Burks]]
| oriģinālnos = ''The Insider''
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''Forward Pass''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1999|11|5}}
| ilgums = 158 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|68–90 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Savs cilvēks"''' ({{Val|en|The Insider}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Rasels Krovs]], [[Kristofers Plamers]], [[Daiens Venora]], [[Filips Beikers Hols]], [[Lindsija Krūza]], [[Debija Meizara]] un [[Maikls Gembons]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 43
 | lv  = Četrdesmit trīs
}}

sentences: '''SECAM''' ({{val-fr|'''Sé'''quentiel '''c'''ouleur '''a'''vec '''m'''émoire}} — krāsu secīgums ar atmiņas iekārtu) ir [[analogā televīzija|analogās televīzijas]] krāsu kodējuma standarts. Iekārtas, kas darbojas tikai SECAM sistēmā, vairs netiek ražotas (parasti tās spēj darboties arī [[PAL]] un/vai [[NTSC]] sistēmās).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =6ab.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Eucharitina eucharis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Rhynchonellida
| kārta_lv =Rinhonelīdi
| dzimta =Uncinulidae
| kategorijas =nē
}}
'''Eucharitina''' ir izmirušu [[Pleckāji|pleckāju]] ģints no [[Rinhonelīdu kārta]]s. Ģints tika izdalīta [[1955. gads|1955. gadā]] pēc ''Terebratula eucharis'' sugas no [[Čehija]]s. Čaulas ventrālais (vēdera) vāciņš ieliekts, bet dorsālais (muguras) vāciņš stipri izliekts. Ribas pie priekšējās malas ar garenisku vagojumu. [[Atslēgas izaugums (pleckāji)|Atslēgas izaugums]] sašķelts trīs daļās un savienots ar [[atslēgas plātne|atslēgas plātni]] vienā plātnē. Ģintī ir 3 sugas. Dzīvoja [[Apakšdevons|apakšdevonā]] un bija izplatīti [[Čehija|Čehijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Francija|Francijā]], [[Itālija|Itālijā]], [[Maroka|Marokā]], kā arī, iespējams, [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Biškopis
 | oriģinālnos = ''The Beekeeper''
 |      attēls = Biskopis.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Deivids Eijers]]
 |  producents = * [[Bills Bloks]]
* [[Džeisons Steitems]]
* Deivids Eijers
* [[Kriss Longs]]
* [[Kurts Vimers]]
 |   scenārijs = [[Kurts Vimers]]
 |     aktieri = * Džeisons Steitems
* [[Emija Reivere-Lempmene]]
* [[Džošs Hatčersons]]
* Bobijs Naderi
* [[Filiša Rašāda]]
* [[Džeremijs Aironss]]
 |      mūzika = * [[Deivs Sārdijs]]
* Džāreds Maikls Frajs
 |   operators = [[Gabriels Beristeins]]
 |     montāža = Džefrijs O'Braiens
 |     studija = * ''[[Miramax]]''
* ''Cedar Park Entertainment''
* ''Punch Palace Productions''
 | izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]'' (kā ''[[Amazon MGM Studios]]'')
 |    izdošana = {{filmas datums|2024|1|12|Latvija|2024|1|12|ASV}}
 |      ilgums = 105 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|date=December 15, 2023|title=''The Beekeeper'' (15)|url=https://www.bbfc.co.uk/release/the-beekeeper-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmde3mjgy|access-date=December 15, 2023|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|archive-date=December 15, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231215180951/https://www.bbfc.co.uk/release/the-beekeeper-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmde3mjgy|dead-url=no}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|107,4 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Biškopis"''' ({{val|en|The Beekeeper}}) ir [[2024. gads kino|2024. gada]] ASV [[asa sižeta filma|asa sižeta]] [[trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Deivids Eijers]] un scenārija autors [[Kurts Vimers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Steitems]], [[Emija Reivere-Lempmene]], [[Džošs Hatčersons]], Bobijs Naderi, [[Filiša Rašāda]] un [[Džeremijs Aironss]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alberts Tailers
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Albert Tyler''
 |              attēls = Albert Tyler 1896 (cropped).jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1872|1|4}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ohaio|Glendeila|2s=Ohaio (štats)|3s=Glendeila (Ohaio)}}
 |             mir_dat = {{dat|1945|7|27}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Meina|Harpsvella}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 (1 sudraba)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|bundzinieku|Roga|Roga}}
{{noformējums+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Kaspars Roga
|Attēls        = 05 Roga.JPG
|Att_izm       = 220px
|Apraksts      = Kaspars Roga 2008. gadā
|Fons          = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1974|7|19}}
|Vieta_dz      = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Jelgava|td=Latvija}}
|Miris         =
|Vieta_mr      =
|Instrumenti   = [[bungas]]
|Žanrs         = [[popmūzika]], [[rokmūzika]]
|Nodarbošanās  = mūziķis, režisors
|Gadi          = 1989—pašlaik
|Darbojies_arī = [[Prāta Vētra]]
|Dzimums       = V
}}

sentences: '''Absolūti melns ķermenis''' ir ideāls, teorētiski iedomāts fizikāls ķermenis, kas absorbē visu uz to krītošo [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], neatkarīgi no tā [[frekvence]]s un krišanas leņķa. Tā integrālā [[absorbcijas spēja]] ir vienāda ar vieninieku.<ref name="apinis" />

sentences: '''3. jūlijs''' ir gada 184. diena (185. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 181 diena.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Bankevics''' var būt:

sentences: '''Urīnizvadkanāls''' ir [[orgāns]], kas izvada [[urīns|urīnu]] no urīnpūšļa. Urīnizvadkanāla struktūra sievietēm un vīriešiem ir dažāda. Vīrieša urīnizvadkanāla garums ir ap 15—20 cm, bet sievietes urīnizvadkanāls ir ap 3—5 cm. Šī iemesla dēļ sievietēm ievadīt [[urīns|urīna]] katetru ir daudz vieglāk nekā vīriešiem.<ref name=":0">Ross, Michael. Histology a text and atlas (5th ed.). Wojciech Pawlina.</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Holcus.mollis.2.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Holcus|ģints_lv=Meduszāles|suga=Holcus mollis|suga_lv=Mīkstā meduszāle|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Holcus mollis}}'''Mīkstā meduszāle''' ({{val|la|Holcus mollis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], neiekļaujot kontinenta ziemeļu-ziemeļaustrumu daļu. Latvijā mīkstā meduszāle ir sastopama nereti, sastopamības biežums samazinās virzienā no valsts rietumiem uz austrumiem un ziemeļiem.

sentences: {{Citas nozīmes|Ziemeļmaķedonijas vēsturi|Senā Maķedonija|Maķedonijas vēsture}}

sentences: '''Daugavpils pensionāru sociālās apkalpošanas teritoriālais centrs (DPSATC)''' ir sociālās aprūpes centrs (SAC), kas atrodas 18. novembra ielā 354A, [[Vecstropi (Daugavpils)|Vecstropu]] mikrorajonā [[Vecstropi (Daugavpils)|Daugavpilī]]. Tā ir [[Daugavpils pilsētas pašvaldība]]s iestāde ar juridiskās personas statusu, kas nodrošina mājokli, pilnu aprūpi un sociālo rehabilitāciju personām, kuras vecuma vai veselības stāvokļa dēļ nespēj sevi aprūpēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.dpsatc.lv/lv/ |title=DPSATC mājas lapa |access-date={{dat|2020|12|16||bez}} |archive-date={{dat|2020|12|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201203155909/https://www.dpsatc.lv/lv/ }}</ref>

sentences:
{{līdzīgs|Janapole}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Janopole
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Griškānu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4331&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 165
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 27
| lats = 44
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 22
| longs = 44
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4601 Rēzekne-1
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kara suņi
| attēls = War Dogs 2016 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''War Dogs''
| žanrs = melnā komēdija, biogrāfiska filma, kriminālfilma
| režisors = [[Tods Filipss]]
| producents = * [[Marks Gordons]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* Tods Filipss
| scenārija autors = * [[Stīvens Čins]]
* [[Džeisons Smilovičs]]
* Tods Filipss
| galvenajās lomās = * [[Džona Hills]]
* [[Mailss Tellers]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Ana de Armasa]]
| mūzika = [[Klifs Martinezs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Joint Effort]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[The Mark Gordon Company]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|8|3|Ņujorkas pirmizrāde|2016|8|19|ASV}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/war-dogs-2016|title=War Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 17, 2019|archive-date={{dat|2016|12|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161212174329/http://www.bbfc.co.uk/releases/war-dogs-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|86,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=armsandthedudes.htm|title=War Dogs (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 17, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kara suņi"''' ({{val|en|War Dogs}}) ir 2016. gada biogrāfiska kriminālkomēdijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Tods Filipss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džona Hills]], [[Mailss Tellers]], [[Bredlijs Kūpers]] un [[Ana de Armasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|8|3||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Puers''' ('''Pu-erh''') ir fermentēta [[tēja]], ko iegūst no [[tējas koks|tējas koka]] galvenokārt [[Juņnaņa]]s provincē [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences: [[Filozofija|Filozofijā]] '''intelekts''' ({{val|la|intellectus}}) ir spēja [[Izziņa (filozofija)|izzināt]] un atspoguļot priekšmetu, norišu un [[parādība|parādību]] īpašības un savstarpējās attiecības, kā arī, izmantojot izziņas rezultātus, veikt secinājumus, pieņemt lēmumus un risināt problēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/intelekts|title=intelekts {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-15}}</ref> Īpašību, ko raksturo attīstītas intelektuālās spējas un to rezultātā iegūta atziņu bagātība, sauc par [[inteliģence|inteliģenci]] ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''intelligentia;'' nejaukt ar vēlāko 19. gadsimtā pievienoto nozīmi attiecībā uz sabiedrības slāni, no [[Poļu valoda|poļu]]: ''intelligencja'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/inteli%C4%A3ence|title=inteliģence {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-11-15}}</ref>

sentences:
{{Start tab
|Tab-1=Portāls
|URL-1=Portāls:Latvija
|Tab-2=Portāla diskusija
|URL-2=Portāla diskusija:Latvija
|Tab-3=Vikiprojekts
|URL-3=Vikiprojekts:Latvija
|Tab-4=Vikiprojekta diskusija
|URL-4=Vikiprojekta diskusija:Latvija
|border=1px solid #9e1b34
|Off tab color=#F8EABA
|On tab color=
|rounding=5em
|Tab alignment=center
}}
LGBTQ+ vikiprojekts tika izveidots {{dat|2015|11|08||bez}}.

sentences: s kapela (1817) ar Borhu dzimtas kapenēm zem tās]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Medību Suņi
| abbreviation = CVn
| name_latin = Canes Venatici
| RA = 13
| dec = +40
| areatotal = 465
| arearank = 38. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α CVn''
| starmagnitude = 2,90
| neareststarname = ''β CVn''
| stardistance = 27,4
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sallija Pīrsone
 |      vārds_orig = ''Sally Pearson''
 |          attēls = Sally Pearson Athlete of the year.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sallija Pīrsone 2011. gada novembrī
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|9|19}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Sidneja}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 167 [[centimetri|cm]]
 |           svars = 71 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Barjersprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{OSS|V=2008}}, {{OSS|V=2012}})
 |            pc-a = 6
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 12,28 s (2011, NR)
 |           PR1_d = [[Barjersprints]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Barjersprints]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Vieglatlētika 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Barjersprints]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|Barjersprints}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Barjersprints}}
{{Medal|Silver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Barjersprints}}
}}
'''Sallija Pīrsone''' ({{val|en|Sally Pearson}}; dzimusi '''Sallija Maklīlana''' (''Sally McLellan'') {{dat|1986|9|19}})<ref name=smh_01>Halloran, Jessica (2008-06-07) [http://www.smh.com.au/news/beijing2008/hurdles-a-way-of-life-for-sally/2008/06/06/1212259113176.html "Hurdles a way of life for Sally"] ''[[Sydney Morning Herald]]''. Retrieved on 2009-09-07.</ref> ir bijusī austrāliešu [[vieglatlēte]], startēja barjersprinta distancē.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = ''Rammstein''
|          Attēls = Rammstein logos joined.svg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Grupas ''Rammstein'' logotips
|           Vieta = {{flaga|Vācija}}, [[Berlīne]], [[Vācija]]
|           Žanrs = [[Industriālais metāls]]
''[[Neue Deutsche Härte]]''
|     Instrumenti =
|            Gadi = [[1994]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|           Mlapa = {{URL|rammstein.de}}
|      Dalībnieki = [[Tils Lindemans]] (vokāls)
[[Rihards Kruspe]] (ģitāra)
[[Pauls Landerss]] (ģitāra)
[[Kristians Lorencs]] (taustiņinstrumenti)
[[Kristofs Šneiders]] (sitaminstrumenti)
[[Olivers Rīdels]] (basģitāra)
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''''Rammstein''''' ir viena no populārākajām vācu rokgrupām. Grupa ir izveidota [[1994]]. gada janvārī un tiek pieskaitīta pie ''[[Neue Deutsche Härte]]'' skatuves līdzās tādām [[industriālais metāls|industriālā metāla]] grupām kā ''[[Oomph!]]'', ''[[Eisbrecher]]'' un ''[[Die Krupps]]''. Gandrīz visas ''Rammstein'' dziesmas tiek izpildītas [[Vācu valoda|vācu valodā]]. Grupa ir slavena arī ar saviem skatuves šoviem un provokatīvajiem dziesmu tekstiem.

sentences:
'''Jēzus Kristus ikonogrāfija''' ir sistēmu, skolu un darbu kopums, kas attēlo [[Jēzus Kristus|Jēzu Kristu]].
== Agrīno kristiešu māksla ==
, 250. - 300. g., Priscillas katakombas, [[Roma]].]]Senākos [[Jēzus Kristus]] atveidus [[Simbols|simbolu]] un [[Alegorija|alegorisku]] tēlu veidā var atrast jau agrīno [[Kristietība|kristiešu]] kultūrā. To sakrālā nozīme vajāšanu dēļ bija saprotama vien pašiem kristiešiem. Šīs zīmes tika atstātas, lai iezīmētu savas tikšanās vietas vai apliecinātu savu ticību Kristum (zivs, gans, enkurs, dūja u.c.). Visvairāk agrīno kristiešu simboli atrodami Sv. Kalikstas katakombās [[Roma|Romā]], kurās apglabāti desmitiem tūkstoši kristiešu laika posmā no 150. - 410. gadam pēc Kristus.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Karnunta
| native_name    =
| image          = Carnuntum thermae 01.JPG
| image_size     =
| caption        = Karnuntas atjaunotās termas.
| map_type       = Austrija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 48| latm = 06| lats = 48| latNS = N
| longd = 16| longm = 51| longs = 41| longEW = E
| location       = {{vieta|Austrija}}
| region         = [[Panonija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Romiešu
| excavations    = no 1877. gada
| archaeologists = Otto Hiršfelds
| condition      = Drupas un restaurētas ēkas
| management     =
| public_access  = Brīvdabas muzejs
| notes          =
| designation    =
}}
'''Karnunta''' ({{val|la|Carnuntum}}) bija [[Romas impērija|romiešu]] militārā nometne [[Dzintara ceļš|Dzintara ceļa]] krustojumā ar [[Donava|Donavu]], [[Augšējā Panonija|Augšējās Panonijas]] administratīvais centrs, kura drupas atrodas blakus [[Petronelkarnunta]]s ciematam [[Austrija|Austrijā]], pusceļā no [[Vīne]]s uz [[Bratislava|Bratislavu]]. Tiek uzskatīts, ka romiešu pilsētas Karnuntas iedzīvotāju skaits bija ap 50 tūkstošiem cilvēku.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =عبد السلام
''Abdus Salam''
| attēls =Abdus salam.gif
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1926
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Džanga]], [[Pendžāba (Britu Indija)|Pendžāba]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]] (tagad [[Pendžāba]], [[Pakistāna]])
| m_gads =1996
| m_mēnesis=11
| m_diena=21
| m_vieta =[[Oksforda]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[pakistānietis]]
| darba_vietas =[[Pakistānas atomenerģijas komiteja]],
[[Pendžabas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Teorētiskās fizikas starptautiskais centrs]]
| alma_mater =[[Pendžabas Universitāte]]
[[Valdības koledžas universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Valters Gilberts]], [[Juvals Neemans]]
| sasniegumi =[[elektrovājā mijiedarbība]], [[Pati-Salama modelis]]
| apbalvojumi =1979. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Abduss Salams''' ({{val|en|Abdus Salam}}, {{val|ur|عبد السلام}}, dzimis {{dat|1926|1|29}}, miris {{dat|1996|11|21}}) bija [[Pakistāna|pakistāniešu]] [[fizika|fiziķis]]. Kopā ar [[Šeldons Glešovs|Šeldonu Glešovu]] un [[Stīvens Veinbergs|Stīvenu Veinbergu]] 1979. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijas izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1979 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1979/}}</ref> Teorijas pareizība tika parādīta eksperimentos [[Superprotonu sinhrotrons|Superprotonu sinhrotronā]] [[CERN]] centrā [[Ženēva|Ženēvā]] un līdz ar [[W un Z bozoni|W un Z bozonu]] atklāšanu 1983. gadā.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = sārmu metāls
 |       kārtas skaitlis = 19
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = K
 |              atommasa = 39,0983
 |    valences elektroni = [Ar]4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Kālija gabaliņš [[tetrahidrofurāns|tetrahidrofurānā]] un kālija jonu dotā violetā [[liesma]]s krāsa
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
 |   elektronegativitāte = 0,82
 |               blīvums = 856
 |   kušanas temperatūra = 336,53 K (63,38 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1032 K (759 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 7,2{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 2000
 | Van der Vālsa rādiuss = 275
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Carduus nutans (43206424364).jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Carduus nutans''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Carduus
| ģints_lv = Dzelkšņi
| binomial = Carduus
}}
'''Dzelkšņi''' ({{Val-la|Carduus}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], taču vairākas sugas ir introducētas arī citviet pasaulē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=105640|title=Carduus in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-16|archive-date=2015-09-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924014552/http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=105640}}</ref> Salīdzinājumā ar citām [[Segsēkļi|ziedaugu]] ģintīm, šajā ir izteikti daudz sugu, kuras uzskatāmas par kaitīgām [[Nezāles|nezālēm]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Schmidt|first=John Paul|last2=Drake|first2=John M.|date=2011. gada 11. apr.|title=Why Are Some Plant Genera More Invasive Than Others?|url=https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0018654|journal=PLOS ONE|language=en|volume=6|issue=4|pages=e18654|doi=10.1371/journal.pone.0018654|issn=1932-6203|pmc=PMC3073987|pmid=21494563}}</ref>

sentences: '''27. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Nīca
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Nīca, piemineklis represētajiem 2000-07-08.jpg
| image_caption            = Piemineklis represētajiem
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Nīcas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1560
| area_total_km2           = 7,61
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3179&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 1386
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 20 | lats = 45 | latNS = N
| longd = 21 | longm = 3 | longs = 52 | longEW = E
| elevation_m              = 4
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3473
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Nīca''' ir apdzīvota vieta [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. [[Nīcas pagasts|Nīcas pagasta]] centrs. Izvietojusies [[Bārta (upe)|Bārtas]] kreisajā krastā 30 km no novada centra [[Grobiņa]]s un 22 km no [[Liepāja]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pēteris fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Peter von der Osten-Sacken''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Lībeka]], [[Šlēzviga-Holšteina]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = astronoms, fiziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Rigmora
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''LDAP''', '''Lightweight Directory Access Protocol''' jeb '''direktoriju vieglpiekļuves protokols''' ir tīkla protokols, kas paredzēts darbam ar TCP/IP stekiem, lai iegūtu informāciju no hierarhiskiem direktorijiem, piemēram, no X.500. Tādējādi lietotāja rīcībā ir vienots rīks, ar kuru pārmeklēt datus, lai atrastu noteikta veida informāciju, kā [[Lietotājvārds|lietotājvārdu]], e-pasta adresi, drošības sertifikātu vai citu kontaktinformāciju.

sentences:
{{kategorijas+}}
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Stils}}
{{apvienot|Ziemassvētki}}

sentences: '''Ceļošana laikā''' ir koncepcija par pārvietošanos starp noteiktiem punktiem [[laiks|laikā]], līdzīgi kā pārvietojoties starp dažādiem punktiem [[telpa|telpā]], parasti izmantojot hipotētisku ierīci — laika mašīnu — laiku punktus savienojoša transportlīdzekļa vai portāla veidā. Ceļošana laikā ir atpazīstams jēdziens [[filozofija|filozofijā]] un [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], taču [[teorētiskā fizika|teorētiskajā fizikā]] iespējai pārvietoties laikā ir ļoti ierobežots atbalsts, un parasti tas saistīts tikai ar [[kvantu mehānika|kvantu mehāniku]] vai [[tārpeja|tārpejām]], ko sauc arī par [[Einšteina-Rozena tilts|Einšteina-Rozena tiltiem]]. 1935. gadā [[Alberts Einšteins]] un [[Nātans Rozens]] uzrakstīja rakstu, kurā norādīja, ka vispārīgā relativitātes teorija pieļauj šādas ejas, jeb, kā viņi tās nosauca — tiltus.<ref name="viens">Vēl īsāk par laika vēsturi, Hokings, Mlodinovs, 103.-110.lpp.</ref>

sentences:
{{Mēneši}}
'''Decembris''' ({{val|la|December}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] divpadsmitais [[mēnesis]]. Decembrī ir 31 [[diena]]. Decembris ir [[ziema]]s pirmais un [[gads|gada]] pēdējais mēnesis. Decembrī ir ziemas [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visīsākā un [[nakts]] visgarākā.

sentences: '''Ribosoma''' ir [[šūnas organoīds]], kas atrodas šūnas [[citoplazma|citoplazmā]] un [[endoplazmatiskais tīkls|endoplazmatiskajā tīklā]] un no [[šūna|šūnā]] esošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] sintezē attiecīgajai šūnai raksturīgo [[olbaltumviela|olbaltumvielu]]. Sintezētās olbaltumvielas nonāk endoplazmatiskā tīkla dobumos, pa kuriem tās tiek transportētas uz [[Goldži komplekss|Goldži kompleksu]]. Vienā šūnā var būt vairāki tūkstoši ribosomu. Ribosomas izmēri var būt no 10 līdz 35 [[nano|n]][[metrs|m]]. Pēc ķīmiskā sastāva ribosoma ir olbaltumvielu (aptuveni 40%) un [[ribonukleīnskābe|ribonukleīnskābju]] (RNS, 60%) savienojums. Ribosomu parasti veido no trim līdz četrām [[Ribonukleīnskābe|RNS]] molekulām un no 40 līdz 80 atšķirīgām olbaltumvielām. Ribosomas sastopamas gan [[Prokarioti|prokariotu]], gan [[Eikarioti|eikariotu]] šūnās. <ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref>

sentences: '''Autoskopija''' ({{val|en|Autoscopy}}) ir [[halucinācija]]s veids, kad cilvēks redz pats sevi no malas. Termina izcelsme ir no [[grieķu valoda]]s vārdiem {{gree|αὐτός}} ("pats") un {{gree|σκοπός}} ("skatītājs"). Autoskopija ir [[ārpusķermeņa pieredze]]s paveids.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Talantīgais misters Riplijs
| attēls                   = Talented mr ripley.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Talented Mr. Ripley''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Entonijs Mingella]]
| producents               =
* [[Viljams Horbergs]]
* [[Toms Šternbergs]]
| scenārija autors         = Entonijs Mingella
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Džeiks Deivenports]]
| mūzika                   = [[Gabriels Jareds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mirage Enterprises]]''
* ''[[Timnick Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|12|12|Losandželosa|1999|12|25|ASV|}}
| ilgums                   = 133 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/talented-mr-ripley-1999-0|title=The Talented Mr. Ripley|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921030033/https://www.bbfc.co.uk/releases/talented-mr-ripley-1999-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]40 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=talentedmrripley.htm|title=The Talented Mr. Ripley (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]128,8 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Talantīgais misters Riplijs"''' ({{val|en|The Talented Mr. Ripley}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Entonijs Mingella]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Mets Deimons]], [[Džūds Lo]], [[Keita Blanšeta]], [[Filips Sīmors Hofmans]] un [[Džeiks Deivenports]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|12||bez}} Losandželosā.

sentences:
]]
'''Sociālistiskais reālisms''' ir [[reālisms|reālisma]] mākslas veids, kas attīstījās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un kļuva par dominējošo mākslas veidu [[komunisms|komunisma]] valstīs. Sociālistiskajam reālismam raksturīgs [[Ideoloģija|ideoloģiski]] orientēts stils, kas tendēts ar mērķi vairot sociālisma un komunisma idejas. Sociālistiskais reālisms ir saistīts ar citu mākslas virzienu — [[sociālais reālisms|sociālo reālismu]] —, kas reālistiski attēlo sociāli nozīmīgas problēmas. Tomēr atšķirībā no sociālā reālisma sociālistiskais reālisms koncentrējas uz nabadzīgās sabiedrības daļas glorificēšanu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Groša likums''' ir [[datora veiktspēja]]s pieņēmums, ko veica [[Herberts Grošs]] 1953. gadā. Pieņēmums no H. Groša puses ir, ka datora veiktspēja pieaug, pieaugot datora izmaksām kvadrātā. Ja dators "A" maksā divreiz vairāk kā dators "B", tad pieņēmums ir, ka dators "A" būs līdz pat četrām reizēm veiktspējīgāks kā dators "B".<ref>https://www.encyclopedia.com/computing/dictionaries-thesauruses-pictures-and-press-releases/groschs-law</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Viscum album|Baltais āmulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Santalales
|         rinda_lv =Santalu rinda
|           dzimta =Santalaceae
|        dzimta_lv =Santalkoku dzimta
|            ģints =Viscum L.
|         ģints_lv =Āmuļi
|             suga =Viscum album L.
|          suga_lv =Baltais āmulis
|
}}

sentences:
]]
Jēdziens '''"aukstasiņu zirgi"''' tiek lietots konkrēta zirga tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu [[šķirne]]s izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: [[karstasiņu zirgi|karstasiņu zirgus]] un aukstasiņu zirgus jeb '''vilcējus'''.

sentences: '''Tjūringa mašīna''' ir 1936 g. angļu matemātiķa [[Alans Tjūrings|Alana Tjūringa]] piedāvāts matemātisks [[dators|datora]] modelis. Tas ir visnozīmīgākais no teorētiskajā [[datorzinātne|datorzinātnē]] izmantotajiem skaitļošanas modeļiem, jo precīzi raksturo to, ko iespējams aprēķināt ar mūsdienās izmantotajiem datoriem. Tjūringa mašīna ir abstrakts modelis - tā nav paredzēta izgatavošanai un praktiskai lietošanai.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests Johans fon Firkss
|          vārds_orig = Ernst Johann von Fircks
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1737
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 17
|             m_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{noformējums}}
'''Ortokeratoloģija''' ir [[miopija|tuvredzības]] korekcijas metode ar speciālām gāzu caurlaidīgām kontaktlēcām, kas tiek lietotas tikai, cilvēkam [[Miegs|guļot]]. Kontaktlēcas nedaudz izmaina [[acs|radzenes]] formu un acs [[Optika|optisko]] stiprumu. Pēc kontaktlēcu izņemšanas ir skaidra redze aptuveni 24—36 stundas. Kontaktlēcas ir jālieto regulāri katru nakti 6—8 stundas. Korekcijas metode ir atgriezeniska un, pārtraucot kontaktlēcu lietošanu, aptuveni nedēļas laikā redze atgriežas sākumstadijā.

sentences: '''Piena Ceļa galaktika''',<ref name="piezīme"/> reizēm saukta vienkārši par '''Galaktiku''' ({{val|el|Γαλαξίας}}, ''Galaxías''; {{gree|γάλα}}, ''gála'' — ‘piens’), ir [[spirālveida galaktika|spirālveida]] [[galaktika]], kas ietilpst galaktiku [[Lokālā galaktiku grupa|Lokālajā grupā]]. Šīs galaktikas [[Oriona spirālzars|Oriona spirālzarā]] atrodas arī [[Saules sistēma]]. No [[Zeme]]s mūsu galaktika ir redzama kā gaišāka josla naksnīgajās debesīs, un šis izskats arī ir devis iedvesmu nosaukt to par “Piena Ceļu”. Pēc citu tālu zvaigžņu sistēmu atklāšanas šis grieķu cilmes vārds tika dots mūsu galaktikas apzīmēšanai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Poznaņa
| image_skyline =Collage of views of Poznan.PNG
| imagesize = 250px
| image_caption = Poznaņas skatu kolāža
| image_flag = POL Poznań flag.svg
| image_shield = POL Poznań COA.svg
| pushpin_map = Poland
| pushpin_label_position = bottom
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{POL}}
| subdivision_type1 = [[Polijas administratīvais iedalījums|Vojevodiste]]
| subdivision_name1 = [[Lielpolijas vojevodiste]]
| subdivision_type2 = Apriņķis
| subdivision_name2 = Pilsēta ar apriņķa tiesībām
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1253
| area_total_km2 = 261.91
| population_as_of = 2012
| population_metro    = 943700
| population_urban    = 550752
| population_density_km2 = 2123.4
| timezone = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset = +1
| timezone_DST = [[Central European Summer Time|CEST]]
| utc_offset_DST = +2
| latd = 52
| latm = 24
| lats = 00
| latNS = N
| longd = 16
| longm = 55
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_m = 60-154
| website = http://www.poznan.pl/
}}
'''Poznaņa''' ({{val|pl|Poznań}}), senāk lietotais nosaukums '''Pozene''' ({{val|de|Posen}}), ir pilsēta [[Polija]]s rietumos, [[Lielpolijas vojevodiste]]s centrs [[Varta]]s upes krastos.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kalinga
| official_name = ''Kalinga''
| image_skyline = Lubuagan0552.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces ainava pie Lubuaganas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Kalinga in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1995
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3231.25
| population_total = 229570
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm = 45 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 15 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Tabuka]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 8
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Tabuka]]
| p3 = '''7 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[kalingi]], [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-KAL
| website                  = {{URL|http://www.kalinga.gov.ph/}}
}}
'''Kalinga''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kalinga}}, {{val|en|Kalinga}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 7 municipalitātēs un sīkāk 153 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Tabuka]]. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, lielākoties kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[kalingi]] (64 %), [[kankanaji]] (3 %), [[bontoki]] (2 %), kā arī ieceļojušie [[iloki]] (24 %).

sentences:
[[Kategorija:Futbola stadioni pēc valsts|Gibraltārs]]
[[Kategorija:Gibraltārs]]

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti [[sēne|sēnēm]] un [[mikoloģija|mikoloģiju]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rātsnama aptieka
| native_name         = ''Raeapteek''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               = Raeapteek2008.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Tallina]], [[Harju apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59.437806 | latNS  = N
| longd = 24.746011 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = pirms 1422. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://raeapteek.ee/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Isarogs
| Nosaukums2       = ''Isarog''
| Photo            = Mount_Isarog_View_at_Antipolo_Baao_Camarines_Sur.jpg
| Paraksts         =
| Augstums         = 2011,6
| Relatīvais_augstums = 1951
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 13 |latm= 39 |lats=33 |latNS= N
| longd= 123 |longm= 22 |longs= 24 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Dienvidkamarinesa}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = ap 3500. gadu p.m.ē.
| First ascent         =
}}
'''Isarogs''' ({{val|fil|Bundok Isarog}}, {{val|en|Mount Isarog}}, {{val|bcl|Bukid Isarog}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Dienvidkamarinesa]]s provincē 20 km uz austrumiem no [[Naga (Bikola)|Naga]]s pilsētas. Vulkāns ir 2011 m vjl augsts un pamatnes diametrs ir ap 12 km. Vulkāns ir atzīts par aktīvu, lai arī pēdējais izvirdums noticis ap 3500. gadu p.m.ē. — vulkāna masīvā ir [[fumarola]]s un karstie avoti, bet 1915. gadā reģistrēta zemestrīce, kas izraisīja vairākus nogruvumus.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273042 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Isarog]</ref> Isaroga masīvs ir mājvieta aborigēnajai [[aeti]]em pieskaitītajai agtu ciltij.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Carpinus caroliniana|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Carpinus|ģints_lv=Skābarži|suga=Carpinus caroliniana|suga_lv=Karolīnas skābardis|attēls=Carpinus caroliniana Grab amerykański 2019-06-01 03.jpg|attēls2=Carpinus caroliniana tree.jpg}}
'''Karolīnas skābardis''' ({{val-la|Carpinus caroliniana}}) ir [[Bērzu dzimta|bērzu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Citas nozīmes|Misūri štatu|Misūri|Misūri}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Misūri
''Missouri''
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Džefersonsitija]]
| pilsēta = [[Kanzassitija (Misūri)|Kanzassitija]]
| iestāšanās = [[1821]]. gada [[10. augusts]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = MO US-MO
| mājaslapa = [http://www.mo.gov www.mo.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 5 842 713
| iedzīvotājiV = 18
| iedzblīvums = 31
| iedzblīvumsV = 27
| ieņēmumi = 43 988
| ieņēmumiV = 25
| rase = baltie - 86,54%
melnie - 12,04%
| reliģija = [[protestanti]] - 50%
[[katoļi]] - 19%
[[Ateisms|nereliģiozi]] - 15%
| platība = 180 693
| platībaV = 21
| garums = 480
| platums = 385
| ūdens = 1,16
| augstums = Taumsaukas kalns, 540
| Vaugstums = 240
| Zaugstums = 70
}}
'''Misūri''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu un Dienvidu reģionos. Misūri [[administratīvais centrs]] ir [[Džefersonsitija]].

sentences:
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Atlantijas okeāns]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Agropyron cristatum (3848753465).jpg|att_nosaukums=[[Ķemmveidīgā pavārpata]] (<i>Agropyron pectinatum</i>)|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=|apakšdzimta_lv=|ģints=Agropyron|ģints_lv=Pavārpatas|kategorijas=nē|binomial=Agropyron|autors=}}'''Pavārpatas''' ({{val|la|Agropyron}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], bet sugas ir plaši izplatījušās un naturalizējušās arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://delta-intkey.com/grass/www/ag_pyron.htm|title=Grass Genera of the World - Agropyron Gaertn.|website=web.archive.org|access-date=2022-09-19|date=2011-06-06|archive-date=2011-06-06|archive-url=https://web.archive.org/web/20110606064238/http://delta-intkey.com/grass/www/ag_pyron.htm}}</ref><ref>Gaertner, Joseph. 1770. Novi Commentarii Academiae Scientiarum Imperalis Petropolitanae 14(1): 539</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tropicos.org/Name/40034604|title=Tropicos|website=www.tropicos.org|access-date=2022-09-19}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=100844|title=Agropyron in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-09-19}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Agropyron|title=Genere Agropyron - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-09-19}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://bonap.net/NAPA/TaxonMaps/Genus/County/Agropyron|title=2013 BONAP North American Plant Atlas. TaxonMaps|website=bonap.net|access-date=2022-09-19}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |          vārds = Aleksandrs Saharovs
 |     vārds_orig = ''Александр Андреевич Сахаров''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |        dz_gads = 1865
 |     dz_mēnesis = 4
 |       dz_diena = 7
 |       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Simbirskas guberņa}}
 |      m_dat_alt =
 |         m_gads = 1942
 |      m_mēnesis =
 |        m_diena =
 |        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava|td=Krievija}}
 |      pilsonība =
 |        tautība = [[krievi|krievs]]
 |        dzimums = V
 |  dzīves_vieta =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 | nodarbošanās = esperantists, izdevējs
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Aleksandrs Saharovs''' ({{val|ru|Алекса́ндр Андре́евич Са́харов}}), dzimis {{dat|1865|4|7}}, miris 1942. gada jūlijā) bija [[krievi|krievu]] esperantists.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vladimirs Petrovs''' ({{Val-ru|Владимир Михайлович Петров}}; dzimis {{dat|1907|2|15}}, miris {{dat|1991|6|14}}) bija [[Padomju Savienība]]s slepenā dienesta virsnieks, kurš ievērību guva 1954.gadā [[Austrālija]]s varas iestādēm pieprasot politisko patvērumu.

sentences:
[[File:KZuse denkmal.jpg|thumb|Konrāda Cūzes (''Konrad Zuse'') piemineklis [[Vācija|Vācijā]] ]]
'''Digitālā filozofija''', arī '''digitālā fizika''' ir strīdīgs mūsdienu novirziens [[filozofija|filozofijā]], [[kosmoloģija|kosmoloģijā]] un teorētiskajā [[fizika|fizikā]]. Šo terminu ap 1992. gadu ieviesa [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] [[informācijas teorija]]s pētnieks un fiziķis Edvards Fredkins.<ref>[http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130829040455/http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf |date={{dat|2013|08|29||bez}} }} Fredkina raksts: "Ievads digitālā filozofijā" {{en ikona}}</ref> Vācu inženieris un [[izgudrotājs]] [[Konrāds Cūze]] 1969. gadā, šķiet, bija pirmais, kurš aprakstīja digitālo fiziku.<ref>[http://www.mathrix.org/zenil/ZuseCalculatingSpace-GermanZenil.pdf] Cūzes  (''Zuse'') raksts: "Rēķināt telpu" {{en ikona}}</ref><ref>[ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200618062108/ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf |date={{dat|2020|06|18||bez}} }} Cūzes ''Rechnender Raum'' {{de ikona}}</ref> Reizēm tiek lietots termins digitālā mehānika.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Februāris''' ({{val|la|Februarius}}, no {{val|la|februare}} — ''tīrīt'', par godu seno romiešu attīrīšanās rituālam ''Februa'') ir [[gads|gada]] otrais [[mēnesis]]. Februāris ir gada īsākais mēnesis, un parasti tajā ir 28 dienas, bet [[garais gads|garajā gadā]] 29 dienas.<ref>[[1930]]. un [[1931]]. gadā [[Padomju Savienība|PSRS]] īslaicīgi ieviesa savu kalendāru, kur februārī bija 30 dienas.</ref>  Februāris ir [[ziema]]s pēdējais mēnesis.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bandžarbaru
 | official_name            = ''Kota Banjarbaru''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Tugu Selamat Datang Banjarbaru.jpg
| photo1b      =
| photo2a      = Kampoeng Pelangi Banjarbaru 171218003.JPG
| photo2b      = Dr Murdjani Field Banjarbaru.jpg
| photo3a      =
| photo3b      =
| photo3c      =
| photo4a      = Al Munawarah Grand Mosque Banjarbaru.jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Banjarbaru.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Kalimantāna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Dienvidkalimantāna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1999
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 305.242
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 270024
 | population_urban         =
 | population_metro         = 418000
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WITA]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 27 | lats =  | latNS = S
 | longd = 114 | longm = 50 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.banjarbarukota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Izoelektriskais punkts''' (pI) ir [[viela]]s [[šķīdums|šķīduma]] [[pH]] vērtība, pie kuras vielas [[molekula]]i nav [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]]. Izoelektriskais punkts raksturīgs [[amfotēriskums|amfotēriem]] savienojumiem, īpaši [[aminoskābes|aminoskābēm]]. Vienkāršākajā gadījumā (kad aminoskābei ir viena [[aminogrupa]] un viena [[karboksilgrupa]]) izoelektrisko punktu aprēķina kā vidējo no abām [[disociācijas konstante|disociācijas konstantēm]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Hjūstonas "Astros"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Teksasa|Hjūstona}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1962|kapteinis=|klubs=Houston Astros|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Minute Maid Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=41 168|krāsas=Tumši zila, oranža, balta<br />{{color box|#002D62}} {{color box|#EB6E1F}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Džims Kreins|prezidents=|menedžeris=Džeimss Kliks|galvenais_treneris=Dastijs Beikers|logo=Houston-Astros-Logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=2 (2017,2022)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|divīzijas tituli=12|bg_color=#EB6E1F|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#002D62}}'''Hjūstonas "Astros"''' ({{Val|en|Houston Astros}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Hjūstona|Hjūstonā]], [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1962. gadā kā '''Hjūstonas "Colt .45s"'''. "Astros" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis divās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]s 2017. un 2022. gadā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Minute Maid Park'' stadionā.

sentences: '''Sociālistiska valsts''' ir valsts, kurā pastāvošā valsts iekārta, valdošā partija vai konstitūcija pretendē uz sekošanu [[Sociālisms|sociālisma]] vai [[Marksisms|marksisma]] ideoloģijai. Lielākā daļa valstu, kuras pretendēja uz šo statusu, pastāvēja laikā starp 1945. un 1992. gadu.

sentences: '''14. maijs''' ir gada 134. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (135. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 231 diena.

sentences:
{{Atsauces+}}
 rezonanses struktūras]]
Ķīmijā par '''rezonansi''' sauc [[molekula|molekulu]] vai [[jons|jonu]] struktūras aprakstīšanas veidu [[valences saišu teorija|valences saišu teorijā]], kurā tie tiek aprakstīti kā vairāku atsevišķu struktūru (rezonanses struktūru) kombinācija (rezonanses hibrīds).

sentences: '''Kolhozs''' ({{val|ru|колхо́з}}, [[akronīms]] no ''коллективное хозяйство'' — ‘kolektīva saimniecība’) jeb '''kopsaimniecība''' bija kopēja [[saimniekošana]]s forma laukos [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un citās [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs 20. gadsimtā, kuru individuālo saimniecību (Latvijā, piemēram, [[viensēta|viensētu]]) vietā organizēja [[sociālisms|sociālistiskajā]] [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] un [[zvejniecība|zvejniecībā]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=kolhozs&list=kolhozs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]{{Novecojusi saite}}</ref> Kolhozos ražošanas līdzekļi (zeme, iekārtas, lopi, sēklas u.c.) bija kopsaimniecības paju īpašnieku kopīpašums. Ienākumi no saimniekošanas tika sadalīti saskaņā ar dalībnieku kopēju lēmumu.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
{{Tauta
| native_name = ''Табасаранар''
| attēls =
| population = 155 000
| regions = {{RUS}} 151 466 (2021)
no tiem 126 319 [[Dagestāna|Dagestānā]]
{{flag|Kanāda}} 1245 (2019)
{{LAT}} 6 (2010)

| reliģija = [[sunnītu islāms]]
| map = Расселение табасаран в ЮФО и СКФО по городским и сельским поселениям, в %.png
| valoda = [[Tabasaranu valoda|tabasaranu]], [[krievu valoda|krievu]]
}}
s [[Dienvidu federālais apgabals|Dienvidu]] un [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]] federālajos apgabalos]]
'''Tabasarani''' (pašnosaukums — ''Табасаранар'') ir viena no [[Kaukāzs|Ziemeļkaukāza]] tautām.<ref>{{PZT|679}}</ref> Apdzīvo [[Dagestāna]]s dienvidu daļu,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/humanities/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/tabasarans|title=Tabasarans {{!}} Encyclopedia.com|website=www.encyclopedia.com|access-date=2023-04-01}}</ref> galvenokārt [[Tabasaranu rajons|Tabasaranu rajonu]], kur to īpatsvars ir 79% no iedzīvotāju kopskaita. Izplatītākā reliģija ir [[sunnītu islāms]].

sentences:
]]
'''Orhonas raksts''' jeb '''sentjurku rūnas''' bija rakstība, ko izmantoja [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] no 5. gs. p.m.ē līdz 10. gs. m.ē. Pirmais zināmais [[tjurki|tjurku]] [[alfabēts]]. Nosaukts pēc pirmā atraduma Orhonas ielejā ([[Mongolija|Mongolijā]]). Dažreiz to sauc par '''tjurku rūnām''', jo zīmes ir līdzīgas [[Rūnu raksts|ģermāņu rūnu rakstam]] (dažas pat sakrīt gan vizuāli, gan fonētiski).

sentences: '''Fuko svārsts''' ir ierīce, ko izmanto, lai pierādītu [[zemes rotācija|Zemes griešanos]]. Ierīce nosaukta par godu [[Leons Fuko|Leonam Fuko]], svārsta eksperimenta pirmās demonstrācijas veicējam. Lai gan tas jau bijis iepriekš zināms, ka Zeme griežas, Fuko svārsta pirmā demonstrācija 1851. gadā bija viens no pirmajiem vienkārši uztveramajiem pierādījumiem zemes rotācijai. Mūsdienās Fuko svārsti ir uzstādīti vairākās [[universitāte|universitātēs]] un zinātnes muzejos.<ref>{{Laikraksta atsauce|author=Oprea, John|title=Geometry and the Foucault Pendulum|journal=Amer. Math. Monthly|volume=102|year=1995|pages=515–522|url=http://www.maa.org/programs/maa-awards/writing-awards/geometry-and-the-foucault-pendulum|doi=10.2307/2974765|DOI=10.2307/2974765}}</ref> Eksperimenta gaitā smaga [[lode]] tiek iekārta vadā (visbiežāk 12–30 m garā), kas piestiprināts lielā augstumā. Zem lodes atrodas virsma, uz kuras ir atzīmēti [[leņķis|leņķi]]. Nereti eksperimenta veikšanai ik pēc noteiktas distances apkārt virsmai tiek novietoti priekšmeti, kuri, svārstam sasniedzot noteikto leņķi, tiek nogāzti.

sentences: '''12. janvāris''' ir 12. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 353 dienas (354 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Kooperatīvā krājaizdevu sabiedrība''' vai '''krājaizdevu sabiedrība''' ir biedru dibināts un pārvaldīts finanšu kooperatīvs. Tas veic darbības līdzīgi kā [[komercbanka]] un sniedz saviem biedriem galvenos finanšu pakalpojumus. Atšķirībā no komercbankas, KKS biedri ir viņu īpašnieki, tāpēc attiecības starp pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu lietotājiem ir citā līmenī. Tas attiecas gan uz tās dalībnieku — pakalpojumu saņēmēju — zināšanām, gan uz pakalpojumu elastīgumu. Kooperatīvās krājaizdevu sabiedrības var tikt iedalītas pēc teritoriālā vai interešu principa, kas nosaka to darbības teritoriju un mērķauditoriju — biedrus. Kredītkooperatīvu pamatprincips ir ar savu darbību veicināt biedru labklājību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laukutikls.lv/informativie-materiali/finanses|title=Finanses {{!}} Lauku tīkls|website=www.laukutikls.lv|access-date=2020-05-04}}</ref>

sentences: '''Fotometrija''' ir [[optika]]s nozare, kas pēta gaismas avotu izstaroto elektromagnētisko enerģiju un tās mērīšanu. Gaismas avotus iedala termiskajos un luminiscentajos. Katrā gaismas avotā noteikta veida [[enerģija]] pārvēršas elektromagnētiskā starojuma enerģijā, ar cilvēka aci var saskatīt tikai daļu no šī starojuma, kas ir robežās starp 400 - 760 nm.

sentences: '''Instinkts''' ({{val|la|instinctus}} — ‘mudinājums’) ir [[Iedzimtība|iedzimts]], cilvēkam un katrai dzīvnieku [[Suga|sugai]] raksturīgs izturēšanās formu kopums.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā medicīnas enciklopēdija | year= 1976 | publisher= Izdevniecība "Rīga" | page= 253}}</ref> Instinkti, piemēram, zivīm ir došanās uz [[Nārsts|nārsta]] vietām, putniem — [[Gājputni|migrācija]]. Cilvēkam instinkti var samazināties [[alkoholiskie dzērieni|alkohola]] reibumā, uzbudinājuma rezultātā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mountain Weasel (Mustela altaica).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela altaica
| suga_lv = Kalnu zebiekste
| binomial = Mustela altaica <small>([[Pallas]], 1811)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Demotika
 |tips               = [[logogrāfiska rakstība]]
 |valodas            = [[Senā Ēģipte]]
 |laiks              = 650. gads p.m.ē. — m.ē. 5. gadsimts
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Hieratika]]
 |atvasinājumi       = [[Meroes raksts]], [[koptu alfabēts|koptu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            =
 |iso15924           = Egyd (070)
 |sample             = DemoticScriptsRosettaStoneReplica.jpg
 |caption            = [[Rozetas akmens]] demotikas uzraksta fragments
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Demotika''' (no {{val|grc|δημοτικός}} — ‘tautas [raksts]’) ir jaunākā no trijām [[Ēģiptiešu hieroglifi|ēģiptiešu hieroglifu]] rakstu formām. Atšķirībā no klasiskās hieroglifu rakstības, kas tika izmantota galvenokārt monumentālajiem uzrakstiem, demotika, tāpat kā [[hieratika]], tika izmantota rokrakstam uz [[papiruss|papirusa]]. Radusies [[Lejasēģipte|Lejasēģiptē]] ap 650. gadu p.m.ē. no hieratikas un tika lietota līdz m.ē. 5. gadsimtam. Demotiskais raksts lielā mērā ietekmējis [[koptu raksts|koptu rakstu]], kas ir ēģiptiešu valodas mūsdienu liturģiskā rakstība.

sentences: '''Justspēja''' ir dzīvu būtņu spēja ar [[Maņu orgānu sistēma|maņu]] palīdzību [[Uztvere|uztvert]] pasauli un gūt [[subjektivitāte|subjektīvu]] pieredzi. Justspēja ir nozīmīgs jēdziens [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] filosofijā, kā arī diskusijās par [[Aborts|aborta]] ētiskajiem aspektiem, jo no tās ir atkarīga indivīda spēja [[Ciešanas|ciest]] un līdz ar to atsevišķu [[Tiesības|tiesību]] atzīšana.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste|nosaukums=Saulkrastu vidusskola|tips=vidusskola|dibin=1912|skoleni=392|skolotāji=44|vieta=Saulkrasti, Saulkrastu novads, {{LVA}}|mlapa=http://www.saulkrastuvsk.lv/|direktors=Velta Kalnakārkle}}
'''Saulkrastu vidusskola''' bija vispārizglītojoša mācību iestāde, kur mācības notika no 1. līdz 12. klasei. Skolas galvenā ēka bija Smilšu ielā 3, [[Saulkrasti|Saulkrastos]], [[Saulkrastu novads|Saulkrastu novadā]].
2020. gada decembrī Saulkrastu novada dome nolēma apvienot Saulkrastu un [[Zvejniekciema vidusskola]]s, izveidojot [[Vidzemes jūrmalas vidusskola|Vidzemes jūrmalas vidusskolu]].
Pēc apvienošanas 2021. gadā 1.-9.klašu skolēniem mācības plānoja turpināt abu skolu ēkās.<ref>[http://www.aprinkis.lv/index.php/sabiedriba/izglitiba/22185-apvienojot-saulkrastu-un-zvejniekciema-vidusskolas-1-9-klasu-skoleniem-macibas-turpinasies-esoso-skolu-telpas Apvienojot Saulkrastu un Zvejniekciema vidusskolas, 1.-9.klašu skolēniem mācības turpināsies esošo skolu telpās] LETA 20.01.2021</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Pavlo Li
 |    vārds_orig = ''Павло Лі''
 |        attēls = Павло Лі.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|1988|7|10}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krimas apgabals|Eipatorija}}
 |     m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2022|3|6|1988|7|10}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals|Irpiņa}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = aktieris, televīzijas raidījumu vadītājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Pavlo Li''' ({{val|uk|Павло Романович Лі}}, dzimis {{dat|1988|7|10}}, miris {{dat|2022|3|6}}) bija [[Ukraina|ukraiņu]] aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sākoties [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā]] kara pirmajā dienā iestājās Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkos. Gājis bojā kaujā, kad Krievijas spēki bombardēja [[Irpiņa]]s pilsētu netālu no galvaspilsētas [[Kijiva]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-europe-60659363|title=Ukrainian actor Pasha Lee killed in Russian bombardment|publisher=BBC News}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Staicele
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Staiceles dibināšanas piemiņas zīme.jpg
| imagesize =
| image_caption = Staiceles dibināšanas piemiņas zīme
| image_flag = Staiceles karogs.gif
| flag_link = Staiceles karogs
| image_shield = Staicele COA.svg
| shield_link = Staiceles ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 50
| lats = 14
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 44
| longs = 39
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Limbažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Staices pilsētas un pagasta pakalpojumu sniegšanas centra vadītājs
| leader_name = Rihards Būda
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Staizel}}
| area_total_km2 = 4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Staicele}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 45
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4043
| website = {{url|www.staicele.lv}}
| footnotes =
}}
'''Staicele''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Izvietojusies [[Salaca]]s upes krastos pie autoceļa [[P15]] {{nobr|13 km}} no novada centra [[Aloja]]s un {{nobr|140 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Falkons Skots
|     vārds_orig = ''Robert Falcon Scott''
|         attēls = Scott of the Antarctic crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Devonporta]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Rosa šelfa ledājs]], [[Antarktīda]]
}}
'''Roberts Falkons Skots''' ({{val|en|Robert Falcon Scott}}, dzimis {{dat|1868|6|6}} [[Devonporta|Devonportā]], [[Anglija|Anglijā]], miris, domājams, {{dat|1912|3|29}} uz [[Rosa šelfa ledājs|Rosa šelfa ledāja]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]) bija britu jūrnieks, karaliskās [[kara flote|flotes]] virsnieks un polārpētnieks, viens no [[Dienvidpols|Dienvidpola]] pirmatklājējiem. Vadīja divas ekspedīcijas uz Antarktīdu: ar kuģiem "Discovery" (1901—1904) un "Terra Nova" (1910—1913).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =ツメナガセキレイ.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Motacilla
 | ģints_lv=Cielavas
 | suga=Motacilla tschutschensis
 | suga_lv=Austrumu dzeltenā cielava
 |      binomial = Motacilla tschutschensis
([[Gmelin]], 1789)
 |   kategorijas = nē
}}
'''Austrumu dzeltenā cielava''' (''Motacilla tschutschensis'') ir [[cielavu dzimta]]s (''Motacillidae'') [[dziedātājputns|dziedātājputnu]] suga, kurai ir 3 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxbills/ World Bird List: Waxbills, parrotfinches, munias, whydahs, Olive Warbler, accentors & pipits, 2018]</ref> Nesenā pagātnē tā tika sistematizēta kā [[dzeltenā cielava|dzeltenās cielavas]] (''Motacilla flava'') pasuga.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/103822471/0 IUCN: Motacilla tschutschensis]</ref> Austrumu dzeltenā cielava ligzdo [[Āzija]]s austrumos un [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumos, ziemo Āzijas dienvidos un [[Austrālija|Austrālijā]].<ref name=world/><ref name=iuc/>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pikseļi
 | oriģinālnos = ''Pixels''
 |      attēls = Pikseli.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, asa sižeta filma, animācijas filma
 |    režisors = [[Kriss Kolumbuss]]
 |  producents =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Allens Koverts]]
* Kriss Kolumbuss
 |   scenārijs =
* [[Tims Hērlihijs]]
* [[Timotijs Doulings]]
 |     aktieri =
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Mišela Monagana]]
* [[Pīters Dinklidžs]]
* [[Džošs Gads]]
* [[Braians Kokss]]
 |      mūzika = [[Henrijs Džekmens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[China Film Group]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|7|24||bez}}
 |      ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pixels-2015|title=Pixels|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2019|05|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190505063631/http://www.bbfc.co.uk/releases/pixels-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|88 miljoni}}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pixels.htm|title=Pixels (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|224,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pikseļi"''' ({{val|en|Pixels}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kura režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Kevins Džeimss]], [[Ādams Sendlers]], [[Mišela Monagana]], [[Pīters Dinklidžs]], [[Džošs Gads]] un [[Braians Kokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|7|24||bez}}.

sentences: {{Citas nozīmes|mumificējušos līķi|Mūmija (nozīmju atdalīšana)|mūmija}}

sentences: '''Protoplanetārais [[miglājs]]''' (PPM) ir astronomisks objekts, kas pastāv īsā laika posmā [[zvaigzne]]s straujās evolūcijas laikā starp sarkanā milža vēlā asimptotiskā zara fāzi un tai sekojošo planetārā miglāja (PM) fāzi. Sarkanā milža asimptotiskā zara fāzes laikā zvaigzne zaudē masu, izdalot zvaigzni ieskaujošu ūdeņraža gāzes apvalku. Kad tuvojas šīs fāzes noslēgums, zvaigzne pāriet protoplanetārā miglāja fāzē.

sentences: '''17. augusts''' ir gada 229. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (230. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 136 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       binomial = Desmodus rotundus
|         autors = [[Étienne Geoffroy Saint-Hilaire|Geoffroy]], [[1810]]
|         attēls = Vampiervleermuis (desmodus rotundus).jpg
|  att_nosaukums = Parastais vampīrsikspārnis
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Chiroptera
|       kārta_lv = Sikspārņi
|         dzimta = Phyllostomidae
|      dzimta_lv = Lapdeguņi
|    apakšdzimta = Desmodontinae
| apakšdzimta_lv = Vampīrsikspārņi
|          ģints = Desmodus
|       ģints_lv = Vampīrsikspārņi
|           suga = Desmodus rotundus
|        suga_lv = Parastais vampīrsikspārnis
|      izplatība =
|       sinonīmi =
}}
'''Parastais vampīrsikspārnis''' jeb '''pelēkbrūnais asinsūcējs''' (''Desmodus rotundus'') ir neliela izmēra asinsūcējs [[sikspārnis]], kas pārtiek tikai no citu dzīvnieku [[asinis|asinīm]]. Sastopams [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] [[tropi|tropu]] un [[subtropi|subtropu]] reģionos, no [[Meksika]]s līdz [[Čīle]]s ziemeļiem un [[Argentīna]]i.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Vācieši]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Vācieši]]
[[Kategorija:Vācieši]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Dažas sievietes
| attēls = Certain Women film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Certain Women''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kellija Rīčarde]]
| producents = [[Džīna Kvona]]
| scenārija autors = Kellija Rīčarde
| galvenajās lomās = * [[Lora Derna]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Džeimss Le Gross]]
* [[Džareds Heriss]]
* [[Lilija Gledstone]]
| mūzika = [[Džefs Greiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Film Science]]''
* ''[[Stage 6 Films]]''
| izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|10|14|ASV|}}
| ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/certain-women-2016|title=Certain Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018|archive-date={{dat|2017|09|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170929182230/http://www.bbfc.co.uk/releases/certain-women-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=certainwomen.htm|title=Certain Women (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dažas sievietes"''' ({{val|en|Certain Women}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Kellija Rīčarde]]. Galvenās lomas atveido [[Lora Derna]], [[Kristena Stjuarta]], [[Mišela Viljamsa]], [[Džeimss Le Gross]], [[Džareds Heriss]] un [[Lilija Gledstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklopropāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = trimetilēns
|           CAS numurs = 75-19-4
|      ķīmiskā formula = C3H6
|              molmasa = 42,08
|              blīvums = 1,879
|  kušanas temperatūra = -127,42 °C
| viršanas temperatūra = -32,8 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1107. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklopropāns''' (C3H6) ir bezkrāsaina [[gāze]] ar [[petrolēteris|petrolēterim]] līdzīgu smaku. [[Ūdens|Ūdenī]] nešķīst, viegli šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]]. Ciklopropāns ir visvienkāršākais [[cikloalkāni|cikloalkāns]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Frantic
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|17,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4199712257/weekend/|title=Frantic |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| ilgums = 120 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1988|2|16|Apvienotā Karaliste|1988|2|26|ASV|1988|3|30|Francija}}
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| studija = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''The Mount Company''
| operators = [[Vitolds Sobocinskis]]
| oriģinālnos = ''Frantic''
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Betija Baklija]]
* [[Džons Mahonijs]]
* [[Emanuela Senjē]]
| scenārijs = * Romans Polaņskis
* [[Žerārs Brahs]]
* [[Roberts Touns]]
| producents = * [[Tims Hemptons]]
* [[Toms Mounts]]
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| žanrs = neo-noir, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Frantic (movie poster).jpg
| imdb =
}}'''''Frantic''''' ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Betija Baklija]], [[Džons Mahonijs]] un [[Emanuela Senjē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Hausrotschwanz_Brutpflege_2006-05-21-05.jpg
| att_nosaukums = Eiropas pasugas
''P.o. gibraltariensis'' tēviņš
| att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
| dzimta=Muscicapidae
| dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
| apakšdzimta=Saxicolinae
| apakšdzimta_lv=Čakstīšu apakšdzimta
| ģints =Phoenicurus
| ģints_lv =Erickiņi
| suga = Phoenicurus ochruros
| suga_lv = Melnais erickiņš
| binomial =Phoenicurus ochruros ([[Samuel Gottlieb Gmelin|Gmelin]], 1774)
|   kategorijas = nē
}}
'''Melnais erickiņš''' (''Phoenicurus ochruros'') ir maza auguma [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=iuc/> Tam ir piecas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref>

sentences:
[[File:Middle finger BNC.jpg|thumb|Vidējais pirksts]]
'''Vidējais pirksts''' ir trešais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[rādītājpirksts|rādītājpirkstu]] un [[zeltnesis|zeltnesi]]. Rokā tas parasti ir garākais pirksts.

sentences: '''Bikses''' ir staklēts [[apģērbs|lejasģērbs]], kas aptver [[iegurnis|iegurni]] (bezstaru bikses) un arī atsevišķi abus stilbus (staru bikses). Konstruktīvi atšķirīgas bikses valkā gan apakšdrēbju, gan padrēbju, gan virsdrēbju, gan ārdrēbju kārtās. Pēc garuma staru bikses sniedzas līdz pastaklei, pusgurnam, ceļgalam, pacelei, puslielam, [[potīte|potītei]], [[pēda|pēdai]], pēdapakšai (piemēram, bikses ar pēdsloksnēm). <ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 102. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Rucava
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Rucavas baznīca 2000-07-09.jpg
| image_caption            = Rucavas luterāņu baznīca
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Rucavas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1253
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 2,69
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3197&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 528
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 9 | lats = 33 | latNS = N
| longd = 21 | longm = 9 | longs = 43 | longEW = E
| elevation_m              = 12
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3477
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Rucava''' (agrāk arī '''Paurupe''') ir [[ciems]] [[Kurzeme]]s dienvidrietumos, [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. [[Rucavas pagasts|pagasta]] administratīvais centrs. Rietumos gar Rucavu iet [[Latvijas galvenie autoceļi|galvenais autoceļš]] [[A11]], kas savieno [[Liepāja|Liepāju]] un [[Lietuva|Lietuvu]]. Ciems atrodas 44 km uz dienvidiem no Liepājas, 8 km uz austrumiem no [[Baltijas jūra]]s piekrastes un tikai 4 km no Lietuvas robežas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pamatkrāsas
| attēls                   = Primaryposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Primary Colors''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               =
* [[Džonatans Kreins]]
* [[Nīls Makliss]]
* Maiks Nikolss
| scenārija autors         = [[Elēna Meja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Travolta]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Adrians Lesters]]
* [[Mora Tīrnija]]
* [[Pols Gilfoils]]
| mūzika                   = [[Rajs Kūders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mutual Film Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|3|20|}}
| ilgums                   = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|title=Primary Colors|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 3, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190603174439/https://bbfc.co.uk/releases/primary-colors-1998|archivedate={{dat|2019|06|03||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=primarycolors.htm|title=Primary Colors (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|52,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pamatkrāsas"''' ({{val|en|Primary Colors}}) ir 1998. gada drāma, kas balstīta uz Džo Kleina romānu ''Primary Colors: A Novel of Politics''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Maiks Nikolss]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Emma Tompsone]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Adrians Lesters]], [[Mora Tīrnija]] un [[Pols Gilfoils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|2|20||bez}}.

sentences:
]]
'''Bērns''' ir dzīvas būtnes pēcnācējs. Tas ir  vispārīgs apzīmējums, kas aptver dažādas attīstības stadijas.  [[likums|Likuma]] izpratnē bērns ir cilvēks līdz pilngadības sasniegšanai. Šo jēdzienu attiecina arī uz pēcnācējiem, kas nav bioloģiskie pēcnācēji, piemēram, [[adopcija|adoptētajiem]] bērniem, garīgajiem sekotājiem, jaunāko paaudzi, kā arī uz psiholoģiski nenobriedušām personām.

sentences: '''Burts''' ir [[alfabēts|alfabētiskas]] rakstu sistēmas elements. Katrs burts [[rakstu valoda|rakstu valodā]] parasti tiek asociēts ar vienu [[mutvārdu valoda]]s [[fonēma|fonēmu]]. Agrīno rakstību rakstzīmes saucamas par sillabogrammām (apzīmējošas [[zilbe]]s) vai [[Logogramma|logogrammām]] (apzīmējošas [[vārds|vārdus]] vai [[frāze]]s).

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Fransisko Varela
|          vārds_orig = ''Francisco Varela''
|              attēls = Francisco Varela.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Varela [[Daramsala|Daramsalā]], [[indija|Indijā]], 1994. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta = Čīle, ASV, Francija
|           pilsonība =
|             tautība = čīlietis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = neirozinātne, fenomenoloģija
|           intereses =  uztveres teorija, budisms
|          alma_mater = Čīles Universitāte
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = ''Humberto Maturana''
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]]
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Fransisko Varela''' ({{val-es|Francisco Javier Varela García}}; dzimis {{dat|1946|9|7}}, miris {{dat|2001|5|28}}) bija [[Čīle|čīliešu]] [[bioloģija|biologs]], [[profesors]], [[filozofija|filozofs]] un neirozinātnieks, kurš kopā ar ''Humberto Maturana'' bioloģijā ieviesa [[jēdziens|jēdzienu]] "autopoiesis" (sevis veidošana).<ref>[http://books.google.co.uk/books?id=nVmcN9Ja68kC&dq=Maturana++Varela+Autopoiesis+Cognition&printsec=frontcover&source=bn&hl=en&ei=vN1YS_eUGqD20wSjzLHxBA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=4&ved=0CBkQ6AEwAw#v=onepage&q&f=false Autopoiesis {{en ikona}}]</ref> Varela arī bija Gara un dzīves institūta (''Mind and Life Institute'') līdzdibinātājs. Šī organizācija veicina dialogu starp [[zinātne|zinātni]] un [[Budisms|budismu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/about/history/ |title=''Mind and Life Institute'' mājaslapa {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|10|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ |date={{dat|2014|09|21||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/varela-awards/ |title=Gara un dzīves institūta Varela stipendijas {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|11|09||bez}} |archive-date={{dat|2015|06|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ |date={{dat|2015|06|27||bez}} }}</ref>

sentences: '''Pasta serveris''' ({{val-en|mail server}}) jeb '''vēstules pārsūtīšanas aģents''' ({{val-en|mail transfer agent - '''MTA'''}}) ir [[datorprogramma]] vai [[programmatūras aģents]], kas pārsūta [[e-pasts|e-pasta vēstules]] no viena [[dators|datora]] uz citu.

sentences: '''Saulenītes''' (''Heliozoea'') ir [[Sarkodīnvicaiņi|sarkodīnvicaiņu]] [[Tips (zooloģija)|tipa]] [[Klase (bioloģija)|klase]] (senāk ''Heliozoa'' [[kārta]]) kuras pārstāvji pēc ārējā izskata nedaudz atgādina [[Saule|Sauli]]. Saulenītes ir lodveida [[vienšūņi]], kam uz visām pusēm, līdzīgi stariem, atiet [[pseidopodijas]]. Tām ir pastāvīga adatveida forma, jo tām centrā ir blīvs [[Skelets|skeleta]] pavediens no radiāli izvietotām krama nūjiņām. Dažkārt vairākas saulenītes ar pseidopodijām saplūst, veidojot nepastāvīgas [[Kolonija|kolonijas]]. ''Actinophrys sol'' kolonijas diezgan bieži sastāv no 10—20 īpatņiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Annona
| autors =
| attēls = Annona senegalensis (4337693176).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Annona senegalensis''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Magnoliales
| rinda_lv = Magnoliju rinda
| dzimta = Annonaceae
| dzimta_lv = Anonu dzimta
| kategorijas = nē
| ģints = Annona
| ģints_lv = Anonas
}}'''Anonas''' (''Annona'') ir [[anonu dzimta]]s ģints, kurā ir klasificētas aptuveni 170<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:1966-1|title=Annona L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-03-03|language=en}}</ref> koku un [[Krūms|krūmu]] sugas, kuras ir sastopamas [[Dienvidamerika]]s un [[Āfrika]]s [[Tropi|tropos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891|title=Annona in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2024-03-03|archive-date=2006-08-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20060823072441/http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=101891}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kabujao
 | official_name            = ''Cabuyao''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/3/2/2/1
| image1                   = CabuyaoTownPlazajf7455 24.JPG
| image2                   = 4925Cabuyao City Barangays Landmarks Roads 39.jpg
| image3                   = 4974Cabuyao City Barangays Landmarks Roads 22.jpg
| image4                   = 1429Barangays Cabuyao, Laguna Roads Landmarks 42.jpg
| image5                   = 4528Santa Rosa Cabuyao City Barangays Landmarks Roads 03.jpg
| image6                   = 1628Barangays Cabuyao, Laguna Roads Landmarks 05.jpg
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Cabuyao, Laguna.png
 | image_seal               =
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Laguna]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1571
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 2012
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 18
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 43.4
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 355330
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 16 | lats = 30 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 07 | longs = 30 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4025
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 99
 | website                  = {{URL|https://www.cabuyao.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Kosmonautu jūra
|attēls=
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 66 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 40 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība = 699 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums=4798
|valstis=[[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''Kosmonautu jūra''' ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga malas [[jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē. Plešas aptuveni no 33 līdz 55° austrumu garuma grādiem. Rietumos atrodas [[Rīsera-Larsena jūra]], ko atdala [[Gunnerusa grēda]], austrumos — [[Sadraudzības jūra]].

sentences:
{{citas nozīmes|minerālu|Vizla (nozīmju atdalīšana)|Vizla}}
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Vizla
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], vizlas grupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = AB2–3(X, Si)4O10(O, F, OH)2
|    singonija = [[monoklīnā singonija]]
|        krāsa = violets, rožains, sudrabains, pelēks, tumši zaļš, brūns, melns, dzeltenbrūns
|       svītra =
|     habituss = plātņaina vai šķiedraina masa
|    skaldnība = ļoti laba
|       lūzums =
|      cietība = 2–4
|      spīdums =
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef =
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,8 – 3,1 g/cm3
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Larian Studios''
| native_name      =
| logo             = Larian_Studios_Logo_2012.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Gente]]
| location_country = {{BEL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = datorspēles
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 250+ (2020)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://larian.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{papildu atsauces+}}
{{vikisaites+}}
'''Toksikoloģija''' ({{val|el|τοξικός}}, ''toxikos'' — ‘indīgs’, ''logos'' — ‘mācība’) ir zinātne par toksisko vielu kaitīgo iedarbību uz dzīvajiem organismiem.

sentences:
s līdz ietekai [[Hapaka grāvis|Hapaka grāvī]] Rīgas kartē ar vāciskajiem vietvārdiem (1913). Lačupes kreisajā krastā iezīmēta Jaunā muiža (''Neuhof'')]]
]]

sentences: '''29. jūlijs''' ir gada 210. diena (211. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 155 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Itālijas autoražotāji]]
[[Kategorija:Fiat]]
[[Kategorija:Ņujorkas fondu biržā kotētie uzņēmumi]]

sentences: '''Čau''' ({{val-it|ciao}}) ir neformāls itāļu sveiciens, kas izplatīts arī citur pasaulē, tostarp [[latviešu valoda|latviešu valodā]]. To izmanto gan sasveicinoties, gan atvadoties.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hāgendorfīts
|attēls=Hagendorfite-sea78a.jpg
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-90
|ķīm_formula=(Na,Ca)Mn(Fe,Fe,Mg)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļganmelns
|svītra=Pelēki zaļa
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Laba vienā virzienā, slikta - citā
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.735 nβ = 1.742 nγ = 1.745
|pleohroisms=Izteikts - no zaļganbrūnas un zaļu un zilganzaļu krāsu
|blīvums=3,71
}}
__NOTOC__

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
{{OSI protokolu steks}}
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
'''Ethernet''' ir uz [[Kadrs (Informācijas tehnoloģijas)|kadriem]] bāzētu datortīklu tehnoloģiju kopa, uz kurām balstās lielākā daļa [[lokālais tīkls|lokālo tīklu]]. Šiem standartiem ir kopīgs (līdzīgs un savstarpēji atpakaļsavietojams) kanāla slāņa protokols un vēsturiski dažādi fiziskā slāņa savienojumu standarti (daži no tiem ir daļēji savstarpēji savietojami, piemēram 100 Mbit ierīces spēj darboties ar 10 Mbit standartu). Sākotnējā Ethernet versija darbojās ar ātrumu 10 Mbit/s un tika standartizēta kā IEEE 802.3, tā lietoja koaksiālos kabeļus [[Kopnes tīkls|maģistrāles]] topoloģijā. Vēlāk izstrādāja standartu, kurš izmantoja [[Vītais pāris|vītā pāra]] kabeļus — šiem tīkliem lietoja zvaigznes topoloģiju. Lietojot šādus pašus kabeļus (tālākajiem standartiem palielinājās prasības pret kabeļa kvalitāti) izstrādāja 100 Mbit ''Fast Ethernet'' un 1000 Mbit ''Gigabit Ethernet'' standartus. Eksistē arī standarti, kur lieto optiskos kabeļus, tur arī [[tīkla topoloģija]] ir vai nu zvaigzne, vai divpunktu savienojums.

sentences: '''Minerāls''' ir savienojums, kas veidojies dabiskos fizikāli ķīmiskajos procesos un kuram piemīt noteikts [[ķīmiskais sastāvs]] un [[kristāliskā struktūra]]. Minerāli veido [[Zemes garoza|Zemes garozu]], [[iezis|iežus]], [[rūda]]s, [[meteorīts|meteorītus]]. Minerāli var sastāvēt no tīriem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]] un vienkāršiem [[sāļi]]em līdz ļoti sarežģīta sastāva [[silikātu minerāli|silikātiem]] ar tūkstošiem apzināto paveidu un formu. Organiskos savienojumus parasti neuzskata par minerāliem. Ar minerālu izpēti nodarbojas [[mineraloģija]].

sentences:
'''Dziedzerepitēlijs''' ir viens no [[Epitēlijaudi|epitēlijaudu]] veidiem, tas veido dziedzerus. Dziedzerepitēliju iedala 2 apakšgrupās — ārējās sekrēcijas un iekšējās sekrēcijas dziedzerepitēlijs. Pēc uzbūves to iedala arī vienkārtas un daudzkārtas dziedzerepitēlijā. Vienkārtas dziedzerepitēlijs atrodas tievās zarnas sienā un citās [[gremošanas]] trakta daļās. Tā funkcija ir [[Gļotas|gļotu]] izdalīšana. Savukārt daudzkārtu dziedzerepitēlijs veido sviedru, asaru dziedzerus, dzimumdziedzerus u.c. Tā funkcija ir sviedru, asaru, gļotu u.c. sekrētu izdalīšana.<ref name="epiteliju veidi">{{grāmatas atsauce|last1=Nagle E., Gribuste R.|title=Bioloģija 9.klasei|publisher=Lielvārds|pages=20}}</ref>
Dziedzerepitēlijs var veidot gan [[Iekšējās sekrēcijas dziedzeri|iekšējās sekrēcijas]] (endokrīnos), gan [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|ārējās sekrēcijas]] (eksokrīnos) dziedzerus.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktašīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/C.12-30
|ķīm_formula=Cu6Hg3As4S12
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Tumšpelēks, metālisks
|svītra=Melna
|habituss=Graudiņi, labi veidoti kristāli, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=5,5
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ziemas pils
| native_name         = ''Зимний дворец''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Winter_Palace_Panorama_2.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 330px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[Baroks]]
| structural_system   =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
| pushpin_map         = Sanktpēterburga
| latd  = 59 | latm  = 56 | lats  = 25 | latNS  = N
| longd = 30 | longm = 18 | longs = 50 | longEW = E
| map_caption         =
| map_size            = 330px
| groundbreaking_date = 1754
| start_date          = 1757
| completion_date     = 1762
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Krievija
|  valsts2 = Krievijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7810514003 7810514003]
|   datums =
|     tips =
}}
| references          =
}}
'''Ziemas pils''' ({{val|ru|Зи́мний дворе́ц}}) ir pils [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievija|Krievijā]]. No 1732. līdz 1917. gadam tā bija oficiālā [[Krievijas valdnieku uzskaitījums|Krievijas Impērijas ķeizaru]] rezidence. Mūsdienās tā ir viena no [[Valsts Ermitāža]]s atrašanās vietām.
Ziemas pilī atrodas Mazā troņa zāle, galvenās kāpnes, Malahīta zāle un citi izcili arhitektūras meistardarbi, ēkā ir vairāk nekā 1700 durvju, 1900 logu, 1500 istabu un 100 kāpņu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Porsche AG''
| logo             =

| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| image            = Porsche headquarter Stuttgart-Zuffenhausen Werk II.jpg
| image_size       = 200px
| image_caption    = ''Porsche'' galvenā mītne Štutgartē
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1931. gads|1931. gadā]]
| founder          = [[Ferdinands Porše]]
| defunct          =
| location_city    = [[Štutgarte]]
| location_country = [[Vācija]]
| location         =
| locations        =
| area_served      = pasaule
| key_people       = [[Volfgangs Porše]]
[[Olivers Blūme]]
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
| services         = Finanšu un inženieru pakalpojumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = [[Volkswagen (uzņēmums)|''Volkswagen'' grupa]] (kopš 2012. gada)
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.porsche-se.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Porsche Vermögensverwaltung AG''''' ('''''Porsche AG''''') ir [[Vācija]]s autoražotājs, kas, caur uzņēmumu ''[[Volkswagen (uzņēmums)|Volkswagen]]'' ietilpst ''''[[Porsche SE]]'''' [[holdings|holdingā]]. Lielākā daļa uzņēmuma pieder Poršes ģimenei. Specializējas augstas klases sporta un apvidus automobiļu ražošanā, dizaina pakalpojumos un finansiālās operācijās. Uzņēmumu 1931. gadā dibināja [[Ferdinands Porše]], austroungāru inženieris no Mafersdorfas, [[Austroungārija]]s (tagad [[Vratislavice]], [[Čehija]]). Centrālais birojs atrodas Cufenhauzenē, [[Štutgarte]]s piepilsētā. Pagaidām ''Porsche'' modeļu rinda ietilpst 6 sērijas: ''[[Porsche Boxster]]'', ''[[Porsche Cayman]]'', ''[[Porsche 911]]'', ''[[Porsche Cayenne]]'', ''[[Porsche Macan]]'' un ''[[Porsche Panamera]]''.

sentences:
[[Kategorija:Kanādieši pēc nodarbošanās|fotomodeļi]]
[[Kategorija:Fotomodeļi]]

sentences: '''Riboukleāze''' (arī '''RNāze''') ir [[Nukleāzes|nukleāžu]] tips, kas [[Katalīze|katalīzē]] [[RNS]] degradāciju sīkākos komponentos. Ribonukleāzes var iedalīt endoribonukleāzēs un eksoribonukleāzēs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Prom no Āfrikas
| attēls                   = Out of africa poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Africa''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Sidnijs Polaks]]
| producents               =
* [[Kims Jorgensens]]
* Sidnijs Polaks
| scenārija autors         = [[Kurts Ledke]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Klauss Marija Brandauers]]
| mūzika                   = [[Džons Barijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1985|12|18}}
| ilgums                   = 155 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/out-africa-1985|title=Out of Africa|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 3, 2019|archive-date={{dat|2019|05|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190503203140/http://www.bbfc.co.uk/releases/out-africa-1985}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|227,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofafrica.htm|title=Out of Africa|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Prom no Āfrikas''' ({{val|en|Out of Africa}}) ir 1985. gada ASV romantiska drāmas filma, kuras pamatā ir [[Karena Bliksena|Karenas Bliksenas]] tāda paša nosaukuma [[Prom no Āfrikas (romāns)|romāns]]. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Sidnijs Polaks]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Roberts Redfords]] un [[Klauss Marija Brandauers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1985|12|18||bez}}.

sentences: [[Elektroniskais paraksts|Elektroniskajā parakstā]] '''laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val-en|Timestamp}}) fiksē dokumenta saturu laikā, lai viegli varētu atklāt jebkuru pēc tam izdarītu dokumenta izmaiņu.<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Masada
| native_name         = {{val|he|מצדה}}
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Izraēla#Eiropa
| status              =
| image               = Israel-2013-Aerial 21-Masada.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Masadas cietoksnis un romiešu nometne.
| altitude            =
| building_type       = [[cietoksnis]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Dienvidu apgabals (Izraēla)|Dienvidu apgabals]], [[Izraēla]]
| latd  = 31.1856| latNS  = N
| longd = 35.2114  | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1. gadsimts p.m.ē
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Masada
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iv
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1040 1040]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Izraēla}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 276 ha
}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|latviešu tautas mūzikas instrumentu|Kokle (nozīmju atdalīšana)|Kokle}}
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Kokle
| image                 = Gunta Niedoliņa kokles.jpg
| image_size            = 300px
| caption               = Gunta Niedoliņa izgatavotas dažāda veida kokles
| background            = string
| names                 = Kokles, kūkles, kūkle ([[Latgale|Latgalē]])
| classification        = [[Strinkšķināmais stīgu instruments]], [[stīgskanis]]
| hornbostel_sachs      = 314.122
| hornbostel_sachs_desc = Diatonisks [[lauta|lautveida]] stīgu instruments
| inventors             = [[tautas mūzika]]s instruments
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               = [[Kankles]], [[kāndla]], [[kannele]], [[kantele]], [[gusļi]]
| musicians             = [[Mārtiņš Baumanis]], Latvīte Cirse, Līga Griķe (koncertkokle),<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Koklētāja Līga Griķe iegūst pirmo vietu starptautiskā konkursā Londonā |date=2016. gada 1. marts |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://www.lsm.lv/lv/raksts/muzika/kultura/kokletaja-liga-grike-iegust-pirmo-vietu-starptautiska-konkursa-londona.a171607/ |accessdate= 2016. gada 22. aprīlī}}</ref> [[Nikolajs Heņķis]] (1864—1933),<ref name="Suitu novads">{{Tīmekļa atsauce |title= Muzicēšana |publisher= Biedrība „Suitu novads” |url= http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ |accessdate= 2015. gada 17. aprīlī |archive-date= 2015. gada 1. Maijs |archive-url= https://web.archive.org/web/20150501233656/http://www.suitunovads.lv/lv/kulturas_mantojums/muziceshana/ }}</ref> Namejs Kalniņš,<ref>{{Tīmekļa atsauce |author=Anete Stuce |url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/kokletajs-namejs-kalnins-15-gadu-vecuma-prezente-savu-debijas-albumu.a302873/ |title=Koklētājs Namejs Kalniņš 15 gadu vecumā prezentē savu debijas albumu |date=2018. gada 13. decembris |publisher=[[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Etnovēstis |accessdate=2018. gada 16. decembrī}}</ref> [[Matīss Korāts]] (1900–1978),<ref name="Suitu novads"/> [[Pēteris Korāts]] (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> [[Māris Muktupāvels]], [[Valdis Muktupāvels]], [[Jānis Poriķis]] (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> [[Biruta Ozoliņa]], [[Laima Jansone]], Ansis Jansons,<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ansis Jansons no kokles spēles gūst adrenalīnu |date=2012. gada 31. janvāris |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/izklaide/archive/ansis-jansons-no-kokles-speles-gust-adrenalinu.d?id=42094302 |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kokles atzīšana. Koklētājs un topošais etnomuzikologs Ansis Jansons |author=Gita Lancere |date=2016. gada 22. aprīlis |publisher= [[Latvijas Radio 3]]. [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |work=Odiseja |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/odiseja/kokles-atzisana.-kokletajs-un-toposais-etnomuzikologs-ansis-jans.a67211/ |accessdate= 2017. gada 28. janvārī}}</ref> [[Aloizijs Jūsmiņš]] (koncertkokle)
| builders              = '''Tradicionālās kokles:'''
Jānis Atslēga, Uldis Austriņš, Viktors Černoglazovs,<ref name="kokļu meistari">{{Tīmekļa atsauce |title= Kokļu meistari |publisher= [[Latvijas Nacionālais kultūras centrs]] |work=Tautas mūzikas instrumenti Latvijā |url= https://www.tautasmuzikasinstrumenti.lv/meistari-skolotaji/meistari |accessdate= 2018. gada 22. martā}}</ref> [[Gunārs Igaunis]],<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Igauņu ģimene Latgalē darina mūzikas instrumentus |date=2009. gada 23. novembris |author=Sintija Lase |website=[[jauns.lv]] |url= http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/12370/igaunu-gimene-latgale-darina-muzikas-instrumentus |accessdate= 2015. gada 25. martā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Ko darīt, ja sieva pie galda aizvelk dziesmu? Gunārs Igaunis atbildi zina... |date=2009. gada 23. novembris |author=Ieva Zeidmane |work=Mākslinieka darbistabā |publisher= [[Latvijas Sabiedriskais medijs]] |url= http://klasika.lsm.lv/lv/raksts/makslinieka-darbistaba/ko-darit-ja-sieva-pie-galda-aizvelk-dziesmu-gunars-igaunis-atbil.a69755/ |accessdate= 2016. gada 12. augustā}}</ref> Nikolajs Heņķis (1864—1933),<ref name="Suitu novads"/> Māris Jansons, Eduards Klints,<ref name="kokļu meistari"/> Pēteris Korāts (1871—1957),<ref name="Suitu novads"/> Ģirts Laube, Krists Jānis Lazdiņš, Kārlis Lipors, Edgars Lipors, Guntis Niedoliņš,<ref name="kokļu meistari"/> Jānis Poriķis (1909—1992),<ref name="Suitu novads"/> Valters Reiznieks (cītarkokles), Andris Roze, Jānis Rozenbergs, Rihards Valters, Edgars Vilmanis-Meženieks, Voldemārs Tjuniņš,<ref name="kokļu meistari"/> [[Donāts Vucins]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Donāts Vucins – ne tikai kokļu meistars |date= 2015. gada 4. janvāris |author= Māra Vucina-Bērziņa |publisher= Latvijas Folkloras biedrība |url= http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |accessdate= 2015. gada 13. augustā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160305065317/http://www.folklorasbiedriba.lv/raksti-analize/raksti-pardomas-analitika/donats-vucins---ne-tikai-koklu-meistars/ |archivedate= 2016. gada 5. Marts }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Veits''' var būt:
* [[Dzintars Veits]] (1944―2015) ― latviešu aktieris un pasniedzējs;
* [[Guntis Veits]] (1954) ― latviešu mūziķis;
* [[Ivars Veits]] (1936) ― latviešu izcelsmes Vācijas inženieris;
* [[Viljams Veits]] (''William Wayte''; 1829―1898) ― britu šahists;
* [[Ziedonis Veits]] ― latviešu aktieris.

sentences: '''Spriedums''' ir doma, atzinums, ko izsaka [[Teikums|teikumā]], apgalvojuma vai nolieguma formā.<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Spriedums var būt arī tas, ko [[tiesa]] nospriedusi, nolēmusi.<ref>http://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/s/spriedums{{Novecojusi saite}}</ref> Spriedumā var kaut ko apgalvot vai [[Noliegums|noliegt]], paust pārliecību, nodomus, paredzējumus, neizpratni, cildinājumu, nopēlumu, interesi, satraukumu, sajūsmu.<ref name=":0" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leuciscus rutilus.jpg
| att_nosaukums = [[Rauda]] (''Rutilus rutilus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomata
| infratips_lv =Žokļaiņi
| megaklase = Osteichthyes
| megaklase_lv = Kaulzivis
| virsklase = Actinopterygii
| virsklase_lv = Starspurzivis
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cladistia|Kladistijas}}
* {{TaksoSaite|Actinopteri|Starspures}}
| binomial=Actinopterygii <small>([[Klein]],1885)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences: '''Gravitācijas kolapss''' ir ārkārtīgi strauja [[zvaigzne]]s saspiešanās savu [[gravitācija]]s spēku ietekmē evolūcijas beigu stadijā, kad zvaigznē beigušās [[kodolreakcija]]s un [[gāze]]s [[spiediens]] vairs nespēj līdzsvarot gravitācijas spēku. Tā rezultātā izveidojas [[baltais punduris]], [[neitronu zvaigzne]] vai [[melnais caurums]].

sentences:
{{noformējums+}}{{Atsauces+}}{{cita nozīme|psihisku spēju|datoru atmiņa, kurai centrālais procesors spēj piekļūt tieši,|brīvpiekļuves atmiņa}}
'''Atmiņa''' ir [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] process, kas nodrošina [[informācija]]s atcerēšanos, uzglabāšanu un reproducēšanu. Atmiņa sniedz iespēju uzkrāt [[pieredze|pieredzi]]. Tas ir viens no nosacījumiem personības un individualitātes veidošanā. Mēdz izšķirt atmiņas pēc [[uztvere]]s veida: [[dzirde]]s atmiņa, [[redze]]s atmiņa, [[tauste]]s atmiņa, [[smarža]]s atmiņa un [[garša]]s atmiņa. Vienai personībai attīstītāka ir dzirdes, citai — redzes atmiņa un tā tālāk. Pēc tā, cik ilgi atmiņa saglabājas, izšķir īslaicīgo, ilglaicīgo un operatīvo atmiņu. Kā jau nosaukumi norāda, īslaicīgā atmiņa saglabā informāciju tikai īsu laika posmu, savukārt ilglaicīgā atmiņa saglabājas ilgstoši, un tā nereti ir saistīta ar atkārtošanos. Operatīvā atmiņa nodrošina kādas konkrētas darbības izpildi, kurā informācija nonāk gan no īslaicīgās, gan ilglaicīgās atmiņas.

sentences: '''13. augusts''' ir gada 225. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (226. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 140 dienas.

sentences:
]]
'''Metalurģija''' ({{val|el|μέταλλον}}, ''métallon'' — 'raktuve, šahta, metāls' un {{gree|ἔργον}}, ''érgon'' — 'darbs')<ref>{{grāmatas atsauce | title= Zinātnes un tehnikas vārdnīca | location= R. | publisher= Norden AB | year= 2001 | page= 428}}</ref> ir [[materiālzinātne]]s un [[tehnoloģija]]s nozare, kas pēta [[metāli|metālu]] iegūšanu (no [[rūda|rūdām]] vai otrreizējās pārstrādes izejvielām) un pirmējo apstrādi, kā arī lieto šīs zināšanas praksē — no rūdas iegūšanai līdz gataviem [[Metāla izstrādājumi|metāla izstrādājumiem]]. Metalurģija pēta arī metālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] un [[intermetāliskie savienojumi|intermetālisko savienojumu]] [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], struktūru un citas īpašības, kā arī īpašību izmainīšanas veidus un procesus. Metalurģija ir [[mašīnbūve]]s pamats un viena no [[rūpniecība]]s nozarēm. Metalurģijai ir ļoti liela nozīmē [[saimniecība|saimniecībā]], šajā sfērā saražotie produkti tālāk tiek izmantoti ļoti daudzās jomās.

sentences:
{{Jāpārraksta}}
'''Izpratne''' ir [[Cilvēks|cilvēku]] garīgās darbības specifiska forma, kurā [[zināšanas]] savijas ar emocionālo pieredzi un pārliecību; saprašanas procesa gala rezultāts. Izpratne vērsta uz nozīmes, [[Jēga|jēgas]] apguvi. [[Zinātne|Zinātnē]] par kultūru izpratne attiecina galvenokārt uz izteikumu [[Valodniecība|valodisko]] saturu, bet jēgu - uz cilvēcisko darbību, rīcību, mērķi. Tādējādi izpratne attiecas gan uz valodas, [[Runa|runas]], teksta apguvi un saprašanu, gan arī uz cilvēku darbības un [[Rīcība|rīcības]] saprašanu. Vārdu nozīmes un darbības jēgas izpratne ir ļoti būtiska starppersoniskajās attiecībās, [[Saskarsme|saskarsmē]], komunikācijā. Cita cilvēku darbības ieceru un mērķu izpratne ir pamats efektīvai cilvēku kopdarbībai. Izpratne atšķiras no izziņas ar to, ka tajā noteicošais ir atsevišķais individuālais, neatkārtojamais izpausmes moments, konkrētā situācija, [[konteksts]]. Būtisks izpratnes nosacījums ir atkārtošanās: nevar izprast konkrētu cilvēku mākslas darbu vienreiz un uz visiem laikiem. Ik reizi, kad no jauna tiekamies ar vienu un to pašu cilvēku, saskaramies ar mākslas darbu, darbības, rīcības [[Stereotips|stereotipu]], ir cita situācija, cits laiks un apstākļi, tāpēc katrreiz to nepieciešams izprast no jauna. Izpratne ir laiciska, vēsturiska, sociāli nosacīta, tā nemitīgi jāpilnveido, izpratnes pilnveidošana ir būtisks nosacījums labvēlīgai garīgai situācijai ģimenē.
<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums, Valda Ritenberga, 54. lpp., {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Pain Hustlers''
| operators =
| attēls = Pain hustlers film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Deivids Jeitss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Emilija Blanta]]
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika = * [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
* [[Maikls Dīns Pārsons]]
| oriģinālnos = ''Pain Hustlers''
| studija = * ''Grey Matter Productions''
* ''Wychwood Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|11|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|TIFF]]}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Pain Hustlers''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Deivids Jeitss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emilija Blanta]], [[Kriss Evanss]], [[Ketrina O'Hāra]] un [[Endijs Garsija]]. Filma balstīta uz Evana Hjūza tāda paša nosaukuma 2022. gada romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://directories.wga.org/project/1232173/pain-hustlers|title=Pain Hustlers|website=directories.wga.org|access-date=2023-11-14}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pagastu Mārupes novadā|Salas pagasts|Salas pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salas pagasts
| karte             = Salas pagasts (Babīte) LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Salas pagasts (Vidzeme) COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Salas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 80px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Mārupes novads
| centrs            = Spuņciems
| platība           = 76,4
| iedzīvotāji       = 1428<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1428 / 76.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: simbolizē [[Pasaules tirdzniecības centrs|Pasaules tirdzniecības centra]] dvīņu torņus.]]

sentences: '''Rekes''' ({{val|de|von der Recke, von der Reck}}) ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā. Pēdējie [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] atzaram piederīgie dzimtas locekļi pameta Latviju 1939. gadā.

sentences: '''7. janvāris''' ir 7. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 358 dienas (359 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Perlamutrs''' ir [[Kompozītmateriāli|kompozītmateriāls]], kas dažiem [[Gliemji|gliemjiem]] veido vāku iekšējo slāni un no kā ir veidotas [[Pērle|pērles]]. Perlamutrs sastāv no ogļskābā [[Kalcijs|kalcija]] plāksnēm un tas zaigo dažādās krāsās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/perlamutrs:1|title=perlamutrs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-04}}</ref>

sentences: [[Juaņ dinastija|Juaņu dinastijas]] rokas lielgabals (1271. – 1368. gads)]]

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#b80048 align=center | <big>'''Gajs Jūlijs Cēzars
''Gaius Iulius Caesar'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center | [[Romas Republika]]s diktators
|-
| colspan=2 align=center |
Jūlija Cēzara krūšutēls
|-
| '''Valdīšana''' || no [[49. gads p.m.ē|49. gada p.m.ē]] oktobra
līdz [[44. gads p.m.ē|44. gada p.m.ē.]] martam
|-
| '''Dzimis''' || [[100. gads p.m.ē|100. gada p.m.ē]] [[13. jūlijs|13. jūlijā]]<ref name="dzimgads" />
|-
| '''Dzimšanas vieta''' || [[Roma]], [[Romas Republika]]
|-
| '''Miris''' || [[44. gads p.m.ē|44. gada p.m.ē.]] [[15. marts|15. martā]]
|-
| '''Miršanas vieta''' || [[Roma]], [[Romas Republika]]
|-
| '''Priekštecis''' || [[Lūcijs Kornēlijs Sulla]] (kā Romas Republikas diktators)
|-
| '''Pēctecis''' || [[Oktaviāns|Augusts Oktaviāns]] (kā Romas imperators)
|-
| '''Dzīvesbiedres''' || 1. [[Kornēlija Cinilla]] (no 84. līdz 68. gadam p.m.ē.)
2. [[Pompeja Sulla]] (no 68. līdz 63. gadam p.m.ē.)
3. [[Kalpurnija Pizonisa]] (no 59. līdz 44. gadam p.m.ē.)
|-
| '''Pēcnācēji''' || [[Oktaviāns]] (adoptēts)<ref>Tiek uzskatīts, ka Cēzaram ar Kleopatru bija arī kopīgs dēls — [[Cēzarions]], bet to pats Cēzars esot noliedzis.</ref>
|-
| '''Dinastija''' || [[Jūlija-Klaudija dinastija]]
|-
| '''Tēvs''' || [[Gajs Jūlijs Cēzars vecākais]]
|-
| '''Māte''' || [[Aurēlija Kotta]]
|}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Taxidea taxus 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Taxidiinae
| apakšdzimta_lv = Amerikas āpšu apakšdzimta
| ģints = Taxidea
| ģints_lv = Amerikas āpši
| ģints_r = Amerikas āpsis
| suga = Taxidea taxus
| suga_lv = Amerikas āpsis
| binomial = Taxidea taxus <small>([[Schreber]], 1778)</small>
| kategorijas = nē
|izplatība =
}}
'''Amerikas āpsis''' jeb '''Ziemeļamerikas āpsis''' (''Taxidea taxus'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[plēsējs]], kas ir vienīgā suga '''Amerikas āpšu ģintī''' (''Taxidea''). Amerikas āpsis dzīvo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rietumu un centrālajā daļā, [[Meksika]]s ziemeļos un [[Kanāda]]s dienviddaļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/41663/0 |title=Taxidea taxus (American Badger)<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|11|09||bez}} |archive-date={{dat|2010|12|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20101203110402/http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/41663/0 }}</ref> Tam patīk sausas, klajas vietas, ar irdenām [[augsne|augsnēm]], kuras ir viegli rakt, piemēram, [[prērija]].

sentences: '''Vindobona''' bija [[ķelti|ķeltu]] apmetne pie [[Donava]]s, kuras vietā romieši 1. gadsimtā p.m.ē. izbūvēja nocietinājumus pret [[barbari|barbaru]] uzbrukumiem. Vēlāk uz šo nocietinājumu pamatiem izveidojās mūsdienu [[Austrija]]s [[galvaspilsēta]] [[Vīne]].

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Burtnieku pagasts}}

sentences: , "Dienvidi" (SÜD): [[Nīderlande]], "Rietumi" (WEST): [[Itālija]], "Ziemeļi" (NORD): [[Vācija]]]]

sentences: '''Fonoloģija''' (φωνή ''phōnē'', "skaņa" un λόγος ''lógos'', "mācība") ir valodniecības apakšnozare, kas pēta "valodas skanisko elementu funkcijas un skaņu attieksmju modeļus."{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=22}}

sentences: '''BIOS''' ({{val-en|Basic Input/Output System}} - "'''pamata ievades/izvades sistēma'''", saukta arī par ''Basic Integrated Operating System'' vai ''Built In Operating System'') ir [[sāknēšanas programma]] [[IBM PC]] savietojamos [[Dators|datoros]]. Tā ir pirmā [[datorprogramma|programma]], kas tiek palaista, ieslēdzot datoru. Tā sagatavo sistēmu darbam, lai citas programmas varētu darboties ar datora ierīcēm. Vispirms notiek datora galveno komponenšu ātrā diagnostika ar BIOSā iestādītajiem parametriem sistēmas darbaspējas noteikšanai (''POST''   power on self test  process), pēc tam tiek ielādēta [[operētājsistēma]] no norādītā datu nesēja [[pastāvīgā atmiņa|pastāvīgās atmiņas]]. BIOS ir sava veida paplašināta FIRMWARE. Firmware atbild par konkrētās ierīdes darbu - DEVICE, savukārt BIOS veic visu ierīču (DEVICE) integrāciju vienotā kopumā un nodot to operacionālās sistēmas (OS) sākotnēšanai. BIOS uzstādījumi parasti tiek integrēti OS uztādījumos, taču nav obligāti OS darbībai, jo tā lieto savus, dziļākus un precīzākus uzstādījumus. Gan BIOS, gan tā uzstādījumi, atrodas uz plates instalētā mikroshēmā [[lasāmatmiņa]]ROM (''read only memory'')  par cik gan ROM saturs, gan uzstādījumi var tikt mainīti, tiek izmantots EPROM (''erasable programmable read only memory'') un EEPROM (''electrically erasable programmable read-only memory'') jaunākajā paaudzē.

sentences: '''Etniskā grupa''' ir daudznozīmīgs termins, kas apzīmē dažādus [[Etnoss|etniskās]] kopības veidus. Viena no plašāk izmantotajām nozīmēm ir skaitliski neliela savrupa [[nācija]]s daļa, kas dzīvo noteiktā teritorijā un saglabā dažas [[kultūra]]s, [[valoda]]s un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] īpatnības.<ref>{{tīmekļa atsauce| url= https://www.uzdevumi.lv/p/geografija/9-klase/latvijas-iedzivotaji-teritorialais-izvietojums-7560/re-cba6b1ba-04be-49db-a82d-e00010c74034 | title= Latvijas iedzīvotāju raksturojums | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> Šo cilvēku grupu vieno arī vēsturiskas saites un dzīves telpa. Vairākas etniskās grupas var veidot [[tauta|tautu]], piemēram, [[šveicieši]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Valis|Valis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Valis
| abbreviation = Cet
| name_latin = Cetus
| RA = 1
| dec = -15
| areatotal = 1231
| arearank = 4. vieta
| numbermainstars = 15
| numberstarsplanets = 7
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = ''β Cet''
| starmagnitude = 2,04
| neareststarname = ''Luyten 726-8''
| stardistance = 8,73
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Eridāna]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 70
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pulkstenis
| abbreviation = Hor
| name_latin = Horologium
| RA = 3
| dec = -60
| areatotal = 249
| arearank = 58. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Hor''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''GJ 1061''
| stardistance = 11,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Eridāna]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Zelta Zivs]]
[[Greblis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Nasdaq]]
[[Kategorija:Uzņēmumi pēc biržas]]

sentences:
'''Dārzs''' ir cilvēku radīta [[mākslīgā ekosistēma]], kurā aug cilvēka stādīti [[koks|koki]], krūmi un [[puķe]]s. Ir vairāku veidu dārzi:
* [[Botāniskais dārzs]]
* [[Ziemas dārzs]]
* [[Augļu dārzs]]
* [[Sakņu dārzs]]
* [[Japāņu dārzs]]

sentences: '''Radiopeilēklis''' ir iekārta, ar kuru atrod virzienu jeb [[Peilējums|peilējumu]] uz [[Radioviļņi|radioviļņu]] avotu. Virziena mērīšanu sauc par '''radiopeilēšanu''' vai dažreiz vienkārši par '''peilēšanu'''. Izmantojot divus vai vairākus zināmu raidītāju mērījumus, var tikt atrasta kuģa vieta. Radiopeilēklis bija plaši izmantots kuģu [[radionavigācija]]s līdzeklis. Mūsdienās visas jūrniecībā izmantotās radiobākas ir izslēgtas.

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas atrodami [[Latvija|Latvijā]].

sentences: '''Holotips''' ir atsevišķs [[Organisms|organisma]] fizisks (vai ilustratīvs) paraugs, kurš, cik zināms, ir ticis izmantots formālam [[suga]]s (vai arī zemāka ranga [[Taksons|taksona]]) aprakstam. Tas ir vai nu vienīgais šāds paraugs (vai ilustrācija), vai arī viens no dažiem paraugiem, taču atzīmēts kā holotips. Saskaņā ar [[Starptautiskais zooloģiskās nomenklatūras kodekss|Starptautisko zooloģiskās nomenklatūras kodeksu]] (''ICZN'') holotips ir viens no nomenklatūras tipu veidiem. [[Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss|Starptautiskajā aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodeksā]] (''ICN'') un (''ICZN'') tipu formulējumi ir līdzīgi pēc pielietojuma, taču nav identiski [[Terminoloģija|terminoloģijā]] vai pamatkoncepcijās.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences: '''Merovingu dinastija''' ir franku [[Monarhs|ķēniņu]] dinastija, kas 5.-8. gadsimtā valdīja [[Francija]]s teritorijā. Nosaukums cēlies no tās dibinātāja, kādas nelielas, bet kareivīgas ģermāņu cilts vadoņa — Meroveha ''(Merovech)'' vārda. Taču [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu apvienošanās un jaunu zemju iekarošanas sākums saistāms galvenokārt ar divu slavenu franku ķēniņu vārdiem — [[Hilderiks]] (''Childeric'') (miris 482. gadā) un [[Hlodvigs]] (''Clovis'') (466-511). [[franki|Franku]] teritoriju paplašināšanu tās iekarojot, uzsāka Hilderiks. Viņš franku karaļvalstij pievienoja Romas provinci — [[Belģija|Beļģiju]] (''Belgica II''). Savukārt Hlodvigs I to paplašināja pievienojot reģionu ap [[Parīze|Parīzi]], kā arī Alemaniju un Akvitāniju.

sentences:
'''Kūpera tests''' ir [[fiziskā sagatavotība|fiziskās sagatavotības]] pārbaude. To [[1968]]. gadā izstrādāja [[Kenets Kūpers]] ASV armijas vajadzībām. Sākotnējā formā testa mērķis bija aizskriet pēc iespējas tālāk 12 minūšu laikā. Testam būtu jānosaka personas fiziskā sagatavotība, tāpēc tas ir jāskrien vienmērīgā ātrumā bez [[sprints|sprintiem]]. Iznākums tiek veidots no tā, cik tālu persona ir aizskrējusi, un personas dzimuma un vecuma. Rezultāti korelē ar [[skābekļa maksimālais patēriņš|skābekļa maksimālo patēriņu (VO2 Max)]].
Testu ir vienkārši veikt lielai grupai cilvēku, bet tas īsti neder profesionālu sportistu vērtēšanai, jo 12 minūšu laikā noskrietā distance ir starp garo distanču un īso distanču skrējēju ierasto.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leons Batista Alberti
|     vārds_orig = ''Leon Battista Alberti''
|         attēls = Leon Battista Alberti2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1404
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Dženova]], [[Dženovas republika]] (tagad [[Ligūrija]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1472
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, rakstnieks, dzejnieks, valodnieks, filozofs, matemātiķis, kriptogrāfs, mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Salacgrīvas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 90 [[iela]]s [[Salacgrīva|Salacgrīvā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Salacgrīva, Limbažu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds =
| Attēls = Jeff Porcaro Toto Fahrenheit World Tour 1986.jpg
| Dzimis = {{birth date|1954|4|1|mf=y}}
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors, ierakstu producents
| Dz_vārds = Džefrijs Tomass Porkaro
| Miris = {{death date and age|1992|8|5|1954|4|1}}
| Vieta_mr = West Hills, California, U.S.
| Gadi = 1971–1992
| Darbojies_arī = {{hlist|[[Toto (band)|Toto]]|[[Steely Dan]]|[[Nik Kershaw]]|[[Boz Scaggs]]|[[Michael Jackson]]|[[Bee Gees]]}}
| Vieta_dz = South Windsor, Connecticut, U.S.
| Žanrs = {{hlist|Hard rock|pop rock|progressive rock|jazz fusion}}
| Instrumenti = Bungas, sitaminstrumenti
| Apraksts = Džefs Porkaro pie bungām, Toto Farenheit Pasaules Tūrē, iekš [[Blaisdell Arena]] Honolulu, Havaju salās, 1986. gada 10. novembrī.
| Vārds_orig = Jeffrey Thomas Porcaro
}}'''Džefrijs Tomass Porkaro''' (''Jeffrey Thomas Porcaro'';<ref>{{Youtube|"Jeff Porcaro and Joe Porcaro Drum Lesson Video"}}</ref> 1. aprīlis 1954 — 5. augusts 1992) ir amerikāņu [[bundzinieks]], dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu darbu rokgrupā Toto, bet ir viens no visvairāk ierakstītajiem sesiju mūziķiem, kurš strādājis pie simtiem albumu un tūkstošiem sesiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php|title=Freedrumlessons.com|publisher=Freeodrumlessons.com|access-date=2010-12-09|date=|archive-date=2016-01-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160109131921/http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php}}</ref><ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce|url={{Allmusic|class=artist |id=jeff-porcaro-p112306/biography |pure_url=yes}}|title=Jeff Porcaro|last=Ruhlmann|first=William|publisher=AllMusic|access-date=2011-10-24|date=}}</ref> Kamēr viņš jau bija pazīstams studijas spēlētājs 1970. gados, viņš izcēlās Amerikas Savienotajās Valstīs kā bundzinieks Steely Dan albumā ''Katy Lied''.

sentences: '''Hunta''' ({{val-es|junta - "sanāksme", "komiteja", "apvienība", "kolēģija"}}) ir [[Militārs|militāru]] vai politisku personu grupa, kas pēc [[Valsts apvērsums|valsts apvērsuma]] pārņēmusi savās rokās politisku varu. "junta" apzīmē arī pašvaldības [[Spānija|Spānijā]] un [[Latīņamerika|Latīņamerikā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Colt Potato Digger.JPG
|paraksts           =
|nosaukums          = [[Colt-Browning M1895]]
|valsts             = ASV, Krievija, Spānija
|tips               = [[ložmetējs]]
|konstruktors       = [[Džons Braunings]]
|konstruktori       =
|ražotājs           = Colt’s Manufacturing Company
|ražošanā           =
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 54 mm R
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 400-450
|sākuma_ātrums      =
|attālums           =
|masa               = 16kg
|garums             = 1040 mm
|stobrs             = 711 mm
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''''Colt-Browning M1895''''' ir [[ASV]] 7,62 mm [[ložmetējs]], kas tika ražots 1890. gados [[Džons Braunings|Džona Brauninga]] vadībā.
Pirmais karadarbībā izmantotais automātisko ieroču modelis, kas īstenoja pulvergāzu izvadīšanas principu<ref>https://archive.org/details/hatchersnotebook00shat</ref><ref>https://archive.org/details/handbookordnance00wade</ref>.

sentences:
{{islāms}}
'''Imāms''' ({{val-ar|إمام}}, ''Imām'' — ‘vadītājs’) ir garīdznieks [[islāms|islāmā]], kas vada [[mošeja|mošeju]] darbību, organizēt kopīgas [[musulmaņi|musulmaņu]] kopienas [[lūgšana]]s un veic citus [[rituāls|rituālus]]. [[Šiītu islāms|Šiītu islāmā]] jēdziens "imāms" tiek izmantots arī, lai apzīmētu virsvadoņus — pravieša [[Muhameds|Muhameda]] tiešos pēctečus. Par pirmo imāmu kļuva Muhameda znots [[Alī ibn Abū Tālibs]]. Vēl ar šo terminu reizēm apzīmē ievērojamus musulmaņu [[teoloģija|teologus]], kā arī [[šariats|šariata]] tiesnešus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Pedrosa''' var būt:

sentences: '''Krievijas propaganda''' jeb '''Kremļa propaganda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Pieaug Kremļa propaganda |date= 2016. gada 13. decembris |author=Ina Strazdiņa |work=Tepat Eiropā |publisher= [[Latvijas Avīze]] |url= http://www.la.lv/pieaug-kremla-propaganda/ |accessdate= 2018. gada 20. augustā}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kremļa propaganda televīzijā: Nozare nostājas pret kvotām ES valodu kanāliem |date= 2018. gada 17. maijs |author=Filips Lastovskis |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= http://www.delfi.lv/bizness/biznesa_vide/kremla-propaganda-televizija-nozare-nostajas-pret-kvotam-es-valodu-kanaliem.d?id=50033997 |accessdate= 2018. gada 20. augustā}}</ref> ir informatīvā politika, kas izplata un popularizē [[Krievija]]s valdības jeb [[Kremlis (Maskava)|Kremļa]] oficiālo nostāju, viedokli un uzskatus.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Butuana
 | official_name            = ''Butuan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Aerial photo of Butuan, Apr 2013.jpg
| image2                   = Butuan City proper skyline (Butuan, Agusan Del Norte; 08-24-2023).jpg
| image3                   = BUTUAN CITY HALL NIGHT.jpg
| image4                   = City Hall of Butuan.jpg
| image5                   = RAJAH KOLAMBU STATUE.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1901
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1995
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 86
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 816.62
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 372910
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 56 | lats = 53 | latNS = N
 | longd =125 | longm = 32 | longs = 35 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8600
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 144
 | website                  = {{URL|http://www.butuan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 400 sitieni
| operators =
| attēls = Quatre coups.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Fransuā Trifo]]
| producents = * Fransuā Trifo
* Žoržs Šarlo
| scenārijs = * Fransuā Trifo
* Marsels Musī
| aktieri = * [[Žans Pjērs Leo]]
* [[Albērs Remī]]
* [[Klēra Morjē]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Quatre coups.jpg''
| studija = ''Les Films du Carrosse''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cocinor''
| izdošana = {{Filmas datums|1959|4|4}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"400 sitieni"''' ({{Val|fr|Les Quatre Cents Coups}}) ir 1959. gada [[Francija]]s drāmas filma, kuras režisors ir [[Fransuā Trifo]], kuram tā bija pirmā režisētā filma. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Pjērs Leo]], [[Albērs Remī]] un [[Klēra Morjē]]. "400 sitieni" tiek uzskatīta par pirmo [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] filmu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.pressreader.com/usa/los-angeles-times/20161023/282746291304718|title=Growth Spurt|work=The Los Angeles Times|date=23.10.2016|last=Zeitchik|first=Steve}}</ref>

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Madonnas singlu
| Image            = Madonna 2 by David ShankboneRec.jpg
| Caption          =
| Alt              = 2009
| Studio           =
| Studio link      =
| Live             =
| Live link        =
| Compilation      =
| Comp link        =
| Singles          = 86
| Singles link     = Singli
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     = #79443B
| Option link      =
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}

sentences:
kūrorta galvenais korpuss]]
'''Kūrorts''' (no {{val|de|Kurort}} — ‘ārstniecības vieta’) ir ainavisks apvidus ar dabiskiem dziedniecības faktoriem un kur uzceltas ārstniecības iestādes.<ref>[https://tezaurs.lv/k%C5%ABrorts Tezaurs. Kūrorts]</ref> Kūrortos radīta iespēja daudzveidīgai atpūtai, rekreācijai, izklaidei, ārstniecībai, rehabilitācijai un dažādu saslimšanu profilaksei.

sentences: '''20. novembris''' ir gada 324. diena (325. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 41 diena.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hidroksīda paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 20427-58-1
|      ķīmiskā formula = Zn(OH)2
|              molmasa = 99,424
|              blīvums = 3053
|  kušanas temperatūra = 125 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Cinka hidroksīds''' ir viens no tipiskajiem [[amfoteritāte|amfotērajiem]] [[hidroksīdi]]em.  Zn(OH)2 ir bezkrāsaina kristāliska viela — sīki, gari, prizmatiski kristāli.<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cinka hidroksīdam pazīstamas 5 [[polimorfija|polimorfās]] modifikācijas, no kurām stabila ir tikai [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] modifikācija.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 468. lpp. {{krieviski}}</ref> Praktiski nešķīst ūdenī un etanolā.

sentences: '''Pēcgrūdiens''' ir [[zemestrīce]], kura norisinās pēc kādas spēcīgākas zemestrīces. Vairākums zemestrīču notiek vietās, kur saduras divas [[kontinentālā plātne|kontinentālās plātnes]]. To savstarpējā [[mijiedarbība]] pazemē rada lielu iekšējo [[mehāniskais spriegums|spriegumu]], un, kad tas kļūst pārāk spēcīgs, plātnes izkustas, izraisot zemestrīci. Ja vienas kontinentālās plātnes mala pavirzās zem otras plātnes, var izcelties ļoti stipra zemestrīce. Lielai zemestrīcei attiecīgajā plātņu lūzuma apgabalā parasti seko mazākas zemestrīces, jo plātnes pielāgojas savam jaunajam [[novietojums|novietojumam]]. Šīs zemestrīces sauc par pēcgrūdieniem.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Aizstāvības kampaņa'''{{fact}} ({{val|en|Advocacy}}) ir politisks process, kurā [[indivīds]] vai grupa cenšas ietekmēt lēmumus, politiskās, ekonomiskās un sociālās sistēmas un iestādes. Aizstāvēšana var iekļaut daudz darbību, ko kāda persona vai [[organizācija]] apņemas veikt. Tajā skaitā var būt kampaņu izmantošana [[Plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]], publiskas uzstāšanās, semināri, pētījumu pasūtīšana un publicēšana, sabiedrisko aptauju veikšana. Viens no aizstāvības veidiem ir [[lobēšana]], bieži to veic [[lobiju grupa]]s, kur tiešā komunikācija ir vērsta uz [[Likumdošanas vara|likumdošanu]], kas ieņem lielu lomu mūsdienu [[Politika|politikā]].<ref>Michigan nonprit association. Lobbying and Advocacy. [http://www.stayinglegalmi.org/lobbying_and_political_activity.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160205190143/http://www.stayinglegalmi.org/lobbying_and_political_activity.html |date={{dat|2016|02|05||bez}} }} Retrieved 1 December 2015</ref> Pētījumus šajā jomā sāka izmantot, lai noskaidrotu, kā interešu aizstāvības grupas ASV<ref>Obar, Jonathan (2012). Advocacy 2.0: An Analysis of How Advocacy Groups in the United States Perceive and Use Social Media as Tools for Facilitating Civic Engagement and Collective Action. Journal of Information Policy. [http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=1956352] Retrieved 1 December 2015</ref> un Kanādā<ref>Obar, Jonathan (2013). Canadian Advocacy 2.0: An Analysis of Social Media Adoption and Perceived Affordances by Advocacy Groups Looking to Advance Activism in Canada. Canadian Journal of Communication. 39(2), 211-233.
 [http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2254742]  Retrieved 1 December 2015</ref>  izmanto sociālos medijus, lai veicinātu pilsonisko līdzdalību un kolektīvo rīcību.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Stērste
| vārds_orig =
| attēls = Andrejs Stērste.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1853
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 04
| dz_vieta = [[Veļķu pagasts|Veļķu pagasta]] pagasta "Telviešos",
[[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1921
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 21
| m_vieta = [[Jelgava]], {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = [[Elza Stērste]]
[[Pēteris Stērste]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = skolotājs, jurists, publicists, literāts
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]], [[krievu valoda]]
| periods =
| žanri = [[publicistika]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Zeļķu tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Zeļķu tilts.jpg
|attēla paraksts      = Vecais Zeļķu tilts (sagrauts Pirmajā pasaules karā)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = [[dzelzceļš|Dzelzceļa]] satiksme
|šķērso               = [[Daugava]]
|atrašanās vieta      = [[Zeļķi]], [[Latvija]]
|apkalpo              = Latvijas Dzelzceļu virsvalde
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            = tērauds
|posmu skaits         = 3
|balstu skaits        = 4
|posma garums         =
|garums               = 400 m ?
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              = [[1947]]. gadā
|iepriekšējais tilts  = [[1904]]. un [[1930]]. gadā
|nākamais tilts       =
|sabruka              = Pirmajā un Otrajā pasaules karā
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences: '''Mute''' ir ķermeņa atvere, caur kuru tiek uzņemta barība, daudzos gadījumos notiek arī elpošana. Mutes atvere (''rima oris'') savieno [[mutes dobums|mutes dobuma]] priekštelpu ar ārējo vidi. Mutes atveri norobežo [[lūpas|augšlūpa]] un [[lūpas|apakšlūpa]]. Tās savienojas ar lūpu saikni un izveido mutes kaktiņu.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Bonus-malus''' klase ir [[Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskā apdrošināšana|Obligātās transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās apdrošināšanas]] (OCTA) sistēmas svarīga komponente, kas nodrošina objektīvu novērtējumu apdrošināšanas riskam. [[Latvija|Latvijā]] Bonus-malus sistēma darbojas kopš 2006. gada.
Bonus-malus sistēma paredz, ka transportlīdzekļu īpašniekiem, kuri brauc bez ceļu satiksmes negadījumiem, OCTA [[apdrošināšana]]s polise maksā lētāk nekā īpašniekiem, kuri pārkāpj ceļu satiksmes noteikumus. Šo sistēmu, veicot OCTA polises prēmijas aprēķināšanu un piemērojot atlaides vai piemaksas vidējai apdrošināšanas prēmijai, izmanto visas apdrošināšanas sabiedrības.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Agave salmiana var. ferox|attēls=Aloe ferox - Kew 2.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Asparagales|rinda_lv=Spargeļu rinda|dzimta=Asparagaceae|dzimta_lv=Sparģeļu dzimta|apakšdzimta=Agavoideae|apakšdzimta_lv=Agavju apakšdzimta|ģints=Agave|ģints_lv=Agaves|kategorijas=nē|suga_lv=Briesmīgā agave|suga=Agave salmiana var. ferox}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Miris striatus 04.JPG
| att_nosaukums = Svītrainā mīkstblaktis (''[[Miris striatus]]'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| virskārta     = Paraneoptera
| virskārta_lv  = Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv = Blaktis
| infrakārta    = Cimicomorpha
| infrakārta_lv = Asinsblakšveidīgie
| virsdzimta    = Miroidea
| virsdzimta_lv = Mīkstblakšu virsdzimta
| iedalījums    =
* dzimta: †[[Berstidae]]
* dzimta: †[[Ebboidae]]
* dzimta: †[[Hispanocaderidae]]
* dzimta: †[[Ignotingidae]]
* dzimta: [[Microphysidae]]
* dzimta: [[mīkstblakšu dzimta]] (Miridae)
* dzimta: [[Thaumastocoridae]]
* dzimta: [[tīklblakšu dzimta]] (Tingidae)
| binomial      =
| kategorijas   = nē
}}
'''Mīkstblakšu virsdzimta''' (''Miroidea'') ir [[blakšu kārta]]s virsdzimta. Tajā ietilpst astoņas dzimtas, četras no kurām ir izmirušo blakšu dzimtas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tīkls
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3798238721/|title=Network (1976) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|14}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 121 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1976|11|27}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| operators = [[Ouens Roizmans]]
| oriģinālnos = ''Network''
| mūzika = [[Eliots Lorenss]]
| aktieri = * [[Feja Danaveja]]
* [[Viljams Holdens]]
* [[Pīters Finčs]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Beatrise Streita]]
* [[Neds Bītijs]]
| scenārijs = [[Pedijs Čajefskis]]
| producents = * [[Hauards Gotfrīds]]
* [[Freds Karuso]]
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| žanrs = melnā komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Network (1976 poster).png
| imdb =
}}'''"Tīkls"''' ({{Val|en|Network}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Satīra|satīriska]] melnā komēdija un [[drāma]]. Filmas režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Feja Danaveja]], [[Viljams Holdens]], [[Pīters Finčs]], [[Roberts Djuvals]], [[Beatrise Streita]] un [[Neds Bītijs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eds Pārsonss
|     vārds_orig = ''Ed Parsons''
|         attēls = Ed_Parsons.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Eds Pārsonss
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1965
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Lielbritānija|Londona}}
|      pilsonība = [[Lielbritānija]]
|        tautība = [[anglis]]
|   nodarbošanās = [[ĢIS]] speciālists, [[tehnoloģiju evaņģēlists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 1989 - pašlaik
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = <nowiki></nowiki>
* [[Kingstonas Universitāte]]
* [[Krenfīldas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
| website        = {{URL|http://www.edparsons.com/}}
}}
'''Eds Pārsonss''' ({{val|en|Ed Parsons}}; dzimis {{dat|1965|9|26}}) ir [[briti|britu]] [[ĢIS|ģeogrāfisko informācijas sistēmu]] (ĢIS) speciālists un [[tehnoloģiju evaņģēlists]], kas plašāk pazīstams ar savu darbu [[Google]] kā šī uzņēmuma ģeotelpiskās jomas pārraudzītājs. Viņš strādā pie ģeotelpisko datu izmantošanas popularizēšanas komercsektorā un pie uz atrašanās vietu balstītu rīku uzlabošanas. E. Pārsonsu uzskata par vienu no galvenajiem [[Google Maps]] ielas skata (''Street View'') idejas autoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.independent.co.uk/life-style/gadgets-and-tech/features/the-man-whos-making-google-maps-smarter-9544478.html |title= The Man who is making Google Maps Smarter |access-date= {{dat|2018|10|12||bez}} |archive-date= {{dat|2019|08|16||bez}} |archive-url= https://web.archive.org/web/20190816034451/https://www.independent.co.uk/life-style/gadgets-and-tech/features/the-man-whos-making-google-maps-smarter-9544478.html }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fastcompany.com/3060811/most-creative-people/google-map-quest|title=A Selfie for the Planet}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Žaks Lakāns
| vārds_orig = ''Jacques Lacan''
| attēls = Lacan2.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1901
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1981
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[psihoanalīze|psihoanalītiķis]], [[psihiatrs]], [[filozofs]]
| darbības_gadi =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| dzimums = V
}}

sentences:
1963. gadā tapušais "Fluxus manifests"]]
'''Fluxus'''<ref group="P">Vārds cēlies no [[latīņu valoda]]s vārda ar nozīmi "plūst".</ref> ir starptautisks mākslinieku, komponistu un dizaineru tīkls 1960. gados, kas savos darbos kombinēja dažādus mākslas medijus un disciplīnas. Fluxus pārstāvji pārsvarā izpauda sevi [[neodadaisms|neodadaisma]] [[trokšņu mūzika|trokšņu mūzikā]] un [[vizuālā māksla|vizuālajā mākslā]], dažkārt arī [[literatūra|literatūrā]], [[vides plānošana|vides plānošanā]], [[arhitektūra|arhitektūrā]] un [[dizains|dizainā]]. Fluxus ir bieži aprakstīts kā [[intermēdija]], termins, ko radījis Fluxus aizsācējs [[Diks Higinss]] savā 1966. gada esejā.<ref>Higgins, Dick (1966). "Intermedia". Something else Newsletter (Something Else Press) 1.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|lidaparātu|Pūķis (nozīmju atdalīšana)|Pūķis}}
s pilsētā [[Berkeley|Berklijā]]]]

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas Valdorfskola
| logo =
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = [[Baltā iela (Rīga)|Baltā iela]] 10, [[Rīga]] {{LAT}}
| schooltype =
| fundingtype =
| type =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 05
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 03
| longs = 54
| longEW = E
| established = 1993
| headmaster = Māra Svilāne
| staff =
| teaching_staff =
| employees =
| grades =
| years =
| students = 638 (2023)
| language = latviešu
| revenue =
| homepage = {{url|http://www.rvds.lv}}
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Colony and Protectorate of Kenya''
|nosaukums_latv_val     = Britu Kenija
|sugasvārds             = Britu Kenija
|
|kontinents             = Āfrika
|reģions                =
|valsts                 =
|laikmets               = [[Otrais Pasaules karš]]
|statuss                = [[Britu impērija]]s kolonija
|statusa_teksts         =
|impērija               = [[Britu Impērija]]
|valdības_veids         = Kolonija
|
|gads_sākums            = 1920
|gads_beigas            = 1963
|
|event_start            = Dibināta
|date_start             = {{dat|1920|7|23}}
|event_end              = [[Kenija]]s neatkarības iegūšana
|date_end               = {{dat|1963|12|12}}
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     = [[Britu Austrumāfrika]]
|flag_p1                = Flag of Kenya (1895–1921).svg
|s1                     = [[Itālijas Transdžuba]]
|flag_s1                = Flag of Italy (1861-1946) crowned.svg
|s2                     = [[Kenijas Domīnija]]
|flag_s2                = Flag of Kenya.svg
|s3                     =
|flag_s3                =
|s4                     =
|flag_s4                =
|image_flag             = Flag of Kenya (1921–1963).svg
|flag                   = Britu Kenijas karogs
|flag_type              = Karogs
|
|image_coat             = Badge of the Colony of Kenya (1920-1963).svg
|symbol                 =
|symbol_type            = Ģerbonis
|
|image_map              = Karte Kenia 1952 Mau-Mau-Krieg.jpg
|image_map_caption      = Kenija 1952. gadā
|
|galvaspilsēta          = [[Nairobi]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        = [[Apvienotās Karalistes himna]]
|kopīgas_valodas        = [[angļu valoda]] (oficiālā), [[Svahili]]
|reliģija               = [[kristietība]]
|nauda                  = [[Austrumāfrikas šilings]]
|
|leader1                = [[Džordžs V Vindzors]]
|leader2                = [[Džordžs VI Vindzors]]
|leader3                = [[Elizabete II Vindzora]]
|leader4                =
|year_leader1           = 1920-1936
|year_leader2           = 1936-1952
|year_leader3           = 1952-1963
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Apvienotās Karalistes monarhi|Karalis]]
|stat_year1             = 1924
|stat_platība1          = 639200
|stat_pop1              = 2807000
|footnotes              =
}}

sentences: '''Mirušo ofīcijs''' ({{val|la|officium defunctorum}}, {{val|en|Office of the Dead)}} ir [[stundu lūgšanas|stundu lūgšanu]] paveids [[katoļu baznīca|katoļu baznīcā]]. Tas radies ap 800. gadu un tika izpildīts kā [[bēres|bēru]] [[liturģija]]s daļa bēru dienā, kā arī pie mirušo [[vāķēšana]]s un [[Mirušo piemiņas diena|Visu dvēseļu dienā]]. Gadsimtu gaitā mirušo ofīcijs ir pazīstams kā aizlūgums, ko notur [[garīdzniecība|garīdznieki]] [[latīņu valoda|latīņu valodā]].<ref name="LKK">{{Tīmekļa atsauce|url=https://kulturaskanons.lv/archive/miruso-oficijs/|title=MAIJA DZIEDĀJUMI PIE KRUSTA UN MIRUŠO OFĪCIJS LATGALĒ UN AUGŠZEMĒ|author=Mārtiņš Boiko|publisher=kulturaskanons.lv}}</ref><ref>[http://medievalist.net/hourstxt/deadves.htm Ofīcija teksts] {{latīniski}} {{angliski}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Klements VII
| vārds_orģ           = ''Clement VII''
| attēls              = Clement VII. Sebastiano del Piombo. c.1531..jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|1523|11|19|N}}
| term_beigas         = {{dat|1534|9|25|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1478|5|26}}
| dzim_vieta          = [[Florence]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1534|9|25|1478|5|26}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| apglabāts           =
| tautība             = [[itāļi|itālis]]
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Klements VII''' ({{val|la|Clemens VII}}; dzimis ''Giulio di Giuliano de' Medici'' {{dat|1478|5|26}}, miris {{dat|1534|9|25}}) no {{dat|1523|11|19|Ģ|bez}} līdz savai nāvei {{dat|1534|9|25||bez}} bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas pāvests]]. Viņš bija ietekmīgās [[Florence]]s [[Mediči]] dzimtas pārstāvis, [[Džuliano Mediči]] ārlaulības dēls. Viņa tēva brālis bija Florences Republikas valdnieks [[Lorenco de' Mediči]], bet brālēns [[Leons X]] arī bija pāvests.

sentences: '''Depkini''' ({{val|de|Depkin}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]] un [[Vidzeme]]s luterāņu mācītāju dzimta.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Luīze Rainere
 | vārds_orig              = ''Luise Rainer''
 | attēls                  = Luise Rainer 1936.jpg
 | att_izmērs              =
 | komentārs               = Luīze Rainere 1936. gadā
 | dz vārds                =
 | dz datums               = {{dat|1910|1|12}}
 | dz vieta                = [[Diseldorfa]], [[Vācijas impērija]]
 | mirš datums             = {{miršanas datums un vecums|2014|12|30|1910|1|12}}
 | mirš vieta              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise
 | darbības gadi           = 1926—1943, 1997
 | vecāki                  =
 | brāļi                   =
 | māsas                   =
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | paraksts_izm            =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | spēlmaņu_nakts          =
 | kristaps                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Luīze Rainere''' ({{Val|de|Luise Rainer}}; dzimusi {{dat|1910|1|12}}, mirusi {{dat|2014|12|30}}) bija Vācijā dzimusi austriešu/amerikāņu aktrise. Pirmā persona, kas iegūst vairāk nekā vienu [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvu]], arī pirmā persona, kas balvu iegūst divus gadus pēc kārtas. Visilgāk dzīvojusī aktrise, kas saņēmusi Kinoakadēmijas balvu.

sentences:
{{Jāuzlabo}}
{{noformējums+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Korporatīvā (vizuālā) identitāte''' ir elementu kopums, kur "vizuālie simboli ir ātrs un piesātināts veids, kā nodot sabiedrībai vienkāršu priekšstatu par [[Uzņēmums|uzņēmumu]] un tiem piemīt ievērojama emocionālā vērtība”.<ref name="fombrun">{{laikraksta atsauce|last1=Van Riel|first1=C.B.M.|last2=Fombrun|first2=C.J.|title=Essentials of corporate communication. Implementing practices for effective reputation management|page=63-105}}</ref> „Jau ilgus gadus organizācijas identitāte tiek pētīta un saistīta ar [[vizuālo elementu]] pētniecību”.<ref name="fombrun" />

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Silva Kaputikjana
|         vārds_orig = Սիլվա Կապուտիկյան
|             attēls = Silva Kaputikyan.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1919
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna|1s=Armēnijas Pirmā republika}}
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{ARM}}
{{URS}}
|            tautība = [[armēņi|armēniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Ovaness Širazs]]
|              bērni = [[Ara Širazs]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, politiskā aktīviste
| rakstīšanas valoda = [[austrumarmēņu valoda|austrumarmēņu]]<ref name="Bardakjian"/><ref name="writers.am">{{Tīmekļa atsauce|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|url=http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|website=writers.am|language=hy|date=2012|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205727/http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
[[krievu valoda|krievu]]<ref name="hetq">{{Ziņu atsauce|title=Events Marking 90th Anniversary of Silva Kaputikyan Held in Yerevan|url=http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|work=Hetq Online|date=20 January 2009|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205857/http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
|            periods =
|              žanri = [[liriskā dzeja]]<ref name="Bardakjian"/>
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[PSRS Valsts prēmija]]
[[Mesropa Maštoca ordenis|Mesropa Maštoca medaļa]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Silva Kaputikjana''' ({{val|hy|{{Audio|Hy-Սիլվա Կապուտիկյան (Silva Kaputikyan).ogg|Սիլվա Կապուտիկյան|help=no}}}}); 1919. gada 20. janvāris—2006. gada 25. augusts) bija [[Armēņi|armēņu]] dzejniece un politiskā aktīviste. Viena no pazīstamākajām divdesmitā gadsimta armēņu rakstniecēm,<ref name="pbh obituary">{{Žurnāla atsaucel|author=Editorial Board|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|journal=Patma-Banasirakan Handes|volume=№ 2|date=2006|issue=2|pages=328–329|url=http://hpj.asj-oa.am/1684/|language=hy|access-date={{dat|2019|04|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190425072051/http://hpj.asj-oa.am/1684/|archive-date={{dat|2019|04|25||bez}}}}</ref> atzīta par "vadošo Armēnijas dzejnieci"<ref name="Bardakjian">{{Grāmatas atsauce|contribution=Silva Kaputikyan|title=A Reference Guide to Modern Armenian Literature, 1500-1920: With an Introductory History|date=2000|publisher=Wayne State University Press|location=Detroit|isbn=9780814327470|pp=[https://books.google.com/books?id=bR7hMqV3Ij0C&pg=PA228 228–9]|editor=Bardakjian, Kevork B.}}</ref> un "divdesmitā gadsimta armēņu dzejas dižo dāmu".{{sfn|Panossian|2006|p=337}} Lai gan Kaputikjana bija [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] locekle, viņa bija ievērojama [[Armēņu nacionālisms|armēņu nacionālo]] centienu aizstāve.<ref name="Pattie">{{Grāmatas atsauce|last=Pattie|first=Susan|title=Cyprus and the Politics of Memory: History, Community and Conflict|date=2012|publisher=I.B.Tauris|page=[https://books.google.com/books?id=CWYBAwAAQBAJ&pg=PA163 163]}}</ref> {{sfn|Malkasian|1996|p=49}}

sentences: '''cron''' ir uzdevumu plānotājs [[UNIX]] veidīgajās [[Operētājsistēmu saraksts|operētājsistēmās]], ko izmanto, lai periodiski veiktu uzdevumu izpildi noteiktā laikā. Regulārās darbības ir aprakstītas instrukcijās, kuras ir ievietotas crontab failā, kurš atrodas katalogā:

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Zvartnocas katedrāle
| image                 = Zvartnots_Cathedral_view_from_air_October_2022.jpg
| image_size            =
| caption               = Zvartnocas katedrāles drupas
| location              = {{vieta|Armēnija|Vagaršapata}}
| map_type              = Armēnija#Eiropa#Āzija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_relief = yes
| latd  = 40.159714
| longd = 44.336575
| religious_affiliation = [[Armēņu apustuliskā baznīca]]
| architecture_type     = Katedrāle
| architecture_style    =
| founded_by            =
| groundbreaking        = 643. gads
| year_completed        = 652. gads
| length                =
| width                 =
| height_max            = 45 metri
| embedded          = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Ečmiadzinas katedrāle un baznīcas, kā arī Zvartnocas arheoloģiskā vieta
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii
|        designation1_date = 2000. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1011 1011]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ARM}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 74,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Zvartnocas katedrāle" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q17054090"
}
</mapframe>
'''Zvartnocas katedrāle''' ({{val|hy|Զվարթնոց}}) ir 7. gadsimtā celta [[Armēņu apustuliskā baznīca|Armēņu apustuliskās baznīca]]s baznīcas drupas, kas atrodas [[Armēnija]]s pilsētas [[Vagaršapata]]s pievārtē. 2000. gadā Zvartnocas katedrāle kopā ar citām reliģiskajām celtnēm tika iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] objektā "Ečmiadzinas katedrāle un baznīcas, kā arī Zvartnocas arheoloģiskā vieta".

sentences: '''Binoklis''' ({{Val|la|bini}} — ‘pa divi’ + ''oculus'' — ‘acs’) ir optisks instruments, ko veido divi [[tālskatis|tālskati]] (katrai acij savs) un kas paredzēts attālinātu priekšmetu novērošanai ar abām acīm vienlaicīgi. Tālskati savienoti kopā tā, lai tos varētu fokusēt vienlaicīgi.

sentences:
{{notiek}}
 dalībvalstis (zilā krāsā) un valstis ([[Bosnija un Hercegovina]] gaišzilā, [[Gruzija]] un [[Ukraina]] violetā krāsā), kas izteikušas vēlmi iestāties NATO. [[Kolektīvās drošības līguma organizācija]]s (KDLO) valstis ([[Krievijas Federācija]], [[Baltkrievija]], [[Armēnija]], [[Kazahstāna]]) iezīmētas sarkanā krāsā]]
 [[Krima|Krimā]] un netālu no [[Krievijas—Ukrainas robeža]]s izvietotajiem [[Krievijas Bruņotie spēki|Krievijas Bruņotajiem spēkiem]]]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences: '''Gregoriskie dziedājumi''' pamatā izpaužas kā '''gregoriskais korālis'''. Korāļi parasti ir vienbalsīgas [[liturģija|liturģiskas]] dziesmas, kas izpaužas galvenokārt Rietumu [[kristietība|kristietībā]]. Tā plašais dziedājumu [[repertuārs]] ir vecākais zināmais [[mūzika]]s repertuārs, kura attīstību saista ar 9. un 10. gadsimtu.

sentences: '''Marduks''' bija babiloniešu dievu dievs, [[Bābele]]s aizbildnis senajā [[Divupe|Divupē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Polarfuchs 1 2004-11-17.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =Vulpes lagopus
| suga_lv =Polārlapsa
| izplatība =

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences: '''Citokīni''' ir mazmolekulāras [[olbaltumvielas]] (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita [[Hemokinīni|hemokinīnus]], [[Interferoni|interferonus]], [[Interleikīni|interleikīnus]], [[Limfokinīni|limfokinīnus]] un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no [[Imūnsistēma|imūnajām šūnām]], gan [[Endotēlijs|endoteliocītiem]], gan arī [[Fibroblasts|fibroblastiem]] un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem.<ref>"Cytokine" in John Lackie. A Dictionary of Biomedicine. Oxford University Press. 2010. {{ISBN|9780199549351}}</ref> Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un [[Iekaisums|iekaisuma]] attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.<ref>Klīniskā medicīna III. A.Lejnieks {{ISBN|9789984813516}}. Medicīnas apgāds. 2012</ref>

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Titurgas ezers
| attēls       = Titurgas ezers Baložos. 2002-07-21.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Ķekavas novads]]
| vieta3       = [[Baloži (pilsēta)|Baloži]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=52 | plat_s=26 | plat_NS=N
| gar_d= 24| gar_m= 8| gar_s=6 | gar_EW=E
| platība_ha   = 12
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 0,3
| Max_dziļums  = 1,0
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 7,9
| izteka       = [[Titurga]]
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| lielbaseins  = [[Daugava]]s
| pilsētas     = [[Baloži (pilsēta)|Baloži]]
}}
'''Titurgas ezers''' (arī '''Mulkalna ezers''', '''Tīturgas ezers''') ir aizaugošs caurteces brūnūdens [[ezers]] [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] [[Baloži (pilsēta)|Baložu]] pilsētas teritorijā [[Medema purvs|Medema purva]] austrumu malā. Krasti zemi, kūdraini, grūti pieejami. Dibens dūņains, sapropelis 3,5 - 4,0 m biezā slānī. 20. gadsimta 80. gadu beigās ezers iztīrīts (izsūknētas dūņas un sapropelis). Ietek viens grāvis, iztek [[Titurga]] uz [[Sausā Daugava|Sauso Daugavu]]. Kūdras purva ūdeņi apvadīti apkārt ezeram. Makrofīti: [[niedres]], [[meldri]], [[grīšļi]], [[sfagni]], [[kalmes]].	Mīt [[Rauda (zivs)|rauda]], [[līdaka]], [[līnis]], [[karūsa]]. Ligzdo ūdensputni.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1680/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Malta]]
[[Kategorija:Apskates vietas pēc valsts|Malta]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija karbonāta formulvienības modelis

Amonija karbonāta struktūrformula

Pulverveida amonija karbonāts
|       citi nosaukumi = brieža raga sāls, briežraga sāls,
ogļskābais amonijs, ožamais sāls
|           CAS numurs = 506-87-6
|      ķīmiskā formula = (NH4)2CO3
|              molmasa = 96,09
|              blīvums = 1600
|  kušanas temperatūra = 58 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 100 g/l (15 °C);
 karstā ūdenī sadalās
|                 citi =
}}
'''Amonija karbonāts''' ((NH4)2CO3) ir viens no [[amonija sāļi]]em — balta, kristāliska, higroskopiska viela ar [[amonjaks|amonjaka]] smaku. To var uzskatīt par [[amonija hidroksīds|amonija hidroksīda]] un [[ogļskābe]]s [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, nešķīst [[etanols|spirtā]], [[sērogleklis|sērogleklī]], šķidrā amonjakā.<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 27. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |      nosaukums = Parastā žubīte
 |         attēls = Chaffinch (Fringilla coelebs) edit.jpg
 |  att_nosaukums = Tēviņš
 |        attēls2 = Female Chaffinch - geograph.org.uk - 1165418.jpg
 | att2_nosaukums = Mātīte
 |         valsts = Animalia
 |      valsts_lv = Dzīvnieki
 |           tips = Chordata
 |        tips_lv = Hordaiņi
 |          klase = Aves
 |       klase_lv = Putni
 |          kārta = Passeriformes
 |       kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |         dzimta = Fringillidae
 |      dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |    apakšdzimta = Fringillinae
 | apakšdzimta_lv = Žubīšu apakšdzimta
 |          ģints = Fringilla
 |       ģints_lv = Žubītes
 |           suga = F. coelebs
 |        suga_lv = Žubīte
 |       binomial = Fringilla coelebs ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |      izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|#009900|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{legend|maroon|''F. c. spodiogenys'' sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{legend|#A020F0|''F. c. canariensis'' sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{legend|#8A9A5B|Introdukcijas areāls}}
 |    kategorijas = nē
}}
'''Parastā žubīte'''<ref name="AkadTerm"/> jeb vienkārši '''žubīte''' (''Fringilla coelebs'') ir neliels [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Kanāriju salas|Kanāriju salās]]. Introducēta [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Izšķir 16 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2020]</ref>

sentences: '''Starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts''' ({{val-en|International Alphabet of Sanskrit Transliteration}}, saīs. '''IAST''') ir sanskrita latinizācijas akadēmiskais standarts. SSTA ir pamatalfabēts, kas tiek lietots drukātajās publikācijās, - grāmatās un žurnālos, un paplašinoties [[Unikods|Unikoda]] fontu pieejamībai, tas arvien vairāk tiek lietots arī elektroniskajos tekstos. Tas ir balstīts uz standartu, kas ir pieņemts Orientālistu kongresā, [[Atēnas|Atēnās]], [[1912]]. gadā.

sentences:
{{coord|35|54|30|N|79|3|0|W|type:city_region:US|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name=Ziemeļkarolīnas Universitāte Čapelhilā
|native_name=''University of North Carolina at Chapel Hill''
|image_name   = UNC_Chapel_Hill_seal.svg
|image_size   = 200px
|motto        = ''Lux libertas''<ref name="American Higher Education">{{grāmatas atsauce|last=Thelin|first=John R.|title=A History of American Higher Education|url=http://books.google.com/?id=y4GXfnoJdFkC&pg=PA41&lpg=PA41&dq=%22lux+libertas%22+%22light+and+liberty%22|publisher=JHU Press|location=Baltimore, MD|year=2004|page=448|isbn=0-8018-7855-1}}</ref>
|established={{dat|1789|12|11|N|bez}}<ref>{{grāmatas atsauce|last=Battle|first=Kemp P.|title=History of the University of North Carolina: From its beginning until the death of President Swain, 1789–1868|url=http://books.google.com/?id=zNkhAAAAMAAJ|publisher=Edwards & Broughton Printing Company|location=Raleigh, NC|year=1907|page=6}}</ref>
|type         = Publiska
|endowment    = {{ASV dolārs|2,696 miljardi}} (2014)<ref>As of June 30, 2014. {{tīmekļa atsauce |url=http://www.nacubo.org/Documents/EndowmentFiles/2014_Endowment_Market_Values.pdf |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year (FY) 2014 Endowment Market Value and Change in Endowment Market Value from FY 2013 to FY 2014 |publisher=National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute |year=2015 |access-date={{dat|2015|01|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150129213112/http://www.nacubo.org/Documents/EndowmentFiles/2014_Endowment_Market_Values.pdf |archivedate={{dat|2015|01|29||bez}} }}</ref>
|chancellor   = Kerola Folta<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.unc.edu/campus-updates/carol-folt-starts-new-era-as-11th-chancellor/ |title=UNC-CH: Carol Folt starts new era as 11th chancellor |publisher=Unc.edu |date=2013-07-01 |accessdate=2014-07-21}}</ref>
|faculty      = 3696 (2013. gada rudens)<ref name=Employees>{{tīmekļa atsauce|url=http://oira.unc.edu/facts-and-figures/faculty-and-staff-data/employees-by-category-fall-2013/|title=Employees by Category, Fall 2013|date=January 10, 2014|publisher=The University of North Carolina at Chapel Hill Office of Institutional Research and Assessment|access-date={{dat|2015|02|25||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140223164251/http://oira.unc.edu/facts-and-figures/faculty-and-staff-data/employees-by-category-fall-2013/}}</ref>
|staff        = 8287 (2013. gada rudens)<ref name=Employees/>
|students     = 29 135 (2014. gada rudens)<ref name="UNC's OIRA">{{tīmekļa atsauce|url=http://oira.unc.edu/facts-and-figures/student-data/enrollment-and-student-characteristics/fall-2014-headcount-enrollment/|title=Fall 2014 Headcount Enrollment|date=September 5, 2014|publisher=The University of North Carolina at Chapel Hill Office of Institutional Research and Assessment|access-date={{dat|2015|02|25||bez}}|archive-date={{dat|2015|03|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150321110444/http://oira.unc.edu/facts-and-figures/student-data/enrollment-and-student-characteristics/fall-2014-headcount-enrollment/}}</ref>
|undergrad    = 18 350 (2014. gada rudens)<ref name="UNC's OIRA"/>
|postgrad     = 10 785 (2014. gada rudens)<ref name="UNC's OIRA"/>
|location     = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Čapelhila}}
|campus       = 3,0 km{{sup|2}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.unc.edu/news/facts.shtml|title=Quick Facts|accessdate=April 5, 2008|year=2007|publisher=UNC News Services|archive-date={{dat|2004|09|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20040907003759/http://www.unc.edu/news/facts.shtml}}</ref>
|former_names =Ziemeļkarolīnas Universitāte<br>(1789—1963)
|colors       =
|nickname     =''Tar Heels''<ref name="ncaaschools">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.ncaa.com/schools/team.aspx?id=94704|title=North Carolina|year=2008|work=NCAA Schools|publisher=NCAA.com: The Official Web Site of the NCAA|accessdate=May 21, 2008|archiveurl=https://web.archive.org/web/20101228114927/http://www.ncaa.com/schools/team.aspx?id=94704|archivedate={{dat|2010|12|28||bez}}}}</ref>
|athletics    = [[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]] 1. divīzija
|sports       = 27 sporta veidi<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=3635&profileId=4|title=Sports|year=2008|work=University of North Carolina at Chapel Hill|publisher=College Board|accessdate=June 24, 2008}}</ref>
|mascot       =
|affiliations =
|website      ={{URL|1=http://www.unc.edu}}
}}
'''Ziemeļkarolīnas Universitāte Čapelhilā''' ({{val|en|University of North Carolina at Chapel Hill}}) ir publiska uz pētniecību vērsta universitāte, kas atrodas [[Čapelhila|Čapelhilā]], [[Ziemeļkarolīna|Ziemeļkarolīnā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Dibināta 1789. gadā, studentu uzņemšana tika uzsākta 1795. gadā, šajā gadā arī kļuva par pirmo valsts atbalstīto universitāti ASV. ''Old East'' ēka (uzcelta 1793. gadā) ir pirmā uzceltā valsts universitātes ēka ASV vēsturē. Šī ir viena no trim universitātēm, kas pretendē uz vecākās publiskās universitātes ASV titulu.

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences: '''Deitērijs''' ({{val|el|deuteros}} — otrais, otrējais) jeb '''smagais ūdeņradis''' ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] otrs stabilais [[izotops]]. Deitērija apzīmējums ir '''2H''' vai '''D'''. Deitērija [[atoma kodols]] ([[deitrons]]) sastāv no viena [[protons|protona]] un viena [[neitrons|neitrona]]. Dabiskais ūdeņradis satur 0,0147% deitērija.

sentences: '''Reģions''' (no {{val|la|regio}} — 'valsts, apgabals') ir [[ģeogrāfija]]s termins, kurš tiek izmantots dažādi. Galvenokārt ar terminu "reģions" apzīmē nelielu [[sauszeme]]s vai ūdens [[teritorija|teritoriju]], kuru vieno kāda kopīga lieta, piemēram, [[sala]]s ([[Mikronēzija (reģions)|Mikronēzija]]), [[jūra]] ([[Marmora jūras reģions]]) u.c.

sentences:
'' Rīgā]]
'''Viesnīca''' jeb '''hotelis''' ir [[uzņēmums]], kurā par [[nauda|samaksu]] tiek izguldināti un pabaroti viesi, kas vēlas pārnakšņot. Tāpat ar vārdu "viesnīca" apzīmē [[celtne]]s, kurās atrodas šādi uzņēmumi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Alfijs
| attēls                   = Alfieposter2004.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Alfie''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Čārlzs Šaiers]]
| producents               =
* Čārlzs Šaiers
* [[Elaine Poupa]]
| scenārija autors         =
* Elaine Poupa
* Čārlzs Šaiers
| galvenajās lomās         =
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   =
* [[Miks Džegers]]
* [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
* [[Deivs Stjuarts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|11|5|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=https://bbfc.co.uk/releases/alfie-2004|title=Alfie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 16, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=alfie.htm|title=Alfie|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 16, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|35,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Alfijs''' ({{val|en|Alfie}}) ir 2004. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz 1966. gada Lielbritānijas filmu ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Čārlzs Šaiers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marisa Tomeja]], [[Džūds Lo]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|11|5||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O
|molmasa=120,15
|blīvums=1028
|kušanas temperatūra=19-20 °C
|viršanas temperatūra=202 °C
}}
'''Acetofenons''' (fenilmetilketons, С6H5–СО–СН3) ir vienkāršākais aromātiskais [[ketoni|ketons]]. Acetofenons ir viegli kūstoši kristāli ar patīkamu smaržu.

sentences: , migrēja no [[ziemeļi]]em uz [[dienvidi]]em attēlotas zilā krāsā, bet sugas, kas migrēja no dienvidiem uz ziemeļiem - olīvzaļā]]

sentences:
{{Cita nozīme|apdzīvotu vietu|dzelzceļa staciju|Inčukalns (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Inčukalns
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Inčukalna pagastnams 2000-12-10 - panoramio.jpg
| image_caption = Allažu un Inčukalna pagastu apvienības pārvalde
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Siguldas novads]]
| subdivision_name2 = [[Inčukalna pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = 1436
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 4,73
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2015
| population_footnotes = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2807&p_back=0**</ref> tagiem -->
| population_total = 2005
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 5
| lats = 47
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 41
| longs = 15
| longEW = E
| elevation_m = 52
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Inčukalns''' ir apdzīvota vieta [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Inčukalna pagasts|Inčukalna pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pie [[Rīgas - Valkas dzelzceļš|Rīgas - Valkas dzelzceļa]] 40 km no [[Rīga]]s centra. Inčukalnā ir pagasta administratīvās iestādes, pamatskola, mūzikas skola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, sporta komplekss ar peldbaseinu, pašvaldības policija, ambulance un brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrība.<ref>[http://www.incukalns.lv/incukalns.php?idv=51&width=1152&actual_date=1262017254 Inčukalna novads]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
rotātā Latvijas Nacionālā teātra 1940. gada 21. jūlijā.]]
 ("Valdības Vēstnesis" 1940. gada 26. jūlijā).]]
'''Deklarācija par valsts varu''' bija [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā 1940. gada jūlijā [[Tautas Saeimas vēlēšanas|nelikumīgi ievēlētās]] [[Tautas Saeima|Saeimas]] [[deklarācija]] par [[Latvijas PSR]] dibināšanu okupētās [[Latvija]]s teritorijā.

sentences: '''Bio—Savāra—Laplasa likums''' (arī '''Bio—Savāra likums''') ir [[Fizika|fizikas]] likums, pēc kura aprēķina [[Līdzstrāva|līdzstrāvas]] radītā [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] [[Magnētiskā lauka indukcija|indukciju]].

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Daugavas kauja, arī Spilves kauja
| image             = Battle of Düna, 1701.png
| image_size        = 300px
| caption           = Zviedru uzbrukums pāri Daugavai Spilves kaujas laikā 1701. gada jūlijā
| partof            = the [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]]
| date              = 1701. gada 8. jūlijs ([[Jūlija kalendārs|O.S.]])
1701. gada 9. jūlijs ([[Zviedru kalendārs]])
1701. gada 19. jūlijs ([[Gregora kalendārs|N.S.]])
| place             = [[Spilves pļavas]], [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]]
(tagad {{flaga|LAT}})
| result            = Zviedru uzvara
| combatant1        = {{flagicon|Sweden|naval}} [[Zviedrijas Karaliste]]
| combatant2        =  [[Saksijas kūrfirstiste]]
{{flagicon image |Flag of Courland (state).svg}} [[Kurzemes hercogiste]]
{{flaga|Russia}} [[Krievijas cariste]]
| commander1        = {{flagicon|Sweden|naval}} [[Kārlis XII]]<ref name="Ericson">Ericson (2003), p. 268-273</ref>
| commander2        =  [[Ādams fon Šteinavs]]<ref name="Ericson"/>
 [[Oto Arnolds fon Paikuls]]<ref name="Fryxell"/>
{{flagicon image|Flag of Courland (state).svg}} [[Ferdinands Ketlers]]<ref name="Fryxell"/>
{{flaga |Russia}} [[Aņikita Repņins]]<ref name="Peterson">Peterson (2007), p. 252</ref>
| strength1         = 14 000 karavīru:<ref name="Fryxell">Fryxell (1861), p. 157-161</ref>
no tiem 7 000 iesaistīti kaujā
| strength2         = 29 000 karavīru:<ref name="Fryxell"/>
 no tiem 13 000 iesaistīti kaujā
| casualties1       = 100 nogalināti,
400 ievainoti<ref name="Larsson108111">Larsson (2009), p. 108-111</ref>
| casualties2       = 1 300 nogalināti un ievainoti,
700 sagūstīti<ref name="Larsson108111"/>|
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
{{jāuzlabo|jāsakārto saites}}
{{noformējums+}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dohāņas ielas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = Synagogue-Budapest.jpg
| image_size            =
| caption               = Dohāņas ielas sinagoga
| map_type              = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Dohāņas ielas sinagoga
| position              = left
| latd                  = 47.495833
| longd                 = 19.060833
| location              = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| religious_affiliation = [[neologa jūdaisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neomauru stils]]
| architect             = [[Ludvigs Fersters]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1859]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dohāņas ielas sinagoga" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q754397"
}
</mapframe>

sentences:
[[Kategorija:Luterāņi| ]]
[[Kategorija:Protestanti pēc valsts]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Istalsnas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10654135
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Erevānas Kaskāde
|native_name   =
|image         = Cascada, Ereván, Armenia, 2016-10-03, DD 18.jpg
|caption       =
|map_image     =
|map_text      =
|latd  = 40|latm  = 11|lats  = 28|latNS  = N
|longd = 44|longm = 30|longs = 56|longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      = Džims Torosjans
Aslans Mhitarjans
Sargiss Gurzadjans
|type          =
|material      = [[kaļķakmens]]
|length        =
|width         =
|height        = 118 m
|begin         = 1971
|complete      = 1980
|open          = {{dat|2009|11|7|N|bez}}
|dedicated_to  =
|extra         =
}}
'''Erevānas Kaskāde''' ({{val-hy|Կասկադ}} ''Kaskad'') ir gigantiskas [[kaļķakmens]] [[kāpnes]], kas atrodas [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Kaskādes veidošana uzsākta padomju gados, 1971. gadā, un daļēji pabeigta 1980. gadā. Objekta autori ir arhitekti Džims Torosjans, Aslans Mhitarjans un Sargiss Gurzadjans. Celtniecība tika atsākta tikai 2002. gadā, pēc Armēnijas neatkarības iegūšanas, un pabeigta 2009. gadā ar [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dzīvojošā armēņu uzņēmēja un [[filantrops|filantropa]] Žerāra Kafesdžiana (''Gerard Cafesjian'') atbalstu.

sentences: '''Ametists''' ({{val|el|αμεθυστoς}} — "a" ("ne") un "methuskein" ("piedzerties") — no ticējuma, ka akmens pasargās no reibuma) (SiO2) ir violeta vai purpursarkana [[kvarcs|kvarca]] paveids, kuru bieži izmanto kā dārgakmeni. Ametistu kā dārgakmeni lietoja jau [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]], kur to lietoja kā materiālu [[zīmogs|zīmogiem]]. [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Senā Roma|Senajā Romā]] cilvēki nēsāja ametista talismanus un izmantoja no ametista darinātus traukus ticot, ka tas pasargās no reibuma.

sentences: '''Vikram Samvat''' ([[dēvanāgarī]]: विक्रम संवत्) ir indiešu valdnieka [[Vikramaditja]] iedibināts [[Mēness kalendārs]], ko lieto [[Nepāla]], kā arī tas ir populārs [[Indija|Indijā]], jo īpaši tās rietumu daļā.

sentences:
{{infokaste+}}
" (Nr.8, 01.08.1889.) numura pirmajā lapā.]]
'''Jānis Ilsters''' (dzimis {{dat|1851|05|14}}, miris {{Dat|1889|05|05}}) bija latviešu [[skolotājs]], [[botānika|botāniķis]],<ref name="latvuniv" /> daiļdārznieks, novadpētnieks, un [[dzejnieks]].

sentences:
{{Citas nozīmes|kinematogrāfijas darbu|filma|filma}}
s ielās]]
'''Kinofilma''' jeb vienkārši '''filma''' ir [[kinematogrāfija]]s darbs. Kinofilmas var iedalīt pēc dažādiem kritērijiem, piemēram, pēc satura: [[mākslas filma|mākslas filmās]] jeb spēlfilmās, [[dokumentālā filma|dokumentālajās filmās]], [[populārzinātniskā filma|populārzinātniskajās filmās]]; pēc ilguma: [[pilnmetrāžas filma|pilnmetrāžas filmās]] un [[īsfilma|īsfilmās]]. Filmas tiek uzņemtas ar [[kinokamera|kinokamerām]], bet izrādītas [[kinoteātris|kinoteātros]]. Pēc tam filmas var tikt izplatītas [[DVD]] ierakstos vai [[videokasete|videokasetēs]], rādītas [[televīzija|televīzijā]]. Kino pirmsākumos filmas bija bez [[skaņa]]s ([[mēmais kino]]), kā arī melnbaltas ([[melnbaltais kino]]), bet mūsdienās gandrīz ikviena filma ir ar skaņu un krāsām.

sentences:
{{Valodas infokaste
|          name = Normandiešu valoda
|    nativename = ''Normaund''
|   familycolor = Indoeiropiešu
| pronunciation =
|        states = [[Francija|Francijā]], [[Džērsija|Džērsijā]] un [[Gērnsija|Gērnsijā]]
|      speakers =20 000 (2011–2015)
|        script = [[latīņu alfabēts]]
|          rank =
 |        fam1 = [[indoeiropiešu valodas]]
 |        fam2 = [[itāļu valodas]]
 |        fam3 = [[romāņu valodas]]
 |        fam4 = [[Rietumitāliskās valodas|rietumitāliskās]]
 |        fam5 = [[Rietumromāņu valodas|rietumromāņu]]
 |        fam6 = [[Gallu-ibēriešu valodas|gallu-ibēriešu]]
 |        fam7 = [[Gallu-romāņu valodas|gallu-romāņu valodas]]
|        nation =
|        agency =
|          iso1 =
|          iso2 =
|          iso3 = nrf
|           map = Normandiešu valodas izplatība Normandijā, Džērsijā un Gērnsijā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Filadelfija
| attēls = Philadelphia imp.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Philadelphia''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džonatans Demijs]]
| producents = * [[Edvards Saksons]]
* Džonatans Demme
| scenārija autors = [[Rons Naisvoners]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Loids Bridžess]]
* [[Džeisons Robardss]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Antonio Banderass]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Clinica Estetico]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1993|12|22||bez}}
| ilgums = 125 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/philadelphia-1993|title=Philadelphia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 31, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{US$|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=philadelphia.htm|title=Philadelphia (1993)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 31, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{US$|206,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Filadelfija"''' ({{val|en|Philadelphia}}) ir 1993. gada drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džonatans Demijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Denzels Vašingtons]], [[Loids Bridžess]], [[Džeisons Robardss]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Antonio Banderass]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|12|22||bez}}.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ahtenskīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāli
|ŠtruncaID=4/D.10-15
|ķīm_formula=ε-Mn4+O2
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišpelēks līdz melns
|svītra=Melna
|habituss=Pārslaina mikrokristālu masa
|skaldnība=Izteikta vienā plaknē
|lūzums=?
|cietība=?
|spīdums=?
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,78
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Pensilvānija
| native_name             = ''Pennsylvania''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Pennsylvania.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Pennsylvania.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''Keystone State''; ''Quaker State''; ''Coal State''; ''Oil State''; ''State of Independence''
| motto                   = ''Virtue, Liberty and Independence''
| anthem                  =
| capital                 = [[Harisberga]]
| largest_city            = [[Filadelfija]]
| official_language       = nav (''de facto'' [[angļu valoda]])
| spoken_language         =
| image_map               = Pennsylvania in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = Pensilvānijas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =D
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Toms Volfs
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 119283
| area_land_km2           = 116062
| area_water_km2          = 3221
| area_water_percent      = 2.7
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Deivisa kalns]], 979
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 12742886
| population_as_of        = 2011. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 86,83%
melnie — 11,20%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 53%
[[katoļi]] — 33%
nereliģiozi — 6%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{url|http://www.pa.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences: '''Vispārējas kristīgas baznīcas pazīmes''' ir sistemātiskajā jeb dogmatiskajā [[teoloģija|teoloģijā]] lietots raksturlielumu kopums, kas tiek tradicionāli pieņemts [[Eklezioloģija|eklezioloģijā]] jeb mācībā par Baznīcu. [[Pirmais Konstantinopoles koncils|I Konstantinopoles koncilā]] tika pieņemtas četras Baznīcas pazīmes, pēc kurām tiek vērtēta noteiktas kristīgās organizācijas vai kustības piederība vispārējai [[Kristīgā baznīca|Kristīgai baznīcai]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ņujorkas bandas
| attēls                   = Gangs of New York Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gangs of New York''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
* [[Alberto Grimaldi]]
* [[Hārvijs Vainstīns]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* [[Stīvens Zeiliens]]
* [[Kenets Lonergans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Henrijs Tomass]]
* [[Brendans Glīsons]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alberto Grimaldi Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|12|20||bez}}
| ilgums                   = 160 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gangs-new-york-2002-0|title=Gangs of New York|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gangsofnewyork.htm|title=Gangs of New York (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|193,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ņujorkas bandas"''' ({{val|en|Gangs of New York}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Kemerone Diasa]], [[Džims Brodbents]], [[Džons Reilijs]], [[Henrijs Tomass]] un [[Brendans Glīsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|20||bez}}. Filmas sižets notiek 1863. gadā, kad Amsterdams Valons atgriežas Ņujorkā, lai atriebtos sava tēva slepkavam.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donava
| attēls            = Danube_near_Iron_Gate_2006.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donava pie Dzelzs vārtiem
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Švarcvalde]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Melnā jūra]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=09 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=29 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
{{AUT}}
{{SVK}}
{{HUN}}
{{CRO}}
{{SRB}}
{{ROM}}
{{BUL}}
{{UKR}}
| garums            = 2860
| iztekas_augstums  = 1078
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 7 000
| gada_notece       =
| baseins           = 801 463
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
 |           name = Edesas ūdenskritumu parks
 |          photo = Καταρράκτες στην Έδεσσα.jpg
 |    photo_width =
 |  photo_caption = Daļa no Edesas ūdenskritumiem.
 |       map_type = Grieķija
 |    map_caption =
 |  latd = 40 |  latm = 48 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 22 | longm = 3 | longs =  | longEW = E
 |         region =
 |       location = [[Edesa (Grieķija)|Edesa]], [[Pela (reģions)|Pelas reģions]], [[Centrālās Maķedonijas perifērija|Centrālā Maķedonija]], [[Grieķija]]
 |           type =
 |      elevation =
 |         height = 70 m (Karadoss)
 | height_longest =
 |   number_drops = 7 (darbīgie ūdenskritumi)
 |          width =
 |  average_width =
 |    watercourse = Edesaiosa (''Εδεσσαίος'')
 |   average_flow =
 |     world_rank =
 |       embedded =
}}
'''Edesas ūdenskritumu parks''' ({{Val-el|Πάρκο των Καταρρακτών}}, ''Ūdenskritumu parks'') ir parks [[Maķedonija (Grieķija)|grieķu Maķedonijas]] pilsētā [[Edesa (Grieķija)|Edesā]], kuras teritorijā 14. gadsimtā laika apstākļi vai zemestrīce izmainīja reljefu un radīja jaunu noteci no toreizējā ezera.<ref name="edessacity" /><ref name="cnn">{{Ziņu atsauce|url=https://www.cnn.gr/taksidi/ellada/story/28946/eikones-apo-toys-katarraktes-tis-edessas|title=Εικόνες από τους καταρράκτες της Έδεσσας|work=CNN.gr|access-date=2018-08-26|date=2016-04-15|last=Newsroom|language=el}}</ref> Viss ūdenskritumu parks aizņem vairāk nekā 10 [[Hektārs|hektāru]] platību.<ref name="hh">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hellenichospitality.gr/katarraktes-tis-edessas/|title=Πάρκο Καταρρακτών Έδεσσας - Hellenic Hospitality|website=Hellenic Hospitality|access-date=2018-08-26|language=el|archive-date=2019-04-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20190408051218/https://www.hellenichospitality.gr/katarraktes-tis-edessas/}}</ref>

sentences: '''29. jūnijs''' ir gada 180. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (181. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 185 dienas.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Slovenská republika''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Slovākijas Republika
|            valsts_nosaukums = Slovakia
|               karoga_attēls = Flag of Slovakia.svg
|            karoga_nosaukums = Slovākijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Slovakia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Slovākijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 72px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Nad Tatrou sa blýska]]''
"Zibens virs Tatriem"
|               kartes_attēls = Slovākijas atrašanās vieta Eiropā.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Bratislava]]
|latd=48 |latm=09 |latNS=N |longd=17 |longm=07 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Bratislava]]
|              valsts_valodas = [[slovāku valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Zuzana Čaputova]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Slovākijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Roberts Fico]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = miermīlīga atdalīšanās no [[Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika|Čehoslovākijas]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1993|1|1}}1
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 49,035
|               platība_rangs = 130.
|              procenti_ūdens = nenozīmīga
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|          iedzīvotāju_skaits = 5 415 949
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 116.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 111
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 88.
|                     IKP_PPP = $109,677 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 59.
|          IKP_PPP_per_capita = $20 267
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 41.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,860
|                    HDI_gads = 2019.
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 39.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = €
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.sk]]3
|              tālsarunu_kods = 4214
|                    piezīme1 = [[Čehijas un Slovākijas Federatīvā Republika|Čehoslovākija]] sadalījās Slovākijā un Čehijas Republikā ([[Čehoslovākijas sadalīšanās|Samtainā šķiršanās]]).
|                    piezīme2 = 2009. gada 1. janvārī Slovākija pāries uz [[Eiro]] pēc kursa €1 = 30,1260SKK.
|                    piezīme3 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                    piezīme4 = Līdz 1997. gadam kopā ar Čehijas Republiku lietoja kodu 42.
|                iso_kods_num = 703
|              iso_kods_alfa2 = SK
|              iso_kods_alfa3 = SVK
}}
'''Slovākija''' ({{val|sk|Slovensko}}), oficiāli '''Slovākijas Republika''' (''Slovenská republika'') ir valsts [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]]. Robežojas ar [[Čehija|Čehiju]]  ziemeļrietumos, ar [[Austrija|Austriju]] rietumos, ar [[Polija|Poliju]] ziemeļos, ar [[Ukraina|Ukrainu]] austrumos, bet ar [[Ungārija|Ungāriju]] dienvidos. Slovākijas platība ir 49 035 [[km²]] un to ietekmē [[mērenā josla|mērenā]] un kontinentālā klimata josla. Valstij ir raksturīgs kalnains reljefs un tās lielāko daļu aizņem [[Tatri|Tatru]] kalni. Slovākija ar 5,415 miljoniem iedzīvotāju ir [[Eiropas Savienības dalībvalstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita|deviņpadsmitā lielākā]] Eiropas Savienības dalībvalsts pēc iedzīvotāju skaita.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Izabella Jurjeva
|      Vārds_orig = ''Изабелла Даниловна Юрьева''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Izabella Ļivikova
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1899|9|7}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Krievijas Impērija|Donas karaspēka apgabals|Rostova pie Donas}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2000|1|20|1899|9|7}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[romance]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1922–2000
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Izabella Jurjeva''' ({{val|ru|Изабелла Даниловна Юрьева}}), īstajā uzvārdā Ļivikova ({{val|ru|Ливикова}}, dzimusi {{dat VS|{{dat|1899|9|7}}|{{dat||8|26}}}}, mirusi {{dat|2000|01|20}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s estrādes dziedātāja, dziesmu un romanču izpildītāja ([[alts (balss)|alts]]). Krievijas Federācijas tautas māksliniece un Krievijas Federācijas Prezidenta prēmijas laureāte.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūnijā,}}
{{jāuzlabo|Noformējums, kategorijas, stils}}
'''Buta algoritms''' ir [[Reizināšana|reizināšanas]] [[algoritms]], kas sareizina divus zīmes (+/-) binārus skaitļus, izmantojot binārā skaitļa papildkodu. To 1951. gadā izgudroja [[Endrū Donalds Buts]].

sentences: '''Rīga T 689''' ir viens no labākajiem padomju [[radiouztvērējs|radiouztvērējiem]] pirmajos pēckara gados.<ref>[http://www.radiopagajiba.lv/RRR/689_912/riga689.htm Rīga T 689] {{ru ikona}}</ref> Uztvērējam ir [[elektronoptiskais indikators|optiskais indikators]], liels [[skaļrunis]], četrpozīciju toņa regulators, bez manuālā ir arī automātiskais skaļuma regulators. Ja nav iesprausta [[antena]]s [[kontaktdakša]], tad uztvērējs izmanto elektrotīklu kā antenu. Uz priekšējā paneļa ir skaļuma kontrole, tīkla slēdzis, un toņu kontrole pa kreisi, kā arī selektoru un diapazonu slēdzis pa labi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Foršie džeki
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl795313665/|title=The Nice Guys (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|2}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 116 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2016|5|11}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Endeavor (uzņēmums)|Bloom]]''
| studija = * ''[[Ratpac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
* ''[[Waypoint Entertainment]]''
| operators = [[Filips Ruslo]]
| oriģinālnos = ''The Nice Guys''
| mūzika = * [[Džons Otmans]]
* [[Deivids Beklijs]]
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Engauri Raisa]]
* [[Mets Bomers]]
* [[Mārgarita Kvellija]]
* [[Kīts Deivids]]
* [[Kima Beisingere]]
| scenārijs = * Šeins Bleks
* [[Entonijs Bagaroci]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| žanrs = kriminālkomēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Nice Guys poster.png
| imdb =
}}'''"Foršie džeki"''' ({{Val|en|The Nice Guys}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Raiens Goslings]], [[Engauri Raisa]], [[Mets Bomers]], [[Mārgarita Kvellija]], [[Kīts Deivids]] un [[Kima Beisingere]].

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aleksandra arhipelāgs
|attēls              = Shelter Island 4288.png
|attēla paraksts     = Šeltera sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|mark                = Orange pog.svg
|label    = Aleksandra<br />arhipelāgs
|reljefa_karte       = jā
|position = bottom
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=29|lats=0|latNS=N |longd=135|longm=06|longs=0|longEW=W
|platība             = 35 000
 |garums              = 480
|platums             = 160
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Venjaminova smaile]]
|augstums            = 1643
|salu skaits         = ~1100
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 37 159
|blīvums             = 1,1
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Sitka]]
|piezīme =
}}
'''Aleksandra arhipelāgs''' ({{val|en|Alexander Archipelago}}) ir ap 480 km garš un līdz 160 km plats klinšainu salu [[arhipelāgs]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos [[Ziemeļamerika]]s piekrastē. Ietilpst [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī. Veidojies kā iegrimis [[Piekrastes kalni|Piekrastes kalnu]] grēdas atzars, kura augstākais kalns [[Venjaminova smaile]] [[Baranova sala|Baranova salā]] sniedzas līdz 1643 m vjl. Sastāv no vairāk kā 1100 salām un klintīm, lielākās no kurām ir [[Velsas Prinča sala (ASV)|Velsas Prinča sala]], [[Čičagova sala]], [[Admiralitātes sala]], Baranova sala.<ref>{{PZT|27}}</ref> [[Diksona šaurums]] dienvidos to atdala no [[Karalienes Šarlotes salas|Karalienes Šarlotes salām]]. Salas pirmiedzīvotāji ir [[tlingiti|tlingitu]] un [[haidi|haidu]] indiāņi. Pirmie no eiropiešiem to atklāja [[Vituss Berings|Vitusa Beringa]] ekspedīcija 1741. gadā. Nosaukts par godu tirgotājam un [[Krievu Amerika]]s pārvaldniekam (1790-1818) Aleksandram Baranovam.

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      =
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         =
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 235px
| nosaukums                  = Tanšonņatas starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Sân bay quốc tế Tân Sơn Nhất''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Tansonnhat10.jpg
| attela-platums             = 235
| paraksts                   = Tanšonņatas lidostas ēka
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = SGN
| ICAO                       = VVTS

|lat_deg=10|lat_min=49|lat_sec=08|lat_dir=N
|lon_deg=106|lon_min=39|lon_sec=07|lon_dir=E
| karte                      = Vietnam
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Vjetnamā
| kartes_marķieris           = Tanšonņatas
lidosta
| paraksta_novietojums       = bottom
| FAA                        =
| LID                        =
| lidostas_tips              = publiska
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = valdība
| apkalpo                    = {{vieta|Vjetnama|Hošimina}}
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Vjetnama|Dong Nam Bo}}
| uzcelta                    =
| used                       =
| komandieris                =
| metric-elev                =
| elevation-f                = 40
| elevation-m                = 12
| majas_lapa                 =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 07L/25R
| r1-length-f                = 10.000
| r1-length-m                = 3048
| r1-surface                 = [[betons]]
| r2-number                  = 07R/25L
| r2-length-f                = 12.468
| r2-length-m                = 3800
| r2-surface                 = betons
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}

sentences: '''256''' ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 255 un 257. Tā pieraksts [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] ir 100.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Neandertāle
| native_name    = Neandertal
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Neanderthal_Valley_3.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Neandertāle
| map            =
| map_type       = Vācija#Eiropa
| map_relief = yes
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 51.226129
| longd = 6.951058
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Vācija|Ziemeļreina-Vestfālene}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         =
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = 1856. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}
<mapframe text="Helsinku katedrāle" width=260 height=260 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q170081"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Elementāri
 | oriģinālnos = ''Elemental''
 |      attēls = Elemental poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Pīters Sons]]
 |  producents = Denīze Rema
 |   scenārijs =
* Džons Hobergs
* Keta Likela
* Brenda Hsūe
 |     aktieri =
* [[Lea Lūisa]]
* [[Māmedū Ātčejs]]
* [[Ronijs del Karmens]]
* Šila Ommi
* [[Vendija Maklendona Kovija]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* Meisons Vertheimers
* [[Džo Pēra]]
* [[Metjū Jans Kings]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2023|5|27|Kannu kinofestivāls|2023|6|16|ASV, Latvija}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name=Wrap-BO>{{Tīmekļa atsauce |last=Fuster |first=Jeremy |date=June 17, 2023 |title=‘The Flash’ Opens Below ‘Black Adam’ While ‘Elemental’ Bombs at Box Office |url=https://www.thewrap.com/flash-elemental-box-office-bomb/ |website=[[TheWrap]] |accessdate=June 17, 2023 }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|397,5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Elemental (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt15789038/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Elementāri"''' ({{val|en|Elemental}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] ASV [[datoranimācija]]s romantiska drāmas filma. Filmas režisors ir [[Pīters Sons]]. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši [[Lea Lūisa]], [[Māmedū Ātčejs]], [[Ronijs del Karmens]], Šila Ommi, [[Vendija Maklendona Kovija]], [[Ketrina O'Hāra]], Meisons Vertheimers, [[Džo Pēra]] un [[Metjū Jans Kings]].

sentences: '''Pazeme''' ir zeme zem [[Zeme]]s virskārtām, ko var sastapt dažādos veidos un dziļumos. Tā ir daļa no [[Zemes garoza]]s, var ietvert dažādas struktūras un veidojumus, piemēram, [[augsne|augsni]], [[ieži|iežus]], [[minerāls|minerālus]] vai [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]]. Pazemes dziļumi var būt daudzveidīgi, sākot no [[reljefs|reljefa]] virsmas līdz dziļām [[ala|alām]], ūdens [[avots|avotiem]] vai pat dziļām zemes slāņiem, kurus pēta zinātne, piemēram, [[ģeoloģija]] un [[ehidroloģija]]. Dažādos kultūras uzskatos pazeme ir asociēta ar dažādām idejām, piemēram, ar [[mirušo pasaule|mirušo pasauli]] vai kā simbolisku vietu, kur slēpjas [[noslēpums|noslēpumi]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dita Rietuma
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 6
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latviete
| nodarbošanās = [[Nacionālais kino centrs|Nacionālā kino centra]] vadītāja, kinokritiķe
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = dēls
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]] <br/> [[Maskavas Kinematogrāfijas institūts]]
| paraksts =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{novec}}
'''Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistrs''' ('''UR''') ir valsts iestāde, kas [[Latvijas Republika]]s teritorijā reģistrē [[uzņēmums|uzņēmumus]] (uzņēmējsabiedrības), [[komersants|komersantus]], to filiāles un pārstāvniecības, kā arī visas izmaiņas to darbības pamatdokumentos un veic citas likumdošanas aktos paredzētās darbības. Reģistrs reģistrē arī masu informācijas līdzekļus, biedrības un nodibinājumus, komercķīlas, izšķirošās ietekmes, laulību un publiskās un privātās partnerības līgumus, [[politiskā partija|politiskās partijas]], šķīrējtiesas, [[arodbiedrība]]s, reliģiskās organizācijas un to iestādes, kā arī maksātnespējas procesus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Cik vien labi var būt
| attēls = As good as it gets.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''As Good as It Gets''
| žanrs = romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Džeimss Brukss]]
| producents = * [[Bridžeta Džonsone]]
* [[Kristija Zea]]
* Džeimss Brukss
| scenārija autors = * [[Marks Andruss]]
* Džeimss Brukss
| galvenajās lomās = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Helēna Hanta]]
* [[Gregs Kinīrs]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Skīts Ulriks]]
* [[Šērlija Naita]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1997|12|23|}}
| ilgums = 133 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/good-it-gets-1997|title=As Good as It Gets|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190811171849/https://bbfc.co.uk/releases/good-it-gets-1997|archivedate={{dat|2019|08|11||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=asgoodasitgets.htm |title=As Good as It Gets (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=August 11, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190714112526/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=asgoodasitgets.htm |archivedate={{dat|2019|07|14||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|314,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Cik vien labi var būt"''' ({{val|en|As Good As It Gets}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Helēna Hanta]], [[Gregs Kinīrs]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Skīts Ulriks]] un [[Šērlija Naita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|23||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Satezeles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Satezeles pilskalns.jpg
| image_size     = 250px
| caption        = Satezeles pilskalns (''Lievenschanze'' — ‘Līvu valnis’) pirms Pirmā pasaules kara
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.17175 |latNS=N
| longd=24.87048 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Sigulda}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Satezeles pilskalns (Lībju kalns)
|      numurs = 2144
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
'''Halls''' var būt personas uzvārds:
* [[Bobijs Halls]] (''Bobby Hull''), kanādiešu hokejists;
* [[Brets Halls]] (''Brett Hull''), kanādiešu hokejists;
* [[Deniss Halls]] (''Dennis "William" Hull''), kanādiešu hokejists;
* [[Kordels Halls]] (''Cordell Hull''), ASV politiķis.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''BogoMIPS''''' (no {{val|en|bogus}} — ‘neīsts’ un [[Instrukcijas sekundē|MIPS]]) ir nezinātnisks [[centrālais procesors|centrālā procesora]] ātrdarbības mērījums, ko palaišanas laikā veic ''[[Linux]]'' kodols. To mēdz definēt kā "cik miljonus reižu sekundē procesors var izdarīt neko".<ref name=esr>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catb.org/jargon/html/B/BogoMIPS.html |first=Eric S. |last=Raymond |title=Hackers Jargon File}}</ref> ''BogoMIPS'' izgudroja [[Līnuss Tūrvaldss]], tas parādījās ar ''Linux'' kodola versiju 0.99.11. Tas noderēja [[atkļūdošana|atkļūdošanā]], piemēram, lai noteiktu, vai datorā nav nospiesta [[turbo poga]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Wirzenius |first=Lars |title=Re: printing & BogoMips |url=http://groups.google.com/group/comp.os.linux/browse_thread/thread/589fc4eaa432f8b6/ea0df3ceaa8f129a}}</ref> Mērījumu var izmantot, lai salīdzinātu līdzīgas arhitektūras un paaudzes procesorus, mērījumu ietekmē procesora [[taktsfrekvence]] un [[kešatmiņa]]. Tas nav izmantojams, lai objektīvi salīdzinātu ļoti atšķirīgus procesorus.

sentences: '''Hematūrija''' ({{val-la|haematuria}} no {{val-grc|αἷμα}} — 'asins' un {{val-grc|οὖρον}} — 'urīns') ir medicīnisks termins, kas nozīmē [[asins]] esamību [[Urīns|urīnā]] virs [[Fizioloģija|fizioloģisko]] normu lielumiem. Viens no tipiskiem [[Nieres|nieru]] un urīnizvadkanālu traucējumu [[Simptoms|simptomiem]]. Vesela cilvēka urīnā atrod 1-2 [[Eritrocīti|eritrocītus]] redzes laukā jeb 10 000—100 000 šo šūnu urīna porcijā, savāktā 12 stundu laikā. 3-5 eritrocītu atrašana urīnā jau skaitās hematūrija.<ref name="Shilov2007"/>

sentences:
[[Kategorija:Reliģiskās ticības, tradīcijas un kustības]]
[[Kategorija:Latviešu mitoloģija]]
[[Kategorija:Neopagānisms]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences:
{{citas nozīmes|Jēkabpils pilsētas daļu|Zīlāni (nozīmju atdalīšana)|Zīlāni}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Zīlāni
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| image_shield           =
| shield_link            =
| shield_size            =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jēkabpils]]
| established_title      = Ciems no
| established_date       = 1933. gada
| established_title2     = Pievienoti Jēkabpilij
| established_date2      = 1962. gadā
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 30 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 55 | longs = 14 | longEW = E
| elevation_m            = 105
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code            = <!-- LV-5415 Daugavpils-15 -->
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Zīlāni''' ir [[Jēkabpils]] pilsētas daļa tās austrumos abpus [[Krustpils]]—[[Rēzekne]]s dzelzceļam un pie autoceļa [[A12]].

sentences: '''Sviestmaizes-kaķa paradokss''' ir humoristisks [[paradokss]], kas ir [[ironija|ironiska]] kombinācija no diviem izteikumiem:

sentences: '''Prorektors''' ir [[Augstskola|augstākās izglītības iestādes]] [[Rektors|rektora]] vietnieks, kas parasti atbild par kādu konkrētu darbības jomu. Amata prasības katrā valstī ir specifiskas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Bolivina catanensis.jpg
|     att_nosaukums= Bolivinitoideja ''[[Bolivina catanensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Bolivinitoidea
|    virsdzimta_lv = Bolivinitoidejas
|         binomial = Bolivinitoidea Cushman, 1927
|         sinonīmi = ''Buliminacae'' Jones. 1875
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Bolivinitidae}}
* {{TaksoSaite|Tortoplectellidae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Bolivinitoidejas''' (''Bolivinitoidea'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] virsdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Virsdzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] bolivinitoidejas ir zināmas no agrā [[Jura (periods)|juras perioda]] (piemēram, ''[[Brizalina liasica]]'') līdz mūsdienām.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Terminators: Tumšais liktenis
 | oriģinālnos = ''Terminator: Dark Fate''
 |      attēls =  Terminator Dark Fate poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Tims Millers]]
 |  producents =
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Deivids Elisons]]
 |   scenārijs =
* [[Deivids Gojers]]
* [[Džastins Rodas]]
* [[Billijs Rejs]]
 |     aktieri =
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Natālija Rejesa]]
* [[Gabriels Luna]]
* [[Djego Boneta]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Skydance Media]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Tencent Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[Lightstorm Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''Paramount Pictures''
* ''20th Century Fox''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2019|11|01|ASV|2019|11|01|Latvija}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=TERMINATOR: DARK FATE {{!}} Britu filmu klasifikācijas padome |url=https://www.bbfc.co.uk/releases/terminator-dark-fate-film |website=BBFC.co.uk |access-date={{dat|2020|12|04||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191231204136/https://bbfc.co.uk/releases/terminator-dark-fate-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|196 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|261,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3103950337/weekend/?ref_=bo_rl_tab#tabs |title=''Terminator: Dark Fate'' (2019) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[IMDb]] |access-date=December 27, 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20191112142700/https://www.boxofficemojo.com/release/rl3103950337/weekend/?ref_=bo_rl_tab#tabs |archive-date=November 12, 2019 |dead-url=no}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Terminators: Genisys]]" (2015)
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Terminators: Tumšais liktenis"''' ({{val|en|Terminator: Dark Fate}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastiskas]] filma, kuras režisors ir [[Tims Millers]]. Galvenās lomas atveido [[Linda Hamiltone]], [[Arnolds Švarcenegers]], [[Makenzija Deivisa]], [[Natālija Rejesa]], [[Gabriels Luna]], [[Djego Boneta]]. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2019. gada 1. novembris.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklobutāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = tetrametilēns
|           CAS numurs = 00287-23-0
|      ķīmiskā formula = C4H8
|              molmasa = 56,107
|              blīvums = šķidrā veidā 720
|  kušanas temperatūra = −91 °C
| viršanas temperatūra = 12,5 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklobutāns''' (C4H8) ir bezkrāsaina, ūdenī nešķīstoša, ļoti viegli sašķidrināma [[gāze]] ar vāju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]], viegli šķīst [[acetons|acetonā]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1095. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklobutāna maisījumi ar gaisu ir sprādzienbīstami.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tachina_Grossa.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Tachina grossa|Kāpurmuša}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| iedalījums=
*[[Dunduru infrakārta]] (''Tabanomorpha'')
*[[Dzelkņmušu infrakārta]] (''Stratiomyomorpha'')
*[[Koksnesmušu infrakārta]] (''Xylophagomorpha'')
*[[Mušu infrakārta]] (''Muscomorpha'')
| kategorijas =nē
| binomial = Brachycera <small>([[Macquart]], 1834)</small><ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4200455/ Checklist of the ‘lower Brachycera’ of Finland: Tabanomorpha, Asilomorpha and associated families (Diptera)]</ref>
}}

sentences: '''Garenbāze''' ir attālums starp [[Transports|transportlīdzekļa]] priekšējo un aizmugurējo riteņu asīm. Garenbāze var būt dažāda abās [[Automobilis|automobiļa]] pusēs (piemēram, [[Renault 16]]<ref>[http://renault16.com/techniek6_en.htm Technical description Renault 16 TS 1968] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110715172421/http://renault16.com/techniek6_en.htm# |date={{dat|2011|07|15||bez}} }} {{en ikona}}</ref>), kas automobiļa gaitas kvalitāti nemēdz pasliktināt.<ref>[http://publ.lib.ru/ARCHIVES/R/RAYMPEL%27_Yornsen/_Raympel%27_Y..html Раймпель, Й. Шасси автомобиля. Fahrwerktechnik.] — Москва: Машиностроение, 1983. — Т. I. , 278. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Himna
|title         = Es gāju, gāju
|image         =
|caption       =
|country       =
|composer      = [[Žarko Jovanovičs]]
|music_date    = 1949. gads
|author        = [[Žarko Jovanovičs]]
|lyrics_date   = 1949. gads
|adopted       = 1971. gadā
|until         =
|sound         =
|sound_title   =
}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Spānijā|pilsētu Venecuēlā|Barselona (Venecuēla)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Barselona
 | official_name              = ''Barcelona''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Barcelona collage.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Barcelona.svg
 | image_shield             = Escut de Barcelona.svg
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Spain#Katalonija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  =  41|latm  =  23|lats  =  |latNS  = N
 | longd =  2|longm =  11|longs =  |longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Spānija}}'''
 | subdivision_type1        = Autonomais novads
 | subdivision_name1        = '''{{Flag|Katalonija}}'''
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Barselonas province]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināšana
 | established_date         = [[Kartāga|kartāgieši]] pēc leģendas,
ap 15.g p.m.ē. - romieši
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = '''Colonia Julia Augusta Faventia Paterna Barcino''' ([[Senā Roma|romiešu laikos]])
'''Barcino''' ([[latīņu valoda|latīņu]])
'''Bartzelona''' ([[basku valoda|basku]])
'''Barcelone''' ([[franču valoda|franču]])
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Ada Colau i Ballano
 | area_total_km2           = 101.9
 | area_urban_km2           = 803
 | elevation_m              = 12
 | population_total         = 1621537
 | population_as_of         = {{dat|2009|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 4210000 {{increase}}
 | population_metro         = 5000000 {{increase}}
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 08001–08080
 | area_code                = +34 (Spānija) 93 (pilsēta)
 | website                  = {{url|http://www.barcelona.cat/}}
 | footnotes                =
}}
'''Barselona''' ({{val|ca|Barcelona}}, izrunā: {{IPA|[[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|[bəɾsəˈlonə]]]}}; {{val|es|Barcelona}}, izrunā: {{IPA|[[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|[barθeˈlona]]]}}) ir pilsēta [[Spānija]]s ziemeļaustrumos [[Vidusjūra]]s krastā. Tas ir [[Katalonija]]s administratīvais centrs un novada apdzīvotākā pilsēta; kā arī visas valsts otra apdzīvotākā pilsēta pēc [[Madride]]s.<ref name=World_Urban_Areas>[http://www.demographia.com/db-worldua.pdf Demographia: World Urban Areas], March 2010</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.urbanaudit.org/DownloadPDF.ashx?CityCode=ES002C |title=Barcelona |author=Urban Audit – Larger Urban Zone ([[Eurostat]]) |accessdate= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120114181556/http://www.urbanaudit.org/DownloadPDF.ashx?CityCode=ES002C |archivedate={{dat|2012|01|14||bez}} }}</ref> Galvenais [[Katalonija]]s ekonomiskais un kultūras centrs.

sentences: '''Boforta skala''' ir [[vējš|vēja]] stipruma skaitlisko vērtību sistēma, kuru [[Pasaules Meteoroloģijas organizācija]] pieņēmusi, lai tuvināti novērtētu vēja stiprumu jūrā vai uz sauszemes. Vēja ātrums parasti tiek mērīts 10 metru augstumā virs atklātas virsmas un tad izteikts vērtībās, kas ir no 0 līdz 12 ballēm.

sentences:
{{cita nozīme|minerālu|ciemu|Dolomīts (Salas pagasts)}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dolomīts
|attēls=
|att_paraksts=Dolomīta paraugs
|klase=karbonātu minerāli
|ŠtruncaID=05.AB.10
|ķīm_formula=CaMg(CO3)2
|singonija=[[trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=balts, pelēks, dzeltenīgs, iezaļgans
|svītra=balta
|habituss=sīkgraudaini vai slēptkristāliski agregāti, retumis lielāki kristāli
|skaldnība=ļoti laba pa {1011} ([[romboedrs|romboedriska]])
|lūzums=gliemežnīcas veida
|cietība=3,5—4,5
|spīdums=stiklains
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,679–1,681 nε = 1,500
|blīvums=2,85—2,95
}}
'''Dolomīts''' (arī plienakmens un radze) ir ļoti izplatīts [[nogulumieži|nogulumiežu]] [[minerāls]], kas pieder pie [[karbonāti]]em. No minerāla dolomīta sastāv tāda paša nosaukuma monominerāls iezis. Ķīmiski dolomīts sastāv no [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] un [[magnija karbonāts|magnija karbonāta]], tā formula ir CaMg(CO3)2 (to var uzskatīt par dubultā sastāva minerālu, kas sastāv no [[kalcīts|kalcīta]] CaCO3 un [[magnezīts|magnezīta]] MgCO3). Mālainu dolomītu sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]].

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls        =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs =300
|paraksts      =Vilksa Zemes atrašanās vieta.
|diametrs      =86
|poz_x         =79
|poz_y         =64
}}
'''Vilksa Zeme''' ({{val-en|Wilkes Land}}) ir plašs dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]], [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] krastā. Formāli daļa no [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālijas Antarktiskās teritorijas]]. Austrumos robežojas ar [[Adelijas Zeme|Adelijas Zemi]], rietumos - ar [[Karalienes Mērijas krasts|Karalienes Mērijas krastu]]. Krastus apskalo [[Mosona jūra|Mosona]] un [[D'Irvila jūra|D'Irvila]] jūras. Piekraste nosacīti dalās šādos sektoros:
* [[Noksa krasts]]: 100°31' E līdz 109°16' E
* [[Bada krasts]]: 109°16' E līdz 115°33' E
* [[Sabrinas krasts]]: 115°33' E līdz 122°05' E
* [[BANZARE krasts]]: 122°05' E līdz 130°10' E
* [[Klēras krasts]]: (Vilksa krasts) 130°10' E līdz 136°11' E
* [[Adelijas krasts]]: 136°11' E līdz 142°02' E (nepieder politiskā nozīmē; daļa no [[TAAF|Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēm]])

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Bernard and Doris''
| attēls                   =  Bernard and doris.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Bobs Balabans]]
| producents               =
* [[Džonatans Kavendišs]]
* [[Ādams Kasens]]
* [[Marks Kasens]]
* [[Deina Bruneti]]
* [[K. Korijs M. Makkrums-Abdo]]
* [[Marks Olsens]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Glens Trotiners]]
* Bobs Balabans
| scenārija autors         = [[Hjū Kostelo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Reifs Fainss]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[HBO Films]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 103 minūtes
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Bernard and Doris''''' ir 2006. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Bobs Balabans]]. Galvenās lomas atveido [[Sūzana Sarandona]] un [[Reifs Fainss]]. Filmas pirmizrāde notika 2006. gada septembrī Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Iedzimts nefrotiskais sindroms''' ir pārmantots traucējums, kas izpaužas ar proteīnūriju ([[proteīns|proteīniem]] [[Urīns|urīnā]]), kā arī ar ķermeņa [[tūska|tūskām]]. Tas izpaužas jau pirmajā dzīves gadā. Biežāk sastopamie ir somu tipa nefrotiskais sindroms un difūzā mezangiālā skleroze. Iedzimtais nefrotiskais sindroms ir ļoti reta nefrotisko sindromu forma.

sentences: '''Matu krāsa''' ir [[Matu folikulas|matu folikulu]] pigmentācija divu veidu [[Melanīni|melanīna dēļ]]: [[Melanīni|eumelanīna]] un [[Melanīni|feomelanīna]]. Parasti, ja ir vairāk melanīna, matu krāsa ir tumšāka; ja melanīna ir mazāk, mati ir gaišāki. Matu tonis ir atkarīgs no melnā vai brūnā eumelanīna un dzeltenā vai sarkanā feomelanīna attiecības. Melanīna līmenis laika gaitā var mainīties, izraisot cilvēka matu krāsas izmaiņas, un ir iespējams, ka vienai personai matu folikuli veido vairāk nekā vienas krāsas matus. Dažas matu krāsas ir saistītas ar noteiktām [[Etniskā grupa|etniskām grupām,]] jo to ģeogrāfiskajā reģionā ir novērota biežāka matu krāsa, piemēram, taisni tumši mati — [[Austrumāzija|austrumu aziātu]] vidū, daudz dažādu variāciju tumši, gaiši, cirtaini, viļņoti un kupli mati — [[Eiropeīdā rase|eiropiešu vidū]], cirtaini, tumši un unikāli spirālveida mati — [[Āfrika|afrikāņiem]], savukārt sirmi, balti mati vai "sudraba" krāsas mati bieži ir saistīti ar [[Novecošana|vecumu]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|                 jūra = Austrumsibīrijas jūra
|               attēls =
|          vietaskarte = Arktika
| latd = 72 |latm =  |lats =  |latNS = N
| longd = 164 |longm =  |longs =  |longEW = E
| paraksta_izvietojums = bottom
|               relief = jā
|               okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|              platība = 944 600
|               garums =
|              platums =
|          Max_dziļums = 358
|          Vid_dziļums = 66
|              tilpums = 60 700
|              valstis = [[Krievija]]
|             pilsētas = [[Peveka]]
}}
'''Austrumsibīrijas jūra''' ({{val|ru|Восто́чно-Сиби́рское мо́ре}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[malas jūra]].

sentences: '''Tantra''' ({{val|sa|तन्त्र}}, ''tántra'') [[hinduisms|hinduismā]] un [[budisms|budismā]] ir garīga un rituāla [[tradīcija]]. Tantra pēc reliģijas ir ar atšķirīgām mācībām un novirzieniem. Hinduismā tās ir maģiskas un seksuālas [[joga]]s paražas, kas atdarina dievu [[Šiva]]s un [[Šakti]] attiecības, savukārt budismā tantra ir apskaidrības iegūšas metodes, kuru pierakstīšana piedēvēta [[Buda]]m. Tantra ir plaša un daudzveidīga, un tajā ietilpst dažādas [[filozofija]]s, [[rituāls|rituāli]], [[meditācija]]s un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] principi. Tantras pamatprincipi ir [[mantra]] un [[meditācija]], [[joga]], [[dzimums]] un [[seksualitāte]], kā arī [[sūtra]]s.

sentences: '''Jēkabpils vēsturiskais centrs''' ir [[Jēkabpils]] pilsētas vēsturiskā centra daļa, kas atrodas [[Daugava]]s kreisajā [[krasts|krastā]] — pilsētas teritorijas vēsturiskajā iedalījumā. Tas ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. Kopā ar [[Krustpils vēsturiskais centrs|Krustpils vēsturisko centru]] veido Jēkabpils pilsētas vēsturisko centru.

sentences: '''Plēšas''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]] pievadīšanai. Tiek izmantotas [[kalējs|kalēja]] [[ēze|ēzē]] spēcīgākas uguns radīšanai, [[stikls|stikla]] pūšanā stikla formu izveidē, [[ērģeles|ērģelēs]], [[akordeons|akordeonos]] un tiem līdzīgos [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentos]].

sentences: '''2. oktobris''' ir 275. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (276. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 90 dienas.

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Gusmans''' var būt:

sentences: '''18. jūnijs''' ir gada 169. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (170. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 196 dienas.

sentences: '''Neitronu zvaigzne''' ir [[zvaigzne]] evolūcijas beigu stadijā, kurai ir ārkārtīgi mazs diametrs, augsta [[temperatūra]] un ārkārtīgi liels [[blīvums]]. Neitronu zvaigznes izveidojas no [[pārmilzu zvaigzne]]s kodola [[gravitācijas kolapss|gravitācijas kolapsa]] rezultātā, ja zvaigznes kodola masa ir 1,4 līdz 2—3 [[Saule]]s masu robežās.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Rudzutaks
| vārds_orig =
| attēls = Rudsutak.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1887
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 15
| dz_vieta = [[Kursīšu pagasts|Kursīšu pagasta]] "Cauņi", [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 29
| m_vieta = [[Komunarkas masu kapi]] pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]], [[PSRS]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Zāmelis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Zamelis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Jaunvāles pag. "Norveļos", Latvijā
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Siguldā, Latvijā {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Eduards Zāmelis (1866 - 1947), Minna Zāmele (1870 - 1946)
|          brāļi = Nikolajs Zāmelis (1902 - 1981)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Ruta Zāmele Grotiņa (1930 - 1964), Ansis Zāmelis (1937 - 1972)
|       paraksts =
|        zinātne = Botānika, augu ģenētika
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultāte; Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Mežsaimniecības fakultāte
|     akad_amats = Docents, ārkārtas profesors
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Zāmelis''' (1897—1943) bija latviešu [[botānika|botāniķis]], augu [[Ģenētika|ģenētiķis]]. [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Latvijas Universitātes]] docents. [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes]] profesors. ''Dr. biol.''

sentences:
[[File:Syringomyelia.jpg|thumb| Siringomiēlija [[Magnētiskās rezonanses tomogrāfija|magnētiskās rezonanses]] attēlā — sirinkss ir redzams 6 un 7 kakla [[skriemelis|skriemeļu]] rajonā (C6-C7).]]
'''Siringomiēlija'''  (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''syrinx, syringos'' - caurule, kanāls un ''myelos'' - muguras smadzenes) ir patoloģisks stāvoklis, ko raksturo [[Likvors|likvoru]] saturošu dobumu ("sirinksu") veidošanās [[muguras smadzenes|muguras smadzenēs]]. Šiem veidojumam ir tendence saspiest apkārtējos nervu audus, radot šķērsli normālai nervu impulsu pārraidei pa muguras smadzenēm un izraisot lielāku vai mazāku neiroloģisko deficītu. Bērniem un pusaudžiem siringomiēlijas raksturīga pazīme ir [[skolioze]], it īpaši straujas attīstības skolioze bērniem līdz desmit gadu vecumam ar izliekumu vairāk par divdesmit grādiem. <ref name="Bicêtre"/>.

sentences: '''Darbaspēks''' ir visi [[Iedzīvotāji|iedzīvotaji]], kuri var piedalīties [[Produkts|produktu]] [[Ražošana|ražošanā]] vai [[Pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšanā. Darbaspēkā tiek iekļauti bezdarbnieki un nodarbinātie. [[Latvija|Latvijā]] darbaspēkā ietilpst iedzīvotāji darbspējas vecumā (15-64 gadi).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Zvaigzne ABC - Ģeogrāfija 9. klasei. Mācību grāmata. Kompetenču pieeja + papildsaturs|url=http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/203296-geografija_9_klasei_macibu_gramata_kompetencu_pieeja_papildsaturs.html}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Iļģuciems]]
[[Kategorija:Iļģuciems]]

sentences:
[[Kategorija:Orientieristi]]
[[Kategorija:Latvijas sportisti|Orientieristi]]
[[Kategorija:Orientēšanās sports Latvijā]]

sentences: '''Polārā nakts''' - laika periods, kad [[Saule]] neparādās virs horizonta ilgāk par 1 diennakti. Pati īsākā polārā nakts novērojama uz [[Ziemeļu polārais loks|Ziemeļu polārā loka]] (66°33' Z.p.) un [[Dienvidu polārais loks|Dienvidu polārā loka]] (66°33' D.p.) - 1 diennakti, pati garākā polārā nakts ir [[Ziemeļpols|Ziemeļpolā]] un [[Dienvidpols|Dienvidpolā]] - 6 mēnešus (pusgadu). Polārās nakts iemesls ir [[Zeme]]s ass slīpums 23°26' lielumā, kura dēļ aiz polārajiem lokiem ir polārā nakts un arī [[polārā diena]]. Polāro loku tuvumā tajā laikā kad aiz tiem ir polārā nakts, ir [[baltās naktis]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = DJane HouseKat
|      Vārds_orig =
|          Attēls =
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = 1988
|        Vieta_dz = [[Ingolstāde]], [[Vācija]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Electro-pop]], [[Deju mūzika]], [[Techno]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedāšana|Dziedātāja]], dziesmu tekstu autore, [[DJ|dīdžeja]]
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2010-pašlaik
|Izdevējkompānija = Sony Music Entertainment
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''DJane HouseKat''' (dzimusi 1988. gadā [[Ingolstade|Ingolstadē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu [[Dziedāšana|dziedātāja]] un [[dīdžejs|dīdžeja]], kura ir specializējusies [[elektroniskā mūzika|elektroniskajā]] un [[tehno]] mūzikā.

sentences:
]]
 43 851 [[Dedveita tonnāža|dedveita]] (DWT) tonnu ķīmiskais tankkuģis ''Al Farabi'' [[Bresta (Francija)|Brestas]] ostā ar [[melase]]s kravu.]]
 jūrā]]
'''Ķīmiskais tankkuģis''' ir [[Tankkuģis|tankkuģa]] veids, kurš paredzēts [[Ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] pārvadāšanai izlietā veidā. Atbilstoši [[MARPOL 73/78|MARPOL]] konvencijas II pielikumam, '''ķīmiskais tankkuģis''' ir kuģis, kurš būvēts vai pielāgots jebkura [[Starptautiskais ķīmisko lejamkravu kodekss|Starptautiskā ķīmisko lejamkravu kodeksa]] 17. nodaļā uzskaitītā šķidrā produkta pārvadāšanai lejamkravas veidā.<ref>1973. gada Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar tās 1978. gada protokolu II pielikuma "Kontroles noteikumi attiecībā uz piesārņojumu, ko izraisījušas kaitīgas šķidrās vielas, kas tiek pārvadātas kā lejamkravas" 1. nodaļas "Vispārējie noteikumi" 1. noteikuma "Definīcijas" 16.1. punkts</ref> Bez rūpnieciskajām ķimikālijām un tīrajiem naftas produktiem, šie kuģi bieži pārvadā arī citas sensitīvas kravas, kurām nepieciešama augsta tanku tīrīšanas kvalitāte. Šādas kravas ietver [[Palmu eļļa|palmu eļļu]], augu eļļas, [[Tauki|taukus]], [[Nātrija hidroksīds|kaustisko sodu]] un [[Metanols|metanolu]].

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Tautas opera
| nosaukums_orig   = ''Volksoper Wien''
| attēls           = Wien - Volksoper.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 13 | plat_s = 29 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 20 | gar_s  =  59 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1903
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.volksoper.at/}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Sarkandaugava]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Sarkandaugava]]

sentences:
{{Cita nozīme|vienu no ražošanas faktoriem|[[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] grāmatu sēriju|Kapitāls (grāmata)}}
'''Kapitāls''' [[ekonomika]]s teorijā ir viens no trim galvenajiem [[ražošanas faktori]]em. Pārējie divi ir [[zeme]] (plašā nozīmē ar to saprot arī [[izrakteņi|dabīgos izrakteņus]] un citus dabas resursus) un [[strādāšana|darbs]] ([[darbaspēks]]).<ref>Paul A. Samuelson and William D. Nordhaus (2004) Economics, 18th ed.,{{ISBN|978-0-07-287205-7}}</ref>
== Raksturojums ==
Ekonomiskajā praksē ([[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbībā]]) ar kapitālu (fizisko kapitālu) saprot [[ražošana]]i vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšanai nepieciešamos [[resurss|resursus]] (fiksētais kapitāls) un [[grāmatvedība|apgrozāmo līdzekļu]] (apgrozāmais kapitāls) kopumu.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Sēčeņi kēžu tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Széchenyi lánchíd''
|attēls               = Széchenyi_Chain_Bridge_in_Budapest_at_night.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| plat_d = 47.498889 | plat_NS = N
| gar_d  = 19.043611 | gar_EW  = E
|transporta veids     = autoceļš/gājēji
|šķērso               = [[Donava]]
|atrašanās vieta      = {{Vieta|Ungārija|Budapešta}}
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = ķēžu tilts
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 375 m
|platums              = 14,8 m
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             = 30 m
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1840. - 1849. gads
|atklāts              = 1849. gads
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
}}
<mapframe text="Ķēžu tilts" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q465534"
}
</mapframe>
'''Sēčeņi ķēžu tilts''' ({{val|hu|Széchenyi lánchíd}}) ir ķēžu tilts pār [[Donava|Donavu]] [[Ungārija]]s galvaspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], kas savieno pilsētas [[Buda (pilsēta)|Budas]] un [[Pešta]]s daļas. Viens no pilsētas simboliem.

sentences:
{{citas nozīmes|revolucionāru|Jānis Jansons|Jānis Jansons}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Jansons
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Jansons (Brauns).jpg
| att_izmērs = 175px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1872
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Rāvas pagasts|Rāvas pagasta]] „Kaugari”, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1917
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 13
| m_vieta = [[Ziemeļjūra]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Maskava]], [[Londona]]
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Ernests
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms = Brauns
| nodarbošanās = revolucionārs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri = [[publicistika]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = „Domas par jaunlaiku literatūru” (1892—1893), „Baltijas revolūcija” (1912)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Klusā okeāna jūras]]
[[Kategorija:Jūras]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Sepiida
|        autors = [[Francis Arthur Bather|Bather]], 1888
|        attēls = Cuttlefish komodo large.jpg
| att_nosaukums = ''[[Sepia apama]]'' — lielākā no visām sēpijām
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      virstips = Lophotrochozoa
|   virstips_lv = Spirālveidīgie
|          tips = Mollusca
|       tips_lv = Gliemji
|         klase = Cephalopoda
|      klase_lv = Galvkāji
|    apakšklase = Coleoidea
| apakšklase_lv = Divžauņi
|     virskārta = Decapodiformes
|  virskārta_lv = Desmitkājveidīgie
|         kārta = Sepiida
|      kārta_lv = Sēpijas
|    iedalījums = {{ubl|†''[[Vasseuriina]]''|sēpiju apakškārta (''Sepiina'')}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Volstrīta
 | oriģinālnos = ''Wall Street''
 |      attēls = Attēls:Wall Street film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Olivers Stouns]]
 |  producents = [[Edvards R. Presmens]]
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Derila Hanna]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Hals Holbruks]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Roberts Ričardsons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1987|9|11}}
 |      ilgums = 126 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,8 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb = 0094291
}}
'''Volstrīta''' ({{val|en|Wall Street}}) ir 1987. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Daglass]], [[Čārlijs Šīns]], [[Derila Hanna]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Sigmavirgulina tortuosa.jpg
|     att_nosaukums= Sigmavirgulīna ''[[Sigmavirgulina tortuosa]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Bolivinitoidea
|    virsdzimta_lv = Bolivinitoidejas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|      apakšdzimta = Bolivinitinae
|   apakšdzimta_lv = Bolivinitīnas
|            ģints = Sigmavirgulina
|         ģints_lv = Sigmavirgulīnas
|         binomial = Sigmavirgulina Loeblich & Tappan, 1957
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Sigmavirgulīnas''' (''Sigmavirgulina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Ģinti 1957. gadā izdalīja amerikāņu mikropaleontologi [[Alfrēds Lēblihs]] un [[Helēna Tappana]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Sigmavirgulina tortuosa]]'' (Brady, 1881). [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] bolivīnas ir zināmas no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Šī ir kosmopolītiska ģints.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 22
|lv = Divdesmit divi
}}
'''22''' ('''divdesmit divi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[21 (skaitlis)|21]] un [[23 (skaitlis)|23]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Jans Jansons van Hārlems
 |    vārds_orig = ''Jan Janszoon van Haarlem''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap 1570. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Hārlema]], [[Holande]]
 |     m_dat_alt = 1641. gadā vai vēlāk
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = [[Maroka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = jūrnieks, pirāts
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Starjauda''' ir vairāku fizikālu lielumu nosaukums.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          =
|image_caption   = Pomoru ģimene 20. gadsimta sākumā
|tauta=Pomori
|native_name = ''поморы''
|skaits=ap 3000
|vieta={{RUS}}
|valoda=[[krievu valoda]]<br />([[pomoru dialekts]])
|reliģija=[[vecticībnieki]]
|grupas=
|radi=
}}
'''Pomori''' ir mazskaitlīga [[Krievija]]s ziemeļrietumos dzīvojoša [[krievi|krievu]] etniska grupa. Runā [[krievu valoda]]s [[pomoru dialekts|pomoru dialektā]]. Kopskaits tiek lēsts ap 3—5 tūkstošiem. Apdzīvo [[Baltā jūra|Baltās jūras]] piekrasti un [[Mezeņa]]s, [[Pečora (upe)|Pečora]]s, [[Oņega]]s un [[Ziemeļu Dvina]]s lejteci. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties [[vecticībnieki]], kā arī [[Pareizticība|pareizticīgie]].

sentences:
plāksnēm, jo betons kā materiāls labāk vada siltumu nekā [[augsne]].]]
'''Siltumvadīšana''' ir [[Siltuma daudzums|siltuma]] pāreja no viena ķermeņa uz otru tiem esot saskarē. Siltumvadīšana var notikt arī viena ķermeņa ietvaros no siltākas ķermeņa daļas uz aukstāku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/siltums-6507/re-7c116def-c560-4664-a083-d2bba131e044|title=Siltuma pārneses veidi un to izpausmes un piemēri dabā un tehnikā — teorija. Fizika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref> Tā kā siltumvadīšanu veicina [[Temperatūra|temperatūru]] starpība, [[Izolēta sistēma|izolētā sistēmā]] apgabali ar sākotnēji atšķirīgu temperatūru siltuma vadīšanas ceļā tieksies uz [[Termodinamiskais līdzsvars|termodinamisko līdzsvaru]](konstantu temperatūru).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltums-25580/re-482dd651-e91b-4f55-868c-ff18488f4f26|title=Siltumapmaiņas veidi — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref>

sentences: '''Uroloģija''' ({{val-el2|οὖρον (ouron)}} — 'urīns' un ''λογία (logia)'' — 'mācība') ir [[medicīna]]s nozare, kas pētī urīnizvadorgānu ([[nieres|nieru]], [[urīnpūslis|urīnpūšļa]], urīnizvadkanāla)  un vīriešu dzimumorgānu slimību izcelšanos, attīstību, diagnostiku, ārstēšanu un profilaksi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''The Coca-Cola Company''
| native_name      =
| logo             = The Coca-Cola Company logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Atlanta]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[pārtikas rūpniecība]]
| products         = ''[[Coca-Cola]]'', ''[[Fanta]]'', ''[[Sprite]]'' u.c. dzērienu koncentrāti
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.coca-colacompany.com coca-colacompany.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
[[File:Flasche Coca-Cola 0,2 Liter.jpg|thumb|upright|Coca Cola]]
'''''The Coca-Cola Company''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārtikas rūpniecības uzņēmums. Tas ražo un izplata nealkoholisko dzērienu koncentrātus un sīrupus. Galvenais birojs atrodas [[Atlanta|Atlantā]]. Dibināts 1886. gadā.

sentences: '''Ivermektīns''' (''Ivermectin'') ir zāles, ko lieto daudzu veidu [[Parazītisms|parazītu]] invāziju ārstēšanai.<ref name="AHFS2016">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.drugs.com/monograph/ivermectin.html|title=Ivermectin|publisher=The American Society of Health-System Pharmacists|access-date=16 January 2016}}</ref> [[Cilvēks|Cilvēkiem]], to skaitā, var būt [[Dzīvniekutis|utis]], [[kašķis]], [[onhocerkoze]], [[strongiloidoze]], [[trihuriāze]], [[askaridoze]] un [[limfātiskā filariāze]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Drug Discovery a History.|date=2005|publisher=John Wiley & Sons|location=Chichester|isbn=978-0-470-01552-0|page=333|url=https://books.google.com/books?id=jglFsz5EJR8C&pg=PA333}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cdc.gov/parasites/ascariasis/health_professionals/index.html|title=Ascariasis - Resources for Health Professionals|last=CDC-Centers for Disease Control and Prevention|website=www.cdc.gov|access-date=28 December 2019|date=23 August 2019}}</ref> [[Veterinārmedicīna|Veterinārmedicīnā]] to lieto, lai novērstu un ārstētu [[Sirdstārpi|sirdstārpus]], akarozi u.c..<ref name="Sau2015">{{Grāmatas atsauce|title=Saunders Handbook of Veterinary Drugs: Small and Large Animal|date=2015|publisher=Elsevier Health Sciences|isbn=978-0-323-24486-2|page=420|edition=4|url=https://books.google.com/books?id=SJvmCgAAQBAJ&pg=PA420}}</ref> Ārēju invāziju gadījumā to var lietot iekšķīgi vai uzklāt uz ādas.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Panahi Y, Poursaleh Z, Goldust M|date=2015|title=The efficacy of topical and oral ivermectin in the treatment of human scabies|url=https://www.annals-parasitology.eu/go.live.php/download_default/D660/2015-61-1_11.pdf|journal=Annals of Parasitology|volume=61|issue=1|pages=11–16|pmid=25911032|access-date={{dat|2021|06|28||bez}}|archive-date={{dat|2020|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200404213228/https://www.annals-parasitology.eu/go.live.php/download_default/D660/2015-61-1_11.pdf}}</ref>

sentences: '''5. novembris''' ir gada 309. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (310. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 56 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Valdis Artavs
|         vārds_orig = ''Vladislavs Staunis''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1928
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 29
|           dz_vieta = [[Rēzekne]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latvietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri = satīra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Valdis Artavs''' (1928) ir [[latvieši|latviešu]] dzejnieks [[satīra|satīriķis]].

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Stikla zvērnīca
| attēls           = The Glass Menagerie (Broadway, 1945) 1.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Tenesijs Viljamss]]
| title_orig       = ''The Glass Menagerie''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{USA}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          =
| genre            = [[luga]]
| publisher        =
| pub_date         = 1944
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Stikla zvērnīca"''' ({{val|en|The Glass Menagerie}}) ir [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] dramaturga [[Tenesijs Viljamss|Tenesija Viljamsa]] luga, kas sarakstīta 1944. gadā un atnesa tobrīd maz zināmajam Viljamsam atpazīstamību.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Slavenā Viljamsa "Stikla zvērnīcas" pirmizrāde |url=https://www.tvnet.lv/4955814/slavena-viljamsa-stikla-zvernicas-pirmizrade |website=[[TVNET]] |accessdate={{dat|2020|1|11||bez}}}}</ref>

sentences: '''Lieldators''' ({{Val-en|mainframe}}) ir dators ar ļoti lielu operatīvo un arī iekšējo atmiņu. To parasti izmanto lielas iestādes, valdības u.c. Atšķirībā no superdatoriem, lieldatoriem ir raksturīga liela IO kapacitāte un laba savietojamība ar iepriekšējām versijām (mūsdienu lieldatori spēj darbināt pat 30 gadus vecas programmas).

sentences: '''Pantmērs''' ir noteikts uzsvērto (/) un neuzsvērto (V) zilbju skaits un to regulārās mijas kārtība [[Dzeja|dzejas]] rindās.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mazākā pantmēra vienība ir pēda jeb takts — zilbju kopa, kas regulāri atkārtojas.<ref>Anita Skalberga. Literatūra 11. klasei. Rīga: RaKa, 2000. 337. lpp.</ref>

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Slovēnija|Slovēnijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Slovēnijas ir iekļautas '''3 vietas''' (2 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 6 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/si Slovēnija]</ref> Slovēnija Pasaules mantojuma konvekciju ratificēja [[1992]]. gada [[5. novembris|5. novembrī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sniegavīrs
| attēls = The Snowman (2017) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Snowman''
| žanrs = psiholoģiska filma, kriminālfilma, šausmu filma, trilleris
| režisors = [[Tomass Alfredsons]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pīters Gustafsons]]
* [[Robina Slovo]]
| scenārija autors = * [[Hoseins Amini]]
* [[Pīters Strogans]]
* [[Sūrens Sveistrups]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Rebeka Fērgusone]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
* [[Vals Kilmers]]
* [[Dž. K. Simonss]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Perfect World Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Another Park Film]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|10|7|Haifas filmu festivāls|2017|10|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017|title=The Snowman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 9, 2019|archive-date={{dat|2019|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190221182450/http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thesnowman.htm|title=The Snowman (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sniegavīrs"''' ({{val|en|The Snowman}}) ir 2017. gada psiholoģisks krimināltrilleris, kas balstīts uz [[Jū Nēsbē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Tomass Alfredsons]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Rebeka Fērgusone]], [[Šarlote Gensbūra]], [[Vals Kilmers]] un [[Dž. K. Simonss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|7||bez}} Haifas filmu festivālā.

sentences:
s. Apakšējai vielai ir lielāka viskozitāte nekā augšējai vielai]]
'''Fluīds''' ({{val|la|fluidus}} — ‘tekošs’) jeb '''plūstoša viela''' [[fizika|fizikā]] ir [[viela]], kas pie [[bīdes deformācija]]s sāk plūst (deformējas). Pie plūstošām vielām pieder [[šķidrums|šķidrumi]], [[gāze]]s, [[plazma]] un atsevišķas plastiskas [[cieta viela|cietas vielas]]. Ar fluīdu pētniecību nodarbojas [[hidrodinamika|hidrodinamikā]] un [[aerodinamika|aerodinamikā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Priekule (nozīmju atdalīšana)|Priekule}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Priekule
| tips = stacija
| attēls = Priekules stacija.JPG
| attēla_apraksts = Priekules stacijas ēka
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Vaiņode|Liepāja—Vaiņode]]
 [[Dzelzceļa līnija Priekule—Kalēti|Priekule—Kalēti]]
| atvērta = 1871
| citi_nosaukumi =
| stacijas_tips =
| arhitekts =
| platformas =
| platformu_tips =
| sliežu_ceļi =
| adrese =
| tuvākās_stacijas =
| tuvākie_pp_un_cp = [[Paplaka (stacija)|Paplaka]] (6 km)
 [[Purmsāti (stacija)|Purmsāti]] (8 km)
 [[Elkuzeme (stacija)|Elkuzeme]] (10 km)
 [[Krogzemji (stacija)|Krogzemji]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 269
}}

sentences:
{{cita nozīme|valsti Dienvidamerikā|upi|Urugvaja (upe)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Oriental del Uruguay''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Urugvajas Austrumu Republika
|            valsts_nosaukums = Uruguay
|               karoga_attēls = Flag of Uruguay.svg
|            karoga_nosaukums = Urugvajas Austrumu Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Uruguay.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Urugvajas Austrumu Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = ''Libertad o muerte''{{spaces|2}}{{es ikona}}
"Brīvība vai nāve"
|                valsts_himna = ''[[Himno Nacional Uruguayo]]''{{spaces|2}}{{es ikona}}
|               kartes_attēls = LocationUruguay.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Montevideo]]
|latd=34 |latm=53 |latNS=S |longd=56 |longm=10 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Montevideo]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla sistēma|Prezidentāla]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Urugvajas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Luiss Lakalje Po]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Urugvajas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Beatrisa Arhimona]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Brazīlija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1825|8|25}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1828|8|28}}
|       neatkarības_notikums3 = Konstitūcija
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1830|7|18}}
|                 platība_km2 = 176,215
|               platība_rangs = 90.
|              procenti_ūdens = 1,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008<ref name=one>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uy.html |title=CIA - The World Factbook - Uruguay |access-date={{dat|2008|09|12||bez}} |archive-date={{dat|2007|06|12||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20070612211631/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uy.html }}</ref>
|          iedzīvotāju_skaits = 3 477 778
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 132.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 196.
|                     IKP_PPP = $37,18 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2006<ref name=one />
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $11 621
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}0.817
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 55.
|                        Gini = 39.7<ref name="gini-index">{{cite web|url=https://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI?locations=UY|title=GINI index|publisher=World Bank|access-date=12 August 2021}}</ref>
|                   Gini_gads = 2019
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Urugvajas peso]]
|                valūtas_kods = UYU
|                  laika_zona = [[UYT]]
|                  utc_offset = -3
|              laika_zona_DST = [[UYST]]
|              utc_offset_DST = -2
|                      domēns = [[.uy]]
|              tālsarunu_kods = 598
|                iso_kods_num = 858
|              iso_kods_alfa2 = UY
|              iso_kods_alfa3 = URY
}}
'''Urugvaja''' ({{val|es|Uruguay}}), pilnā nosaukumā '''Urugvajas Austrumu Republika''' (''República Oriental del Uruguay'') ir valsts [[Dienvidamerika]]s dienvidaustrumu daļā pie [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]]. Robežojas ar [[Argentīna|Argentīnu]] rietumos un [[Brazīlija|Brazīliju]] ziemeļos un austrumos. Dienvidos [[Laplata (upe)|Laplata]], kuras pretējā krastā — Argentīna. Urugvajā ir 3,42 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 1,8 miljoni dzīvo galvaspilsētā [[Montevideo]] un tās aglomerācijā. Ar platību 176 000 km2 Urugvaja ir otrā mazākā valsts Dienvidamerikā aiz [[Surinama]]s. Urugvajas krasta līnija ir 660 kilometrus gara. Neatkarību ieguvusi pēc [[Sisplatīnas karš|Sisplatīnas kara]], kas noslēdzās 1828. gadā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Georgs Čarnevskis''' ({{val|de|Johann Georg Martin Friedrich August Czarnewski}}, 1766-1832) jeb '''Cernevskis''' (''Zernewski'') bija vācbaltiešu rakstnieks. [[Vecais Stenders|Vecā Stendera]] biogrāfs.

sentences:
[[Kategorija:Komiķi]]
[[Kategorija:Amerikāņi pēc nodarbošanās|Komiķi]]

sentences: '''22. marts''' ir gada 81. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (82. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 284 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lembits Olls
|     vārds_orig = ''Lembit Oll''
|         attēls = Oll lembit.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Kohtla-Jerve|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1999
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}} <br />{{EST}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: '''Akmeisms''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ακμή'' 'uzplaukuma laiks, virsotne') bija [[dzeja]]s strāvojums [[krievu literatūra|krievu literatūrā]] 20. gs. padsmitajos un divdesmitajos gados. Akmeisms izveidojās kā pretreakcija uz [[simbolisms|simbolismu]]. Simbolisma misticismam akmeisms pretstatīja konkrētu, juteklisku pasaules uztveri, atgriešanos pie vārdu sākotnējām nozīmēm, atsakoties no to simboliskās daudznozīmības.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Zamzams
|      krāsu_shēma = avots
|           attēls = بئر_زمزم_الأثري.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Saūda Arābija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 21.422 | plat_NS = N
| gar_d  = 39.826 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Saūda Arābija|Meka|Harāma mošeja}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = J. Daliņam veltīts sienas gleznojums - ēka Valmierā Tērbatas ielā 4. Fotografējis Gaujmalnieks 2010. gada 25. aprīlī.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Cutlass''
| attēls                   =
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = īsfilma, drāma
| režisors                 =
* [[Keita Hadsone]]
* [[Goldija Hona]]
| producents               = [[Kevins Činojs]]
| scenārija autors         = Keita Hadsone
| galvenajās lomās         =
* [[Virdžīnija Madsena]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Dakota Faninga]]
| mūzika                   = [[Skots Hārdkiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|10|16||bez}}
| ilgums                   = 16 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Cutlass''''' ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisores ir [[Keita Hadsone]] un [[Goldija Hona]]. Galvenās lomas atveido [[Virdžīnija Madsena]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Dakota Faninga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|16||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku|Suns (nozīmju atdalīšana)|Suns}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Afra 011.jpg
| att_nosaukums = [[Labradoras retrīvers]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis lupus
| suga_lv =Pelēkais vilks
| pasuga =Canis lupus familiaris
| pasuga_lv =Suns
| binomial =Canis lupus familiaris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| sinonīmi=
* ''Canis familiaris''
* ''Canis familiaris domesticus''
| kategorijas =nē
}}
'''Suns''' jeb '''mājas suns''' (''Canis lupus familiaris'') ir [[Suņu dzimta|suņu dzimtas]] (''Canidae'') plēsējs, kas ir viena no [[pelēkais vilks|pelēkā vilka]] (''Canis lupus'') pasugām.

sentences: '''30. janvāris''' ir gada 30. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 335 (336 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Antikoagulanti''', ko parasti sauc par '''asins šķidrinātājiem''', ir [[Ķīmiskā viela|ķīmiskas vielas]], kas novērš vai samazina [[Asinis|asins]] [[Asinsrece|koagulāciju]], pagarinot recēšanas laiku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nhs.uk/conditions/anticoagulants/|title=Anticoagulant medicines|website=nhs.uk|access-date=2020-01-23|date=2018-02-06|language=en}}</ref> Daži no tām dabiski sastopami dzīvniekos, kas ēd asinis, piemēram, [[dēles]] un [[Dzēlējodi|odi]], kur tie palīdz uzturēt koduma vietu pietiekami ilgi nesarecējušu, lai dzīvnieks varētu iegūt asinis.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Azzopardi EA, Whitaker IS, Rozen WM, Naderi N, Kon M|date=October 2011|title=Chemical and mechanical alternatives to leech therapy: a systematic review and critical appraisal|journal=Journal of Reconstructive Microsurgery|volume=27|issue=8|pages=481–6|doi=10.1055/s-0031-1284233|pmid=21780018}}</ref ><ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Ha YR, Oh SR, Seo ES, Kim BH, Lee DK, Lee SJ|date=April 2014|title=Detection of heparin in the salivary gland and midgut of Aedes togoi|journal=The Korean Journal of Parasitology|volume=52|issue=2|pages=183–8|doi=10.3347/kjp.2014.52.2.183|pmc=4028456|pmid=24850962}}</ref> Kā [[Zāles|medikamentu]] klase, antikoagulantus lieto trombozes traucējumu [[Terapija|terapijā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Yoo|first=Hugo HB|last2=Nunes-Nogueira|first2=Vania Santos|last3=Fortes Villas Boas|first3=Paulo J.|date=7 February 2020|title=Anticoagulant treatment for subsegmental pulmonary embolism|journal=The Cochrane Database of Systematic Reviews|volume=2020|issue=2|pages=CD010222|doi=10.1002/14651858.CD010222.pub4|issn=1469-493X|pmc=7004894|pmid=32030721}}</ref> Perorālos antikoagulantus (OAK) daudzi cilvēki lieto tablešu vai tablešu veidā, un slimnīcās tiek izmantotas dažādas intravenozas antikoagulantu zāļu formas.<ref>{{Publikācijas atsauce|displayauthors=6|vauthors=Cohen AT, Hamilton M, Mitchell SA, Phatak H, Liu X, Bird A, Tushabe D, Batson S|date=2015-12-30|editor-last=ten Cate|editor-first=Hugo|title=Comparison of the Novel Oral Anticoagulants Apixaban, Dabigatran, Edoxaban, and Rivaroxaban in the Initial and Long-Term Treatment and Prevention of Venous Thromboembolism: Systematic Review and Network Meta-Analysis|journal=PLOS ONE|volume=10|issue=12|pages=e0144856|bibcode=2015PLoSO..1044856C|doi=10.1371/journal.pone.0144856|pmc=4696796|pmid=26716830|doi-access=free}}</ref ><ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Almutairi AR, Zhou L, Gellad WF, Lee JK, Slack MK, Martin JR, Lo-Ciganic WH|date=July 2017|title=Effectiveness and Safety of Non-vitamin K Antagonist Oral Anticoagulants for Atrial Fibrillation and Venous Thromboembolism: A Systematic Review and Meta-analyses|journal=Clinical Therapeutics|volume=39|issue=7|pages=1456–1478.e36|doi=10.1016/j.clinthera.2017.05.358|pmid=28668628}}</ref> Dažus antikoagulantus izmanto medicīnas iekārtās, piemēram, paraugu mēģenēs, [[Asins pārliešana|asins pārliešanas]] maisos, sirds-plaušu uzturēšanas iekārtās un [[Mākslīgā niere|dialīzes]] iekārtās.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Banfi G, Salvagno GL, Lippi G|date=2007-01-01|title=The role of ethylenediamine tetraacetic acid (EDTA) as in vitro anticoagulant for diagnostic purposes|journal=Clinical Chemistry and Laboratory Medicine|volume=45|issue=5|pages=565–76|doi=10.1515/CCLM.2007.110|pmid=17484616}}</ref ><ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Dobrovolskaia MA, McNeil SE|date=May 2015|title=Safe anticoagulation when heart and lungs are "on vacation"|journal=Annals of Translational Medicine|volume=3|issue=Suppl 1|pages=S11|doi=10.3978/j.issn.2305-5839.2015.02.03|pmc=4437941|pmid=26046056}}</ref> Viens no pirmajiem antikoagulantiem, varfarīns, sākotnēji tika apstiprināts kā rodenticīds.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Pirmohamed M|date=November 2006|title=Warfarin: almost 60 years old and still causing problems|journal=British Journal of Clinical Pharmacology|volume=62|issue=5|pages=509–11|doi=10.1111/j.1365-2125.2006.02806.x|pmc=1885167|pmid=17061959}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Dafijs''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Džordžs Gordons Bairons
 |        vārds_orig = ''George Gordon Byron''
 |            attēls = Lord Byron coloured drawing.png
 |        att_izmērs = 200px
 |     att_nosaukums =
 |           dz_gads = 1788
 |        dz_mēnesis = 1
 |          dz_diena = 22
 |          dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Londona]], [[Lielbritānijas Karaliste]] (tagad {{GBR}})
 |            m_gads = 1824
 |         m_mēnesis = 4
 |           m_diena = 19
 |           m_vieta = {{flagicon image|Flag of Greece (1822-1978).svg}} [[Mesalongiona]], [[Pirmā Hellēņu republika]] (tagad {{GRE}})
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība =
 |           tautība = [[angļi|anglis]]
 |           dzimums =
 |            vecāki = Katrīna Gordona, Džons Bairons
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs = Anabella Milbenka
 |             bērni = [[Ada Lavleisa]], Alegra
 |          paraksts = Autograph-LordByron.svg
 |        pseidonīms =
 |      nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks, revolucionārs
 |rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
 |           periods =
 |             žanri = [[dzeja]]
 |            temati =
 |      lit virzieni = [[Romantisms]]
 |  slavenākie darbi = {{ubl|“Čailda Herolda svētceļojums”|“Dons Žuans”}}
 |       ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Aleksandrs Poups]]
 |        ietekmējis = [[Aleksandrs Puškins]], [[Mihails Ļermontovs]]
 |        alma_mater =
 |       apbalvojumi =
 |          piezīmes =
 |       kategorijas =
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences: '''Nepotisms''' ({{val|la|nepōs}} — ‘brāļa (māsas) dēls’), arī '''radu būšana''' vai '''draugu būšana''', ir priekšrocību, privilēģiju vai stāvokļa piešķiršana [[radinieks|radiniekiem]] vai tuviem [[draugs|draugiem]]. Nepotisms izpaužas kā ienesīgu [[amats|amatu]], augstu [[tituls|titulu]], [[zeme (teritorija)|zemju]], [[īpašums|īpašumu]] piešķiršana radiniekiem vienkārši tāpēc, ka tie ir saistīti ar viņu pašu ģimeni, nevis pamatojoties uz viņu profesionālo kompetenci, pieredzi vai sasniegumiem. Nepotisms var negatīvi ietekmēt [[organizācija]]s darbību, tas var novest pie neprofesionālas pārvaldības un zemas efektivitātes. Tāpēc daudzas organizācijas cenšas ieviest iekšējo politiku un sistēmu, lai novērstu nepotismu, nodrošinot objektīvu un taisnīgu darba vidi.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ervins Gross
| vārds_orig = ''Erwin Gross''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1870
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 24
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1920
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 10
| m_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Padomju Krievija]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = mācītājs
| dzimums = V
| vecāki = Roberts Gross
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
| direction = vertical
| image1    = Pēdējo izmaiņu pārbaude 01.jpg
| width1    = 200
| caption1  = Nepārbaudīti labojumi
| image2    = Pēdējo izmaiņu pārbaude 02.jpg
| width2    = 200
| caption2  = Izmaiņas pārbaudīšana
}}

sentences: '''Sniegavīrs''' ir no [[sniegs|sniega]] veidots [[cilvēks|cilvēka]] figūras atdarinājums. Senākās rakstiskās liecības par sniegavīru celšanu ir no 16. gadsimta, bet populāra šī nodarbe kļuva tikai 18. gadsimtā. Sniegavīru parasti veido, vienu uz otras saliekot 2 — 3 no sniega saveltas, citu par citu mazākas bumbas. [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] sniegavīru biežāk veido trīsdaļīgu, bet [[Āzija|Āzijā]] — divdaļīgu. Tad no oglēm, akmentiņiem, koka gabaliem, sniega pikām, [[augļi]]em vai [[dārzeņi]]em izveido sniegavīra seju un bieži vien pievieno arī citas detaļas. Sniegavīru parasti var izveidot tikai no tāda sniega, kas ir tuvu [[kušana]]i un kļuvis mitrs, šāds sniegs līp kopā un to ir viegli savelt nepieciešamā izmēra bumbās. No pūdersniega sniegavīru izveidot ir grūti, jo tas nelīp, un arī kūstošs sniegs, temperatūrai krītoties, var pārklāties ar [[sērsna|sērsnu]] un kļūt nepiemērots sniegavīra celšanai.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = pH-metra kalibrēšana ar standartbuferšķīdumiem.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{vikisaites+}}
'''Tīkla funkcijas virtualizācija''' ({{val-en|Network function virtualization}}, NFV) ir tīkla arhitektūras koncepcija, kas izmanto virtualizācijas tehnoloģijas, lai virtualizētu visas, vai daļu tīkla mezglu funkciju klases veidošanas blokos, kas var savienoties vai savienoties kopā, lai izveidotu komunikācijas pakalpojumus.
Tīkla funkcijas virtualizācija ir paredzēta, lai konsolidētu un nodrošinātu tīkla komponentus, kas nepieciešami, lai atbalstītu infrastruktūru, kura ir pilnīgi neatkarīga no aparatūras. Šie komponenti ietver virtuālās skaitļošanas, glabāšanas un tīkla funkcijas. NFV izmanto standarta virtualizācijas tehnoloģijas, kas darbojas uz plaukta, piemēram, preces x 86 serverus. To piemēro jebkurai datu plaknes apstrādei vai kontroles plaknes funkcijai gan vadu, gan bezvadu tīkla infrastruktūrā.

sentences: '''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|article:DIVL1562|page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
|        nosaukums = Ruņa
| attēls           = Runa.JPG
| paraksts         =
|           garums = 31
|          baseins = 185,8
| kritums          = 117
|      gada_notece =
|           izteka =[[Balku dīķis]]
|           ieteka =[[Apše]]
|         tek_caur ={{LAT}} ([[Dienvidkurzemes novads]])
|pietekas= [[Augustupe]], [[Dakterišķe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=27 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=34 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=26 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
'''Mātes piena oligosaharīdi''' (MPO) ({{val|en|HMO - Human Milk Oligosaccarides}}), kas pazīstami arī ar nosaukumu '''mātes piena glikāni''', ir [[Molekula|molekulas]], kas pieder [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]] grupai un kas vērā ņemamos daudzumos sastopami tikai [[Mātes piens|mātes pienā]].<ref name="bode">L. Bode: Human milk oligosaccharides: every baby needs a sugar mama. In: Glycobiology. Band 22, Nummer 9, September 2012, S. 1147–1162, doi:10.1093/glycob/cws074, PMID 22513036, PMC 3406618</ref>

sentences:
.]]
'''Sausums''' ir ilgs [[laiks|laika]] posms bez [[nokrišņi]]em. Parasti sausuma laikā ir ļoti augsta [[gaiss|gaisa]] [[temperatūra]] un zems gaisa mitrums, kas samazina mitruma daudzumu augsnē, samazinot vai iznīkstot ražai.

sentences: '''Remisija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''remissio'' — 'mazināšanās, vājināšanās') ir periodiska [[slimība]]s [[Simptoms|simptomu]] vājināšanās (daļēja remisija) vai izzušana (pilnīga remisija).

sentences: '''Nidhjegs''' ({{val-non|Níðhöggr}}) [[skandināvu mitoloģija|senskandināvu mitoloģijā]] ir [[pūķis]], kurš grauž vienu no pasaules koka [[Igdrasils|Igdrasila]] trim saknēm. Šī sakne atrodas virs [[Nīflheima]]s.

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences: {{Commons category|Streets in Vilnius|Ielas Viļņā}}

sentences:
{{Islāms}}{{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}
'''Kalifs''', arī '''halifs''' ({{val|ar|خليفة}}, ''halīfa'') ir [[Kalifāts|kalifāta]] valsts galva, un tas ir tituls, ar kuru apzīmē [[islāms|islāma]] [[umma]]s ([[šariats|šariata]] likumiem pakļauta visu [[musulmaņi|musulmaņu]] kopiena) vadītāju. Vārds ir cēlies transliterācijā no arābu vārda ''halīfa'' – pēctecis, sūtnis, pārstāvis. Sākotnēji, pēc [[Muhameds|Muhameda]] ([[570]]—[[632]]) nāves, musulmaņu valdnieku sauca ''Dieva pravieša pēctecis'' (''Khalīfat ar-rasul Allāh''), un vēsturnieki šo titulu parasti atveidoja: ''kalīfs''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences: '''Kviksteps''' ir ātra [[deja]], kas radusies no [[Fokstrots|fokstrota]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/informativie-resursi/deju-terminu-vrdnca |title=Deju terminu vārdnīca |access-date={{dat|2015|08|26||bez}} |archive-date={{dat|2016|02|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160202205001/http://www.dejuklubsreveranss.lv/informativie-resursi/deju-terminu-vrdnca }}</ref> Dejas nosaukums radās tikai 1927. gadā, līdz tam kvikstepu sauca par ātro [[fokstrots|fokstrotu]] vai ātra ritma fokstrotu. Kviksteps laika gaitā ir absorbējis daudzus citu deju soļus, tajā skaitā [[galops|galopa]] un [[polka]]s kustības. Mūsdienu kvikstepā ietverti gājiena un skrējiena soļi, šasē un griezieni.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dejuklubsreveranss.lv/informativie-resursi/deju-vstures-lappuses |title=Deju vēstures lappuses |access-date={{dat|2015|08|26||bez}} |archive-date={{dat|2016|01|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160120002856/http://www.dejuklubsreveranss.lv/informativie-resursi/deju-vstures-lappuses }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160120002856/http://www.dejuklubsreveranss.lv/informativie-resursi/deju-vstures-lappuses |date={{dat|2016|01|20||bez}} }}</ref>

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Greece}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Belo šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Bellot Strait, Nunavut - Western end.jpg
| paraksts     = Belo šauruma rietumu ieeja
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Būtijas līcis]]
| savieno1     = [[Larsena šaurums]]
| atdala       = [[Somerseta (sala)|Somerseta]]
| atdala1      = [[Būtijas pussala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta
| relief = jā
| alt =
| plat_d=72| plat_m=00| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=94| gar_m=45| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 25
| platums      = 2
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džakomo Kvarengi
|     vārds_orig = ''Giacomo Quarenghi''
''Джа́комо Кваре́нги''
|         attēls = Kvarengi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Rota d'Imanja, [[Venēcijas republika]]
([[Bergamo province]], [[Lombardija]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Narvas pareizticīgo katedrāle
| native_name = Narva Issanda Ülestõusmise peakirik
| infobox_width         =
| image                 = Narva asv2022-04 img03 Resurrection Church.jpg
| image_size            =
| caption               = Narvas pareizticīgo katedrāle
| map_type              = Igaunija
| map_size              =
| map_label = Narvas pareizticīgo katedrāle
| position = left
| latd  = 59  | latm  = 22  | lats  = 16  | latNS  = N
| longd = 28  | longm = 11 | longs = 37  | longEW = E
| location              = {{Flag|Igaunija}}, [[Austrumviru apriņķis]], [[Narva]]
| religious_affiliation = [[Igaunijas pareizticīgo baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Pāvels Ališs]]
| architecture_style    = [[neobizantiskais stils]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1890]]
| year_completed        = [[1896]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Notiesāšana
| attēls                   = Conviction 2010 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Conviction''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Tonijs Goldvins]]
| producents               =
* [[Endrjū Sadžermans]]
* [[Endrjū S. Karšs]]
* Tonijs Goldvins
| scenārija autors         = [[Pamela Greja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Minnija Draivere]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Džuljeta Lūisa]]
| mūzika                   = [[Pols Kantelons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|9|11|Toronto kinofestivāls|2010|10|15|ASV|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010|title=Conviction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190512155722/https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bettyannwaters.htm|title=Conviction|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 12, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|9,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Notiesāšana''' ({{val|en|Conviction}}) ir 2010. gada biogrāfiska filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tonijs Goldvins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sems Rokvels]], [[Minnija Draivere]], [[Hilarija Svonka]], [[Melisa Leo]], [[Pīters Galahers]] un [[Džuljeta Lūisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss Johans fon Bergs
|     vārds_orig = ''Magnus Johann von Berg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1719
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Ērgļu muiža]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1784
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 9
|        m_vieta = Holstres muiža, [[Vīlandes apriņķis]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Gothards Vilhelms fon Bergs]], Eva Helēna fon Helmersena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          bērni = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]], [[Gregors fon Bergs|Gregors]], Eleonora Helēna
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Truisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''truisms'', no ''true'' "patiess", "pareizs") ir vispārzināma, nodeldēta doma, kā arī vispārzināms, nodeldēts izteikums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/truisms:1|title=truisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-27}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlas Guru
| attēls                   = Love guru.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Love Guru''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Marko Šnābels]]
| producents               =
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Maikls De Luka]]
* [[Maiks Maierss]]
| scenārija autors         =
* Maiks Maierss
* [[Greiems Gordijs]]
| galvenajās lomās         =
* Maiks Maierss
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Romānijs Malko]]
* [[Megana Gūda]]
* [[Verns Trojers]]
* [[Džons Olivers]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Daniels Tošs]]
* [[Omids Džalili]]
| mūzika                   =
* [[Džordžs S. Klintons]]
* [[Malkolms Kirbijs jaunākais]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Spyglass Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|20}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/love-guru-2008 |title=The Love Guru |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=September 12, 2018 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|62 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loveguru.htm|title=The Love Guru (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlas Guru"''' ({{val|en|The Love Guru}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Marko Šnābels]]. Galvenās lomas atveido [[Maiks Maierss]], [[Džastins Timberleiks]], [[Džesika Alba]], [[Romānijs Malko]], [[Megana Gūda]], [[Verns Trojers]], [[Džons Olivers]], [[Bens Kingslijs]], [[Daniels Tošs]] un [[Omids Džalili]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|20||bez}}.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls = {{image array|perrow=3
| image1 = Haydn portrait by Thomas Hardy (small).jpg | caption1 = [[Jozefs Haidns|Haidns]]
| image2 = Franz Joseph, circa 1915.JPG | caption2 = [[Francis Jozefs I]]
| image3 = Johann Strauss II (3).jpg | caption3 = [[Johans Štrauss II|Štrauss]]
| image4 =| caption4 = [[Ervīns Šrēdingers|Šrēdingers]]
| image5 = Bertha-von-Suttner-1906.jpg | caption5 = [[Berta fon Zutnere|fon Zutnere]]
| image6 = Bundesarchiv_Bild_102-13774,_Adolf_Hitler.jpg | caption6 = [[Ādolfs Hitlers|Hitlers]]
| image7 = Sigmund Freud LIFE.jpg | caption7 = [[Zigmunds Freids|Freids]]
| image8 = Anefo 933-1302 Huub Rothengatter, Alain Prost, Niki Lauda 29.10.1984 Lauda crop.jpg | caption8 = [[Nikijs Lauda|Lauda]]
| image9 = SchwarzeneggerJan2010.jpg | caption9 = [[Arnolds Švarcenegers|Švarcenegers]]
}}
| tauta     = Austrieši
''Österreicher''
| skaits    = 7,5 miljoni
| vieta     = [[Austrija]] 7,3 miljoni
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 0,7 miljoni
[[Kanāda]] 0,2 miljoni
[[Vācija]] 0,18 miljoni
[[Šveice]]
[[Itālija]]
[[Austrālija]] u.c.
| valoda    = [[vācu valoda]]
| reliģija  = katoļi — 66%
protestanti — 4%
| grupas    =
| radi      = [[vācieši]], [[šveicieši]]
}}

sentences: '''Biškopība''' jeb '''dravniecība''' ir [[medusbites|medusbišu]] saimju uzturēšana ([[strops|stropos]], [[bišu drava|dravās]] vai citur) [[medus]], [[bišu vasks|bišu vaska]], [[propoliss|propolisa]], bišu indes, [[ziedputekšņi]] un citu produktu iegūšanai. Cilvēku, kas ar to nodarbojas, sauc par [[biškopis|biškopi]] vai dravnieku.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Madagascar|Madagaskara}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''EDtv''
| attēls                   = Edtvposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = satīriska filma, komēdija
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* Rons Hauards
| scenārija autors         =
* [[Louels Gancs]]
* [[Babalū Mandels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženna Elfmana]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Elena Didženeresa]]
* [[Sallija Kirklenda]]
* [[Mārtins Lando]]
| mūzika                   =
* [[Rendijs Endelmans]]
* ''[[Bon Jovi]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Imagine Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|3|26||bez}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ed-tv-1999|title=EDtv|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 1, 2019|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401125243/http://www.bbfc.co.uk/releases/ed-tv-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=edtv.htm|title=EDtv (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''EDtv''''' ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska komēdija, kas balstīta uz Kvebekas filmu ''Louis 19, King of the Airwaves''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Rons Hauards]]. Galvenās lomas atveido [[Dženna Elfmana]], [[Metjū Makonahijs]], [[Vudijs Harelsons]], [[Elena Didženeresa]], [[Sallija Kirklenda]] un [[Mārtins Lando]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|26||bez}}.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Mājdzīvnieki''' ir [[dzīvnieki]], kurus ir pieradinājis [[cilvēks]], sniedzot [[pajumte|pajumti]] un [[pārtika|pārtiku]]. Mājdzīvnieki sniedz cilvēkam labumu — no mājdzīvniekiem iegūst dažādus materiālus, piemēram, [[piens|pienu]], [[gaļa|gaļu]], [[āda|ādu]] utt. Mājdzīvniekus bieži mēdz jaukt ar [[mīļdzīvnieki]]em (dzīvnieki, kas tiek turēti prieka pēc, no kuriem netiek iegūti nekādi materiāli labumi). Vairumu mājdzīvnieku ir viegli [[vairošanās|pavairot]]. [[selekcija|Veicot atlasi]], var kontrolēt mājdzīvnieku vairošanos, to pazīmes, kas tiek nodotas tālāk viņu [[pēcnācēji]]em.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Hanss Geigers
| vārds_orig =''Hans Geiger''
| attēls =Hans geiger.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =30
| dz_vieta =Neištate pie Hārta, [[Vācijas impērija]]
([[Neištate Vīna ceļā]], [[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}})
| m_gads =1945
| m_mēnesis=9
| m_diena=24
| m_vieta =[[Potsdama]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Mančestras Universitāte]]
| alma_mater =[[Erlangenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Geigera skaitītājs]], {{nobr|[[Geigera—Marsdena eksperiments]]}}, {{nobr|[[Geigera—Netola likums]]}}, [[atoma kodols]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
]]
'''Pērle''' ir ciets, apaļas vai gandrīz apaļas formas [[pusdārgakmens]], kuru dabā veido [[gliemenes]], ar [[perlamutrs|perlamutru]] noklājot [[smiltis|smilšu]] graudiņu vai citu svešķermeni, kas nonāk [[gliemežvāki|gliemežvākos]]. Līdz 18. gadsimtam tika uzskatīts, ka pērles ir gliemeņu [[ola]]s. Lielākā daļa no iegūtajām pērlēm tiek izmantotas [[rotaslietas|rotaslietu]] izgatavošanā. Pēc [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] pērles galvenokārt veido [[kalcija karbonāts]] (CaCO3). Saldūdeņos pērles galvenokārt iegūst no [[dižgliemeņu dzimta|dižgliemenēm]], bet jūrās — no ''[[Pteriidae]]'' dzimtas gliemenēm. Tropisko apgabalu [[lagūna|lagūnās]] ''Pteriidae'' dzimtas gliemenes pat tiek speciāli kultivētas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Dzirne
|     vārds_orig =
|         attēls = Jānis Dzirne.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Maskavas universitātes ķirurģijas profesors J. Dzirne (1913)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt = pēc 1938. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Beiruta]]? (tagad {{flag|Libāna}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Krišjānis Dzirne]], Jūlija Dzirne
|          brāļi = Maksis Frīdrihs Oto, Hermanis, Frīdrihs, Ēvalds
|          māsas = Marija Vilhelmīne Amālija Kapele<ref>[https://www.geni.com/people/Johannes-Karl-Dsirne/6000000007658807037 geni.com]</ref>
|   dzīvesbiedrs = Klāra Dzirne
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Vītauta Dižā Universitāte]], [[Maskavas universitāte]], [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|        zinātne = [[medicīna]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = starptautiskas publikācijas ķirurģijas un uroloģijas jomās, <br />[[Etiopija|Abesīnijas]] medicīnas ģenerālinspektors
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Process
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
* {{FRG}}
| ilgums = 118 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1962|12|22|Francija|1963|2|20|ASV|1963|4|2|Rietumvācija|1963|9|7|Itālija}}
| izplatītājs = ''[[Astor Pictures Corporation]]''
| studija =
| operators = [[Edmonds Rišārs]]
| oriģinālnos = ''The Trial''
| mūzika = [[Žans Ledrū]]
| aktieri = * [[Entonijs Pērkinss]]
* Orsons Velss
* [[Žanna Moro]]
* [[Romija Šneidere]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Elsa Martinelli]]
| scenārijs = Orsons Velss
| producents = [[Aleksandrs Salkainds]]
| režisors = [[Orsons Velss]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Trial-Poster-France-1962.jpg
| imdb =
}}'''"Process"''' ({{Val|en|The Trial}}, {{Val|fr|Le Procès}}) ir 1962. gada [[Francija]]s, [[Itālija]]s un [[Rietumvācija]]s kopražojuma drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Orsons Velss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Pērkinss]], Orsons Velss, [[Žanna Moro]], [[Romija Šneidere]], [[Akims Tamirofs]] un [[Elsa Martinelli]]. Filma ir balstīta uz 1925. gada [[Francs Kafka|Franca Kafkas]] noveles "[[Process (romāns)|Process]]". Uzreiz pēc filmas pabeigšanas Velss paziņoja, ka tā ir labākā filma, ko viņš jebkad ir uzņēmis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wellesnet.com/trial%20bbc%20interview.htm|title=Wellesnet: The Trial 1962 BBC Interview|website=www.wellesnet.com|access-date=2021-12-24}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Repovesi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Mustavuoren_näkötorni.JPG
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 61.183333 | latNS  = N
| longd = 26.883333 | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}, [[Kuovola]] un [[Mentijarhu]]
| nearest_city        =
| area                = 15 km2
| established         = 2003
| visitation_num      = 74 500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/repovesinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Repovesi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2420598"
}
</mapframe>
'''Repovesi nacionālais parks''' ({{val|fi|Repoveden kansallispuisto}}) ir 2003. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s dienvidaustrumos, [[Etelesavo]] un [[Kimenlākso]] reģionos. Savulaik bijis intensīvas mežsaimniecības rajons, mūsdienās rajonā dominē [[Parastā priede|priežu]] un [[bērzi|bērzu]] meži. Reģions bagāts ezeriem, caur to plūst [[Kokunjoki]] upe. Tūristu iecienīti objekti ir Olhavas klints, Lapinsalmi gājēju tilts, atjaunotie plostošanas kanāli.

sentences:
{{Citas nozīmes|vienu no četriem Taisni vadītajiem kalifiem|Ali|Alī}}
{{Personas infokaste
 |       platums = 235px
 |         vārds =
 |    vārds_orig = علي بن أﺑﻲ طالب
 |        attēls = Rashidun Caliph Ali ibn Abi Talib - علي بن أبي طالب.svg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 601
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 15
 |      dz_vieta = [[Kaaba]], [[Meka|Mekā]], [[Arābija]]
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 661
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 29
 |       m_vieta = [[Kūfa|Kūfā]], [[Irāka]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[kalifs]]
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Abū Tālibs, Fātima bint Asada
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = [[Fātima]], pēc viņas nāves vēl vairākas sievas
 |         bērni = [[Huseins Ibn Alī|Huseins]], [[Hasans Ibn Alī|Hasans]] un citi
 |      paraksts =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Futbola izlases infokaste
| Name               = NVS
| Badge              = CIS football.svg
| FIFA Trigramme     = CIS
| Nickname           =
| Association        = [[Padomju Savienības Futbola federācija]]
| Confederation      = [[UEFA]]
| Coach              =
| Captain            =
| Most caps          = [[Dmitrijs Harins]] (9)
| Top scorer         = [[Sergejs Kirjakovs]] (4)
| Home Stadium       = dažādi

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Berlīnes zilā kristāli
|       citi nosaukumi = dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III),
dzelzs ferocianīds, Prūsijas zilais,
Parīzes zilais, Turnbula zilais
|           CAS numurs = 14038-43-8
|      ķīmiskā formula = Fe7(CN)18
|              molmasa = 859,23
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 140 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = mazšķīstošs
|                 citi =
}}
'''Berlīnes zilais''' jeb '''dzelzs(II,III) heksacianoferāts(II,III)''' ([Fe4[Fe(CN)6]3]) ir viens no [[cianoferāti|cianoferātu]] tipa [[kompleksie savienojumi|kompleksajiem savienojumiem]], kurš satur tikai [[dzelzs|dzelzi]] un [[cianīdi|cianīdgrupas]]. Berlīnes zilais ir tumšzili, ūdenī gandrīz nešķīstoši kristāli ar sarkanīgu atspīdumu (var iegūt arī līdzīgu kāliju saturošu savienojumu, kurš ūdenī veido [[koloīdi šķīdumu|koloīdu šķīdumu]]). Nešķīst arī atšķaidītās [[skābe|skābēs]], bet šķīst [[skābeņskābe|skābeņskābē]], rodoties tumši zilam šķīdumam (šādā veidā var izgatavot [[tinte|tinti]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 308. lpp. {{ru ikona}}</ref> Berlīnes zilais ir cilvēkam pilnīgi nekaitīgs, jo cianīdgrupas ir cieši saistītas kompleksajā cianoferāta jonā. Ļoti stipri (zem 5,5 K) atdzesējot, Berlīnes zilais kļūst par [[feromagnētiķis|feromagnētiķi]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Žīguru pagasts
| karte             = Žīguru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Žīguri
| platība           = 110,96
| iedzīvotāji       = 694<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 694 / 110.96 round 1}}
| izveidots         = 1958
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Džeimss Van Allens
|          vārds_orig = James Alfred Van Allen
|              attēls = James van Allen.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Mauntplīsenta|Mauntplīsentā]], [[Aiova|Aiovā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2006
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Aiovasitija|Aiovasitijā]], Aiovā, ASV
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Aiovas Universitāte]]
|          alma_mater = ''Iowa Wesleyan College'', [[Aiovas Universitāte]]
|             zinātne = kosmiskā zinātne
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Van Allena radiācijas josla]]
|         apbalvojumi = [[ASV Nacionālā zinātnes medaļa|Nacionālā zinātnes medaļa]] (1987.)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Džeimss Van Allens''' (''James Alfred Van Allen''; dzimis {{dat|1914|9|7|N}} — {{dat|2006|8|9|N}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kosmosa pētnieks no [[Aiovas Universitāte]]s. Viņa vārdā nosauktas [[Van Allena radiācijas josla|Zemes radiācijas joslas]], kuras viņa vadītā grupa atklāja [[1958]]. gadā pēc [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] [[Explorer 1]] un [[Explorer 3]] iegūtajiem datiem.

sentences:
{{EPS L9.7}}
'''EPS L9.7''' jeb '''Étage à Propergol Stockables L9.7''' (no [[franču valoda|franču]] — uzglabājamās degvielas pakāpe) ir [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] [[augšējā raķešpakāpe]].

sentences: '''Āda''' ir no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[āda]]s iegūts [[materiāls]], kas tālāk tiek izmantots dažādu '''ādas izstrādājumu''', piemēram, [[apģērbs|apģērba]], [[apavi|apavu]], [[somiņa|somiņu]], [[bumba|bumbu]] un citu priekšmetu, izgatavošanai.

sentences: '''Hipiji''' ir [[subkultūra]] un [[jauniešu kustība]], kas izveidojās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 1960. gadu vidū un vēlāk izplatījās pārējā pasaulē. [[Etimoloģija|Etimoloģiski]] termins "hipijs" ir cēlies no vārda "[[hipsteris]]", ar ko tajā laikā apzīmēja [[bītņiki|bītņikus]]. Agrīnie hipiji pauda [[Zudusī paaudze|zudušās "bītņiku" paaudzes]] [[1960. gadu kontrkultūra|kontrkultūras vērtības]], veidoja kolektīvus, klausījās [[psihodēliskais roks|psihodēlisko roku]], centās īstenot [[seksuāla revolūcija|seksuālo revolūciju]] un daudzi izmantoja dažādas substances, kā [[marihuāna|marihuānu]], [[LSD]] un [[psilocibīna sēnes|maģiskās sēnes]], lai nonāktu [[mainīgie apziņas stāvokļi|citos apziņas stāvokļos]].

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Stīvens Leibats<br />''Stephen Laybutt''
| image = SteveLaybut.jpg
| caption =
| birth_date = {{dat|1977|9|3}}
| birth_place = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa|Litgova}}
| death_date = {{miršanas datums un vecums|2024|1|13|1977|9|3}}
| death_place = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa|Kabaritas pludmale}}
| height = 189
| position = [[Aizsargs (futbols)|aizsargs]]
| youthyears1 = 1994–1995
| youthclubs1 = [[FFA Centre of Excellence|AIS]]
| years1 = 1995–1997
| clubs1 = ''[[Wollongong Wolves]]''
| caps1 = 29
| goals1 = 2
| years2 = 1997–1999
| clubs2 = ''[[Brisbane Strikers]]''
| caps2 = 68
| goals2 = 6
| years3 = 1999
| clubs3 = ''[[Shonan Bellmare|Bellmare Hiratsuka]]''
| caps3 = 10
| goals3 = 0
| years4 = 1999–2000
| clubs4 = ''[[Parramatta Power]]''
| caps4 = 7
| goals4 = 1
| years5 = 2000–2002
| clubs5 = ''[[Roterdamas "Feyenoord"|Feyenoord]]''
| caps5 = 0
| goals5 = 0
| years6 = 2000–2001
| clubs6 = → ''[[RBC Roosendaal]]'' (īre)
| caps6 = 3
| goals6 = 0
| years7 = 2001
| clubs7 = → ''[[FC Lyn Oslo|Lyn Oslo]]'' (īre)
| caps7 = 6
| goals7 = 0
| years8 = 2002
| clubs8 = ''[[Sydney Olympic FC|Sydney Olympic]]''
| caps8 = 12
| goals8 = 1
| years9 = 2002–2003
| clubs9 = ''[[Brisbane Strikers]]''
| caps9 = 22
| goals9 = 1
| years10 = 2003–2004
| clubs10 = ''[[R.E. Mouscron|Excelsior Mouscron]]''
| caps10 = 30
| goals10 = 1
| years11 = 2004–2007
| clubs11 = ''[[KAA Gent|Gent]]''
| caps11 = 70
| goals11 = 1
| years12 = 2007–2008
| clubs12 = ''[[Newcastle United Jets|Newcastle Jets]]''
| caps12 = 10
| goals12 = 0
| years13 = 2009–2010
| clubs13 = ''[[Dandaloo FC]]''
| caps13 =
| goals13 =
| nationalyears1 = 1998–2000
| nationalteam1 = [[Austrālijas olimpiskā futbola izlase|Austrālija U23]]
| nationalcaps1 = 14
| nationalgoals1 = 1
| nationalyears2 = 2000–2004
| nationalteam2 = [[Austrālijas futbola izlase|Austrālija]]
| nationalcaps2 = 15
| nationalgoals2 = 1
}}
'''Stīvens Džons Leibats''' ({{val|en|Stephen John Laybutt}}; dzimis {{dat|1977|9|3}}, miris {{dat|2024|1|13}}) bija profesionāls Austrālijas futbolists, kurš spēlēja [[aizsargs (futbols)|aizsarga]] pozīcijā.<ref>{{Ziņu atsauce |first=Renee |last=Valentine |title=Dutchy urges understudies to seize the moment |work=The Newcastle Herald |page=68 |date=7 September 2007}}</ref>

sentences: '''26. jūnijs''' ir gada 177. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (178. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 188 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tauriņs
| operators =
| attēls = Papillon ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Franklins Šafners]]
| producents = * [[Roberts Dorfmans]]
* Franklins Šafners
| scenārijs = * [[Daltons Trambo]]
* [[Lorenco Sempls jaunākais]]
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Dastins Hofmans]]
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| oriģinālnos = ''Papillon''
| studija = * ''Les Films Corona''
* ''General Production Company''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Allied Artists''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|16}}
| ilgums = 150 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|13,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|53,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2808710657/|title=Papillon |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tauriņš"''' ({{Val|en|Papillon}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s episka vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Franklins Šafners]], bet scenārija autori [[Daltons Trambo]] un [[Lorenco Sempls jaunākais]]. Filmas scenārijs balstīts uz franču ieslodzītā [[Anrī Šarjērs|Anrī Šarjēra]] 1969. gada autobiogrāfiju. Filmā galveno Šerjēra jeb "Tauriņa" lomu atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]], bet viņa drauga Luī Degas lomu atveido [[Dastins Hofmans]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour = #76A8FF
 |          name = Vladislavs Stšemiņskis
 |     name_orig = ''Władysław Strzemiński''
 |         image = Strzemiński.jpg
 |     imagesize =
 |       caption =
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1893|11|21}}
 |      location = {{vieta|Krievijas impērija|Minska|td=Baltkrievija}}
 |     deathdate = {{Miršanas datums un vecums|1952|12|26|1893|11|21}}
 |    deathplace = {{vieta|Polija|Lodza}}
 |        places =
 |   nationality =
 |         field = [[glezniecība]]
 |      training =
 |      movement = [[Avangards (māksla)|avangards]]<br />[[abstrakcionisms]]
 |  famous works =
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers =
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}
'''Vladislavs Stšemiņskis''' ({{val-pl|Władysław Strzemiński}}, {{val-be|Уладзіслаў Стжэміньскі}}, dzimis {{dat|1893|11|21}} [[Minska|Minskā]], miris {{dat|1952|12|26}} [[Lodza|Lodzā]]) bija poļu [[Avangards (māksla)|avangards]] [[mākslinieks]], [[abstrakcionisms|abstrakcionisma]] teorētiķis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.weranda.pl/sztuak-new/slawni-artysci/zolnierz-awangardy|title=Żołnierz awangardy|publisher=weranda.pl}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Lanius_excubitor_1_(Marek_Szczepanek).jpg
 | att_nosaukums =[[Lielā čakste]] (''Lanius excubitor'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |  dzimta = Laniidae
 | dzimta_lv = Čakstu dzimta
 | ģints = Lanius
 | ģints_lv = Čakstes
 |      binomial = Lanius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
  |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Stefana baznīca
| native_name           = {{gree|Ναός Αγίου Στεφάνου}}
| infobox_width         = 300 px
| image                 = 2012 - Agios Stefanos - Ancient Thera - Santorini - Greece - 05.jpg
| image_size            = 250 px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Grieķija
| map_size              = 250
| position              = right
| location              = {{vieta|Grieķija|Santorīna}}
|latd=36|latm=22|lats=01|latNS=N|longd=25|longm=28|longs=33|longEW=E
| latitude              =
| longitude             =
| coord_region          =
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = bizantijas
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = mūra
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Svētā Stefana baznīca''' ({{val|el|Ναός Αγίου Στεφάνου}}) ir neliela baznīca [[Grieķija|Grieķijā]], [[Santorīna]]s salā. Tā atrodas [[Mesavouno]] kalnā uz dienvidiem no [[Kamari]] ciema, netālu no [[Antīkā Tēra|antīkās Tēras]] paliekām. Tā ir neliela ēka ar diviem [[Joms|jomiem]], kas veltīta [[Svētais Stefans|Svētajam Stefanam]] (''Άγιος Στέφανος'') un [[Svētais Teodors|Svētajam Teodoram]] (''Άγιος Θεόδωρος''). Baznīca celta 8. vai 9. gadsimtā, kad Tēras un citu salu iedzīvotāji cieta no [[Arābi|arābu]] iebrukumiem. Tāpēc viņu celtnes ir rupjas un pieticīgas, atšķirībā no tām, kas attiecas uz agrīno [[Kristietība|kristietību]]. Šis kristiešu piemineklis liecina par pilsētas apdzīvotību arī pēc [[Antīkie laiki|antīkajiem laikiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 |title=Odysseus (Kultūras un sporta ministrija) |access-date={{dat|2022|01|25||bez}} |archive-date={{dat|2022|01|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220124180907/http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Ērglis|Ērglis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Ērglis
| abbreviation = Aql
| name_latin = Aquila
| RA = 20
| dec = +5
| areatotal = 652
| arearank = 22. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Altairs
| starmagnitude = 0,77
| neareststarname = Altairs
| stardistance = 16.72
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūsknesis]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Mežāzis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 85
| latmin = 75
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Joensū
 | official_name            = ''Joensuu''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = joensuun kaupungintalo.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Joensuu.lippu.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Joensuu.vaakuna.svg
|image_map              = Joensuu.sijainti.suomi.2009.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              = Joensū atrašanās vieta [[Somija|Somijā]]
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{flag|Somija}}
 | subdivision_type1        = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļkarēlija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = {{dat|1848}}
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2751.07
 | area_land_km2            = 2381.76
 | area_water_km2           = 369.31
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = {{dat|2015|6|30|SK|bez}}
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 74941
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 |coordinates_display    =
 |coordinates_type       =
 | latd = 60 | latm = 17 | lats = 40 | latNS = N
 | longd = 25 | longm = 2 | longs = 25 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = [http://www.jns.fi/ www.jns.fi]
 | footnotes                =
}}
'''Joensū''' ({{val|fi|Joensuu}} — 'upes mute') ir [[Somija]]s pilsēta un pašvaldība [[Ziemeļkarēlija|Ziemeļkarēlijā]]. Dibināta 1848. gadā. Joensū iedzīvotāju skaits ir {{sk|74941}} (2015. gada 30. jūnijā). Pašvaldība robežojas ar [[Krievija|Krieviju]].

sentences:
{{Cita nozīme|jēdzienu bioloģijā|automašīnu marku|Audi (auto)}}
 audi (1 — folikula, 2 — epitēlijs, 3 — endotēlijs.]]
'''Audi''' ir [[šūna|šūnu]] un [[starpšūnu viela]]s kopums ar kopīgu izcelsmi, līdzīgu uzbūvi, kuras organismā veic vienādas funkcijas. Audus iedala specializētajos audos (augiem: [[segaudi]], [[balstaudi]], [[vadaudi]] un citi) un [[veidotājaudi|veidotājaudos]] (augiem: [[meristēma]]s). Audi ir sastopami tikai daudzšūnu [[eikarioti|eikariotos]]. Dzīvo organismu audu uzbūvi pētī [[histoloģija]]. Dažādi mijiedarbojošos audu kopumi veido [[orgāns|orgānus]].

sentences: '''Olšūna''' ir haploīda sievišķā [[dzimumšūna]] [[dzīvnieki]]em, [[augi]]em un daudzām [[aļģes|aļģēm]]. No [[apaugļošana|apaugļotas]] olšūnas veidojas jauns [[organisms]]. Olšūnas [[citoplazma|citoplazmā]] atrodas dažādas [[uzturvielas]], kas nepieciešamas jaunā organisma sākotnējai attīstībai. Olšūnas [[ooģenēze]]s procesā veidojas [[olnīca|olnīcās]], [[sēklotne|sēklotnēs]] un [[oogonijs|oogonijos]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus edulis JPG9.jpg
| att_nosaukums= [[Egļu baravika]] (''Boletus edulis'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Boletus
| ģints_r =Beku ģints
| ģints_lv =Bekas
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Beļģija]]s piekrastē]]
'''Vēja turbīna''' ir ierīce, kas pārveido [[vējš|vēja]] [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]] [[mehāniskā enerģija|mehāniskajā enerģijā]]. Ja mehāniskā enerģija tiek pārvērsta [[elektriskā enerģija|elektriskajā enerģijā]], ierīci mēdz saukt arī par '''vēja ģeneratoru'''. Ierīces, kas [[vēja enerģija|vēja enerģiju]] izmanto ūdens sūknēšanai vai graudu malšanai, sauc par [[vējdzirnavas|vējdzirnavām]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Novadnieku pagasts
| karte             = Novadnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Novadnieku pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Novadnieku pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs2           = [[Mežvidi (Novadnieku pagasts)|Mežvidi]]
| platība           = 108,84
| iedzīvotāji       = 1921<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1921 / 108.84 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Novadnieku pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada [[Saldus]] pilsētu, [[Zirņu pagasts|Zirņu]], [[Pampāļu pagasts|Pampāļu]], [[Kursīšu pagasts|Kursīšu]], [[Zvārdes pagasts|Zvārdes]] un [[Cieceres pagasts|Cieceres]] pagastiem.

sentences: [[Epidemioloģija|Epidemioloģijā]] '''riska faktors''' vai '''noteicošais faktors''' ir mainīgs lielums, kas saistīts ar paaugstinātu slimības vai infekcijas risku.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|title=Disorders of childhood : development and psychopathology|last=Parritz, Robin Hornik|others=Troy, Michael F. (Michael Francis)|isbn=9781337098113|edition=Third|location=Boston, MA|oclc=960031712|date=2017-05-24}}</ref>{{Rp|38}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 78
 | lv  = Septiņdesmit astoņi
}}
'''78 (septiņdesmit astoņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[77 (skaitlis)|77]] un [[79 (skaitlis)|79]]. [[Gads|Gada]] septiņdesmit astotā diena ir [[19. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[18. marts]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citrakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1617
|kušanas temperatūra=91 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Citrakonskābe''' (''cis''-metilbutēndiskābe, metilmaleīnskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Citrakonskābe ir ūdenī labi šķīstoša balta kristāliska viela. Citrakonskābei ir ''trans''-[[izomērs]] — [[mezakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Lielais Sālsezers
|attēls=Great Salt Lake ISS 2003.jpg
|paraksts=Lielais Sālsezers no kosmosa, 2003. gads
|vieta={{USA}}
|vieta2=[[Jūta]]
| map = ASV#Jūta
| plat_d=41 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=112 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=~4400
|garums=120
|Vid_dziļums=4,3
|Max_dziļums=~10
|tilpums=18,92
|augstums_vjl=1283
|izteka=nav
|baseins=55 685
|valstis=[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|salas=8—15
|pilsētas=[[Soltleiksitija]]<br />[[Ogdena]]
}}

sentences:
s lielpilsētas teritorijas satelītuzņēmums naktī]]
'''Lielpilsētas teritorija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/lielpils%C4%93tas%20teritorija | title= Lielpilsētas teritorija | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023-10-04}}</ref> arī '''metropoles reģions''', ir blīvi apdzīvota [[lielpilsēta]], tās [[aglomerācija]] un apkārtējās teritorijas ar [[rūpniecība]]s kvartāliem, [[transporta mezgls|transporta mezgliem]], [[guļamrajons|guļamrajoniem]], [[parks|parkiem]] un tā tālāk. Lielpilsētas teritoriju var veidot arī vairāk nekā viena lielpilsēta un tām pieguļošās [[piepilsēta]]s un priekšpilsētas. Lielpilsētu teritorijas definīcija dažādās valstīs atšķiras.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ludvikovas Svētās Agates Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/32971092
| date           =
| author         = M. Strīķis
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Franču—libāņu līgums (1936)'''. Noslēgts starp Franciju un tās pakļautībā esošo [[Libānas Republika|Libānas Republiku]].

sentences: [[sula]]s [[rūgšana]] [[vīns|vīna]] [[raudzēšana]]s laikā]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
 | name             = ''Swedbank AB''
 | logo             =
 | type             = [[Akciju sabiedrība]]
 | foundation       = 1820
 | founder          =
 | location         = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 | locations        =
 | area_served      =
 | key_people       = Jenss Henriksons (prezidents un izpilddirektors),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedbank.com/about-swedbank/management-and-corporate-governance/ceo-and-group-executive-management/photos-and-cvs|title=CEO and Group Executive Committee {{!}} CVs Photos {{!}} Swedbank|website=www.swedbank.com|access-date=2022-10-31|language=en}}</ref> Jērans Pēšons (priekšsēdētājs)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedbank.com/about-swedbank/management-and-corporate-governance/the-board-of-directors/photos-and-cvs|title=The Board of Directors {{!}} CVs {{!}} Photos for download {{!}} Swedbank|website=www.swedbank.com|access-date=2022-10-31|language=en}}</ref>
 | industry         = Finanšu pakalpojumi
 | products         =
 | services         =
 | revenue          = [[Zviedrijas krona|SEK]] 31,04 miljardi (2010)<ref name="AR2010">{{Tīmekļa atsauce |url=http://feed.ne.cision.com/wpyfs/00/00/00/00/00/13/A9/A3/wkr0011.pdf |title=Annual Results 2010 |accessdate=8 February 2011 |publisher=Swedbank}}</ref>
 | operating_income = SEK 9,955 miljardi (2010)<ref name="AR2010" />
 | net_income       = SEK 7,444 miljardi (2010)<ref name="AR2010" />
 | assets           =
 | equity           = SEK 95,04 miljardi (2010)<ref name="AR2010" />
 | num_employees    = 17220 (FTE, 2010)<ref name="AR2010" />
 | divisions        =
 | subsid           = Swedbank Luxemburg, Swedbank Russia, Hansabank Estonia, Swedbank Latvia, Swedbank Lithuania, Swedbank Ukraine
 | homepage         = [http://www.swedbank.com/ www.swedbank.com]
 | intl             = yes
}}
'''''Swedbank''''' ir [[Zviedrija|Zviedrijā]] reģistrēta [[banka|banku]] grupa, kas darbojas Zviedrijā un [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akroleīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O
|molmasa=56,06
|blīvums=841
|kušanas temperatūra=−87,7 °C
|viršanas temperatūra=52,5 °C)
}}
'''Akroleīns''' (propenāls, akrilaldehīds, H2C=CH−CHO) ir bezkrāsains vai nedaudz dzeltenīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar neciešami asu smaku un acis kairinošu iedarbību. No tā cēlies vielas nosaukums ({{Val-la|acris}} — ass, kodīgs + ''oleum'' — eļļa). Akroleīns ir vienkāršākais no nepiesātinātajiem [[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Coord|56|57|48.6|N|24|1|12.1|E|region:LV_type:landmark|display=title}}
'''Dammes muiža''' ({{val|de|Dammenhof}}) bija [[Rīgas patrimonālais apgabals|Rīgas patrimonālā apgabala]] muižiņa tagadējā [[Imanta (Rīga)|Imantas]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]]. Pēc 1789. gada tā bija sadalīta '''Lielajā Dammes muižā''' (''Großdammenhof''), kas atradās pie mūsdienu [[Slokas iela (Rīga)|Slokas]] un [[Kleistu iela (Rīga)|Kleistu]] ielu krustojuma, un '''Mazajā Dammes muižā''' (''Kleindammenhof''), kas atradās pie mūdienu Slokas ielas un [[Kurzemes prospekts|Kurzemes prospekta]] rietumu daļas krustojuma [[Dammes iela]]s rajonā (iela nosaukta muižas vārdā). Līdz mūsdienām abu muižu ēkas nav saglabājušās.

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences: '''Antonīms''' ir [[vārds]] ar pretēju nozīmi. Piemēram, vārdam "[[melnā krāsa|melns]]" antonīms ir "[[balta krāsa|balts]]".

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvadrātskābes struktūrformula

Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2
 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C4H2O4
|              molmasa = 114,06
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 293 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

sentences: '''Datu šifrēšanas standarts''' jeb '''DES''' ({{val-en|Data Encryption Standard}})<ref>{{AkadTerm|term=Data Encryption Standard|lang=EN}}</ref> ir [[šifrs]], kurš [[1976]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tika izvēlēts par [[Federālās informācijas apstrādes standards|Federālās informācijas apstrādes standardu]] (FIPS) un tas pēc tam plaši izplatījās arī pārējā pasaulē.

sentences:
{{Atveidošana}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Īstais Gārfīlds
| attēls                   =  Garfield gets real.PNG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garfield Gets Real''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Mark A.Z. Dippé]]
| producents               = [[Džims Deiviss]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Frenks Velkers]]
* [[Gregs Bergers]]
* [[Odrija Vasilivski]]
* [[Gregs Ērglis]]
* [[Volijs Vingerts]]
* [[Džeisons Marsdens]]
* [[Dženifera Dārlinga]]
* [[Pat Fraley]]
* [[Nīls Ross]]
* [[Stīvens Stantons]]
* [[Freds Tatasiors]]
| mūzika                   = [[Kenets Burgomasters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Davis Entertainment]]''
* ''[[Paws, Inc.]]''
* ''[[The Animation Picture Company]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|8|9|ASV|}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Īstais Gārfīlds"''' ({{val|en|Garfield Gets Real}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Mark A.Z. Dippé]]. Filma balstīta animācijas seriālā "[[Gārfīlds]]". Galvenās lomas ierunājuši [[Frenks Velkers]], [[Gregs Bergers]], [[Odrija Vasiļevskis]], [[Gregs Ērglis]], [[Volijs Vingerts]], [[Džeisons Marsdens]], [[Dženifera Dārgais]], [[Pats Fralejs]], [[Nīls Ross]], [[Stīvens Stantons]] un [[Freds Tatasiors]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Bikzernieku pagasts}}
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Biķernieku pagasts}}

sentences: '''Minoritāte''' (no {{val|la|minōritās}} — 'mazākums, nepilngadība') jeb '''mazākumgrupa''' ir cilvēku grupa, kas atšķiras no sociālās grupas, kam pieder valdošās sociālās varas pozīcijas sabiedrībā. Terminu lieto gan [[Sociālās zinātnes|sociālajās zinātnēs]], gan [[tiesību zinātne|tiesību zinātnē]]. Tas var būt definēts dažādu valstu normatīvajos aktos.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Sēlijas bīskapija
|sugasvārds             = bīskapija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Episcopatus Seloniensis}} <br /> {{val-de|Bisdom Selen}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = teokrātija
|
|gads_sākums            = 1218
|gads_beigas            = 1226
|
|event_start            = Dibināta Daugavas kreisā krasta zemju kristīšanai
|date_start             =
|event_end              = Likvidēja pēc zemgaļu piekrišanas kristīties, sadalot teritoriju [[Rīgas bīskapija]]s un [[Zemgales bīskapija]]s starpā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs.jpg
|symbol                 =
|symbol_type            = Sēlijas bīskapa Lamberta zīmogs
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Sēlpils pils|Sēlpils]], [[Babītes pilskalns|Babīte]], [[Mežotne]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = Baltu [[pagānisms]]/[[katoļticība]] (gar Lielupi un ap Sēlpili)
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Lipes Bernhards]]
|leader2                = [[Lamberts (bīskaps)|Lamberts]]
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = 1218.-1224.
|year_leader2           = 1224.-1226.
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = [[Sēlijas bīskapi]]
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Sēlijas bīskapija''' ({{val|la|episcopatus Seloniensis}}) (1218—1226) bija īslaicīgi pastāvoša bīskapija [[Livonija|Livonijā]] ar mērķi pakļaut [[Katoļticība|katoļu ticībai]] Daugavas kreisā krasta iedzīvotājus. Aptvēra [[Sēlija|Sēliju]] un daļu no [[Upmale (zeme)|Upmales]] zemes ar [[Mežotne]]s pili Austrumzemgalē un [[Babītes pilskalns|Babītes pili]] (''castrum Babat'') [[Lielupe]]s lejtecē.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Baltā Nīla
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Source of the Nile in Jinja PICT0147.JPG
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = Viktorijas Nīlas sākums [[Ģinģa|Ģinģā]]
  | karte             = White and Blue Nile-en.svg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     = 235px
  | izteka            = [[Viktorijas ezers]]
  | augštece          = [[Viktorijas Nīla]], [[Alberta Nīla]], [[Bahreldžebela]]
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Nīla]]
  | baseina_valstis   = [[Sudāna]], [[Dienvidsudāna]], [[Etiopija]], [[Uganda]], [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo D.R.]], [[Kenija]], [[Tanzānija]], [[Ruanda]], [[Burundi]]
  | tek_caur          = [[Uganda]], [[Dienvidsudāna]], [[Sudāna]]
  | garums            = 2860 (957)
  | iztekas_augstums  = 1134
  | ietekas_augstums  = 380
  | kritums           = 754
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 1059000
  | pietekas          = [[Sobāta]], [[Bahrelgazāla]]
  | sāk_plat_d=3 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=S
  | sāk_gar_d=29 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=15 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=32 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=40 | iet_gar_EW=E
}}
'''Baltā Nīla''' ({{val|en|White Nile}}, {{val|ar|النيل الأبيض}}) ir [[Nīla]]s augšteces nosaukums pirms tās satekas ar [[Zilā Nīla|Zilo Nīlu]]. Lai arī par Balto Nīlu bieži sauc visu Nīlas augšteci no [[Viktorijas ezers|Viktorijas ezera]], faktiski Baltā Nīla sākas no [[No ezers|No ezera]] ziemeļos no [[Suds|Suda]] purvu masīva, kur Nīlai pietek [[Bahrelgazāla]].<ref>{{PZT|88}}</ref> Vēl nedaudz lejpus labajam krastam pietekošā [[Sobāta]] ar ūdenī esošo lielo daudzumu [[māls|māla]] daļiņu piešķir upes ūdenim tai nosaukumu devušo balto nokrāsu. Upes garums no Viktorijas ezera līdz sateces vietai ar Zilo Nīlu ir ap {{nobr|2860 km}}, bet no Bahrelgazālas pietekas — {{nobr|957 km}}.

sentences: '''Sēra korķis''' ({{val|la|cerumen impaction}}) ir '''ausu sēra''' — biezas, dzeltenbrūnas substances, ko izstrādā t.s. sēra dziedzeri auss ejā — masa, kas nosprosto ārējo [[auss]] eju. Parasti ausu sērs pats atslāņojas un izdalās, bet, ja tas sastrēgst ārējās auss ejā, tas kļūst cietāks, sakrājas un noslēdz šo eju. Dažkārt korķi ausīs mēdz veidoties, ja sēram ir pārāk [[viskozitāte|viskoza]] [[konsistence]], kā rezultātā tas neatslāņojas nemaz. Korķa veidošanās dēļ pasliktinās [[dzirde]] un dažkārt rodas [[sāpes]].<ref name="pme">[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sera-korkis Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984. gads]</ref> Ja ausī iekļūst [[ūdens]], sērs uzbriest un rada pēkšņu dzirdes pavājināšanos vai pat īslaicīgu kurlumu. Ja ausī ir sēra korķis, nav ieteicams tīrīt tās ar [[vate]]s kociņiem, jo tādā veidā var iegrūst sēra korķi tālāk, kur tas var nonākt uz [[bungādiņa|bungplēvītes]]. Cilvēkam ar sēra korķi nav ieteicams [[saaukstēšanās|saaukstēties]], jo var rasties [[iekaisums]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules%2Fresult%3Fname%3D233&type=2 |title=Zalesinfo.lv |access-date={{dat|2015|06|04||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150403164022/http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules%2Fresult%3Fname%3D233&type=2 }}</ref><ref name="pme"/>

sentences:
Baltijas valstīs [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] Austrumu frontē 1941. gadā]]
'''Militārā operācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''operatio'' — "darbība") ir organizēta un sistemātiska militāra darbība, ko veic kā daļu no [[militārās stratēģija]]s, lai sasniegtu noteiktus militārus vai politiskus mērķus. Militārās operācijas var ietvert dažāda veida militārdarbības, piemēram, uzbrukuma, aizsardzības, [[blokāde]]s, [[Aplenkums|aplenkuma]] u. c. operācijas.

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Van der Pūls''' var būt:

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Orhomena
| native_name    = {{gree|Ὀρχομενός ὁ Ἀρκαδικός}}
| image          = Orchomenos+karst-depression Arcadia Greece.jpg
| image_size     =
| caption        = Orhomenas teātra drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 43| lats = 29| latNS = N
| longd = 22| longm = 18| longs = 55| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Arkādija (Grieķija)|Arkādija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Orhomena''' ({{val|grc|Ορχομενός}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Arkādija (Grieķija)|Arkādijā]], [[Peloponēsa]]s vidusdaļā. [[Tukidīds]] to sauca par Arkādijas Orhomenu (''Ὀρχομενός ὁ Ἀρκαδικός''), lai to atšķirtu no [[Orhomena (Beotija)|Orhomenas]] [[Beotija|Beotijā]]. Orhomena bija apdzīvota jau kopš [[aizvēsture]]s, bet [[Antīkie laiki|antīkajā laikā]] tā kopā ar [[Tegeja|Tegeju]] un [[Mantineja|Mantineju]] kļuva par vienu no trim nozīmīgākajām Arkādijas pilsētām. Savus ziedu laikus tā sasniedza ap 7—6 gadsimtu pr.Kr., kļūstot par bagātu pilsētu, kas kala savu [[Nauda|naudu]]. Pilsētas drupas atrodas Arkādijas ziemeļrietumos netālu no Kaplaki ciema, kas 1963. gadā tika pārdēvēta par Orhomenu.<ref>[http://pandektis.ekt.gr/pandektis/handle/10442/34645 Apdzīvoto vietu nosaukumu maiņa Grieķijā]</ref> Orhomenas drupas atrodas 762 metrus v.j.l., 4 km uz ziemeļiem no [[Levidi]] pilsētas, 32 km uz dienvidrietumiem no [[Nemeja]]s, 24 km uz ziemeļrietumiem no [[Tripole (Grieķija)|Tripoles]] un 127 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]].

sentences: '''17. novembris''' ir gada 320. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (321. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 45 dienas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour =
 |          name = Johans Heinrihs Baumanis
 |     name_orig = ''Johann Heinrich Baumann''
 |         image = Johann Heinrich Baumann, self-portrait.jpg
 |     imagesize =
 |       caption = Johans Heinrihs Baumanis (''pašportrets'')
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1753|02|10}}
 |      location = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
 |     deathdate = {{dat|1832|07|19}}
 |    deathplace = [[Mazjumpravas muiža (Rīga)|Mazjumpravas muiža]]
 |        places =
 |   nationality = [[vācbaltietis]]
 |         field =
 |      training = [[Erfurtes universitāte]] (teoloģija)
 |      movement = [[animālisms]]
 |  famous works =
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers = [[Jēkabs Samuels Beks]]
(''Jacob Samuel Beck'')
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}
'''Johans Heinrihs Baumanis''' ({{val-de|Johann Heinrich Baumann}}; dzimis {{dat|1753|02|10}}, miris {{dat|1832|07|19}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] gleznotājs animālists. Viņa darbi bija ļoti populāri, atradušies daudzās [[Latvija]]s muižās un birģeru dzīvokļos; tiem raksturīgs [[reālisms]], siltie un tumšie toņi. Viens no nozīmīgākajiem Baumaņa darbiem ir "Tirgotāja Georga Konrāda Nestora portrets".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Brins''' var būt:
* [[Ingvars Brins]] (''Yngvar Bryn'', 1881—1947) — norvēģu daiļslidotājs un vieglatlēts;
* [[Sergejs Brins]] (''Sergey Brin'', dzimis 1973.) — amerikāņu matemātiķis un datorzinātnieks.

sentences:
[[Kategorija:Autosportisti]]
[[Kategorija:Taivānas sportisti|Autosportisti]]
[[Kategorija:Autosports Taivānā|Sportisti]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Corpus Christi''
| operators =
| attēls = Corpus Christi (2019 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Jans Komasa]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Bartošs Belenja]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Corpus Christi''
| studija = ''Aurum Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''Kino Świat''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2019|10|11|Polija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{POL}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2275312129/weekend/|title=Corpus Christi (2019 film) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Corpus Christi''''' ({{Val|pl|Boże Ciało}}) ir 2019. gada [[Polija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Jans Komasa]]. Filmā galveno lomu atveido [[Bartošs Belenja]].

sentences:
{{Kanāla infokaste
|        name = Suecas kanāls
|      o_name =
|      m_name =
|       image = SuezCanal_ElBallah.JPG
|  image_size =
|     caption = Kuģi Suecas kanālā
|     company =
|    engineer =
|  a_engineer =
|    date_act =
|  date_const = 1859. gada aprīlis
|   date_comp = 1869. gada novembris
|    date_use =
|    date_ext =
| date_closed =
|   date_rest =
|         len =
|        beam =
|       locks = 0
|       start = [[Sueca]] ([[Sarkanā jūra]])
|         end = [[Portsaīda]] ([[Vidusjūra]])
|      branch =
|   branch_of =
|        join =
|      length = 163,5 km
|        elev =
|      status = Atvērts
|         nav = [[Suecas kanāla pārvalde]]
| vietaskarte = Ēģipte
| reljefs     = jā
| sāk_plat_d= 29| sāk_plat_m= 55| sāk_plat_s= 57| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= 32| sāk_gar_m= 33| sāk_gar_s= 48| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 12| iet_plat_s= 43| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= 32| iet_gar_m= 19| iet_gar_s= 00| iet_gar_EW=E
}}

sentences: ''Pamatraksts: [[Francijas prezidenta vēlēšanas]]''

sentences: {{Mājaslapas infokaste|nosaukums=Vikipēdija udmurtu valodā|logo_attēls=|lapas_attēls=|lozungs=|veids=[[Interneta enciklopēdija]]|valsts=|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]|izveidotāji=|darbību_uzsāka={{dat|2005|10|24||bez}}|valodas=[[udmurtu valoda|udmurtu]]|komerciāla=Nē|reģistrācija=Iespējama|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=|mājas_lapa={{URL|https://udm.wikipedia.org/}}}}'''Vikipēdija udmurtu valodā''' ({{val|udm|Удмурт Википедия}}) ir bezmaksas tīmekļa [[enciklopēdija]]s [[Vikipēdija]]s [[udmurtu valoda]]s versija.

sentences: '''Asinsgrupas''' ir [[cilvēks|cilvēku]], kā arī atsevišķu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugu pārstāvju [[asinis|asins]] iedalījums grupās pēc asins [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] bioķīmiskajām īpašībām. Cilvēkiem ir atklātas vismaz 43 dažādas asinsgrupu sistēmas.<ref>[https://www.isbtweb.org/isbt-working-parties/rcibgt.html Red Cell Immunogenetics and Blood Group Terminology] {{angliski}}</ref> Svarīgākās sistēmas ir ABO sistēma un rēzus sistēma. Pēc ABO sistēmas, kas tiek uzskatīta par pamatsistēmu,  cilvēkiem var būt četras asinsgrupas:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = ''Lee-Enfield''
|valsts             = {{flaga|Lielbritānija}} [[Lielbritānija]]
|tips               = magazīnas šautene
|konstruktors       = Džeimss Pariss Lī, RSAF Enfield
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = MLE: 1895–1904
SMLE: 1904–''pašlaik''
|bruņojumā          = MLE: 1895–1926
SMLE: 1904–''pašlaik''
|patronu_tips       = [[.303 Mk VII SAA Ball]] 7,7 mm
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    =
|sākuma_ātrums      =
|attālums           =
|masa               = 4.19 kg (Mk I)
3.96 kg (Mk III)
4.11 kg (No. 4)
|garums             = MLE: 1,260 mm
SMLE No. 1 Mk III:1,132 mm
Šautene No. 4 Mk I:1,129 mm
LEC:1,030 mm
Šautene No. 5 Mk I:1,003 mm
|stobrs             = MLE:767 mm
SMLE No. 1 Mk III:640 mm
Šautene No. 4 Mk I:640 mm
LEC:540 mm
Šautene No. 5 Mk I:480 mm
|pārlādes_sistēma   =rokas pārlādēšana, stobrā slīdošais lokāmais aizslēgs
|patronas_aptverē   = maināma 10 patronu magazīna, ielādēta ar 5 patronu aptverēm
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           = 17 000 000+
}}

sentences:
{{labs raksts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mālpils pagasts
| karte             = Mālpils novadsLocMap.png
| karte2            = Mālpils novads Map.png
| ģerboņa_attēls    = Mālpils pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Mālpils pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Mālpils pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| centrs            = Mālpils
| platība           = 220,91
| iedzīvotāji       = 3350<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://pop-stat.mashke.org/latvia-ethnic2019.htm|title=Ethnic composition of Latvia 2019|website=pop-stat.mashke.org|access-date=2022-08-03}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 3350/ 220.91 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| teritorijas       =
| mājaslapa         = www.malpils.lv
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alfreda Markovska
 |    vārds_orig = ''Alfreda Markowska''
 |        attēls = Alfreda Markowska Noncia.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = A. Markovska 2006. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1926
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = pie Stanislavovas, {{POL}} (tagad [[Ivanofrankivska]], {{UKR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2021
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[Gožova Velkopolska]]
 |     pilsonība = {{POL}}
 |       tautība = [[čigāni]]ete
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alfreda Noncija Markovska''' ({{val|pl|Alfreda Noncia Markowska}}, dzimusi {{dat|1926|5|10}}, mirusi {{dat|2021|1|30}}) bija [[Polija]]s [[Polijas čigāni|čigāniete]]. Viņa [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā izglāba apmēram piecdesmit bērnus no [[holokausts|holokausta]] un [[genocīds pret čigāniem|Porajmosa]] genocīda.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Posiva Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1995. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Eurajoki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[kodolatkritumi|kodolatkritumu]] apkalpošana
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Teollisuuden Voima]]'', ''[[Fortum]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.posiva.fi posiva.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Posiva Oy''''' ir 1995. gadā dibināts [[Somija]]s [[kodolatkritumi|kodolatkritumu]] apkalpošanas un noglabāšanas uzņēmums. Tā galvenais birojs atrodas [[Eurajoki]].

sentences: '''Amiotrofā laterālā skleroze''' (ALS), ko dažreiz sauc par '''Šarko slimību''' (franču ārsta [[Žans Martins Šarko|Žana Martina Šarko]] vārdā) vai '''Lū Gēriga slimību''' (Ziemeļamerikā; beisbolista [[Lū Gērigs|Lū Gēriga]] vārdā), ir idiopātiska strauji progresējoša, vienmēr letāla [[neiroloģija|neiroloģiska]] slimība, kuras laikā novēro augšējo [[kustību neirons|kustību neironu]] (motoneironu) sairšanu. Tā rezultātā rodas neiromuskulāro signālu pārvades traucējumi — nervu ierosas elektriskie impulsi vairs nenokļūst līdz [[muskuļi]]em un to kustība kļūst aizvien grūtāka, līdz iestājas pilnīga ķermeņa, tai skaitā arī runas un elpošanas aparāta, [[paralīze]]. Cilvēka intelektuālās spējas slimības laikā ir pilnīgi saglabātas, tāpat kā uztveres, [[redze]]s, [[dzirde]]s, [[tauste]]s, [[oža]]s orgānu darbība. Amiotrofā laterālā skleroze pieder pie [[Retās slimības|retajām slimībām]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.orpha.net/national/LV-LV/index/par-retaj%C4%81m-slim%C4%ABb%C4%81m/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|03|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150414021048/http://www.orpha.net/national/LV-LV/index/par-retaj%C4%81m-slim%C4%ABb%C4%81m/ |archivedate={{dat|2015|04|14||bez}} }}</ref> Starptautiskā ALS slimnieku asociāciju apvienība kopš 1997. gada izvēlējās 21. jūniju par šīs slimības un cīņas pret to emblemātisko dienu.<ref>International alliance of ALS/MND associations. http://www.alsmndalliance.org/?s=june+21</ref>

sentences: '''OGLE2-TR-L9b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE2-TR-L9]], kas atrodas 1901 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0413 AU un [[gads]] uz tās ilgst tikai 2,485534 dienas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE2-TR-L9b, tad uz tās būtu 1914 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Formaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|CAS numurs=50-00-0
|ķīmiskā formula=HCHO
|molmasa=30,03
|blīvums=pie -20 °C 815
|kušanas temperatūra=156 K (-117 °C)
|viršanas temperatūra=253,9 K (-19,3 °C)
}}
'''Formaldehīds''' (metanāls, HCHO) ir [[gāze]] ar izteiktu, asu smaku. Tas ir vienkāršākais [[aldehīdi|aldehīds]]. Formaldehīds veidojas kurināmā nepilnīgas sadegšanas procesos. Formaldehīds ir izplatīts iekštelpu gaisa piesārņotājs (klasificēts kā [[gaistošie organiskie savienojumi|GOS]]). Telpās formaldehīda izgarojumu galvenie avoti ir [[finieris]], skaidu plāksnes, [[audums|audumi]], daži putu izolācijas materiāli, stiklšķiedra, tepiķi un to līme, dažas krāsas un grīdas apdares materiāli. Formaldehīds ir arī automašīnu izplūdes gāzu sastāvā. Formaldehīds ir kancerogēns, indīgs, alerģisks un kodīgs. Formaldehīds labi šķīst ūdenī, un tādu šķīdumu sauc par '''formalīnu'''. Lai šķīdumā formaldehīds mazāk polimerizētos, formalīnam liek klāt arī metanolu.

sentences:
{{citas nozīmes|Somijas pilsētu|Vāsa|Vāsa}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vāsa
| official_name            = ''Vaasa''; ''Vasa''
| settlement_type          = Pilsēta
| image_skyline            = Vaasa Wasaborg.jpg
| image_caption            =
| image_flag               = Vaasa.lippu.svg
| image_seal               =
| image_shield             = Vaasa.vaakuna2.svg
| image_map                =
| shield_link              =
| flag_link                =
| shield_size              =
| pushpin_map              = Somija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              = Vāsas atrašanās vieta [[Somija|Somijā]]
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Somija}}
| subdivision_type1        = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
| subdivision_name1        = [[Pohjanmā]]
| subdivision_type2        =
| subdivision_name2        =
| established_title        = Pilsētas tiesības
| established_date         = {{dat|1606}}
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 397.44
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           = 66.65
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = {{dat|2015|6|30|SK|bez}}
| population_footnotes     =
| population_total         = 66581
| population_urban         = 65414
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 = 981.5
| timezone                 =
| utc_offset               =
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
|coordinates_display    =
|coordinates_type       =
| latd=63 |latm=06 |lats= |latNS=N
| longd=021 |longm=37 |longs= |longEW=E
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              =
| website                  = {{URL|http://www.vaasa.fi}}
| footnotes                =
}}
'''Vāsa''' ({{val|fi|Vaasa}}, {{val|sv|Vasa}}) ir [[Somija]]s pilsēta un pašvaldība [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] krastā, [[Pohjanmā]] reģiona centrs. Tā dibināta 1606. gadā. Vāsas iedzīvotāju skaits ir {{sk|66581}} (2015. gada 30. jūnijā), no kuriem aptuveni 24 % dzimtā valoda ir [[zviedru valoda|zviedru]]. Pilsēta robežojas ar [[Korsholma]]s pašvaldību.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Bābelītis
| attēls       = Baabeliites ezers.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=59 | plat_s=26 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=13 | gar_s=6 | gar_EW=E
| platība_ha   = 6,9
| garums       =
| platums
| Vid_dziļums  = 2,8
| Max_dziļums  = 5,5
| tilpums      =
| augstums_vjl = 1,7
| izteka       =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Bābelītis''' (arī '''Bābelīte''', '''Bābelītes ezers''', '''Ozolkalna ezers''')<ref>{{Latvijas daba|1|101}}</ref> ir ūdenstilpe Rīgā, [[Jugla (Rīga)|Juglas]] apkaimē, dienvidos no [[Ķīšezers|Ķīšezera]] pie [[Dzelzceļa līnija Rīga-Valka|Rīgas-Valkas dzelzceļa]]. Ezeram nav noteces un tas barojas no nokrišņiem un gruntsūdeņiem. Ezera līmeņa svārstības ir nelielas, atkarīgas galvenokārt no apkārtnes gruntsūdeņiem.<ref>{{enc riga}}</ref> Bābelītis ir iecienīta rīdzinieku atpūtas vieta.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1815/ Bābelītes ezers ezeru datubāzē], ezeri.lv</ref>

sentences: '''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 par godu [[Čečenu un ingušu deportācija|čečenu un ingušu deportācijai]]]]
'''Čečeni Eiropā''' ir [[Čečeni|čečenu]] diaspora, kurā ir vairāk nekā 300 000 cilvēku. Pēc pirmā un otrā [[Čečenijas kari|Čečenijas kara]] tika reģistrēta masveida čečenu bēgšana uz [[Rietumeiropa|Rietumeiropas]] valstīm.

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Vanilla Ninja
| Image            = VanillaNinja.jpg
| Caption          = Grupas meitenes ''[[Eurolaul 2007]]''.
| Alt              = 2007
| Studio           = 4
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 1
| Live link        = DVD
| Compilation      = 2
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 15
| Singles link     = Singli
| Video            = 1
| Video link       = DVD
| Music videos     = 12
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = ''Ierobežotie izdevumi''
| Option           = 2
| Option color     = #79443B
| Option link      = Studijas albumi
| 1Option name     = Dziesmas citos albumos
| 1Option          = 17
| 1Option color    =
| 1Option link     = Dziesmas citos albumos
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}
Šī ir [[Igaunija|igauņu]] mūzikas grupas '''[[Vanilla Ninja]] diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 4 studijas albumus, 2 dziesmu izlases un 15 singlus.

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Grūtas parks
| alt_name        = ''Grūto parkas''
| photo           = Grutas Stalin.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   = [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]] statuja
| logo            =
| logo_width      =
| logo_caption    =
| map             = Lietuva
| map_width       =
| map_caption     =
| latd  = 54 | latm  = 1 | lats  = 15 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 4 | longs = 47 | longEW = E
| type            = Skulptūru parks
| location        =
| nearest_city    = {{vieta|Lietuva|Druskininku pašvaldība}}
| area            = 20 ha
| elevation       =
| created         = 2001
| designer        =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| open            =
| website         = {{url|http://www.grutoparkas.lt}}
| embedded        =
}}
'''Grūtas parks''' ({{val-lt|Grūto parkas}}; neoficiāli zināma kā '''Staļina pasaule''') ir [[Lietuva]]s skulptūru parks, kurā izvietotas PSRS laika skulptūras un citas PSRS ideoloģiskās paliekas no [[Lietuvas PSR]] teritorijas. Šo parku 2001. gadā atklāja lietuviešu miljonārs [[Viļums Maļinausks]]. Tas atrodas netālu no [[Druskininki]]em, 130 kilometrus uz dienvidrietumiem no [[Viļņa]]s.

sentences:
[[Kategorija:Valdība]]
[[Kategorija:Organizācijas pēc temata]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens''' ({{val|de|Herbert Heinrich von Blanckenhagen}}; 1892—1985) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

sentences: '''Eirodziesma''' bija [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa]] [[Latvija]]s nacionālā atlase. Tā notika katru gadu no 2000. līdz 2012. gadam. Eirodziesmas uzvarētājs, ko noteica [[Latvijas Televīzija]]s skatītāju balsojumā, piedalījās Eirovīzijas konkursa finālā.

sentences:
[[Kategorija:Kosmosa kuģi| ]]
[[Kategorija:Prototipi]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Deguna apakšējā gliemežnīca |
  Latin        = Concha nasalis inferior |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray170.png |
  Caption      = Apakšējā deguna gliemežnīca (sarkana) |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēdija Makbeta
| operators =
| attēls = Lady Macbeth (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Viljams Oldroids]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Florensa Pjū]]
* [[Kosmo Džarviss]]
* [[Pols Hiltons]]
* [[Naomi Ekija]]
* [[Kristofers Fērbenks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lady Macbeth''
| studija = * ''Altitude Film Entertainment''
* ''Protagonist Pictures''
* ''iFeatures''
* ''Creative England''
* ''BBC Films''
* ''BFI''
* ''Sixty-Six Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Altitude Film Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|9|10|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2017|4|28|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 89 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4291600/|title=
Lady Macbeth (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēdija Makbeta"''' ({{Val|en|Lady Macbeth}}) ir 2016. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Viljams Oldroids]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Florensa Pjū]], [[Kosmo Džarviss]], [[Pols Hiltons]], [[Naomi Ekija]] un [[Kristofers Fērbenks]]. Filma balstīta uz 1865. gada [[Nikolajs Ļeskovs|Nikolaja Ļeskova]] noveli "[[Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta]]".

sentences:
{{vikisaites+}}
'''InnoDB''' ir viena no MySQL datu bāzu izvēles zema līmeņa apakšsistēmām. Tā ir iekļauta visās standarta versijās, kuras paredzētas dažādām operētājsistēmām. Galvenā atšķirība no citām zema līmeņa apakšsistēmām, InnoDB ir transakciju un iekšējo atslēgu mehānisms.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Godfrijs Herolds Hārdijs
| vārds_orig = G. H. Hardy
| attēls = Ghhardy@72.jpg
| att_izmērs = 230px
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = Kranlī (''Cranleigh''), [[Sari (Anglija)|Sari]], {{GBR}}
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 1
| m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība = [[angļi|anglis]]
| darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]]
| zinātniskie_vadītāji = [[A. E. H. Lovs]]
 [[E. T. Vitakers]]
|doktoranti= [[Mērija Kartvraita]]
 [[I. Dž. Guds]]
 [[Edvards Linfuts]]
 [[Sirils Ofords]]
 [[Harijs Pits]]
 [[Ričards Rado]]

[[Šrīnivāsa Rāmānudžans]]

[[Roberts Aleksanders Rankins|Roberts Rankins]]

[[Donalds K. Spensers|Donalds Spensers]]
 [[E. M. Vraits]]
| sasniegumi = [[skaitļu teorija]]
 [[matemātiskā analīze]]
 [[Hārdija-Veinberga princips]]
 [[Pirmā Hārdija-Litlvuda hipotēze]]
 [[Otrā Hārdija-Litlvuda hipotēze]]
 [[Hārdija telpa]]
 [[Hārdija nevienādība]]
| apbalvojumi = [[Karaliskās sabiedrības biedrs]] (Fellow of the Royal Society)
 [[Smita balva]] (1901)
 [[Karaliskā medaļa]] (1920)
 [[De Morgana medaļa]] (1929)
 [[Čauveneta balva]] (Chauvenet Prize) (1932)
 [[Silvestera medaļa]] (1940)
 [[Koplija medaļa]] (1947)
}}

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Kuršu joma
| attēls       = VentesRagas01.JPG
| paraksts     = Ventes rags
| karte        =
  | vietaskarte          = Lietuva#Kaļiņingradas apgabals#Baltijas jūra
  | relief= jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | kartes_paraksts      = Kuršu joma Baltijas jūras kartē
| vieta        = {{LTU}}
{{RUS}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Baltijas jūra]]
| plat_d=55 | plat_m=05 | plat_s=34 | plat_NS=N
| gar_d=20 | gar_m=54 | gar_s=59 | gar_EW=E
| platība      = 1584
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  = 3,4
| Max_dziļums  = 6
| tilpums      = 6,2
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Ķaules Nugara]]
| pilsētas     = [[Jodkrante]], [[Klaipēda]], [[Nida (Lietuva)|Nida]], [[Pervalka]], [[Preila]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diglima struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14O3
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=162 °C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH3−O−CH2CH2−O−CH2CH2−O−CH3) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Cyprinus carpioSalzburgZoo 02.jpg
| att_nosaukums = [[Karpa]] (''Cyprinus carpio'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Cypriniformes
|      kārta_lv = Karpveidīgās
|        dzimta = Cyprinidae
|     dzimta_lv = Karpu dzimta
|   apakšdzimta = Cyprininae
|apakšdzimta_lv = Īstās karpas
|         ģints = Cyprinus
|      ģints_lv = Karpas
|      binomial = Cyprinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Karpu ģints''' (''Cyprinus'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') ģints, kas pieder [[īstās karpas|īsto karpu apakšdzimtai]] (''Cyprininae''). Karpu ģints apvieno 24 [[suga]]s,<ref name=fish/> no kurām vairākas ir izmirušas vai arī to izdzīvošana ir kritiski apdraudēta. Vislabāk zināmā suga ir [[karpa]].<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/166169/0 IUCN: Cyprinus yunnanensis]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/6179/0 IUCN: Cyprinus yilongensis]</ref> Karpas audzē zivsaimniecībās daudzviet pasaulē, [[Austrālija|Austrāliju]] un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] ieskaitot.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.feral.org.au/wp-content/uploads/2012/02/CPFS4_AboutCarp.pdf |title=Carp (Cyprinus carpio) |access-date={{dat|2012|05|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130516134109/http://www.feral.org.au/wp-content/uploads/2012/02/CPFS4_AboutCarp.pdf |archivedate={{dat|2013|05|16||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi|Lāzeratstarotājiem]]
[[Kategorija:Optika]]

sentences: '''Nībelunga gredzens''' ({{val|de|Der Ring des Nibelungen}}) ir [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] [[opera|operu]] tetraloģija. Tā iedalās priekšvakarā "[[Reinas zelts]]" un trijās dienās "[[Valkīra (opera)|Valkīra]]", "[[Zīgfrīds]]" un "[[Dievu mijkrēslis]]". [[Partitūra]]s pirmā izdevuma titullapā Vāgners mīklaini piezīmējis, ka šis darbs “radīts uzticībā vācu garam”. Sākotnējais plāns pabeigt ciklu četros gados cieta neveiksmi, jo no ieceres līdz tīrrakstam pagāja divdesmit seši gadi. Tetraloģijas [[librets|libretu]] Vāgners sacerēja, sākot ar pēdējo daļu un pakāpeniski atkāpjoties līdz pirmajai, šī doma viņā nobrieda, kad autors vēlējās dziļāk raksturot vēsturi, kas saistīta ar gredzena „gaitām”.<ref>Bekker P. Wagner and his work: the story of life- p.322</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Week-end''
| operators = Rauls Kutārs
| attēls = Weekendflm.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|melnā komēdija]], [[postmodernisms]]
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Reimons Danons
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Mireja Darka]]
* [[Žans Janns]]
* [[Žans Pjērs Leo]]
| mūzika = Antuāns Duamēls
| oriģinālnos = ''Week-end''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1967|12|29|Francija}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|250 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Week-end''''' ir 1967. gada [[Francija]]s [[Postmodernisms|postmoderna]] melnās [[Kinokomēdija|komēdijas]] filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.metalasylum.com/ragingbull/movies/weekend.html|title=Week End - Jean-Luc Godard Film Movie Review|website=www.metalasylum.com|access-date=2022-10-16}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://movie-gazette.com/1193/week-end|title=Week End - Movie Review|website=movie-gazette.com|access-date=2022-10-16}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido tā laika franču televīzijas zvaigznes [[Mireja Darka]], [[Žans Janns]], kā arī viens no [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] pazīstamākajiem aktieriem [[Žans Pjērs Leo]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona setigera
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona setigera <small>Brehm, 1931</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona setigera''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aizliegtā brīvdiena
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1767081473/weekend/|title=Ferris Bueller's Day Off |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 103 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1986|6|11|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija =
| operators = [[Taks Fudžimoto]]
| oriģinālnos = ''Ferris Bueller's Day Off''
| mūzika = [[Aira Ņūborns]]
| aktieri = * [[Metjū Broderiks]]
* [[Mija Sāra]]
* [[Alans Ruks]]
| scenārijs = Džons Hjūzs
| producents = * Džons Hjūzs
* [[Toms Džeikobsons]]
| režisors = [[Džons Hjūzs]]
| žanrs = komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Ferris Bueller's Day Off.jpg
| imdb =
}}'''"Aizliegtā brīvdiena"''' ({{Val|en|Ferris Bueller's Day Off}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džons Hjūzs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Metjū Broderiks]], [[Mija Sāra]] un [[Alans Ruks]].

sentences: '''Ģints''' ({{val|la|genus}}) ir [[Organismu klasifikācija|organismu klasifikācijas]] [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Lieto gan dzīvu, gan fosilu organismu nosaukšanai. Vienību ģints lieto [[Zooloģija|zooloģijā]].

sentences:
'''Kobrona skansts''' jeb '''Kobronskansts''' ({{val|sv|Cobrons skans}}, {{val|de|Kobron-schanz, Kober-schanz}}) bija [[Poļu—zviedru karš (1600—1629)|Poļu—zviedru kara]] laikā būvēta [[skansts]] [[Daugava]]s kreisajā krastā pie [[Mārupīte]]s ietekas [[Kīleveina grāvis|Kīleveina grāvī]] tagadējā [[Torņakalns|Torņakalna]] apkaimē.
Mūsdienās bijušo nocietinājumu vietā uzbūvēta [[Latvijas Universitātes Dabas māja]] un [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māja]].

sentences: '''Šņaucamā tabaka''' jeb žargonā '''snuffs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Snuffs |work= Tēzaurs |url= https://tezaurs.lv/snuffs |accessdate=  2021. gada 12. septembrī}}</ref> (no {{val|en|snuff}} — 'šņauciens, ostīšana') ir pulverveida [[tabaka]], kuru parasti šņauc caur [[deguns|degunu]].

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name        = Felipe VI
|name-orig   = ''Felipe VI de España''
|image       = Felipe VI en 2023 (cropped).jpg
|caption     = Felipe VI 2023. gadā
|succession  = [[Spānijas karalis]]
|reign-start = {{dat|2014|6|19|N}}
|reign-end   = pašlaik
|coronation  = {{dat|2014|6|19|N}}
|predecessor = [[Huans Karloss I]]
|heir   = [[Leonora (Astūrijas princese)|Leonora]]
|reg-type    = Premjerministrs
|regent      = [[Mariano Rahojs]]<br />[[Pedro Sančess]]
|spouse      = [[Karaliene Letīcija|Letīcija Ortisa Rokasolano]] {{small|(2004–pašlaik)}}
|issue       = * [[Leonora (Astūrijas princese)|Leonora]]
* [[Infanta Sofija]]
|house       = [[Burboni|Burbonu dinastija]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=His Majesty the King Juan Carlos|url=http://www.casareal.es/sm_rey/index-iden-idweb.html|website=The Royal Household of His Majesty the King|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110218175811/http://www.casareal.es/sm_rey/index-iden-idweb.html|archivedate={{dat|2011|02|18||bez}}|access-date={{dat|2012|08|22||bez}}}}</ref>
|full name   = Felipe Huans Pavlo Alfonso de Todoss los Santos de Borbons i de Gresia
|father      = [[Huans Karloss I]]
|mother      = [[Karaliene Sofija|Grieķijas un Dānijas Sofija]]
|birth_date  = {{dzimšanas datums un vecums|1968|1|30}}
|birth_place = {{Vieta|Spānija|Madride}}
|death_date  =
|death_place =
|religion    = [[Romas katoļu baznīca]]
|signature   = Signature of Felipe, Prince of Asturias (vector).svg
}}
'''Felipe VI''' (kristīts '''Felipe Huans Pavlo Alfonso de Todoss los Santos de Borbons i de Gresia''' ({{val|es|Felipe Juan Pablo Alfonso de Todos los Santos de Borbón y de Grecia}}); dzimis {{dat|1968|1|30}}) ir pašreizējais [[Spānijas karalis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Dārza burkāns
|         binomial = Daucus carota sativus
|           autors = (Hoffm.) Schübl. & G. Martens
|           attēls = Carrot.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Daucus
|         ģints_lv = Burkāni
|             suga = Daucus carota
|          suga_lv = Savvaļas burkāns
|           pasuga = D. c. sativus
|        pasuga_lv = Dārza burkāns
|         pasuga_r = Burkāns
|         sinonīmi = {{ubl|''Carota sativa'' (Hoffm.) Rupr.|''Daucus sativus'' (Hoffm.)}}
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 var tikt saglabātas ''animāciju datubāzē'', tad analizētas un atkārtoti izmantotas.]]
'''Animāciju datubāze''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''animation database'') ir [[datubāze]], kurā glabājās cilvēku kustības vai animāciju fragmenti, kuriem var piekļūt, analizēt tos un izveidot vaicājumus, lai izstrādātu un apkopotu jaunas [[Animācija|animācijas]].<ref name=":0">S. Kuroki, "Walkthrough using Animation database MOVE" in ''Database and expert systems applications, Volume 4'' edited by Vladimír Marík, 1994 <nowiki>ISBN 3-540-57234-1</nowiki> pages 760-763</ref><ref name=":1">Kaoru Sumi "Interactive Storytelling System Using Recycle-Based Story Knowledge" in ''Interactive Storytelling: Second Joint International Conference on Interactive Digital Storytelling, ICIDS 2009'' by Ido A. Iurgel 2009 <nowiki>ISBN 3-642-10642-0</nowiki> pages 74-85</ref> Zinot, ka lielu apmēru animāciju izveide ir gan laikietilpīga, gan dārga, animāciju datubāze atļauj lietotājiem, kuri veido animācijas, izmantot jau gatavas un iepriekš izveidotas komponentes, kā arī animāciju fragmentus.<ref name=":1" />

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic 10''''' ('''''OMXB10''''') ir ''[[Nasdaq]]'' [[fondu birža]]s [[biržas indekss|indekss]], kurā iekļauti [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] biržās ([[Nasdaq Riga|Rīgas]], [[Nasdaq Tallinn|Tallinas]] un [[Nasdaq Vilnius|Viļņas]]) kotētie 10 uzņēmumi ar visvairāk pārdotajām akcijām.

sentences: '''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās.

sentences:
{{Navbox
| name = Baltijas valstis
| title = [[Baltijas valstis]]
| image = [[File:Baltic states flag map.svg|75px]]
| state = {{{state|autocollapse}}}
| bodyclass = hlist

sentences:
ar lieliem vaigiem]]
'''Vaigi''' ({{val-la|buccae}}) ir [[seja]]s daļa katrā pusē [[deguns|degunam]] līdz [[auss|ausīm]]. Vaigus veido [[muskuļi|muskuļaudi]], kas klāj [[vaiga kauls|vaiga kaulus]]. No augšas vaigu apgabalu ierobežo [[acis]], bet no apakšas — [[žoklis]]. [[Asinis|Asins]] piegāde uz vaigu kapilāriem notiek caur [[vaiga artērija|vaiga artēriju]]. To iekšpusē ([[mutes dobums|mutes dobumā]]) atrodas [[siekalu dziedzeri]].

sentences:
atomu daudzumu [[mezosfēra|mezosfērā]]]]
'''Lidars''', arī '''LIDAR''' ({{val|en|Light Detection and Ranging}} — "Atrašana un attāluma noteikšana ar gaismu")<ref name="NOAA">[https://oceanservice.noaa.gov/facts/lidar.html "LIDAR—Light Detection and Ranging—is a remote sensing method used to examine the surface of the Earth"]. NOAA.</ref> un '''aerolāzerskenēšana''' ir tālizpētes tehnoloģija informācijas iegūšanai un apstrādei par attālinātiem objektiem, izmantojot aktīvās optiskās sistēmas, kas izmanto gaismas absorbcijas un izkliedes parādības optiski caurspīdīgā telpā. Parasti tie ir [[lāzers|lāzeri]], tomēr īsās distancēs gaismas avoti var būt arī citi.<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 |title=LĢIA: Kas ir aerolāzerskenēšana? |access-date={{dat|2021|02|17||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201102102257/http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 }}</ref>

sentences: '''Hidroelektroenerģija''' ir [[elektrība|elektroenerģija]] vai vienkāršojot — elektrība, ko ražo, izmantojot [[hidroenerģija|hidroenerģiju]]. 2015. gadā hidroelektroenerģija deva 16,6% no visas pasaulē saražotās elektroenerģijas un 70% no visas atjaunojamās enerģijas,<ref>[https://web.archive.org/web/20170609143609/http://www.ren21.net/wp-content/uploads/2016/06/GSR_2016_Full_Report_REN21.pdf Ren21: Renewables 2016 Global status report]</ref> un nākamajos 25 gados bija paredzēts ikgadējs pieaugums par aptuveni 3,1%. Gandrīz visa izmantojamā hidroenerģija 21. gadsimtā tiek iegūta hidroelektroenerģijas formā, tādēļ dažkārt šos jēdzienus apvieno. Ražošanai tiek izmantotas dažādu tipu [[hidroelektrostacija]]s (HES), jaudīgākās no kurām ir aizsprosta tipa stacijas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 1:8 mērogā, uz pārvietojamām sliedēm.]]

sentences:
„Dižlīķos” celta divtelpu klēts ar stabotu lieveni [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]
 „Jaunkārbās” celta divtelpu (dvīņu) klēts [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Peter I Øy
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Peter I Island
|               karoga_attēls = Flag_of_Norway.svg
|            karoga_nosaukums = Norvēģijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               loc_map = {{VietasKarte
|Antarktīda
|label=<!-- Pētera I Sala -->
|latd=68 |latm=53 |lats= |latNS=S
|longd=90 |longm=34 |longs= |longEW=W
|position=right
|width=220
|float=center
|mark=Red pog.svg
|caption=
}}
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta =
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|        neatkarības_iegūšana = [[Norvēģija]]s atkarīgā teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1929]].g.
|                 platība_km2 = 243
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = neapdzīvota
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Pētera I Sala''' ({{val-no|Peter I Øy}}) ir [[Norvēģija]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], [[Belinshauzena jūra|Belinshauzena jūrā]]. Vienīgā pretenzija Antarktikā, kas neveido sektoru, bet aizņem tikai vienu salu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Basovs''' var būt:
* [[Aleksandrs Basovs]] (1977) — Latvijas futbola treneris;
* [[Nikolajs Basovs]] (''Никола́й Генна́диевич Ба́сов'', 1922—2001) — krievu fiziķis.

sentences: '''Dafnids un Hloja''' ir ievērojamākais mīlestības [[romāns]] [[Antīkā literatūra|antīkajā literatūrā]]. To sarakstījis [[Senā Roma|Romas]] laika [[Sengrieķi|sengrieķu]] autors [[Longs]] (ap 2. vai 3. gs.), rādot divu jauniešu [[Mīlestība|mīlestību]] no pašām pirmajām, tikko apjaustajām, neizprastajām jūtām līdz tās piepildījumam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šafts
| operators =
| attēls = Shaftposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Gordons Pārkss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Ričards Roundtrijs]]
| mūzika = [[Aizeks Heiss]]
| oriģinālnos = ''Shaft''
| studija = ''Shaft Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Shaft-(1971)#tab=summary|title=Shaft (1971) |publisher=''The Numbers'' |accessdate= {{dat|2022|6|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šafts"''' ({{Val|en|Shaft}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Gordons Pārkss]]. Filmā galveno Džona Šafta lomu atveido [[Ričards Roundtrijs]]. Filma ir balstīta uz viena no filmas scenārista [[Ernests Taidimens|Ernesta Taidimena]] [[Šafts (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna.

sentences: '''Terminoloģija''' ir mācība par [[termins|terminiem]] un to lietošanu. [[Termins]] ir [[jēdziens]] un tā valodiskais apzīmējums. Specifiskiem jēdzieniem noteiktos laukos ir noteikti apzīmējumi, kas materiāli atspoguļo [[zināšanas|zināšanu]] sistēmas. Terminoloģija kā [[zinātne]]s nozare pēta, kā termini rodas un kāda ir to savstarpējā saistība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušena banda
| attēls                   =  Ocean's Eleven 2001 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's Eleven''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džerijs Veintrobs]]
| scenārija autors         = [[Teds Grifins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Breds Pits]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Jerry Weintraub Productions]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|7||bez}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-eleven-2001-0|title=Ocean's Eleven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2018|archive-date={{dat|2020|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200930033624/https://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-eleven-2001-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oceanseleven.htm|title=Ocean's Eleven (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|450,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Oušena ducis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Oušena banda"''' ({{val|en|Ocean's Eleven}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Džūlija Robertsa]], [[Breds Pits]], [[Mets Deimons]] un [[Endijs Garsija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|7||bez}}. Filmai ir iznākuši divi turpinājumi: 2004. gada filma "[[Oušena ducis]]" un 2007. gada filma "[[Oušena velna ducis]]", kā arī 2018. gada [[atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] "[[Oušenas 8]]".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nica
 | official_name            = ''Nice<br />Nizza''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Nice Port 1.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Francija
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name         = {{karogs|Francija}}
 | subdivision_name1        = [[Provansa-Alpi-Azūra krasts]]
 | subdivision_name2        = [[Piejūras Alpi]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 5. gadsimtā p.m.ē.
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Kristiāns Estroli
 | area_total_km2           = 71.92
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2008
 | population_total         = 344875
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd =43  | latm =42  | lats =12  | latNS =N
 | longd =7  | longm = 15 | longs =59  | longEW =E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|http://www.nice.fr}}
}}
'''Nica''' ({{val|fr|Nice}}) ir pilsēta [[Francija]]s dienvidos [[Vidusjūra]]s krastā, netālu no [[Itālija]]s robežas uz rietumiem no [[Monako]]. [[Piejūras Alpi|Piejūras Alpu]] departamenta centrs. Ar 344 875 iedzīvotājiem 2008. gadā Nica ir Francijas piektā lielākā pilsēta.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Kārļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Karlův most''
|attēls               = Prague 07-2016 View from Petrinska Tower img2.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Prāga
| plat_d = 50 | plat_m  =  5 | plat_s = 11.21 | plat_NS = N
| gar_d  = 14 | gar_m   = 24 | gar_s  = 42.68 | gar_EW  = E
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = Tikai gājēji
|šķērso               = [[Vltava]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Čehija|Prāga}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Peters Parlers]]
|tilta tips           =
|materiāli            = Bohēmijas smilšakmens
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 515,8 m<ref name=pragspot/>
|platums              = 9,5 m<ref name=pragspot/>
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1357—1402<ref name=pragspot/>
|atklāts              =
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Čehija
|  valsts2 = Čehijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://monumnet.npu.cz/pamfond/list.php?hledani=1&CiRejst=11730/1-15 11730/1-15]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Kārļa tilts''' ({{val|cs|Karlův most}}) ir [[Vltava]]s upi šķērsojošs tilts [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]].

sentences:
{{Krāsas infokaste
|      virsraksts = Balta
|virsraksta_krāsa = Black
|      simbolisms =
|             hex = FFFFFF
| r= 255 |g= 255 |b= 255
|          attēls = Attēls:Color icon white.svg
|    viļņa_garums =
|       frekvence =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Viesturs Šulcs
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rankas pagasta Rēveļos
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Arvīds un Mirdza Šubes
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[Vaskulārie augi|vaskulāro augu]] [[sistemātika]], [[taksonomija]], [[terminoloģija]],
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Meža fakultāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|LPSR ZA Bioloģijas institūta]] [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorija]]
| akad_amats = asociētais [[profesors]]
| alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
| pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]], [[Ella Muižarāja]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Kubaņas kazaki''' ir [[Krievijas Impērija]]s [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]] [[Kazaki|kazaku]] kārtas daļa, kā arī tauta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://versia.ru/kubanskie-kazaki-zaxoteli-stat-narodom|title=Казакия – не Россия? - Кубанские казаки захотели стать народом|website=versia.ru|access-date=2023-05-18|language=ru}}</ref> kas apdzīvo mūsdienu [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadu]], [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] rietumu daļu, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] dienvidus.

sentences: '''Bauskas ebreji''' ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] kopienas daļa, kas laikā no 18. gs beigām līdz 1941. gada augusta beigām veidoja ievērojamu [[Bauska]]s iedzīvotāju daļu un ietekmēja šīs pilsētas izaugsmi un dzīvi. Bauskas rabīni Eliasbergs un Kūks 19. gadsimta beigās bija vieni no galvenajiem jaunās Izraēla zemes atdzimšanas teorijas radītājiem, kas noveda pie reliģiskā cionisma rašanās.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jesēnija Volžankina
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|11|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ludza}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Septiņcīņa]], [[tāllēkšana]], barjerskriešana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Jesēnija Volžankina''' (dzimusi 1983. gada 28. novembrī [[Ludza|Ludzā]]) ir [[Latvija]]s [[vieglatlēte]] — parasti piedalās [[Septiņcīņa|septiņcīņā]] un nereti arī [[Tāllēkšana|tāllēkšanā]] vai [[Barjerskriešana|barjerskriešanā]]. Viņas personīgais rekords septiņcīņā ir 5996 punkti. [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006. gada Eiropas čempionātā]] septiņcīņā viņa ar 5979 punktiem ierindojās augstajā 14. vietā, bet tāllēkšanā ar 6,22 metrus tālu lēcienu ierindojās 22. vietā.

sentences: '''Dankans''' (siev. dz. '''Dankana'''; {{val-en|Duncan}}) ir viduslaiku [[Skotijas karaļi|Skotijas karaļu]] vārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
(884)]]
'''Severjani''' ([[Baznīcslāvu valoda|senslāvu]]: ''сѣверы'') bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–11. gadsimta sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Čerņihivas apgabals|Čerņihivas]], [[Sumu apgabals|Sumu]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kurskas apgabals|Kurskas]] un [[Belgorodas apgabals|Belgorodas apgabalu]] teritoriju.

sentences: '''Aizsardzības statuss''' norāda konkrētas [[suga]]s stāvokli dabā, piemēram, vai suga ir [[izmiršana|izmirusi]], vai [[izmirstošas sugas|izmirstoša]], vai arī tās pastāvēšanai tajā brīdī nepastāv draudi. Novērtējot aizsardzības statusu, tiek ņemti vērā daudzi faktori, ne tikai konkrētās sugas indivīdu skaits, bet arī to pieaugums vai samazinājums, dabiskā [[izplatības areāls|izplatības areāla]] palielināšanās vai samazināšanās un citi. Pastāv dažādas sistēmas, kā sugām tiek piešķirts aizsardzības statuss. Dažādās valstīs tas var būt atšķirīgs, galvenokārt pēc tā, kāds ir konkrētas sugas stāvoklis konkrētajā valstī.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gregors fon Bergs
|     vārds_orig = ''Gregor von Berg''
|         attēls = Berg 1 Grigory Maximobich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Lūnjas muiža, [[Tērbatas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Magnus Johans fon Bergs]], Eleonora Elizabete Doroteja fon Mīniha
|          brāļi = Kristiāns Vilhelms, [[Burhards Magnus fon Bergs|Burhards Magnus]],
|          māsas = Eleonora Helēna
|   dzīvesbiedrs = Hedviga Doroteja fon Siversa
|          bērni = 8 bērni
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Magdeburga
 | official_name            = ''Magdeburg''
| image_skyline          = {{multiple image
  | border                 = infobox
  | perrow                 = 1/2/2
  | caption_align          = center
  | total_width            = 280
  | image1                 = Aerial view of Magdeburg.jpg
  | caption1               = Magdeburgas panorāma
  | image2                 = MD-Altstadt Alter Markt 6 Rathaus-01 Cropped.jpg
  | caption2               = Rātsnams
  | image3                 = Hundertwasser Magdeburg.jpg
  | caption3               = [[Frīdensreihs Hundertvasers|Hundertvasera]] "Zaļā citadele"
  | image4                 = JahrtausendturmMagdeburg cropped.jpg
  | caption4               = ''Jahrtausendturm''
  | image5                 = Magdeburger-Dom-Nachts.jpg{{!}}Magdeburg Cathedral at night
  | caption5               = [[Magdeburgas katedrāle]]
  }}
 | image_map                = Karte Magdeburg in Deutschland.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 50px
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_shield             = Wappen Magdeburg.svg
 | population_as_of         = 2007
 | population_total         = 230 140
 | established_title        = Pirmoreiz minēta rakstos
 | established_date         = 805. gadā
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Vācija}} [[Vācija]]
 | subdivision_name1        = [[Saksija-Anhalte]]
 | website                  = http://www.magdeburg.de
}}

sentences:
ar tās akvatorijas daļu.]]
'''Akvatorija''' (no {{val|la|aqua}} — '[[ūdens]]', ''territorium'' — '[[teritorija]]') ir ūdens virsmas apgabals, kas ir norobežots ar dabīgām, mākslīgām vai nosacītām robežām. Izšķir dabīgās akvatorijas (piemēram, [[okeāns|okeānu]], [[jūra]]s, [[Līcis|līčus]] un [[Ezers|ezerus]]) un mākslīgas akvatorijas (piemēram, [[osta]]s, [[ūdenskrātuve]]s un [[kanāls|kanālus]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
'''Gilmors''' var būt:

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vairogs (nozīmju atdalīšana)|Vairogs}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vairogs
| abbreviation = Sct
| name_latin = Scutum
| RA = 18
| dec = -10
| areatotal = 109
| arearank = 84. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Sct''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''α Sct''
| stardistance = 174
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ilūkstes vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Ilūkstes lūgšanu nams
| label_position = top
| latd  = 55.967770 | latNS  = N
| longd = 26.285648 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Ilūkste}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1999. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Jolla Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2011. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[programmatūra]]
| products         = operētājsistēma ''[[Sailfish OS|Sailfish]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://jolla.com jolla.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Ziemeļkurzemes reģionālā slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Ventspils|Inženieru iela 60}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Reģionālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 2010
| closed              =
| demolished          =
| website             = www.ziemelkurzemesslimnica.lv
| other_links         =
}}

sentences: '''Rindām auga ozoliņi''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota [[VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Sestajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1926. gadā.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Linkolna memoriāls
|native_name   = ''Lincoln Memorial''
|image         = Aerial view of Lincoln Memorial - east side EDIT.jpeg
|caption       = Linkolna memoriāls 2010. gadā
|map_image     = Vašingtonas centrs
|map_text      =
|map_width     =
| latd  = 38 | latm  = 53 | lats  = 21.48 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  3 | longs =  0.40 | longEW = W
|location      = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
|designer      =
* [[Henrijs Bēkons]] (arhitekts)
* [[Denjels Česters Frenčs]] (skulptors)
|type          = Memoriāls
|material      =
|area          = 2539,6 m{{sup|2}}
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1914
|complete      = 1922
|open          =
|governing     = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
|dedicated_to  = [[Abrahams Linkolns|Abrahamam Linkolnam]]
|visitors      = 7 139 072 (2014)
|extra         =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 66000030
}}
}}
'''Linkolna memoriāls''' ({{val|en|Lincoln Memorial}}) ir piemineklis, kas celts par godu 16. [[ASV prezidents|ASV prezidentam]] [[Abrahams Linkolns|Abrahamam Linkolnam]]. Tas atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Ēka ir 0,43 km2 liela. Tās arhitekts ir Henrijs Bekons, taču Linkolna skulptūras autors ir Daniels Česters Frenčs. Memoriālu cēla desmit gadus no 1912. līdz 1922. gadam (skulptūra tika izveidota 1920. gadā). 1963. gadā [[Mārtins Luters Kings]] [[Maršs uz Vašingtonu|marša uz Vašingtonu]] laikā no Linkolna memoriāla sniedza runu ''[[I Have a Dream]]''. 2007. gadā memoriāls tika ierindots 7. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā. Linkolna memoriāls ir attēlots uz ASV piecu dolāru banknotes reversa.

sentences:
'''Kristalogrāfija''' ir zinātne par atomu izkārtojumu cietvielās, agrāk šī zinātne vairāk koncentrējās uz [[kristāls|kristālu]] zinātnisko izpēti. Sk. rakstu par [[kristalogrāfija|kristalogrāfiju]].
{{Commonscat|Crystallography}}

sentences: '''Auzu pārslas''' ir [[auzas|auzu]] izstrādājums. Auzu pārslās ir salīdzinoši liels [[šķiedrvielas|šķiedrvielu]] un [[ogļhidrāts|ogļhidrātu]] saturs, tāpēc tās iesaka lietot cilvēkiem, kas pastiprināti nodarbojas ar fiziskajām aktivitātēm, piemēram, sporto vai veic smagu darbu.<ref>[http://www.pareizs-uzturs.com/public/auzas-un-auzu-parslas.php Auzas un auzu pārslas] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191202082705/http://www.pareizs-uzturs.com/public/auzas-un-auzu-parslas.php |date={{dat|2019|12|02||bez}} }}, pareizs-uzturs.com. Atjaunots: {{dat|2012|01|26}}.</ref> Auzu pārslas tiek izmantotas arī kā līdzeklis [[holesterīns|holesterīna]] līmeņa samazināšanai asinīs.

sentences: '''Jeremija''' ({{val|he|}}יִרְמְיָה, ''Yirmĭyahu'') [[jūdaisms|jūdaismā]] un [[kristieši|kristietībā]] ir [[pravietis]], kura pravietojumi un dzīve aprakstīti [[Bībele]]s [[Jeremijas grāmata|Jeremijas grāmatā]]. Viņš tiek uzskatīts arī par [[Raudu dziesmas|Raudu dziesmu]] autoru. Aktīvi darbojās no aptuveni 627. gada p.m.ē. līdz 587. gadam p.m.ē.

sentences: '''Metriskie priedēkļi''' vai [[SI pamatvienības|SI vienību]] priedēkļi ir vienības priedēkļi, kas tiek izmantoti, lai veidotu decimālos daudzkārtņus un decimāldaļas. Katram priedēklim ir savs unikālais simbols. Piemēram, priedēklis ''[[kilo]]-'' var tikt pievienots ''[[grams|gramam]]'', tādējādi norādot, ka grams tiek reizināts ar vienu tūkstoti, viens kilograms atbilst 1000 gramiem (1 kg = 1000 g). Savukārt priedēklis ''[[centi]]-'' var tikt pievienots ''[[metrs|metram]]'', lai norādītu, ka tas jādala ar vienu simtu, viens centimetrs atbilst vienai simtdaļai no metra (1 cm = 0,01 m).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stellaria longifolia (3816685972).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria longifolia
| suga_lv = Skrajā virza
| binomial = Stellaria longifolia
| kategorijas = nē
}}'''Skrajā virza''' ({{val|la|Stellaria longifolia}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tā savvaļā ir sastopama [[Ziemeļamerika]]s un [[Eirāzija]]s kalnu un ziemeļu apvidos. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama reti visā valsts teritorijā, kur skrajas grupas aug mitros [[Mežs|mežos]] (galvenokārt skujkoku) un uz aizaugošiem meža ceļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-longifolia-muhl-ex-willd/|title=skrajā virza - Stellaria longifolia Muhl. ex Willd. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-01}}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Mucio Klementi
|          vārds_orig = ''Muzio Clementi''
|              attēls = Muzio Clementi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1752
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]]<br />({{ITA}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1832
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Īvšema]] (''Evesham''), [[Vusteršīra]], {{GBR}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts = Muzio clementi.png
|               stils = [[Klasicisms (mūzika)|klasicisms]]
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki = [[Džons Fīlds]], [[Ignats Mošeless]], [[Džakomo Meijerbērs]], [[Frīdrihs Kalkbrenners]], [[Johans Nepomuks Hummels]], [[Kārlis Černijs]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Cladium|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Cladium mariscus kz10.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Cladium mariscus|autors=(L.) Pohl|suga_lv=Dižā aslape|suga=Cladium mariscus|ģints_lv=Aslapes}}'''Dižā aslape''' ({{val|la|Cladium mariscus}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Amerika|Amerikā]], [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. [[Latvija|Latvijā]] Dižā aslape ir sastopama reti un nevienmērīgi: pārsvarā [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] un jūras piekrastē valsts ziemeļrietumu daļā, uz kaļķaina pamata zāļu purvos, skrajos, mitros mežos un gar ezeriem.

sentences:
'''Citāts''' ir burtisks izraksts no kāda [[Teksts|teksta]] vai precīzi atkārtoti kādas personas [[Vārds|vārdi]].<ref name=":0" /> Vārdu pa vārda atkārtots teksts vai teksta daļa; citējums.<ref>Iveta Vīduša. Valodas labirinti 8. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 23. lpp.</ref> Rakstot citātus, vienmēr liek [[pēdiņas]] ('''" " vai « »''').<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 28. lpp.</ref> Tos var iedalīt divējādi:
{| class="wikitable"
!Citātu iedalījumi:
!Citāts kā atsevišķa teikuma daļa
!Citāts kā teikuma daļa
|-
|'''Piemēri:'''
|Teksts: '''"Citāts.!?"'''
|Teksts, ka '''"citāts".!?'''
|-
|'''Rakstot citātu jāievēro:'''
|1. Pirms citāta ir kols.

sentences: '''Termoelektronu emisija''' - brīvu [[elektrons|elektronu]] atdalīšanās no sakarsētiem ķermeņiem jeb [[elektronu emisija]]s veids, kas pamatojas uz [[temperatūra]]s iedarbību. Lai emisija būtu iespējama, elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskajai enerģijai]] jābūt pietiekamai, lai sarautu saiti ar emitējošo vielu. Istabas temperatūrā šī enerģija parasti nav pietiekama, tādēļ emitējošie ķermeņi (piemēram, [[elektronu lampa|radiolampu]] [[katods|katodi]]) ir jāuzkarsē. Vislabākās emitējošās vielas ir dažādu [[sārmu metāls|sārmu metālu]] [[oksīds|oksīdu]] maisījumi.

sentences:
" uz automašīnas antenas]]
'''Uzvaras kults''', arī '''Pobedobesije''' ({{val|ru|Победобесие}}) ir termins, ko lieto, lai aprakstītu hipertrofētu [[Uzvaras diena]]s svinēšanu [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bikstu pagasts
| karte             = Bikstu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Biksti
| platība           = 96,03
| iedzīvotāji       = 1045<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1045 / 96.03 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus raža
| attēls                   = The Ice Harvest Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ice Harvest''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Harolds Reimiss]]
| producents               =
* [[Alberts Berdžers]]
* [[Rons Jerksa]]
| scenārija autors         =
* [[Ričards Ruso]]
* [[Roberts Bentons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Konija Nīlsena]]
| mūzika                   = [[Deivids Kitajs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|9|3|Dovilas filmu festivāls|2005|11|25|Pasaules pirmizrāde}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/ice-harvest-2005|title=The Ice Harvest|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513172505/https://www.bbfc.co.uk/releases/ice-harvest-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iceharvest.htm|title=The Ice Harvest|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Ledus raža''' ({{val|en|The Ice Harvest}}) ir 2005. gada melnā kinokomēdija, kas balstīta uz Skota Filipsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Harolds Reimiss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Billijs Bobs Torntons]] un [[Konija Nīlsena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|3||bez}} Dovilas filmu festivālā.

sentences:
{{cita nozīme|Afganistānas pilsētu|Kirgizstānas pilsētu|Džalalabada}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Džalālābāda
 | official_name            = {{ara|جلال آباد}}
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Ghousejaa.jpg
 | image_caption            = Gubernatora nams
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Afganistāna
 | pushpin_label_position   = bottom
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AFG}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Nangarhāra|Nangarhāra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2006. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 168600
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 34 | latm = 26 | lats =  | latNS = N
 | longd = 70 | longm = 27 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 575
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Armēnijas Vērtspapīru birža<br />''Armenia Securities Exchange''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2001. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Erevāna]]
| location_country = {{ARM}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[NASDAQ OMX Nordic]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://amx.am amx.am]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''Armēnijas Vērtspapīru birža''' jeb '''''AMX''''' ({{val|en|Armenia Securities Exchange}}, {{val|hy|Հայաստանի ֆոնդային բորսա}}), agrāk — ''NASDAQ OMX Armenia'', ''Armex'', ir [[Armēnija]]s [[fondu birža]]. Tās birojs atrodas [[Erevāna|Erevānā]]. Birža ietilpst ''[[Nasdaq]]'' grupā.
Armēnijas Vērtspapīru birža ir [[Eiropas Āzijas fondu biržu federācija]]s (''FEAS'') biedrs.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Boriss Švānebahs
|     vārds_orig = ''Борис Антонович Шванебах''
|         attēls = Schwanebach, Boris.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Antons Švānebahs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = neprecējies
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās Valgā ar igauņiem
| datums     = {{dat|2016|9|3}}
| laiks      = 12.00
| vieta      = Valgas bibliotēka
| apraksts   = Kopīga tikšanās ar igauņiem. Diskusijas par tēmām, kas aktuālas abām kopienām. Sarunu valoda angļu. Izbraukšana no Rīgas ap 9.00. Vakarā atgriešanās Rīgā.
| virtuve    =
| wifi       = Jā
| adrese     = Aia tänav 12, Valga [http://osm.org/go/0wyET8Xe?layers=T&m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Juhan121}}
# {{u|Kruusamägi}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Turaids}}
# {{u|Voll}}
# {{u|WikedKentaur}}
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ūdrīšu pagasts
| karte             = Ūdrīšu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs2           = [[Augstkalne (Ūdrīšu pagasts)|Augstkalne]]
| platība           = 107,21
| iedzīvotāji       = 1724<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1724 / 107.21 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Ūdrīšu pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos, [[Daugava]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Krāslava]]s pilsētu, [[Izvaltas pagasts|Izvaltas]], [[Kombuļu pagasts|Kombuļu]], [[Krāslavas pagasts|Krāslavas]] un pa Daugavu ar [[Kaplavas pagasts|Kaplavas]] pagastiem, kā arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Salienas pagasts|Salienas]] un [[Naujenes pagasts|Naujenes]] pagastiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Erhards Bricke
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zinaīda Sitina
|          bērni = Maksimiliāns Bricke
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896–1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[Ķīmijas tehnoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Maksimiliāns Glāzenaps]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Erhards Bricke''' ({{val-de|Erhard Britzke}}, {{val-ru|Эргард Викторович Брицке}}; 1877–1953) bija vācbaltiešu izcelsmes [[Krievijas impērija]]s, vēlāk [[PSRS]] [[ķīmiķis]]. [[Rīgas Politehniskais institūts (1896–1919)|Rīgas Politehniskā institūta]] (1910–1917) un Pļehanova Maskavas tautsaimniecības institūta (1919–1929), [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] Militāri Ķīmiskās akadēmijas profesors (1932-1939). Mākslīgā mēslojuma zinātniskā institūta direktors (1923-1938). Pētīja un patentēja minerālmēslu iegūšanas metodes un piedalījās [[Ķīmiskie ieroči|ķīmisko ieroču]] ražošanas tehnoloģiju izstrādē. [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s īstenais loceklis, Ļeņina prēmijas laureāts (1929).<ref>{{LPE|2|136}}</ref>

sentences: '''Pašindukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā, mainoties kontūra izmēriem vai [[Magnētiskā caurlaidība|vides magnētiskajai caurlaidībai]], bet visbiežāk — caur šo kontūru plūstošās [[Strāvas stiprums|strāvas stiprumam]]. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] atsevišķs gadījums.

sentences:
{{ievads+}}
{{apvienot|alpīnisms|sports Latvijā}}
{{papildu atsauces+}}<!-- nepietiek ar vienu papildu atsauci -->
== Alpīnisma attīstība Latvijā ==
Alpīnisma attīstība Latvijā nenotika vienmērīgi, jo to ietekmēja kā ekonomiski, tā politiski aspekti. Pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] ceļošana kļuva pieejamāka, bet tā notika individuāli, tā tas turpinājās līdz 1950. gadu sākumam, jo nebija izveidotas vienotas organizācijas. Šajā periodā kāpšanas tehnika un inventārs bija ļoti vienkāršs, bieži vien [[Alpīnists|alpīnistu]] nevarēja atšķirt no kalnu tūrista.
1956. gada jūlijā notika Latvijas 1. alpiniāde, kas aizsāka alpīnisma strauju attīstību. Ceļotāji tika sadalīti par klasifikācijām un PSRS alpīnisma sistēma noteica drošības noteikumus un sporta klasifikācijas normatīvus. Tika izveidotas alpīnistu un kalnu tūristu klasifikācijas, katrai bija savi noteikumi un tu nevarēji ceļojuma laikā mainīt klasifikāciju. Alpīnisti drīkstēja kāpt tikai [[Virsotne|virsotnēs]], kāpt tehniski sarežģītus maršrutus ar sarežģītāku kāpšanas tehniku.Kalnu tūristiem bija atļauts ceļot starp [[Ieleja|ielejām]] aptverot plašus reģionus, kā arī pašās vienkāršākās un populārākajās virsotnēs.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Moriss Meterlinks
| vārds_orig = ''Maurice Maeterlinck''
| attēls = Maurice Maeterlinck 2.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1862
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 29
| dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Gente}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 6
| m_vieta = [[Nica]], [[Francijas Ceturtā republika|Francija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[esejists]]
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri = [[simbolisms]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Wikimedia Foundation]]
[[Kategorija:Wiki]]
[[Kategorija:Projekti]]
[[Kategorija:ASV tīmekļa vietnes]]

sentences: '''Magnētiskā ķēde''' ir secīgu [[Magnētiķis|magnētiķu]] kopa, caur kuru iet [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]].

sentences: '''Ķermeņa masas indekss''' ('''ĶMI''', {{val|fr|indice de masse corporelle}}) jeb '''Kitēla indekss''' (''indice de Quetelet'') ir beļģu statistiķa [[Ādolfs Kitēls|Ādolfa Kitēla]] izgudrots cilvēka ķermeņa [[aptaukošanās]] rādītājs, ko izsaka kā [[svars|svara]] un kvadrātā kāpināta [[augums|auguma]] [[garums|garuma]] attiecību (kg/m2).<ref name=EB>{{Cite web |title=How Is BMI Calculated? |url=https://www.britannica.com/story/how-is-bmi-calculated |access-date=2024-03-18 |website=www.britannica.com}}</ref><ref>{{cite journal | vauthors = Eknoyan G | title = Adolphe Quetelet (1796–1874)--the average man and indices of obesity | journal = Nephrology, Dialysis, Transplantation | volume = 23 | issue = 1 | pages = 47–51 | date = January 2008 | pmid = 17890752 | doi = 10.1093/ndt/gfm517 | doi-access =  }}</ref>

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Atēnas
 | official_name            = Αθήνα
 | settlement_type          = valsts galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Athens Montage L.png
 | image_caption            = Dažādi objekti Atēnās
 | image_flag               =
 | image_seal               = Athens seal.png
 | pushpin_map              = Grieķija
 | latd  = 37 | latm  = 58 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 23 | longm = 43 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        = Perifērija (περιφέρειες)
 | subdivision_name1        = [[Atika]]
 | subdivision_type2        = Nome (νομός)
 | subdivision_name2        = Atēnas
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Giorgs Kaminis
 | area_total_km2           = 38.964
 | elevation_m              =
 | elevation_ft             =
 | elevation_max_m          = 338
 | elevation_min_m          = 70
 | population_total         = 745 514
 | population_as_of         = {{dat|2001|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 10x xx, 11x xx, 120 xx
 | area_code                = 21
 | website                  = [http://www.cityofathens.gr/ cityofathens.gr]
 | footnotes                =
}}
'''Atēnas''' ({{val|gr|Αθήνα}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Ἀθῆναι'') ir [[Grieķija]]s galvaspilsēta un valsts lielākā pilsēta. Viena no slavenākajām un tūristu apmeklētākajām pilsētām pasaulē. Tiek uzskatīta par Rietumu civilizācijas un [[demokrātija]]s šūpuli. Īpašs kultūras uzplaukums, kura nozīme [[Rietumu kultūra|rietumu kultūrā]] nav pārvērtējama, Atēnās bija 5. un 6. gadsimtā pirms mūsu ēras, kad Atēnās tika uzceltas vairums klasisko celtņu un darbojās Akadēmija. Tajā laikā Atēnās darbojās filozofi [[Sokrats]], [[Platons]] un [[Aristotelis]], dramaturgi [[Aishils]], [[Aristofans]], [[Eiripīds]] un [[Sofokls]], vēsturnieks [[Hērodots]], tēlnieks [[Feidijs]] un citi.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Zvēru valstība
 | oriģinālnos = ''Animal Kingdom''
 |      attēls = Animal kingdom poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, drāma
 |    režisors = [[Deivids Mišods]]
 |  producents = [[Liza Votsa]]
 |   scenārijs = Deivids Mišods
 |     aktieri =
* [[Džeki Vīvere]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Lūks Fords]]
 |      mūzika = [[Entonijs Partoss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Screen Australia]]''
* ''[[Porchlight Films]]''
* ''[[Film Victoria]]''
* ''[[Screen NSW]]''
* ''[[Fulcrum Media Finance]]''
* ''[[Showtime Australia]]''
* ''[[Blue-Tongue Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Madman Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|3|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/animal-kingdom-2010|title=Animal Kingdom|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 21, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=animalkingdom.htm|title=Animal Kingdom (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 21, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Zvēru valstība"''' ({{val|en|Animal Kingdom}}) ir 2010. gada kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Mišods]]. Galvenās lomas atveido [[Džeki Vīvere]], [[Bens Mendelsons]], [[Gajs Pīrss]], [[Džoels Edžertons]] un [[Lūks Fords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|22||bez}}.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Trīsciems
|attels             =
|paraksts           = Mangaļu muiža (''Magnushof'', 18. gadsimts).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 11,319 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 477 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|11|29}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/trisciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'''Reinhards''' var būt:

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Neila Triveta Globālās atmosfēras uzraudzības observatorija
| oriģinālnosaukums    = ''Dr. Neil Trivett Global Atmosphere Watch Observatory''
| attēls               = Gaw lab 20160601.jpg
| paraksts             =
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            = Triveta
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| latd=82| latm=27| lats= 03| latNS=N
| longd=62| longm=30| longs= 26| longEW=W
| novietojums          = [[Elsmīra sala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1986
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Environment and Climate Change Canada|ECCC]]
| pers_vasara          = 2
| pers_ziema           = 2
| augstums             = 185
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Austrumu laiks|EST]] (UTC-5)
| mājaslapa            =
}}
'''Neila Triveta Globālās atmosfēras uzraudzības observatorija''' ({{val|en|Dr. Neil Trivett Global Atmosphere Watch Observatory}}) vai '''Alertas observatorija''' (''Alert Observatory'') ir [[Kanāda]]s [[polārstacija|pētniecības]] observatorija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.canada.ca/en/environment-climate-change/services/science-technology/centres.html Canada.ca Environmental science centres across Canada]</ref> Izvietojusies [[Elsmīra sala]]s ziemeļaustrumos {{nobr|6 km}} uz dienvidiem no [[Alerta]]s militārās bāzes. Darbojas kā viena no 31 [[WMO|Pasaules Meteoroloģijas organizācija]]s Globālās atmosfēras uzraudzības (GAW) programmas stacijām un ir viena no trijām [[siltumnīcas gāze]]s savstarpējās salīdzināšanas virsvietnēm, jo savas nomaļās atrašanās vietas un nepiesārņotās atmosfēras dēļ nodrošina starptautisko zinātnisko sabiedrību ar atmosfēras ķīmijas bāzes rādītājiem.<ref>[https://www.canada.ca/en/environment-climate-change/services/climate-change/greenhouse-gases-aerosols-monitoring.html Canada.ca Greenhouse gases and aerosols monitoring]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Grēviņa
|         vārds_orig =
|             attēls = Anna Grēviņa.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = [[Katrīnas skola]], [[Viļķenes pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1979
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki = [[Kārlis Dēķens]]
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Valdis Grēviņš]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|title=Anna Grēviņa|publisher=Viļķenes pagasts|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150321191737/http://vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|archivedate={{dat|2015|03|21||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.limbazubiblioteka.lv/lv/ms/novadpetnieciba/novadnieku_enciklopedija/grevina_anna/&a=10|title=Grēviņa Anna|publisher=Limbažu Galvenā bibliotēka|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Tulkotāja, dziedātāja, teātra kritiķe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Grēviņa''' (dzimusi '''Dēķēna''' {{dat|1892|7|13}}, mirusi {{dat|1979|1|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] tulkotāja, dziedātāja un teātra kritiķe.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Teodors Debners
|     vārds_orig = ''Theodor Doebner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Veckalsnava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Osnabrika}}<br>({{vieta|Vācija|Lejassaksija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = gleznotājs un grafiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Teodors Debners (mācītājs)|Teodors Debners]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bernhards Gregori
|     vārds_orig = ''Bernhard Gregory''
|         attēls = Bernhard Gregory.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Rēvele|2s=Tallina|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Berlīne|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{DEU}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Cita nozīme|vienu četrām gada daļām|koka vecuma norādošajiem gredzeniem koka šķērsgriezumā|gadskārta (dendroloģija)}}
{{Citas nozīmes|vienu četrām gada daļām|Gadalaiki (nozīmju atdalīšana)|Gadalaiki}}

sentences: '''31. augusts''' ir gada 243. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (244. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 122 dienas.

sentences:
{{Cita nozīme|zvaigznāju|dzīvnieku|Mazais lācis}}
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lācis|Lācis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Lācis
| abbreviation = UMi
| name_latin = Ursa Minor
| RA = 15
| dec = +75
| areatotal = 256
| arearank = 56. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = Polārzvaigzne
| starmagnitude = 2,02
| neareststarname = ''π1 UMi''
| stardistance = 70,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =[[Ursīdas]]
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences: '''Aktuārs''' ir darījumu profesionālis, kas nosaka [[risks|riska]] un [[nenoteiktība]]s finansiālo [[iespējamība|iespējamību]]. Aktuāri ir labi apmācīti [[eksperts|eksperti]] ar labām [[matemātika]]s zināšanām un padziļinātu finansiālās drošības sistēmas izpratni, izprot tās cēloņus, tās sarežģītību. Aktuāri novērtē nākotnes [[notikums|notikumu]] iespējamību un meklē ceļus, lai izslēgtu nevēlamo notikumu iespējamību, tādā veidā samazinot iespējamos [[zaudējumi|zaudējumus]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                   = Baku
|native_name            = ''Bakı''
|image_skyline          = Baku Montage.jpg
|imagesize              = 250px
|image_flag             =
|image_shield           = Baku seal.PNG
|pushpin_map            = Azerbaijan
|pushpin_label_position = left
|pushpin_map_caption    =
|subdivision_type       = Valsts
|subdivision_name       = {{AZE}}
|established_title      =
|established_date       =
|leader_title           = Mērs
|leader_name            = [[Hadžibala Abutalibovs]]
|area_magnitude         =
|area_total_km2         = 2130
|area_land_km2          =
|area_water_km2         =
|population_as_of       = 2012. gadā
|population_footnotes   =
|population_total       = 2122300
|population_metro       =
|population_density_km2 = auto
|timezone               = [[Azerbaidžānas laiks|AZT]]
|utc_offset             = +4
|timezone_DST           =
|utc_offset_DST         =
|latd=40 |latm=23 |lats=43|latNS=N
|longd=49 |longm=52 |longs=56|longEW=E
|elevation_m            = -28
|postal_code_type       = Pasta indekss
|postal_code            = AZ1000
|website                = {{URL|http://www.bakucity.az}}
|footnotes              =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Meklēju draugu pasaules galam
| attēls = Seeking a Friend for the End of the World Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seeking a Friend for the End of the World''
| žanrs = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors = [[Lorēne Skafarija]]
| producents = * [[Stīs Golins]]
* [[Džoja Gormena]]
* [[Marks Rojbals]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
| scenārija autors = Lorēne Skafarija
| galvenajās lomās = * [[Stīvs Karels]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Viljams Pītersens]]
| mūzika = * [[Džonatans Sadovs]]
* [[Robs Simonsens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2012|6|18|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|22|ASV|2012|8|17|Latvija|}}
| ilgums = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seeking-friend-end-world-2012|title=Seeking a Friend for the End of the World|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seekingafriend.htm|title=Seeking a Friend for the End of the World (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Meklēju draugu pasaules galam"''' ({{val|en|Seeking a Friend for the End of the World}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Lorēne Skafarija]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Kīra Naitlija]], [[Ādams Broudijs]], [[Dereks Lūks]] un [[Viljams Pītersens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|6|18||bez}} Losandželosas filmu festivālā.

sentences: '''15. maijs''' ir gada 135. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (136. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 230 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Brīvdienas]]
[[Kategorija:Kristiešu svētki]]
[[Kategorija:Svētki]]

sentences: '''Siņhajas revolūcija''' ([[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]: 辛亥革命) bija [[revolūcija]] Ķīnā, kas gāza monarhiju — [[Cjinu dinastija|Cjinu impēriju]].

sentences: '''Jonišķu svīta (D3jn)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenas stāva]] Jonišķu horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]], kas ir izplatīta valsts dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Tālāk tā iestiepjas Lietuvas teritorijas ziemeļrietumu daļā.

sentences: {{cita nozīme|programmatūru paketi|DNS pavairošanas metodi|Cilpmediēta izotermiska amplifikācija}}

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristofs Frīdrihs Neanders
|     vārds_orig = Christoph Friedrich Neander
|         attēls = Christoph Friedrich Neander.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1723
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Iecava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]](tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1802
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Augstkalne (Augstkalnes pagasts)|Mežmuiža]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | nos             = Tallinas "Norma"
 | pilsēta         = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
 | dib             = 1959
 | beidza_pastāvēt = 1997
 | darbojās        =
 | stad            =
 | ietilp          =
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           = Igaunijas
 | uzvaras1        = 1992, 1992–93
 | līga2           = Igaunijas kausa
 | uzvaras2        = 1993–94
 | līga3           = Igaunijas PSR
 | uzvaras3        = 1964, 1967, 1970, 1979, 1988
 | līga4           = Igaunijas PSR kausa
 | uzvaras4        = 1962, 1965, 1971, 1973, 1974, 1989
}}
'''Tallinas "Norma"''' ({{val|et|Tallinna FC Norma}}) bija [[futbols|futbola]] klubs no [[Tallina]]s [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{vikisaites+}}
Ar terminu '''pilsētas upes sindroms''' ({{val-en|urban stream syndrome}}) tiek apzīmēta pilsētas upju [[Ekoloģija|ekoloģiskā]] degradācija — negatīvo ietekmju komplekss, kuram tiek pakļauta [[upe]], tai plūstot caur urbanizētām teritorijām.<ref>Meyer, J.L., Paul, M.J. and Taulbee, W.K. 2005. Stream ecosystem function in urbanizing landscapes. Journal of the North American Benthological Society. (24), 602—612.</ref> Sindroms izpaužas kā ūdensteces ekosistēmas strukturālās un funkcionālās izmaiņas: paaugstinātās piesārņojošo vielu koncentrācijas, mainīta gultnes morfoloģija, samazināta bioloģiskā daudzveidība, pret piesārņojumu toleranto sugu dominance un citas pazīmes. Upju ekosistēmas urbanizētās teritorijās ir īpaši neaizsargātas pret negatīvām ietekmēm, ko rada zemes izmantošanas, virsmas apauguma izmaiņas un ar to saistītas antropogēnas aktivitātes. Bieži vien procesi un mehānismi, kas izsauc sindromu, ir kompleksi un sarežģīti.<ref name=":0">Walsh, C.J., Roy, A. H., Feminella, J.W., Cottingham, P. D. and Groffman, P. M. 2005. The urban stream syndrome: current knowledge and the search for a cure. Journal of the North American Benthological Society. (24), 706—723.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies nephrolepis|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies nephrolepis|suga_lv=Mandžūrijas baltegle|attēls=Abies nephrolepis - Bergianska trädgården - Stockholm, Sweden - DSC00518.JPG|attēls2=}}
'''Mandžūrijas baltegle''', pazīstama arī kā '''baltmizas baltegle''', ({{val|la|Abies nephrolepis}}) ir [[priežu dzimta]]s koku suga.

sentences: '''28. jūnijs''' ir gada 179. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (180. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 186 dienas.

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Vampanoagi
Wôpanâak
|attēls =
|skaits =2000+
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Masačūsetsa]]
|reliģija=kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|angļu]], sākotnēji vampanoagu (tiek atjaunota)
|radi   =citas [[algonkinu tautas|algonkinu]] tautas
}}

sentences: '''Genocīds''' ir darbība, kas vērsta, lai pilnībā vai daļēji iznīcinātu kādu nacionālu, etnisku, [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] vai [[Reliģiozitāte|reliģiskās piederības]] grupu kā tādu: nogalinot šīs grupas locekļus, fiziski sakropļojot vai garīgi traumējot tos, apzināti radot šādai grupai tādus dzīves apstākļus, kur paredzēta tās pilnīga vai daļēja iznīcība, apzināti ierobežojot [[Dzimstības kontrole|dzimstību]] šajā grupā, ar varu pārvietojot vienas grupas bērnus dzīvošanai citā grupā. Genocīds ietver sevī gan fizisko aspektu — uzskaitot konkrētas darbības kā, piemēram, noteiktas ļaužu grupas locekļu [[Nogalināšana|nogalināšanu]], — tā arī psiholoģisko aspektu: šīs darbības tiek veiktas ar konkrētu nodomu daļēji vai pilnīgi iznīcināt nacionālu, etnisku, rases vai reliģiozu iedzīvotāju grupu “kā tādu”.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Jāksons
|     vārds_orig = ''Ernst Jaakson''
|         attēls = Ernst Jaakson (1905 - 1998), ERM Fk 2731-47.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ernsts Jāksons 1937. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ņujorka]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{EST}}
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ernsts Rūdolfs Jāksons''' (dzimis {{dat|1905|8|11}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1998|9|4}} [[Ņujorka|Ņujorkā]]) bija [[Igaunija]]s [[diplomāts]]. Igaunijas "diplomātijas patriarhs". Diplomāts ar, iespējams, visilgāko nepārtraukta diplomāta darba stāžu pasaulē (vairāk nekā 70 gadi).<ref name="lat">{{LAT e|3|113}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Propilēnoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHCH2O
|molmasa=58,1
|blīvums=830
|kušanas temperatūra=-111,9 °C
|viršanas temperatūra=34,2 °C
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Glenko
| alt_name            =
| iucn_category       = IV
| photo               = Scotland_Glencoe.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 56.667778 | latNS  = N
| longd = 4.986667 | longEW = W
| label_position      = bottom
| location            = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Skotija|Hailenda}}
| nearest_city        =
| area                = 56,3 km2
| established         = 2017
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Trūro katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Truro_Cathedral_7.jpg
| image_size            =
| caption               = Trūro katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Trūro katedrāle
| position              = left
| latd                  = 50.264167
| longd                 = -5.051111
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Kornvola|Trūro}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džons Logboro Pīrsons]] (John Loughborough Pearson)
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1880. gads
| year_completed        = 1910. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 76 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Trūro katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q637460"
}
</mapframe>

sentences: '''Vienības vektors''' jeb '''orts''' ir tāds [[vektors]], kurš nav [[nullvektors]] un tā garumu ([[vektora modulis|moduli]]) izmanto par mēra vienību, jo vektora garumam virziena noteikšanā nav nekādas nozīmes. Šādus vektorus izmanto citu vektoru un tam paralēlo [[taisne|taišņu]] orientēšanai.

sentences: Par '''psihedēlisko pieredzi''' modernajā [[psihofarmakoloģija]]s zinātnē un dažādos filozofiskos, psiholoģiskos, neiroloģiskos un reliģiskos diskursos dēvē [[mainīgie apziņas stāvokļi|apziņas stāvokli]], ko izraisa daudzi [[halucinogēni]] un [[empatogēni]], ir īpaši [[psihedēliskie halucinogēni|psihedēliskās vielas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Timola struktūrformula

 Timola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=960
|kušanas temperatūra=48-52 °C
|viršanas temperatūra=232 °C
}}
'''Timols''' (5-metil-2-izopropilfenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad timols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Timols ir bezkrāsaina kristāliska viela ar īpatnēju [[ķimenes|ķimeņu]] smaržu un asu garšu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabriela Mistrala
|         vārds_orig = ''Gabriela Mistral''
|             attēls = Gabriela Mistral-01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1889
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Vikunja}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hempstīda|2s=Ņujorka (štats)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Čīliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Gabriela Mistral.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1914—1957
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Lusila Godoja Alkajaga''' ({{val|es|Lucila Godoy Alcayaga}}; dzimusi {{dat|1889|4|7}}, mirusi {{dat|1957|1|19}}), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu '''Gabriela Mistrala''' (''Gabriela Mistral''), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un [[feminisms|feministe]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Beverlihilsas policists
| attēls                   = Beverly Hills Cop.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Beverly Hills Cop''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Mārtins Brests]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         = [[Daniels Petrijs jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Liza Eilbahere]]
* [[Ronijs Kokss]]
| mūzika                   = [[Harolds Faltermeijers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films]]''
* ''[[Eddie Murphy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1984|12|1|Losandželosas pirmizrāde|1984|12|5|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-1984|title=Beverly Hills Cop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518083543/https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-1984}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|316,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beverlyhillscop.htm|title=Beverly Hills Cop|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Beverlihilsas policists 2]]
| imdb                     =
}}
'''Beverlihilsas policists''' ({{val|en|Beverly Hills Cop}}) ir 1984. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Mārtins Brests]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džadžs Reinholds]], [[Džons Eštons]], [[Liza Eilbahere]] un [[Ronijs Kokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1984|12|1||bez}} Losandželosā. Filmai iznākuši divi turpinājumi: 1987. gada filma "[[Beverlihilsas policists 2]]" un 1994. gada filma "[[Beverlihilsas policists 3]]".

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Monmartrs
| Nosaukums2           = ''Montmartre''
| Photo                = Montmarte 2 (pixinn.net).jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Parīze
| plat_d = 48.886944 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  = 2.341111 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  =
| Augstums             = 130
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta      = {{vieta|Francija|Parīze|18. apgabals}}
| Kalnu grēda          =
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}
'''Monmartrs''' ({{val|fr|Montmartre}}) ir 130 m augsts pakalns [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Ar '''Monmartras''' nosaukumu arī apzīmē apkārt esošo rajonu. Atrodas pilsētas ziemeļu daļā. Monmartra ir pazīstama kā mākslinieku rajons, kalna virsotnē atrodas [[Parīzes Svētās sirds bazilika|Svētās sirds bazilika]]. Šeit arī tika likti pirmie pamati [[Jezuītu ordenis|Jezuītu ordeņa]] izveidē.<ref name=ParisDigest>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.parisdigest.com/paris/montmartre.htm |title=Montmartre, Paris' last village. Facts. |author= |year=2018 |publisher=Paris Digest |accessdate=2018-09-07}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reāli veči
| operators =
| attēls = Stand up guys poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Fišers Stīvenss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džulianna Mārgulisa]]
* [[Marks Mārgoliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stand Up Guys''
| studija = * ''Sidney Kimmel Entertainment''
* ''Lakeshore Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|10|12}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433634305/|title=
Stand Up Guys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reāli veči"''' ({{Val|en|Stand Up Guys}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Fišers Stīvenss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Kristofers Volkens]], [[Alans Ārkins]], [[Džulianna Mārgulisa]] un [[Marks Mārgoliss]].

sentences:
'''Bora''' var būt:
* [[Bora (Krievija)|Bora]] — pilsēta Krievijā;
* [[Bora (Serbija)|Bora]] — pilsēta Serbijā;
* [[Bora (Turcija)|Bora]] — pilsēta Turcijā;
* [[Bora (vējš)|Bora]] ― spēcīgs, zems vējš no ziemeļaustrumiem Adrijas jūras tuvumā.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''chown''}}
'''''chown''''' (abreviatūra no ''change owner'') ir [[komanda (datorika)|komanda]], ko izmanto ''[[Unix]]'' līdzīgajās sistēmās, lai nomainītu īpašnieku failu sistēmas [[fails|failiem]] vai [[Direktorijs|direktorijiem]]. [[privilēģijas (datorika)|Neprivileģēti]] (parasti) lietotāji, kas vēlas nomainīt sev piederoša faila grupas piederību, var izmantot komandu [[chgrp]].

sentences:
'''''Hane''''' var būt:
* [[Reimārs Hāne]] ''(Reymar Hane)'' — Livonijas ordeņa mestrs;
* [[Hāni]] — baltvācu dzimta.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences: '''Folkloristika''' ir [[zinātne]] par [[folklora|folkloru]]. Tā aptver trīs savstarpēji saistītas nozares — tautas daiļrades materiālu vākšanu, publicēšanu un izpēti.

sentences:
'''Kriptodepresija''' ir:
* Iekšzemē esoša, ar [[ūdens|ūdeni]] pildīta [[ieplaka]], kuras gultne atrodas zemāk par jūras līmeni.
* Tā [[ezers|ezera]] vai [[upe]]s gultnes daļa, kas atrodas zem jūras līmeņa.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Nīla
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = View from Cairo Tower 31march2007.jpg
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = Nīla [[Kaira|Kairā]]
  | karte             = Nile-lv.svg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     = 235px
  | izteka            = [[Gikizi|Gikizi kalns]]
  | augštece          = [[Luvinroza]], [[Kagera]], [[Baltā Nīla]]
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Vidusjūra]]
  | baseina_valstis   = [[Ēģipte]], [[Sudāna]], [[Dienvidsudāna]], [[Etiopija]], [[Uganda]], [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo D.R.]], [[Kenija]], [[Tanzānija]], [[Ruanda]], [[Burundi]], [[Eritreja]]
  | tek_caur          = [[Ruanda]], [[Burundi]], [[Tanzānija]], [[Uganda]], [[Dienvidsudāna]], [[Sudāna]], [[Ēģipte]]
  | garums            = 6852
  | iztekas_augstums  = 2700
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           = 2700
  | caurtece          = 2830
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 82
  | baseins           = 3254555
  | pietekas          = [[Zilā Nīla]], [[Atbara]]
  | sāk_plat_d=3 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=S
  | sāk_gar_d=29 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=31 | iet_plat_m=0 | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=31 | iet_gar_m=0 | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
}}
'''Nīla''' ({{val-ar|النيل}}, ''An Nīl''; [[ēģiptiešu valoda|seno ēģiptiešu]]: ''Iteru'' vai ''Ḥ'pī'', [[koptu valoda|koptu]]: ''P(h)iaro'') ir upe [[Āfrika]]s ziemeļaustrumos, to uzskata par garāko upi pasaulē.<ref>{{PZT|512}}</ref> Savā {{nobr|6852 km}} garajā<ref>[http://www.inpe.br/noticias/noticia.php?Cod_Noticia=1501 Estudo do INPE indica que o rio Amazonas é 140 km mais extenso do que o Nilo]</ref> tecējumā uz [[Vidusjūra|Vidusjūru]]  tā šķērso septiņu valstu teritoriju un ir šūpulis vienai no pirmajām senajām civilizācijām — [[Senā Ēģipte|Senajai Ēģiptei]]. Nosaukums «Nīla» cēlies no [[grieķu valoda]]s vārda ''Neilos'' (''Νειλος'') — ‘upes ieleja’.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Starcs
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = AS Daugavpils Lokomotīvju Remonta Rūpnīca
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1866. gads (1994. gads kā akciju sabiedrība)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Daugavpils]], Marijas iela 1
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         =
| services         = [[Dzelzceļš|dzelzceļa]] [[lokomotīve|lokomotīvju]] remonts un modernizācija, [[tramvajs|tramvaju]] būve
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Skinest Rail]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.dlrr.eu dlrr.eu]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''[[akciju sabiedrība|AS]] "Daugavpils Lokomotīvju Remonta Rūpnīca"''' (saīsinājumā '''''DLRR''''') ir [[Latvija|Latvijā]] reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojās ar [[Dzelzceļš|dzelzceļa]] ritošā sastāva kapitālo remontu un modernizāciju, [[tramvajs|tramvaju]] būvi, kā arī piedāvā metālapstrādes pakalpojumus. Tas atrodas [[Daugavpils|Daugavpilī]], un ir lielākais šāda profila uzņēmums Baltijas valstīs.
Rūpnīca ir dibināta 1866. gadā. 1994. gadā tā tika reorganizēta kā valsts akciju sabiedrība,<ref name="Lursoft DLRR" /> 1998. gadā [[privatizācija|privatizēta]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ošupes pagasts
| karte             = Ošupe Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ošupes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Ošupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Degumnieki
| platība           = 224,3
| iedzīvotāji       = 1104<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1104 / 224.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kornranča
| native_name         = Corn Ranch
| former_names        =
| alternate_names     = ''Launch Site One''
| status              = aktīvs
| image               = Corn Ranch Spaceport National Map view.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Skats uz Kornrančas kosmodromu no putna lidojuma
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Blue Origin]]
| current_tenants     = [[Blue Origin]]
| location            = {{USA}}, [[Teksasa]]
| address             =
| location_town       = [[Vanhorna]]
| location_country    = [[ASV]]
| pushpin_map         = ASV#Teksasa
| latd  = 31| latm  = 25| lats  = 20| latNS  = N
| longd = 104| longm = 45| longs = 01| longEW = W
| map_caption         = Atrašanās vieta
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date = 2004
| start_date          =
| completion_date     = 2006
| opened_date         = 2006
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Kornranča''' ({{Val|en|Corn Ranch}}), arī ''Launch Site One'', ir [[Blue Origin]] īpašumā esošs [[kosmodroms]]. Atrodas apmēram 45 kilometru attālumā no [[Vanhorna]]s, [[Teksasa|Teksasā]], [[ASV]]. Kosmodroms tiek izmantots [[New Shepard]] raķešu izmēģinājumiem un startiem. Kosmodroma teritorijā ir viens suborbitālo lidojumu starta laukums, kā arī vairāki dzinēju izmēģinājumu stendi, kā arī šķidrās raķešdegvielas novietnes.
Kosmodromam atvēlēto zemi 670 kvadrātkilometru apmērā Džefs Beizoss iegādajās 2004. gadā.

sentences: '''Palisāde''' (no [[franču valoda]]s ''palissade'', kas cēlies no [[latīņu valoda]]s ''palus'' - miets) - dažāda augstuma stāvkoku sēta vai siena, kas tiek izmantota kā aizsardzības būve.

sentences: '''15. aprīlis''' ir gada 105. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (106. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 260 dienas.

sentences: '''Zālamana templis''', pazīstams kā '''Pirmais templis''', saskaņā ar [[Bībele]]s rakstiem, bija pirmais [[Jeruzalemes templis]]. Tas tika uzcelts 10. gadsimtā p.m.ē., nopostīts 586. gadā p.m.ē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences:
{{Infokaste+}}
s]]
'''Kaupo no Turaidas''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Kaupo'', [[vidusaugšvācu valoda|vidusaugšvācu]]: ''Kōpe'', "Jēkabs") (? — {{dat|1217|9|22}}) bija [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novada [[līvi|līvu]] valdnieks. [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] Kaupo minēts kā '''quasi rex et senior Lyvonum de Thoreida''' t.i., gandrīz ķēniņš un Turaidas līvu vecākais.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Telenor ASA''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1855. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Fornebu]]
| location_country = {{NOR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         = fiksētie un mobilie sakari, [[internets|interneta]] pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.telenor.com telenor.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Telenor ASA''''' ir [[Norvēģija]]s [[telesakari|telesakaru]] uzņēmumu grupa. Galvenais birojs atrodas [[Fornebu]], galvaspilsētas [[Oslo]] tuvumā.

Grupa darbojas fiksēto un mobilo sakaru jomā, ir [[internets|interneta]] pakalpojumu sniedzējs, darbojas televīzijas retranslācijas jomā. Tai pieder vairāki [[sakaru pavadonis|sakaru pavadoņi]] ''Thor''. ''Telenor'' ģeogrāfiski aptver Skandināvijas un Āzijas valstis.

sentences: {{Commonscat|5th century BC|5. gadsimts p.m.ē.}}

sentences: '''"500 visu laiku izcilākie albumi"''' ({{val|en|The 500 Greatest Albums of All Time}}) ir amerikāņu mūzikas žurnāla ''[[Rolling Stone]]'' 2003. gada speciālais izdevums. Saraksts tika veidots, pamatojoties uz balsojumu, kurā piedalījās dažādi mūziķi, kritiķi u.c., kopskaitā 273 personas, kas katra sarindoja 50 labākos albumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/life/music/news/2003-11-16-rolling-stone-list_x.htm|title=It's certainly a thrill: 'Sgt. Pepper' is best album|publisher=USA Today|accessdate={{dat|2013|10|11||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Byssacanthus dilatatus rekonstrukcija.jpg
| att_nosaukums = ''B. dilatatus'' rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Byssacanthus
| ģints_lv = Bisakanti
| suga = Byssacanthus dilatatus
|   kategorijas = nē
}}
'''''Byssacanthus dilatatus''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumu daļā [[Vidusdevons|vidusdevona]] laikā. Sugai nosaukumu 1844. gadā deva vācbaltiešu dabas pētnieks [[Kārlis Eihvalds]] kā ''Onchus dilatatus''. ''B. dilatatus'' ir vienīgais savas ģints pārstāvis.

sentences:
{{nenozīmīgs}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Garu Pagrabs
| Ainava = yes
| Vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| Žanrs = * [[Heavy metal]]
| Gadi = 2021 - pašlaik
| Dalībnieki = *Aksels Broks
*Kaspars Lucis
*Artis Broks
*Dāvis Bērziņš
*Roberts Ēriks Sniedze
| Attēls = 73 K2A3873big print.jpg
}}

sentences: '''Analīze''' ({{val|grc|ἀνάλυσις}}, ''análusis'' — ‘sadalīšana’) ir viena no [[pētīšanas metode|pētīšanas metodēm]], kurā galvenokārt tiek noskaidroti dažādu [[process|procesu]] cēloņi un sekas, kā arī [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņu]] sastāvs.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Kaļiņingradas zoodārzs
|logo          = Samp.gif
|logo_width    = 174px
|logo_caption  = Kaļiņingradas zoodārza logo
|image         = ZooKaliningrad.JPG
|image_width   = 200px
|image_caption = Ieeja Kaļiņingradas zoodārzā
|date_opened   = [[1896]]. gadā
|date_closed   =
|location      = {{flaga|Russia}} [[Karaļauči]], [[Krievijas Federācija]]
|area          = 0,165 [[kvadrātkilometrs|km2]] (40,5 [[akrs|akri]])
|coordinates   = {{Coord|54|43|20|N|20|29|18|E|scale:20000|display=inline,title}}
|num_animals   = 2264 ([[2005. gads|2005]]. gadā)
|num_species   = 315 (2005. gadā)
|members       = [[Zoodārzu un akvāriju asociācija|AZA]]
|exhibits      =
|website       = [http://zoo.kaliningrad.net/ zoo.kaliningrad.net]
}}

sentences: '''23. maijs''' ir gada 143. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (144. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 222 dienas.

sentences:
s, [[mannoze]]s, [[glikoze]]s un [[galaktoze]]s atlikumiem]]
'''Hemicelulozes''' ir dažāda sastāva neviendabīgi [[polisaharīdi]], kas, atšķirībā no [[celuloze]]s, sastāv no salīdzinoši īsām un sazarotām ķēdēm, kuru polimerizācijas pakāpe vidēji ir 150—200. Hemicelulozes ir ūdenī grūti šķīstošas vai nešķīstošas vielas; tām nav [[reducētāji|reducējošu]] īpašību. Hemicelulozes ietilpst augu šūnapvalkā<ref>H. Mauriņa. Augu fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1974, 18. lpp.</ref> un parasti sastāv no šādiem [[monosaharīdi]]em: pentozēm — D-[[ksiloze]]s un L-[[arabinoze]]s; heksozēm — D-[[Glikoze|glikoze]]s, D-[[galaktoze]]s un D-[[mannoze]]s; 6-dezoksiheksozēm — L-[[ramnoze]]s un L-[[fukoze]]s; heksuronskābēm — D-[[glikuronskābe]]s, D-[[galakturonskābe]]s un 4-O-metil-D-glikuronskābes. Bieži vien hemicelulozes satur acetilētus [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumus. Hemicelulozes augu šūnapvalkā ar [[Celuloze|celulozi]] saista [[ūdeņraža saite]]s, bet ar [[lignīns|lignīnu]] galvenokārt ētera saites.

sentences: '''Baltā nakts''' ir [[nakts]], kuras laikā nesatumst, un visu nakti ir tikai [[krēsla]]. Pat nakts vidū ārā ir diezgan gaišs.

sentences:
[[File:UniversumUNAM19.JPG|thumb|Daudzskaldņu piemēri kādā muzejā Meksikā]]
'''Daudzskaldnis''' ir telpiska [[figūra]], ko ierobežo [[daudzstūris|daudzstūri]] tā, ka jebkuriem ierobežojošiem daudzstūriem vai nu nav kopīgu [[punkts (ģeometrija)|punktu]], vai ir tieši viens kopīgs punkts, vai ir kopīga vismaz viena mala. Ierobežojošos daudzstūrus sauc par daudzskaldņa [[skaldne|skaldnēm]]. Savukārt skaldņu [[virsotne]]s sauc par daudzskaldņa virsotnēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Eupatorium makinoi2.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Eupatorium makinoi''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Eupatorium
| ģints_lv = Krastkaņepes
| binomial = Eupatorium
| sinonīmi = * ''Caradesia''
* ''Chone''
* ''Cunigunda''
* ''Traganthes''
* ''Uncasia''
}}'''Krastkaņepes''' ({{Val-la|Eupatorium}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kas atkarībā no klasifikācijas sistēmas satur no 36 līdz 60 sugām. Lielākā daļa ir daudzgadīgi [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas var sasniegt 0,5–3 m garumu. Dažas sugas ir [[Krūms|krūmi]]. Ģints ir izplatījusies ziemeļu puslodes mērenajos reģionos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000956-2|title=Eupatorium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-20|language=en}}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama viena suga — [[lielā krastkaņepe]] (''Eupatorium cannabinum'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/compositae/|title=Kurvjziežu dzimta - Compositae, syn. Asteraceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-02-20}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gatlings3.jpg
| att_nosaukums = [[Latvijas zirgs]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus caballus
| suga_lv =Mājas zirgs
| binomial =Equus caballus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Ljēža–Bastoņa–Ljēža
| current_event = 2023. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža
| image         = Liège–Bastogne–Liège logo.svg
| image_caption =
| date          = Aprīļa beigas
| region        = [[Ardēni]], [[Beļģija]]
| latviski      =
| localnames    = Liège–Bastogne–Liège {{fr icon}}
| nickname = ''La Doyenne'' ("vecākās")
| discipline = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition = [[UCI Pasaules tūre]]
| type = [[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Viendienas klasiku "piemineklis"]]
| organiser = ''[[Amaury Sport Organisation]]''
| director =
| first = 1892
| number = 108 (uz 2022. gadu)
| final =
| firstwinner = {{flaga|Beļģija}} [[Leons Uā]]
| mostwins = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]<br>(5 uzvaras)
| mostrecent = {{flaga|BEL}} [[Remko Evenepūls]]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Francis Aston''
| attēls = Francis William Aston.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1877
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Birmingema]], {{GBR}}
| m_gads =1945
| m_mēnesis=11
| m_diena=20
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Birmingemas universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ķīmija]],
[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Pointings]],
[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[masas spektrometrijas analīze]],
[[veselo skaitļu likums]]
| apbalvojumi =1922. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts Sukuts
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = meitas Nora un Aina
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Augusts Sukuts''' (1874—1919) bija latviešu revolucionārs un [[lielinieki|lielinieku]] partijas vadošs darbinieks. [[LSPR]] Valsts kontroles komisārs (1919).

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer spicatum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer spicatum|suga_lv=Vārpainā kļava|attēls=Acer spicatum whole tree.jpg|attēls2=}}
'''Vārpainā kļava''' ({{val-la|Acer spicatum}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/24|title=Vārpainā kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612103740/https://database.smartgardens.eu/plant/24}}</ref>

sentences: '''Gāze''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kam raksturīga molekulu haotiska kustība. Gāzēm ir mazs [[blīvums]], maza [[viskozitāte]], tās pieņem trauka formu, kurā tās atrodas. Gāzes paaugstinātā spiedienā ir viegli sašķidrināmas.

sentences:
{{Infobox military unit
| unit_name                     = 18. armija (Vērmahts)
| native_name                   = 18. Armee
| image                         = Bundesarchiv Bild 183-B20689, vor Leningrad, General Lindemann in den vordersten Linien.jpg
| image_size                    = 300
| caption                       = Georgs Lindemans apmeklē pozīcijas pie [[Ļeņingrada]]s
| dates                         = 1939. gada 4. novembris – 1945. gada 8. maijs
| country                       = {{flaga|Nazi Germany}} [[Trešais reihs]]
| branch                        = [[Vērmahts]]
| type                          = [[Armija (bruņotie spēki)]]
| role                          =
| size                          =
| command_structure             =
| garrison                      =
| nickname                      =
| patron                        =
| motto                         =
| colors                        =
| march                         =
| mascot                        =
| battles                       =
| notable_commanders            = [[Georgs fon Kihlers]]<br>[[Georgs Lindemans]]
}}
'''Vērmahta 18. armija''' ({{val|de|18. Armee}}) bija [[Vērmahts|Vērmahta]] karaspēka grupējums [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), kas piedalījās karadarbībā [[Nīderlande]]s, [[Beļģija]]s un [[Francija]]s (1940), [[Lietuva]]s, [[Latvija]]s un [[Igaunija]]s (1941, 1944—1945) un [[Krievija]]s teritorijā (1941—1944).

sentences: '''Daudzvalodība''' jeb '''multilingvisms''' (no {{val|la|multi}} — 'daudz' un ''lingua'' — 'valoda') ir [[parādība]], kad [[cilvēks]] vai cilvēku kopums [[saziņa|saziņā]] spēj izmantot trīs un vairāk [[valoda]]s.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Lingvodidaktikas terminu skaidrojošā vārdnīca |url=https://valoda.lv/wp-content/uploads/docs/E-Gramatas/08-Vardnica.pdf#page=23 |author1=Valentīna Skujiņa |authorlink1=Valentīna Skujiņa |author2=Zenta Anspoka |author3=Vita Kalnbērziņa |author4=Arvils Šalme |year=2011 |publisher=[[Latviešu valodas institūts]] |location=[[Rīga]] |page=27 |isbn=978-9984-815-44-2}}</ref>

sentences: '''Dialektika''' ({{val|el|dia}} pār/caur un ''legein'' runāt)<ref name="iv">Ideju vārdnīca. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999. gads, 107. lpp.</ref> vispārīgā nozīmē ir attīstība visā tās kopumā, formu daudzveidībā un pretrunīgumā.<ref name="sv">Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 151. lpp.</ref> Jēdziena iedibinātājs [[Sokrats]] ar šo vārdu saprata spriešanas metodi, kuras pamatā ir [[dialogs]] un [[saruna]]. Vēlāk radās hēgeliskā dialektika, kas ir skaidrojoša metode, kas atrisina pretrunu starp tēzi un antitēzi, izmantojot sintēzi.<ref name="iv"/> Dialektiskā metode paredz īstenības pētīšanu caur tās kustību, attīstību un pretrunām. Tā ir [[metafizika]]i pretēja zinātniskās izziņas metode.<ref name="sv"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Tālu no debesīm
| attēls = Far from Heaven (2002 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Far from Heaven''
| žanrs = melodrāma
| režisors = [[Tods Heinss]]
| producents = * [[Džodija Allena]]
* [[Kristīne Vačona]]
| scenārija autors = Tods Heinss
| galvenajās lomās = * [[Džūliana Mora]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Deniss Heisberts]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Džeimss Rebhorns]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Killer Films]]''
* ''[[Consolidated Film Industries]]''
* ''[[TF1 Cinema]]''
* ''[[Section Eight]]''
* ''[[Vulcan Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2002|11|8|ASV}}
| ilgums = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Far from Heaven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|13,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=farfromheaven.htm |title=Far from Heaven (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=September 2, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190830193620/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=farfromheaven.htm |archivedate={{dat|2019|08|30||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Tālu no debesīm"''' ({{val|en|Far from Heaven}}) ir 2002. gada melodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tods Heinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūliana Mora]], [[Deniss Kveids]], [[Deniss Heisberts]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Džeimss Rebhorns]] un [[Vaiola Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''11. marts''' ir gada 70. diena (71. diena garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 295 dienas.

sentences: {{Commonscat|Sony Ericsson Mobile Communications|Sony Ericsson}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ģimenes bizness
| operators =
| attēls = Family Business (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Metjū Broderiks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Family Business''
| studija = * ''Gordon Company''
* ''[[Regency Enterprises|Regency International Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|12|15}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0097328/|title=Family Business (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ģimenes bizness"''' ({{Val|en|Family Business}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[Dastins Hofmans]] un [[Metjū Broderiks]].

sentences:
{{Hokejista infokaste v2
 |           vārds = Terijs Savčuks
 |      vārds_orig = ''Terry Sawchuk''
 |          attēls = Terry Sawchuk 1963.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1929|12|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|Kanāda|Manitoba|Vinipega}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1970|5|31|1929|12|28}}
 |        mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 86 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |             poz = [[Vārtsargs (hokejs)|Vārtsargs]]
 |        tvēriens = Kreisais
 |         kar_sāk = 1949
 |        kar_beig = 1970
 |       izglītība =
<!------ Kluba informācija ------>
 |             kom =
 |          numurs =
 |           amats =
 |            līga =
<!------ Drafts ------>
 |         b_klubs =
 |          drafts =
 |         dr_gads =
 |         dr_līga =
 |          dr_kom =
<!------ Drafts2 ------>
 |         drafts2 =
 |        dr_gads2 =
 |        dr_līga2 =
 |         dr_kom2 =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |        kl_sez 1 =
 |         klubs 1 =
 |        kl_sez 2 =
 |         klubs 2 =
 |        kl_sez 3 =
 |         klubs 3 =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |      taut_sez 1 =
 |          taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |  tr_klubs_sez 1 =
 |      tr_klubs 1 =
 |  tr_klubs_sez 2 =
 |      tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |      sasniegumi =
* 4x [[Stenlija kauss]] (1952, 1954, 1955, 1967)
* 11x NHL Visu zvaigžņu spēle (1950, 1951, 1952, 1953, 1954, 1955, 1956, 1959, 1963, 1964, 1968)
* 3x NHL simboliskā pirmā izlase (1951, 1952, 1953)
* 4x NHL simboliskā otrā izlase (1954, 1955, 1959, 1963)
* 4x [[Vezinas balva]] (1952, 1953, 1955, 1965)
 |           slavz = [[Hokeja slavas zāle]] (1971)
 |          aģenti =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Terijs Savčuks''' ({{val|en|Terrance Gordon Sawchuk}}; dzimis {{dat|1929|12|28}}, miris {{dat|1970|5|31}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes kanādiešu [[hokejists]], spēlēja [[Vārtsargs (hokejs)|vārtsarga]] pozīcijā. Viņš 21 sezonu pārstāvēja [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] klubus [[Detroitas "Red Wings"]], [[Bostonas "Bruins"]], [[Toronto "Maple Leafs"]], [[Losandželosas "Kings"]] un [[Ņujorkas "Rangers"]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ectosteorhachis.JPG
| att_nosaukums = Ripidistija ''[[Ectosteorhachis nitidus]]''.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|      binomial = Rhipidistia Cope, 1887
|    iedalījums =
*[[Plaušzivjveidīgās]] (''Dipnomorpha'')
*[[Četrkājveidīgie]] (''Tetrapodomorpha'')
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Dipnotetrapodomorpha'', ''Rhipidistiformes''
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Atrypa.JPG
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Atrypa}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Atrypida
| kārta_lv =Atripīdi
| dzimta =Atrypidae
| dzimta_lv =Atripīdas
| kategorijas =nē
}}
'''Atripīdu dzimta (''Atrypidae'')''' ir [[Slēdzenes pleckāji|slēdzenes pleckāju]] dzimta. [[Čaula]]s ir divpusēji izliektas; muguras vāciņš parasti vairāk izliekts. [[Deltīdija plāksnītes]] vidusšuvē nav savienotas. [[Rokas aparāts|Rokas aparāta]] spirāles ir ar ievērojamu vijumu skaitu. [[Jugums]] pieaugušām formām bieži vien vidū rezorbējas. Atripīdu dzimtas pārstāvji dzīvoja no [[augšējais ordoviks|augšējā ordovika]] līdz [[apakšējais karbons|apakšējam karbonam]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Napoleons Dinamīts
| operators =
| attēls = Napoleon dynamite post.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džereds Hess]]
| producents =
| scenārijs = * Džereds Hess
* Džeruša Hesa
| aktieri = * [[Džons Hiders]]
* [[Džons Graizss]]
* [[Ārons Rūels]]
* [[Efrens Ramiress]]
* [[Tīna Meidžorīno]]
* [[Sendija Mārtina]]
* [[Dīdrihs Baders]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Napoleon Dynamite''
| studija = ''Napoleon Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Fox Searchlight Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|400 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2556724737/|title=
Napoleon Dynamite |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Napoleons Dinamīts"''' ({{Val|en|Napoleon Dynamite}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīga]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džereds Hess]], bet scenārija autori Džereds Hess un Džeruša Hesa. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Hiders]], [[Džons Graizss]], [[Ārons Rūels]], [[Efrens Ramiress]], [[Tīna Meidžorīno]], [[Sendija Mārtina]] un [[Dīdrihs Baders]].

sentences:
[[Kategorija:Moldova]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Moldova]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Skyforger
| Attēls = Skyforger logo.png
| Ainava = jā
| Apraksts =
| Fons = grupa
| Vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| Žanrs = * [[Folkmetāls]]
* [[Tradicionālā tautas mūzika]]
| Gadi = 1995—pašlaik
| Izdevējkompānija = * ''[[Folter Records]]''
* ''[[Metal Blade Records]]''
| Mlapa = {{URL|http://www.skyforger.lv}}
| Dalībnieki = * [[Pēteris Kvetkovskis]]
* [[Edgars Grabovskis]]
* [[Alvis Bernāns]]
Jānis Osis
| Bij_dalībnieki = * [[Artūrs Jurjāns]] (2016—2021)
* [[Edgars Krūmiņš (mūziķis)|Edgars Krūmiņš]] (1998—2015)
* [[Viesturs Grīnbergs]] (1995—1996)
* [[Rihards Skudrītis]] (1996—1999, 2000—2004, 2006—2008)
* [[Konstantīns Švedovs]] (1995—1996)
* [[Linda Bēce]] (1995—1997)
* [[Imants Vovers]] (1995—1998)
* [[Ģirts Kļaviņš]] (2004—2006)
* [[Mārtiņš Pētersons]] (2008—2010)
* [[Kaspars Bārbals]] (2004—2012)
* [[Egons Kronbergs]] (2010—2013)
}}
'''''Skyforger''''' ({{val|lv|Debesu kalējs}}) ir 1995. gadā izveidota Latvijas [[folkmetāls|folkmetāla]] grupa, kas dažreiz uzstājas arī kā [[folklora]]s kopa.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Algejas Alpi
|attēls                 = Grosser_Krottenkopf.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Krotenšpice, Efneršpice un Groserkotenkopfs
| map = Karte_Allgäuer_Alpen.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.311944 | latNS  = N
| longd = 10.356111 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{GER}}, {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Groserkotenkopfs]]
|augstums               = 2 656
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Infobox artwork
| title              = Mazā nāriņa
| image_file         = Copenhagen - the little mermaid statue - 2013.jpg
| caption            =
| alt                =
| other_title_1      = ''Den lille havfrue''
| artist             = Edvards Eriksens
| year               = 1913
| type               = Skulptūra
| material           = Bronza
| subject            =
| dimensions         = 1,25 m
| condition          =
| city               = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
| museum             =
| accession          =
| owner              =
| url                =
| map_type           = Kopenhāgena
| map_caption        =
| map_size           =
| latd  = 55 | latm  = 41 | lats  = 34.3 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 35 | longs = 57.4 | longEW = E
}}
'''Mazā nāriņa''' ({{val|da|Den lille havfrue}}) ir Edvarda Eriksena radīta [[bronza]]s statuja, kurā attēlota [[nāra]], kas atrodas [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]], [[Dānija|Dānijā]]. Tā ir 1,25 m augsta<ref name="denmark.net">[http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html Little Mermaid Copenhagen] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510162932/http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html |date={{dat|2015|05|10||bez}} }} - ''denmark.net''. Retrieved January 29, 2012.</ref> un sver 175 kg. Veidota pēc [[Hanss Kristians Andersens|Hansa Kristiana Andersena]] pasakas "[[Mazā nāriņa]]". Viens no pilsētas simboliem un tās apmeklētākajiem tūrisma objektiem.<ref name="AFP" />

sentences:
{{cita nozīme|upi Ziemeļamerikā|pilsētu Argentīnā|Riogrande (Argentīna)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Riogrande
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Rio Grande
  | citvaloda1        = es
  | oriģinālnosaukums1= Río Bravo del Norte
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Riogranderivermap.png
  | kartes_paraksts   = Riograndes upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Kolorādo]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]
  | garums            = 3051
  | iztekas_augstums  = 3658
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 471 900
  | pietekas          = <!--
  | sāk_plat_d= 44| sāk_plat_m= 06| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 76| sāk_gar_m= 24| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 49| iet_plat_m= 30| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 64| iet_gar_m= 30| iet_gar_s= | iet_gar_EW=E -->
}}

sentences: {{Citas nozīmes|ģermāņu apdzīvotu teritoriju|Ģermānija (nozīmju atdalīšana)|Ģermānija}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mollijas spēle
| oriģinālnos = ''Molly's Game''
| attēls = MollijasSpele.jpg
| att_izm =
| paraksts = Filmas plakāts
| žanrs = kriminālfilma, drāma
| režisors = [[Ārons Sorkins]]
| producents = * [[Marks Gordons]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Mets Džeksons]]
| scenārijs = Ārons Sorkins
| aktieri = * [[Džesika Česteina]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Kevins Kostners]]
* [[Maikls Sera]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[The Mark Gordon Company]]''
* ''[[Pascal Pictures]]''
* ''[[Ciwen Pictures]]''
* ''[[Huayi Brothers Pictures]]''
* ''[[STX Entertainment|STX Films]]''
| izplatītājs = STX Films
| izdošana = {{filmas datums|2017|9|8|Toronto kinofestivāls|2017|12|25|ASV|2018|1|5|Latvija||}}
| ilgums = 137 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mollys-game-2017|title=Molly's Game|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430194030/http://www.bbfc.co.uk/releases/mollys-game-2017}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|59,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mollysgame.htm|title=Molly's Game (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= August 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mollijas spēle"''' ({{val|en|Molly's Game}}) ir 2017. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ārons Sorkins]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Česteina]], [[Idriss Elba]], [[Kevins Kostners]] un [[Maikls Sera]]. Filma ir balstīta uz Mollijas Blūmas tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|8||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences: '''Ekslibris''' (lat. ''ex libris'' — "no [...] grāmatām") jeb '''grāmatas īpašumzīme''' — miniatūrgrafikas mākslas darbs, kas norāda grāmatas īpašnieku, ietverot viņa vārdu vai iniciāļus. To ielīmē grāmatas vāka iekšpusē ar nolūku norādīt, kam grāmata pieder.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džons Belenijs''' ({{val-en|John Balleny}}; dzimis ap 1770. gadu, miris 1875. gadā) bija [[Anglija|angļu]] jūrasbraucējs, [[vaļi|vaļu]] medību [[šoneris|šonera]] ''Eliza Scott'' kapteinis. Kompānijas ''Samuel Enderby & Sons'' uzdevumā 1838.-1839. gados pētījis [[Antarktīda]]s piekrasti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aim25.ac.uk/cats/10/6544.htm |title=Royal Geographical Society |access-date={{dat|2010|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305031141/http://www.aim25.ac.uk/cats/10/6544.htm }}</ref>

sentences: '''Varkas pilsnovads''' ({{val|la|Warka, terra Warkunde}}) bija seno [[latgaļi|latgaļu]] [[Jersika (valsts)|Jersikas valsts]] jeb [[Letija]]s daļa uz austrumiem no [[Lubānas ezers|Lubāna ezera]], kas pieminēta ar Romas pāvesta legāta [[Modenas Viļums|Modenas Viļuma]] starpniecību panāktajā 1226. gada 20. aprīļa izlīgumā starp Livonijas bīskapu [[Alberts fon Bukshēvdens|Albertu fon Bukshēvdenu]] un [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]].

sentences: '''Ziloņkauls''' ir smags, ciets materiāls, kas veidots no dzīvnieku [[zobi]]em vai [[ilkņi]]em. Tas satur [[kauli]]em līdzīgus audus — [[dentīns|dentīnu]]. Ziloņkaulu izmanto kopš senatnes gan grebumos, veidojot greznumpriekšmetus, gan citur sadzīvē, piemēram, [[mākslīgie zobi|mākslīgajos zobos]], [[vēdekļi|vēdekļos]] vai pat [[domino]] kauliņos. Visnozīmīgākais ziloņkaula avots ir [[ziloņi]], tomēr ne vienmēr ziloņkauls tiek iegūts no ziloņiem. To var iegūt arī no tādiem dzīvniekiem kā [[nīlzirgi]]em, [[valzirgi]]em, [[cūkas|cūkām]], [[mamuti]]em, [[kašaloti]]em un [[narvaļi]]em.

sentences:
{{mazais burts}}
[[Formālā loģika|Formālajā loģikā]] '''de Morgana likumi''' saista [[loģiskais operators|loģiskos operatorus]] [[loģiskā konjunkcija|UN]] un [[loģiskā disjunkcija|VAI]] tādā veidā, ka, izmantojot [[negācija|negāciju]], no viena var pāriet uz otru, proti:
:NE (P VAI Q) = (NE P) UN (NE Q)
:NE (P UN Q) = (NE P) VAI (NE Q)

sentences:
{{Skaitlis
|num = 11
|lv = Vienpadsmit
}}

sentences: {{Minerāla infokaste|minerāls=Pirīts|attēls=Pyrite - Huanzala mine, Huallanca, Bolognesi, Ancash, Peru.jpg|klase=sulfīdu minerāls|ķīm_formula=FeS2|ŠtruncaID=2.EB.05a|krāsa=zeltaini pelēka vai pelēcīgi zeltaina, nereti gaiša misiņa vai dažādas nokrāsas salmu krāsā|svītra=tumšpelēka, brūngani melna, ar zaļganu līdz sūnu zaļu nokrāsu|spīdums=metālisks|blīvums=4,9-5,2|cietība=6-6,5|skaldnība=ļoti nepilnīga|lūzums=gliemežnīcas|caurspīdīgums=necaurspīdīgs}}

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ciblas pagasts
| karte             = Ciblas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Cibla
| platība           = 79,0
| iedzīvotāji       = 700<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 700 / 79 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.cibla.lv
| nos_vācu          = <!-- vācu -->
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Эверсмуйжская
| ref_krievu        =
}}
'''Ciblas pagasts''' ir viena no [[Ludzas novads|Ludzas novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Zvirgzdenes pagasts|Zvirgzdenes]], [[Blontu pagasts|Blontu]], [[Līdumnieku pagasts|Līdumnieku]], [[Brigu pagasts|Briģu]] un [[Isnaudas pagasts|Isnaudas]] pagastiem. Pagasta centrs atrodas [[Cibla|Ciblā]].

sentences: '''Gradācija''' (cēlies no {{val|la|gradatio}}, cēlies no ''gradus'' — ‘pakāpiens, pakāpe’) jeb '''salīdzināmā pakāpe''' ir [[gramatika|gramatiskā]] kategorija, kas rāda kādas pazīmes piemitības pakāpi.<ref name="lpe" /> Gradācija [[latviešu valoda|latviešu valodā]] piemīt [[īpašības vārds|īpašības vārdiem]] un [[apstākļa vārds|apstākļa vārdiem]], kas veidoti no īpašības vārdiem.

sentences: '''Aptieka''' (no {{val|grc|ἀποθήκη}} (''apotḗkē'') — 'noliktava, glabātava') ir īpaši specializēta iestāde [[veselības aizsardzība]]s sistēmā, kur tiek gatavoti, iepakoti, pētīti un pārdoti [[medikamenti]]. Aptieku tradicionāli uzskata par veselības aprūpes iestādi un tās galvenais mērķis ir nodrošināt iedzīvotājus ar [[farmācija]]s pakalpojumiem. Pārsvarā aptiekām ir noteikts [[darba laiks]], bet pastāv arī diennakts aptiekas.

sentences: '''Sniega graudi''' ir cieti [[nokrišņi]] mazu, necaurspīdīgu balto daļiņu veidā (kociņi, graudiņi u.c.) ar diametru, kurš mazāks par 2 mm. Tie izkrīt pie negatīvas gaisa [[temperatūra]]s. Pārsvarā sniega graudi izkrīt no [[slāņmākoņi]]em.

sentences: '''Federācija''' jeb '''federāla valsts''' ({{val-la|foederatio}} — ‘savienība’) ir [[valsts]] uzbūves un [[valsts pārvaldes forma|pārvaldes forma]], kurā valsts sastāv no vairākām teritorijām (pavalstīm) ar pašnoteikšanās tiesībām. Federāciju pārvalda kopīga centrālā [[valdība]], tomēr daudzas funkcijas ir nodotas vietējām (parasti politiskajām) valdībām. Dažādās valstīs šīs federālās pavalstis tiek sauktas atšķirīgi, piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tie ir [[štats|štati]], [[Vācija|Vācijā]] — [[federālā zeme|federālās zemes]], [[Krievija|Krievijā]] — [[apgabals|apgabali]], novadi un autonomās republikas, [[Šveice|Šveicē]] — [[kantons|kantoni]].

sentences:
{{Koncertturnejas infokaste
| koncertturnejas_nosaukums = Wonder World Tour
| attēls                    =
| apraksts                  =
| izpildītājs               = [[Mailija Sairusa|Mailijas Sairusas]]
| veids                     =
| vieta                     =
| vietas                    =
| valstis                   =
| albums                    = ''[[The Time of Our Lives]]''
''[[Hannah Montana: The Movie (skaņu celiņš)|Hannah Montana: The Movie]]''
''[[Breakout]]
| datumi                    =
| sākuma datums             = {{dat|2009|9|14|N|bez}}
| beigu datums              = {{dat|2009|12|29|N|bez}}
| posmu skaits              =
| koncertu skaits           = 45 Ziemeļamerikā
11 Eiropā
56 kopā
| budžets                   =
| ieņēmumi                  =
| Hronoloģija               =
| iepriekšējā turneja       = [[Best of Both Worlds Tour]]
(2007–2008)
| šī turneja                = Wonder World Tour
(2009)
| nākošā turneja            =
| Dažādi                    =
}}
'''Wonder World Tour''' bija amerikāņu mūziķes [[Mailija Sairusa|Mailijas Sairusas]] 2009. gada pasaules koncerttūre. Tā bija viņas otrā koncerttūre, pirmā pasaules koncerttūre un pirmā, kurā nav iesaistīts viņas iedomu tēls [[Hanna Montana]]. Koncerttūre norisinājās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Kopējie tūres ieņēmumi sastāda 45,2 miljonus [[ASV dolārs|ASV dolāru]]. Koncerttūre tika izziņota {{dat|2009|6|3||bez}}, tā ilga no {{dat|2009|9|14|ģ|bez}} līdz {{dat|2009|12|29|d|bez}}. Koncerttūres laikā tika sniegti 65 koncerti. Tūrē tika izpildītas dziesmas no M. Sairusas debijas albuma ''[[Hannah Montana 2/Meet Miley Cyrus|Meet Miley Cyrus]]'', otrā albuma ''[[Breakout]]'', filmas "[[Hanna Montana (filma)|Hanna Montana]]" [[Hannah Montana: The Movie (skaņu celiņš)|skaņu celiņa]] un EP ieraksta ''[[The Time of Our Lives]]''. Kā iesildītājmākslinieki šajā koncerttūrē bija M. Sairusas brāļa [[Treiss Sairuss|Treisa Sairusa]] grupa [[Metro Station]].

sentences:
'''Himna''' ir svinīga [[dziesma]], mākslas darbs, kas ar īpašiem izteiksmes līdzekļiem pauž slavinājumu, pacilātību.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=himna Tezaurs.lv]{{Novecojusi saite}}</ref> Sākotnēji radās kā sakrāla dziesma, slavinot kādu dievību.
{{Listen
 | filename=Ein' Feste Burg.ogg
 | title=''Ein feste Burg ist unser Gott''
 | description=Pazīstama [[luterisms|luterisma]] himna
}}
Termins cēlies no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{gree|ὕμνος}} (''hymnos''), un tiek saistīts ar [[darbības vārds|darbības vārdu]] {{gree|ὑφαίνω}} — ‘aust’, saprotot himnu kā «uzaustu» dziesmu. Himnas kā sakrālas dziesmas pastāvējušas jau senajā [[Indija|Indijā]], kur tās bija ne tikai senākie literārie darbi, bet ieņem nozīmīgu vietu arī vēlāko laiku literatūrā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikole Stota
|     vārds_orig = Nicole P. Stott
|         attēls = Nicole Stott v2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Olbani]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štats]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 103 d 5 h 49 min
| kos_iesaukums = 2000.
| kos_misija = 1. [[STS-128]]↑ [[SKS 20. ekspedīcija|SKS-20]] [[SKS 21. ekspedīcija|SKS-21]] [[STS-129]]↓<br />2. [[STS-133]]
| kos_kuģi = [[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]], [[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]↓
}}
{{Infodaļa inženieris
|         nozare = aeroinženierija
|   darba_vietas =
|      izglītība = ''Embry-Riddle Aeronautical University'', ''University of Central Florida''
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Nikole Stota''' (''Nicole Marie Passonno Stott'', dzimusi {{dat|1962|11|19}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]], [[inženieris|inženiere]].

sentences:
{{Infobox Komēta
| name =Čurjumova—Gerasimenko komēta
| image =
| caption =''[[Rosetta]]'' navigācijas kameras iegūtais komētas kodola attēls no 28,6 km attāluma
| atklājējs =K.Čurjumovs un S.Gerasimenko
| atklāšanas datums ={{Dat|1969|10|23|N}}
| citi nosaukumi =1982 VIII, 1982f, 1989 VI, 1988i, 1969 R1, 1969 IV, 1969h, 1975 P1, 1976 VII, 1975i
| epoha = {{Dat|2013|5|13|N}}
| afēlijs = 5,6849 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihēlijs = 1,2429 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| lielā pusass =3,4639 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =0,6412
| periods = 6,45 [[Jūlija gads|a]] <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=67P JPL Small-Body Database Browser 67P/Churyumov-Gerasimenko]</ref>
| avg_speed =
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija = 7,0440°
| pēdējais_p ={{dat|2009|2|28|N}}
| nākošais_p = {{dat|2015|8|13|N}}<ref>[http://www.aerith.net/comet/catalog/0067P/index.html 67P/Churyumov-Gerasimenko]</ref>
}}
'''Čurjumova—Gerasimenko komēta''' (oficiālais apzīmējums '''''67P/Churyumov–Gerasimenko''''') ir [[periodiskā komēta]] ar apriņķošanas periodu 6,45 gadi. Nākamreiz tā [[Saule]]i vistuvāk pietuvosies  2015. gada 13. augustā.

sentences:
[[Kategorija:Dziesmas]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valodas]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators =
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Vikipēdijas piemineklis
|native_name   =
|image         = Wikipedia Monument 4 cropped.jpg
|caption       = Statuja
|map_image     = Polija
|map_text      =
|latd  = 52|latm  = 20|lats  = 57.5|latNS  = N
|longd = 14|longm = 33|longs = 37.3|longEW = E
|location      = {{vieta|Polija|Slubice}}
|designer      = Mihrans Hakobajans
|type          =
|material      =
|length        = 60 cm
|width         = 60 cm
|height        = 170 cm
|begin         =
|complete      = 2014
|open          = {{dat|2014|10|22|N|bez}}
|dedicated_to  = [[Vikipēdija]]s papildinātājiem
|extra         =
}}
'''Vikipēdijas piemineklis''' ({{val|pl|Pomnik Wikipedii}}) ir statuja, kas veltīta [[Vikipēdija]]s papildinātājiem. Tā atrodas [[Polija]]s pilsētas [[Slubice]]s centrālajā laukumā ''Plac Frankfurcki''. Šis ir pirmais Vikipēdijai veltītais piemineklis pasaulē.<ref name=PR>{{Tīmekļa atsauce|title=Poland to unveil world's first Wikipedia monument|url=http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument|publisher=Polskie Radio|accessdate=9 October 2014|archive-date={{dat|2018|06|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180618053900/http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument}}</ref>

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[sports|sportu]].'''

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Sfalerīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīdi ar metālu, sfalerīta grupa
|ŠtruncaID=2/C.01-10
|ķīm_formula=Cinka sulfīds, '''ZnS''' taču precīzāk būtu '''(Zn,Fe)S'''
|singonija=[[kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzeltena, brūna, pelēka, melna, sarkana, oranža, zaļa, reti — bezkrāsas
|svītra=Dzeltena, gaišbrūna — gaišāka nekā krāsas
|habituss=
|skaldnība=Laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks, pusmetālisks, sveķains, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs ([[marmatīts]])
|laušanas_koef=2,37
|pleohroisms=
|blīvums=3,9—4,1
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Kilikijas jūra
|attēls=KilikijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Turcija
| relief = jā
 |latd = 35 |latm = 50 |lats =  |latNS = N
 |longd = 33 |longm = 50 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=390
|platums=70—100
|Max_dziļums=
|valstis={{CYP}}
{{SYR}}
{{TUR}}
|pilsētas=[[Iskenderuna]] (Turcija)
[[Latākija]] (Sīrija)
[[Mersina]] (Turcija)
}}
'''Kilikijas jūra''' ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Mazāzijas pussala|Mazāzijas pussalu]] ziemeļos un [[Kipra]]s salu dienvidos, apskalo [[Turcija]]s, [[Sīrija]]s un [[Kipra]]s krastus. Dažkārt to uzskata par [[Levantes jūra]]s ziemeļu daļu<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/166646/ The Encyclopedia of Earth. Levantine Sea]</ref> Nosaukumu ieguvusi no senās [[Kilikija]]s zemes Mazāzijas pussalas dienvidaustrumos dienvidos no [[Taurs|Taura]] kalniem.

sentences:
{{Kauja infobox
|kauja=Iecavas kauja
|attēls=
|paraksts=Iecavas kaujas shēma
|konfl=[[1812. gada karš]]
|laiks=1812. gada 19. (7.) jūlijs
|vieta= [[Iecava]]s apkārtne ([[Kurzemes guberņa]])
|iznāk=[[Napoleons|Napoleona]] karaspēka uzvara
|puse1=[[Francija|Francijas impērija]]
|puse2=[[Krievijas Impērija]]
|karavad1=[[Žaks Makdonalds]] - Lielās armijas Prūšu korpusa pavēlnieks,
[[Jūlijs fon Graverts]]
|karavad2=[[Johans fon Esens]] - Rīgas kara gubernators,
[[Frīdrihs fon Lēviss of Menārs]]
|spēki1= ap 7 000 kājnieku, ap 1000 jātnieku, 16 lielgabali
|spēki2= ap 4 200 kājnieku, ap 1700 jātnieku, 10 lielgabali
|zaud1= ap 100 kritušo
|zaud2= ap 600 kritušo, ap 300 sagūstīto
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Helictotrichon pratense.jpeg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Helictotrichon
| ģints_lv = Pļavauzītes
| suga = Helictotrichon pratense
| suga_lv = Kailā pļavauzīte
| binomial = Helictotrichon pratense
| autors = (L.) Besse
| sinonīmi = Avenula pratensis
}}
'''Kailā pļavauzīte''' ({{val|la|Helictotrichon pratense}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nereti, bet nevienmērīgi [[Latvija|Latvijā]] — visbiežāk valsts rietumdaļā; austrumdaļā galvenokārt [[Daugavas ieleja|Daugavas ielejā]]. Dažāda lieluma grupas aug sausieņu pļavās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/helictotrichon-pratense-l-besser/|title=kailā pļavauzīte - Helictotrichon pratense (L.) Besser - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-11}}</ref>

sentences: '''Sulfāti''' ({{val|fr|sulfate}}, no {{val|la|sulphur}} — '[[sērs]]') ir [[sērskābe]]s [[sāļi]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3|page=761}}</ref> Lielākoties tie labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], izņemot [[kalcijs|kalcija]], [[stroncijs|stroncija]], [[svins|svina]] un [[bārijs|bārija]] sulfātus. [[Sārmu metāli|Sārmu metālu]] un [[magnijs|magnija]] sulfāti ir sastopami jūras ūdenī. Sulfāti ir relatīvi stabilas vielas, tikai apmēram pie 900 °C tie sadalās par metāla [[oksīdi|oksīdu]] un SO2. Sulfāti ir jonu savienojumi un satur sulfātjonu SO42−. Ja šķīdumā sērskābe ir pārākumā, var veidoties skābie sāļi — '''hidrogēnsulfāti'''. Hidrogēnsulfāti satur hidrogēnsulfāta jonu HSO4−. No ūdens šķīdumiem sulfāti parasti izdalās [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] veidā (dažu metālu, piemēram, [[varš|vara]] un [[dzelzs]], sulfātu kristālhidrātus sauc par [[vitrioli]]em).

sentences: '''Varistors''' ir [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ierīce, kuru [[elektriskā pretestība]] samazinās, ja tām pielikto [[elektriskais spriegums|spriegumu]] palielina. To vadītspēja ir atkarīga no pievadītā sprieguma momentānajām vērtībām. Varistorus izgatavo no silīcija karbīda ar [[Alumīnijs|alumīnija]], [[Kalcijs|kalcija]] un [[Magnijs|magnija]] piemaisījumiem; [[voltampēru raksturlīkne]] ir līdzīga [[Termistors|termistora]] raksturlīknei. Līkne ir simetriska attiecībā pret koordinātu sākumpunktu, jo varistora īpašības nav atkarīgas no strāvas virziena. Pievadot nelielu spriegumu, strāva plūst caur graudiņu kontaktvietām, kuru laukumi ir nelieli, tāpēc sākumā strāva ir niecīga. Spriegumu palielinot, porās starp graudiņiem sākas elektrostatiskā emisija, un varistora vadītspēja palielinās - tāpēc strāva sāk strauji pieaugt. Varistorus izmanto elektrisko ķēžu aizsargāšanai pret pārspriegumiem, elektrisko signālu pārveidošanai, pastiprinātājos nelineāro kropļojumu kompensēšanai u.c..<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Radioelektronika|last=Tomariņš|first=Kārlis|publisher=Zvaigzne|year=1985|isbn=|location=Rīga|pages=|last2=Zablovskis|first2=Egons}}</ref>

sentences:
saņem [[Hammurapi likumi|likumus]] no Saules dieva]]
'''Konstitūcija''' (no {{val|la|constituere}} — ‘iedibināt’, ‘izveidot’) jeb '''satversme''' ir [[valsts]] pamatlikums ar augstāko juridisko spēku, kas reglamentē [[cilvēks|cilvēka]], [[sabiedrība]]s, [[valsts]] dzīves tiesiskos principus. Konstitūcija nosaka [[valsts iekārta|valsts iekārtu]] (ieskaitot [[likumdošanas vara|likumdošanas]], [[izpildvara]]s un [[tiesu vara]]s institūcijas), svarīgākās pilsoņu tiesības, [[vēlēšanas|vēlēšanu]] un [[referendums|referendumu]] sistēmu un tā tālāk. Konstitūcija ir tiesību normas, kas reglamentē valsts dzīves principus. Konstitūcijas pamatā klasificē [[kodifikācija|kodificētajās]] un nekodificētajās konstitūcijās.<ref name="klasifikācija"/> Kodificētā konstitūcija ir tā, kas sarakstīta vienā specifiskā [[dokuments|dokumentā]], piemēram, [[ASV Konstitūcija]], bet nekodificētā konstitūcija ir vairāku dokumentu un [[statūti|statūtu]] krājums, piemēram, [[Apvienotās Karalistes Konstitūcija]]. Šādas nekodificētās konstitūcijas ir vēl vismaz [[Izraēlas Konstitūcija]] un [[Jaunzēlandes Konstitūcija]].

sentences:
ir sterils [[Ēzeļi|ēzeļu]] tēviņa un [[Zirgi|zirgu]] mātītes ([[Ķēve|ķēves]]) pēcnācējs. Mūļi ir mazāki par zirgiem, bet stiprāki par ēzeļiem, tāpēc tie ir noderīgi nastu nešanai]]
[[Bioloģija|Bioloģijā]] '''hibrīds''' ir divu dažādu augu vai dzīvnieku [[Šķirne|šķirņu]], [[Suga|sugu]] vai [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]] pēcnācējs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/hibridiz%C4%81cija|title=hibridizācija {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-01}}</ref> Parasti tas nozīmē, ka katrai indivīda [[Šūna|šūnai]] ir ģenētiskais materiāls no diviem dažādiem (vecāku) organismiem, savukārt indivīdu, kuram tikai dažas šūnas ir iegūtas no cita organisma, sauc par [[Himēra (ģenētika)|himēru]]. Hibrīdiem parasti ir abu vecāku iezīmes, taču tie bieži vien ir [[Sterilizācija (mikrobioloģija)|sterili]].<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=3rd ed|title=Biological science|url=https://www.worldcat.org/oclc/5706969|publisher=Norton|date=1980|location=New York|isbn=0-393-95021-2|oclc=5706969|first=William T.|last=Keeton|pages=800}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''August von Bulmerincq''
|         attēls = August von Bulmerincq (1822-1890).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtembergas karaliste]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, publicists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Eberhards Mihaels, māte - Johanna Šarlote, Krīgsmane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Matilde, dzimusi Hernmarka
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Florians Cenova
|     vārds_orig = ''Florian Cenôwa/Florian Ceynowa''
|         attēls = Gdańsk ulica Świętego Ducha 48 (tablica Florian Ceynowa).JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1817
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = Slavošina, [[Prūsijas Karaliste]] (tagad Slavošino, [[Puckas apriņķis]], [[Pomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 26
|        m_vieta = Bukovice, [[Vācijas Impērija]] (tagad Buloveca, [[Sveces apriņķis]], [[Kujāvijas-Pomožes vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[kašūbs]]
|   nodarbošanās = ārsts, sabiedrisks darbinieks
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Šadurskis
|     vārds_orig = ''Jan Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt = ?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = [[1771]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]<br />([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedrisks darbinieks, muižnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[File:Chewing gum stick.jpg|thumb|Košļājamā gumija]]
'''Košļājamā gumija''' ir mīksta viela, ko ir paredzēts košļāt, bet nevis norīt. Cilvēki ir izmantojuši košļājamo gumiju vairāk nekā 5000 gadus, tomēr modernā izskatā un veidā tā parādījās 19. gadsimtā. Kopš 1960. gadiem tās tiek ražotas no sintētiskā kaučuka, ko ir arī lētāk ražot.

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Teniss]]
[[Kategorija:Teniss]]

sentences:
'''8. janvāris''' ir 8. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 357 dienas (358 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Gatis]], [[Ivanda (personvārds)|Ivanda]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Alderney
Aurigny
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Alderney
|               karoga_attēls = Flag of Alderney.svg
|            karoga_nosaukums = Oldernijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = LocationGuernsey.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sentanna]]
| latd=49 | latm=43 | latNS=N | longd=2 | longm=12 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = Valdības vadītājs
|                valsts_galva = Normens Brouzs
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija
([[Gērnsija]]s beilivikas daļa)
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Atdalījās no [[Normandija]]s
|          neatkarības_datums = [[1204]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 2400
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .gg (Gērnsija)
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Oldernija''' ({{val|en|Alderney}}; {{val|fr|Aurigny}}; [[olderniešu valoda|olderniešu]]: ''Aoeur'gny'') ir [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija [[Lamanšs|Lamanša]] šaurumā, daļa no [[Gērnsija]]s [[beilivika]]s. Trešā lielākā no [[Normandijas salas|Normandijas salām]] ir 5 km gara un 2,5 km plata.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = 1956. gada Ungārijas revolūcija
|partof      = [[Aukstais karš]]
|image       = Szétlőtt harckocsi a Móricz Zsigmond körtéren.jpg
|caption     = Iznīcināts padomju tanks T-34-85 Budapeštā 1956. gadā
|date        = [[1956]]. gada [[23. oktobris]] — [[10. novembris]]
|place       = [[Ungārijas Tautas Republika]]
|casus       =
|result      = Padomju uzvara, sacelšanās apspiešana
|combatant1  =  [[Padomju Savienība]]
 Ungārijas Valsts drošības pārvalde
|combatant2  =  [[Ungārija]]
|commander1 =  [[Ivans Koņevs]]
|commander2 =  [[Imre Naģs]]
|strength1 = 31 550 karavīri
1 130 tanki<ref>Sources vary widely on numbers of Soviet forces involved in the intervention. The UN General Assembly ''Special Committee on the Problem of Hungary'' (1957) estimated 75,000-200,000 troops and 1,600-4,000 tanks [http://mek.oszk.hu/01200/01274/01274.pdf OSZK.hu] (p. 56, para. 183), but recently released Soviet archives (available in [[Lib.ru]], Maksim Moshkow's Library) list the troop strength of the Soviet forces as 31,550, with 1,130 tanks and [[self-propelled artillery]] pieces. [http://fan.lib.ru/c/chekmarew_w_a/text_0200.shtml Lib.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100209184727/http://fan.lib.ru/c/chekmarew_w_a/text_0200.shtml |date={{dat|2010|02|09||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>
|strength2 = Nezināms karavīru, zemessargu un bruņotu civilpersonu skaits
|casualties1 = (Padomju spēku zaudējumi)
722 nogalināti
1 351 ievainoti<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Györkei| first=Jenõ |author2=Kirov, Alexandr|author3=Horvath, Miklos | title=Soviet Military Intervention in Hungary, 1956 | publisher=Central European University Press | year=1999 | location=New York | page=350 | isbn=9639116351}}</ref>
|casualties2 = (Aptuveni skaitļi)
nogalināti 2 500
ievainoti 13 000<ref name="UNchVnote8">UN General Assembly ''Special Committee on the Problem of Hungary'' (1957) {{PDF|[http://mek.oszk.hu/01200/01274/01274.pdf Chapter V footnote 8]|1.47 MB}}</ref>
}}

sentences:
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Apple]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Antverpenes Lielais Tirgus laukums
| native_name         = ''De Grote Markt van Antwerpen''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Beļģija#Eiropa
| status              =
| image               = Grote_Markt_(Antwerpen).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Antverpene]], [[Antverpenes province]], {{BEL}}
| latd  = 51.2212| latNS  = N
| longd = 4.3998 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pāvilostas Svētā Gara Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Pāvilostas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Pāvilostas katoļu baznīca
|label = Pāvilostas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 53  | lats  = 07 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 10  | longs = 57 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
[[Dienvidkurzemes novads]], [[Pāvilosta]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2000. gads|2000]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
Mariušs Kempa
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=3486  www.katedrale.lv]
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1999]]
| year_completed        = [[2000. gads|2000]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra, [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma cepediana Mauritius 040128.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma cepediana
| suga_lv         = Zilastes dienas gekons
| binomial        = Phelsuma cepediana, <small>([[Jacques-Gérard Milbert|Milbert]], 1812)</small>
| sinonīmi        =
* ''Phelsuma inunguis'' ([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)
* ''Anoplopus cepedeanus'' (Wagler, 1830: 142)
* ''Platydactylus Cepedianus'' ([[André Marie Constant Duméril|A.M.C. Duméril]] & [[Gabriel Bibron|Bibron]] 1836: 301)
* ''Phelsuma trilineatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1842)
* ''Phelsuma cepedianum'' (Angel, 1942: 29)
* ''Phelsuma trilineata'' (Raxworthy & Nussbaum, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Kluge, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Glaw & Vences, 1994: 297)
* ''Phelsuma cepediana'', Rösler, 2000: 101)
| kategorijas = nē
}}
'''Zilastes dienas gekons''' (''Phelsuma cepediana'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=cepediana&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+cepediana%27%29%29 The Reptile Database: ''Phelsuma cepediana'' (Milbert, 1812)]</ref>

sentences:
'''Starptautiskā meteoroloģijas diena''' ({{val-en|World Meteorological Day}}, {{val-es|Día Meteorológico Mundial}}, {{val-fr|Journée météorologique mondiale}}) tiek svinēta katru gadu [[23. marts|23. martā]] no 1961. gada. Tā ir diena, kad 1950. gadā tika izveidota [[Pasaules Meteoroloģijas Organizācija]]. Organizācija rīko atbilstošus propagandējošus pasākumus. Katru gadu tiek sastādīta attiecīgā gada svētku tematika:
* 2009. gads — [[Laikapstākļi]], [[klimats]] un [[gaiss]], kuru elpojam
* 2008. gads — Mūsu planētas novērojumi labākai nākotnei
* 2007. gads — Polārā meteoroloģija: globālo iedarbību sapratne
* 2006. gads — Dabas stihiju bīstamības novēŗšana un seku likvidēšana
* 2005. gads — Laikapstākļi, klimats, ūdens un intensīva attīstība
* 2004. gads — Laikapstākļi, klimats un ūdens informācijas laikmetā
* 2003. gads — Mūsu nākotnes klimats

sentences:
'''Mezanīns''' (''mezzanine'') ir [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] apzīmējums un samērā jauns finansējuma veids.
Mezanīns vairāk līdzinās parāda instrumentam pēc tā būtības, jo uzņēmums saņem kredītu ar paaugstinātu procenta likmi un tieši darījumi ar [[akcija|akcijām]] nenotiek.

== Raksturojums un vēsture ==
Pirmsākumi meklējami 1980. gadu sākumā, kad mezanīna finansējumu ASV sāka piedāvāt apdrošināšanas kompānijas un [[krājaizdevu sabiedrība]]s. 1990. gadu sākumā mezanīnu sāka piedāvāt šim mērķim īpaši dibināti fondi, kas pēc savas struktūras sāka līdzināties [[riska kapitāls|riska kapitāla]] un privātā kapitāla fondiem. Tāpat kā jau aprakstītie fondi, arī mezanīna sniedzēji apkopo no institucionālajiem un privātajiem investoriem (''high-net worth individuals'') saņemtos līdzekļus, lai veiktu investīcijas dažāda veida [[uzņēmums|uzņēmumos]].

sentences: '''Akselerometrs''' ir ierīce, kas mēra relatīvo [[paātrinājums|paātrinājumu]] (pārslodzi) — starpību starp objekta īsto paātrinājumu un [[Brīvās krišanas paātrinājums|gravitācijas paātrinājumu]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mūkupurvs
|attels             =
|paraksts           = Skats uz Skābeņu ielu
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,515 km²
|iedzivotaju_skaits = 212 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|22|32|43}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Gaišo atmiņu mūžīgais starojums
| oriģinālnos = ''Eternal Sunshine of the Spotless Mind''
| attēls = Eternal Sunshine of the Spotless Mind.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[fantastika]], [[drāma]]
| režisors = [[Mišels Gondrī]]
| producents =
| scenārijs = * [[Čārlijs Kaufmans]]
* Mišels Gondrī
* [[Pjērs Bismuts]]
| aktieri = * [[Džims Kerijs]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Deivids Kross]]
| mūzika =
| operators = [[Elens Kuras]]
| montāža =
| studija = * ''[[This Is That Productions]]''
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|3|19}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|72,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=eternalsunshine.htm|title=Eternal Sunshine of the Spotless Mind|publisher=boxofficemojo|language=angļu|accessdate={{dat|2018|8|19||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb = 0338013
}}
'''"Gaišo atmiņu mūžīgais starojums"''' ({{val|en|Eternal Sunshine of the Spotless Mind}}) ir 2004. gada filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mišels Gondrī]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Keita Vinsleta]], [[Kirstena Dansta]], [[Marks Rafalo]], [[Elaidža Vuds]], [[Toms Vilkinsons]] un [[Deivids Kross]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|3|19||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Paliec pie manis
 | oriģinālnos = ''Stand by Me''
 |      attēls = Stand By Me 1986 American Theatrical Release Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Robs Rainers]]
 |  producents =
* [[Brūss A. Evanss]]
* [[Endrjū Šeinmens]]
 |   scenārijs =
* [[Reinolds Džideons]]
* Brūss A. Evanss
 |     aktieri =
* [[Vills Vītons]]
* [[Rivers Fīnikss]]
* [[Korijs Feldmens]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Kīfers Saterlends]]
 |      mūzika = [[Džeks Nīče]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Act III Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1986|8|8}}
 |      ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stand-me-1986|title=Stand by Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181128021953/http://www.bbfc.co.uk/releases/stand-me-1986}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|52,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=standbyme.htm|title=Stand by Me (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Paliec pie manis"''' ({{val|en|Stand by Me}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu filma, kas balstīta uz [[Stīvens Kings|Stīvena Kinga]] romānu ''The Body''. Filmas režisors ir [[Robs Rainers]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Vītons]], [[Rivers Fīnikss]], [[Korijs Feldmens]], [[Džerijs O'Konels]] un [[Kīfers Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|8|8||bez}}.

sentences:
{{infokaste+}}
[[Image:Slawomir Mrozek.JPG|thumb|Slavomirs Mrožeks (2006)]]
'''Slavomirs Mrožeks''' (''Sławomir Mrożek'', dzimis 1930. gada 29. jūnijā Boženčinas ciemā, [[Polija|Polijā]], miris 2013. gada 15. augustā Nicā, Itālijā) bija poļu rakstnieks. Nozīmīgs absurda drāmas pārstāvis.

sentences: '''21. jūlijs''' ir gada 202. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (203. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 163 dienas.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Krievi Igaunijā'''
| pop = 306 801 (2023)<br>
(22,46 % no iedzīvotāju kopskaita)<ref name="stat.ee">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.stat.ee/34278 |title=Population by ethnic nationality, 1 January, years - Statistics Estonia |access-date={{dat|2019|04|17||bez}} |archive-date={{dat|2019|08|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190825174819/https://www.stat.ee/34278 }}</ref>
| popplace = [[Harju apriņķis]], [[Austrumviru apriņķis]]
}}

sentences: '''Luminiscence''' ir spontāna [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] emisija, kuru neizsauc [[absolūti melns ķermenis|melna ķermeņa]] starojums, bet gan enerģijas atbrīvošanās, [[elektroni]]em pārejot no ierosināta stāvokļa uz pamatstāvokli. Luminiscences ilgums ievērojami pārsniedz [[gaisma]]s svārstību periodu 10<sup>−15</sup> s.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=«Современная высшая школа: инновационный аспект»|url=http://dx.doi.org/10.7442/2071-9620.20122|publisher=International Institute of Design and Service}}</ref>

sentences:
ražojuma MIPS R4400 mikroprocesors.]]
'''MIPS''' ({{val|en|Microprocessor without Interlocked Pipeline Stages}}) ir [[MIPS Technologies]] izstrādāta [[RISC]] mikroprocesoru arhitektūra. 1990. gadu beigās no visiem pasaulē saražotajiem RISC mikroprocesoriem 30% bija balstīti uz MIPS izstrādēm.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Dan in Real Life''
| attēls = Dan in real life.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Pīters Hedžss]]
| producents = [[Džonatans Šestaks]]
| scenārija autors = * [[Pīrss Gardners]]
* Pīters Hedžss
| galvenajās lomās = * [[Elisona Pilla]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Daiena Vīsta]]
* [[Džons Mahounijs]]
* [[Deins Kuks]]
| mūzika = [[Sondre Lerče]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[NALA Films]]''
| izplatītājs = * ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Icon Film Distribution]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2007|10|26||bez}}
| ilgums = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dan-real-life-2007-0|title=Dan in Real Life|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106095112/http://bbfc.co.uk/releases/dan-real-life-2007-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|68,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daninreallife.htm|title=Dan in Real Life (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''''Dan in Real Life''''' ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Hedžss]]. Galvenās lomas atveido [[Elisona Pilla]], [[Stīvs Karels]], [[Žiljeta Binoša]], [[Daiena Vīsta]], [[Džons Mahounijs]] un [[Deins Kuks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|26||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada septembris}}
'''Kaningems''' var būt:

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vandenberga Kosmosa spēku bāze
| native_name         = ''Vandenberg Space Force Base''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Delta IV launch 2013-08-28.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = [[Delta IV Heavy]] starts 2013. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[ASV Kosmosa spēki|USSF]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Kalifornija]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Kalifornija
| latd  = 34| latm  = 43| lats  = 58| latNS  = N
| longd = 120| longm = 34| longs = 05| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1957
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|https://www.vandenberg.spaceforce.mil/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Vandenberga Kosmosa spēku bāze''' ({{val-en|Vandenberg Space Force Base}}) ir [[kosmodroms]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rietumkrastā, kas atrodas [[ASV Gaisa spēki|Gaisa spēku]] pārziņā. Tas atrodas [[Kalifornija]]s štatā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alleganijīts
|attēls=
|klase=[[Nesosubsilikāts]]
|ŠtruncaID=8/B.04-60
|ķīm_formula=Mn2+5(SiO4)2(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Pelēki sārta, koši sārta, brūna, balta
|svītra=
|habituss=Graudaina, masīvi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.756 nβ = 1.780 nγ = 1.792
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pygoscelis_papua.jpg
| att_nosaukums = [[Džentū pingvīns]] (''Pygoscelis papua'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|    apakšklase = Neornithes
| apakšklase_lv = Īstie putni
|    infraklase = Neognathae
| infraklase_lv = Neognati
|     virskārta = Austrodyptornithes
|  virskārta_lv = Pingvīnu un vētrasputnu virskārta
|         kārta = Sphenisciformes
|      kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|       kārta_r = Pingvīnu dzimta
|        dzimta = Spheniscidae
|     dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Eudyptes|Cekulainie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Megadyptes|Dzeltenacu pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Spheniscus|Joslpingvīni}}
* {{TaksoSaite|Aptenodytes|Karaliskie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Eudyptula|Mazie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Pygoscelis|Otas astes pingvīni}}
| binomial =Spheniscidae <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1831)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
}}
'''Pingvīnu dzimtas''' (''Spheniscidae'') putni ir nelidojoši [[jūrasputni]], kuru spārni ir ieguvuši airu formu. Tā ir vienīgā dzimta '''pingvīnveidīgo putnu kārtā''' (''Sphenisciformes''). Tā apvieno 18 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas iedalītas 6 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref> Visi tās pārstāvji labi peld un nirst.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metiloranža struktūrformula

Metiloranža molekulas modelis

Pulverveida metiloranžs
|       citi nosaukumi = 4-dimetilaminoazobenzol-4'-sulfoskābes nātrija sāls,
metiloranžā
|           CAS numurs = 547-58-0
|      ķīmiskā formula = C14H14N3NaO3S
|              molmasa = 327,33
|              blīvums = 1280
|  kušanas temperatūra = >300 °C (nav precīzi noteikta)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = šķīst karstā ūdenī
|                 citi =
}}
'''Metiloranžs''' jeb '''metiloranžā'''<ref>O. Neilands. Organiskā ķīmija. R: Zvaigzne, 1977, 751. lpp.</ref> ir organiska [[krāsvielas|krāsviela]] ([[oranžs]] sīkkristālisks pulveris), kas pieder pie [[azokrāsvielas|azokrāsvielām]] un tiek izmantota [[titrēšana|titrēšanā]] kā [[pH indikators]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Džeimss Levains
|Vārds_orig       = ''James Levine''
|Attēls           = James Levine 2013.jpg
|Att_izm          =
|Apraksts         = 2013. gadā
|Fons             = diriģents
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1943|06|23}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Sinsinati}}
|Miris            = {{miršanas datums un vecums|2021|03|9|1943|06|23}}
|Vieta_mr         = {{vieta|ASV|Palmspringsa}}
|Instrumenti      = [[klavieres]]
|Žanrs            = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[diriģents]]
|Gadi             =
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            =
|Dzimums          = V
}}

sentences: '''Mikroformāti''' ir iezīmes, kas ļauj pierakstīt [[semantika|semantiku]] [[HTML]] (vai [[XHTML]]) [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappusēs]]. Tas ļauj programmām "saprast" tīmekļa lappusēs esošo saturu, kas noformēts izmantojot mikroformātus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Keys''''' var būt:
* [[Ališija Kīsa]];
* [[Medisona Kīsa]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pauls Šīmanis
| attēls              = Paul Schiemann.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1876|3|17}}
| dzim_vieta          = [[Jelgava]], [[Dobeles apriņķis]], <br> [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1944|6|23|1876|3|17}}
| mir_vieta           = [[Rīga]], [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]] (tagad {{LAT}})
| apglabāts           =
| tautība             = [[vācbaltietis]]
| partija             = [[Vācbaltiešu demokrātiskā partija]]
| profesija           = [[Žurnālists]]
| alma_mater          =
| piezīmes            =
}}
'''Pauls Šīmanis''' ({{val|de|Paul Schiemann}}; dzimis {{dat|1876|3|17}} [[Jelgava|Jelgavā]], miris {{dat|1944|6|23}} [[Rīga|Rīgā]]) bija vācbaltiešu politiķis.

sentences: '''Akvārijs''' ({{val|la|aquarium}}, no ''aqua'' — '[[ūdens]]' un ''arium'' — 'vieta') ir [[mākslīgā ekosistēma]], caurspīdīga tvertne ūdens dzīvnieku un augu audzēšanai.

sentences:
testamenta]]
'''Testaments''' ({{val|la|testamentum}} — ‘vēlmju publikācija’), arī '''novēlējums''' vai '''pēdējā griba''', ir noteiktā formā rakstīts un oficiāli apliecināts [[dokuments]] ar kādas personas norādījumiem par šīs [[īpašums|personas mantas]] izlietošanu pēc [[nāve]]s, kā un kam pēc nāves pienākas [[mantojums]]. Testamenta rakstītāju sauc par testatoru. Testamentus dala publiskajos un privātajos testamentos. Publiskie testamenti ir oficiāli saskaņoti, tos taisa pie [[notārs|notāra]] vai [[bāriņtiesa|bāriņtiesā]], savukārt privātie testamenti ir testatora pašrocīgi rakstīts un parakstīts dokuments.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1223. gada otro karagājienu uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1223. gada atkārtotais karagājiens uz Sakalu
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās uz [[Sakala]]s zemi.
|date=[[1223]]. gada vasara
|place=[[Sakala]]
|result=Krustneši ieņēma [[Vīlande]]s un Navesti pilskalnus
|combatant1= [[Sakala]]s karaspēks
|combatant2=krustneši,
 [[Zobenbrāļu ordenis]]
 līvu un letu karavīri
|commander1=Sakalas novadu vecākie
|commander2= [[Sēlijas bīskapija|Sēlijas bīskaps]] [[Bernhards no Lipes]]
|strength1=
|strength2=ap 8000 karavīru
|casualties1= nogalināti Vīlandes krievu garnizonu karavīri
|casualties2=
}}

sentences:
'' (priekšplānā) un ''[[Volkswagen Beetle]]'' (fonā) ir vieni no masveidīgākajiem automobiļu modeļiem vēsturē.]]
'''Automobiļu vēsture''' sākās 1672. gadā, kad izgudroja pirmo ar [[tvaika dzinējs|tvaiku darbināmo]] transportlīdzekli,<ref name="Verbiest">{{Tīmekļa atsauce |title=1679–1681. Chariot à vapeur du RP Verbiest |language=fr |publisher=Hergé |url= http://www.tintinpassion.net/VOIRSAVOIR/6_Auto/Pages_auto/Auto_001.html |access-date=28 November 2021}}</ref> kā rezultātā 1769. gadā [[Nikolā Žozefs Kunjo]] (''Nicolas-Joseph Cugnot'') izgudroja pirmo ar tvaiku darbināmo automobili, ar ko varēja pārvadāt cilvēkus.<ref>{{grāmatas atsauce|last=Eckermann|first=Erik|title=World History of the Automobile|publisher=SAE Press|year=2001|isbn=9780768008005|page=14}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last=Ikenson|first=Ben|url=https://books.google.com/books?id=-HSwaSyqPBwC&q=first+steam-powered+automobile&pg=PT27|title=Patents: Ingenious Inventions How They Work and How They Came to Be|date=2012|publisher=Running Press|isbn=9781603762724|access-date=6 September 2019}}</ref> 19. gadsimta sākumā izgudrojumi attīstījās, radot [[de Rivasa dzinējs|de Rivasa dzinēju]], vienu no pirmajiem [[iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinējiem]],<ref name=":0">{{grāmatas atsauce |last=Michelet |first=Henri |title=L'inventeur Isaac de Rivaz: 1752 - 1828 |publisher=Editions Saint-Augustin |year=1965 |url= https://books.google.com/books?id=Wf-nrnUaZxAC&q=Fran%C3%A7ois+Isaac+de+Rivaz&pg=PA26 |language=fr |access-date=16 March 2018}}</ref> un agrīno [[elektrodzinējs|elektrodzinēju]].<ref name="factoidz">{{Tīmekļa atsauce|url= http://factoidz.com/history-of-the-electric-car-1828-1912-from-trouve-to-morrison/ |first=Paul A. |last= Hughes |title=History of the electric car: 1828 – 1912, from Trouve to Morrison |date=September 1996|archive-url= https://web.archive.org/web/20111113023143/http://factoidz.com/history-of-the-electric-car-1828-1912-from-trouve-to-morrison/ |archive-date=13 November 2011 |access-date=24 June 2014}}</ref> Semjuels Brauns 1826. gadā izmēģināja pirmo rūpnieciski pielietoto iekšdedzes dzinēju.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|title=Greenwich Guide - Greenwich Day by Day - May|url=https://greenwich-guide.org.uk/may/|access-date=17 January 2021|website=Greenwich Guide}}</ref>

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Bronzas kareivis
|native_name   = ''Pronkssõdur''
|image         = Bronze Soldier of Tallinn, 2007.jpg
|caption       = Bronzas kareivis 2007. gadā
|map_image     = Tallina#Igaunija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 59 | latm  = 25 | lats  = 17.99 | latNS  = N
|longd = 24 | longm = 45 | longs = 55.67 | longEW = E
|location      = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 2 m
|begin         =
|complete      =
|open          = {{dat|1947|9|22|N|bez}}
|governing     =
|dedicated_to  =
|visitors      =
|public_transit=
|extra         =
}}
'''Bronzas kareivis''' ({{val|et|Pronkssõdur}}, {{val|ru|Бронзовый солдат}}) ir neformāls nosaukums pretrunīgi vērtētajam<ref name="PIW" /><ref name="BoIN" /> PSRS [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] memoriālam, kas atrodas [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Betula lenta|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula lenta|suga_lv=Sīkstais bērzs|attēls=Betula lenta Liliental 01.jpg|attēls2=}}
'''Sīkstais bērzs''' ({{val-la|Betula lenta}}) ir [[bērzu dzimta]]s suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/246|title=Sīkstais bērzs|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-14|archive-date=2020-12-30|archive-url=https://web.archive.org/web/20201230134639/https://database.smartgardens.eu/plant/246}}</ref>

sentences: '''Ukrainas Konstitūcija''' ({{val|uk|Конституція України}}) ir [[Ukraina]]s augstākais tiesību akts.<ref>{{Publikācijas atsauce|title=Конституція України|url=https://www.president.gov.ua/documents/constitution|journal=}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|planētu|Urāns|Urāns}}
{{Planētas infokaste
| bgcolour             = #c0ffff
| name                 = Urāns
| symbol               =
| image                =
| caption              = Urāns, attēls iegūts, izmantojot zondi ''[[Voyager 2]]''
| discovery            = yes
| discoverer           = [[Viljams Heršels]]
| discovered           = {{dat|1781|3|13}}
| orbit_ref            =<ref name=horizons>{{Tīmekļa atsauce | last = Yeomans | first = Donald K. |date = July 13, 2006 | url = http://ssd.jpl.nasa.gov/?horizons | title = HORIZONS System | publisher = NASA JPL | accessdate = 2007-08-08}} — At the site, go to the "web interface" then select "Ephemeris Type: ELEMENTS", "Target Body: Uranus Barycenter" and "Center: Sun".</ref>
| epoch                = [[J2000]]
| aphelion             = 3 004 419 704 [[kilometrs|km]]
20,08330526 [[astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion           = 2 748 938 461 km
18,37551863 AU
| semimajor            = 2 876 679 082 km
19,22941195 AU
| eccentricity         = 0,044405586
| period               = 30 799,095 [[diena]]s
84,323326 gadi
| synodic_period       = 369,66 dienas<ref name="fact">{{Tīmekļa atsauce|url = http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/uranusfact.html|title = Uranus Fact Sheet|publisher = NASA|last = Williams|first = Dr. David R.|accessdate = 2007-08-10|date = January 31, 2005|archiveurl = https://www.webcitation.org/60qT3owNB?url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/uranusfact.html|archivedate = 2011-08-11}}</ref>
| avg_speed            = 6,81 km/s<ref name="fact"/>
| inclination          = 0,772556°
6,48° pret [[Saule]]s ekvatoru
| asc_node             = 73,989821°
| arg_peri             = 96,541318°
| mean_anomaly         = 142,955717°
| satellites           = [[Urāna pavadoņi|27]]
| physical_characteristics = yes
| flattening           = 0.022 9 ± 0.000 8
| equatorial_radius    = 25 559 ± 4 km
4,007 Zemes<ref name=Seidelmann2007>{{Laikraksta atsauce|last= Seidelmann|first= P. Kenneth|coauthors= Archinal, B. A.; A’hearn, M. F.; et.al.|title= Report of the IAU/IAGWorking Group on cartographic coordinates and rotational elements: 2006|journal= Celestial Mech. Dyn. Astr. |volume=90|pages=155–180|year=2007|doi=10.1007/s10569-007-9072-y|url=http://adsabs.harvard.edu/doi/10.1007/s10569-007-9072-y}}</ref>
| polar_radius         = 24 973 ± 20 km
3,929 Zemes<ref name=Seidelmann2007/>
| surface_area         = 8,1156{{E|9}} km²<ref name="nasafact">{{Tīmekļa atsauce|url = http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Uranus&Display=Facts|title = NASA: Solar System Exploration: Planets: Uranus: Facts & Figures|publisher = NASA|last = Munsell|first = Kirk|accessdate = 2007-08-13|date = May 14, 2007|archive-date = 2015-11-09|archive-url = https://web.archive.org/web/20151109231438/http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Uranus}}</ref>
15,91 Zemes
| volume               = 6,833{{E|13}} km³<ref name="fact"/>
63,086 Zemes
| mass                 = (8.6810 ± 0.0013){{e|25}} [[kilograms|kg]]
14,536 Zemes<ref name=Jacobson1992>{{Laikraksta atsauce|last=Jacobson|first=R.A.|coauthors=Campbell, J.K.; Taylor, A.H.; Synnott, S.P.|title=The masses of Uranus and its major satellites from Voyager tracking data and Earth-based Uranian satellite data|journal=The Astronomical Journal|volume=103|issue=6|pages=2068–2078|year=1992|doi=10.1086/116211| url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1992AJ....103.2068J}}</ref>
| density              = 1,27 g/cm³<ref name=fact/>
| surface_grav         = 8,69 [[paātrinājums|m/s²]]<ref name=fact/>
0,886 g
| escape_velocity      = 21,3 km/s<ref name=fact/>
| sidereal_day         = [[atpakaļejoša kustība|−]]0,71833 dienas
17 [[stunda|h]] 14 [[minūte|min]] 24 [[sekunde]]s<ref name=Seidelmann2007/>
| rot_velocity         = 2,59 km/s
9 320 km/h
| axial_tilt           = 97,77°<ref name=Seidelmann2007/>
| right_asc_north_pole = 17 h 9 min 15 s
257,311°<ref name=Seidelmann2007/>
| declination          = −15,175°<ref name=Seidelmann2007/>
| albedo               = 0,300 ([[saites albedo|saites]])
0,51 ([[ģeometriskais albedo|ģeom.]])<ref name="fact"/>
| magnitude            = no 5,9<ref name=ephemeris>{{Tīmekļa atsauce|title=Twelve Year Planetary Ephemeris: 1995 - 2006|author=Fred Espenak|work=NASA|url=http://sunearth.gsfc.nasa.gov/eclipse/TYPE/TYPE.html|year=2005|accessdate=2007-06-14|archive-date=2011-08-17|archive-url=https://www.webcitation.org/610c2uk4K?url=http://eclipse.gsfc.nasa.gov/TYPE/TYPE.html}}</ref> līdz 5,32<ref name="fact"/>
| angular_size         = 3,3"–4,1"<ref name="fact"/>
| temperatures         = yes
| temp_name1           = 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] level<ref name=Podolak1995>{{Laikraksta atsauce|last=Podolak|first=M.| coauthors= Weizman, A.; Marley, M.|title=Comparative models of Uranus and Neptune|journal=Planet. Space Sci.|volume=43| issue= 12|pages=1517–1522|year=1995| url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1995P%26SS...43.1517P|doi=10.1016/0032-0633(95)00061-5}}</ref>
| min_temp_1           =
| mean_temp_1          = 76 [[kelvins|K]]
| max_temp_1           =
| temp_name2           = 0,1 bar
([[tropopauze]])<ref name=Lunine1993>{{Laikraksta atsauce|title=The Atmospheres of Uranus and Neptune|last=Lunine|first=Jonathan. I.|journal = Annual Review of Astronomy and Astrophysics| volume=31| pages=217–263|year=1993|doi=10.1146/annurev.aa.31.090193.001245| url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1993ARA%26A..31..217L}}</ref>
| min_temp_2           = 49 K
| mean_temp_2          = 53 K
| max_temp_2           = 57 K
| adjectives           =
| atmosphere           = yes
| atmosphere_ref       =<ref name=Lunine1993/><ref name=Lindal1987>{{Laikraksta atsauce|last=Lindal|first=G.F.|coauthors= Lyons, J.R.; Sweetnam, D.N.; et.al.|title=The Atmosphere of Uranus: Results of Radio Occultation Measurements with Voyager 2 |journal=J. Of Geophys. Res.|volume=92|pages=14,987–15,001|year=1987|url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1987JGR....9214987L|doi=10.1029/JA092iA13p14987}}</ref><ref name=Conrath1987>{{Laikraksta atsauce|author=B. Conrath ''et al.''|title=The helium abundance of Uranus from Voyager measurements|journal=Journal of Geophysical Research| volume=92|pages=15003–15010|yar=1987|url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1987JGR....9215003C|doi=10.1029/JA092iA13p15003|year=1987}}</ref>
| scale_height         = 27,7 km<ref name="fact"/>
| atmosphere_composition = ''(pie 1,3 bāru spiediena)''

83 ± 3%	[[ūdeņradis]] (H2)

15 ± 3%	[[hēlijs]]

2,3%	[[metāns]]

0,009%
(0,007–0,015%)	[[ūdeņraža deitērijs]] (HD)<ref name=Feuchtgruber1999>{{Laikraksta atsauce| last= Feuchtgruber|first=H.|coauthors=Lellouch, E.; B. Bezard; et.al.|title=Detection of HD in the atmospheres of Uranus and Neptune: a new determination of the D/H ratio|year=1999|journal=Astronomy and Astrophysics|volume=341|pages=L17–L21|url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1999A%26A...341L..17F}}</ref>

'''Ledus''':

	[[amonjaks]]

	[[ūdens]]

	[[amonjaka hidrosulfīds]] (NH4SH)

	[[metāns]] (CH4)

}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Glikoze (cikliskā forma)

Glikozes pāreja no acikliskās formas uz ciklisko
|       citi nosaukumi = vīnogu cukurs
|           CAS numurs = 50-99-7
|      ķīmiskā formula = C6H12O6
|              molmasa = 180,16
|              blīvums = 1540
|  kušanas temperatūra = ≈ 150 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 91 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Glikoze''' ({{Val-el|glykys}} — ‘salds’; 1960. gados neilgu laiku glikozi oficiāli dēvēja par '''glukozi'''; vīnogu cukurs, C6H12O6) ir nozīmīgs [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]]. Glikoze ir aldoheksoze (satur [[aldehīds|aldehīda]] grupu un 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus). Šķīdumā glikoze veido 5 tautomērās formas - aciklisko, α-glikofuranozi, β-glikofuranozi, α-glikopiranozi un β-glikofuranozi, no kurām dominē formas ar piranozes heterociklu, kas ir stabilākās heksožu formas. Cikliskā forma šķīdumā ir līdzsvarā ar aciklisko (lineāro) formu, pie [[pH]]=7 acikliskās formas īpatsvars ir 0,0026%. Glikozei ir divi spoguļ[[izomēri]] L-glikoze un D-glikoze; dzīvajos organismos ir sastopama tikai D-glikoze.

sentences: '''Makšķerēšana''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana pārtikas iegūšanas, izklaides vai sportiskā nolūkā, izmantojot īpašus āķus un ēsmu. Makšķerēšana ir ļoti daudzu cilvēku [[vaļasprieks]]. Cilvēki makšķerē, gan lai atpūstos, gan arī tas var būt sporta veids vai pat [[dzīvesveids]]. Makšķerēšanā ir ļoti daudz dažādu zivju ķeršanas metožu. Parasti tās ir dažādu veidu [[makšķere]]s. Var zivis ķert arī rūpnieciski ar [[tīkls|tīkliem]], bet tad tā ir [[zvejošana]], nevis sportiskā makšķerēšana vai hobijs. Pati makšķerēšana ir tik sena, cik seni ir cilvēki. Jau pirmatnējie cilvēki ir mēģinājuši makšķerēt zivis, tikai viņi darīja daudz primitīvāk un bez palīglīdzekļiem makšķerrīku un mānekļu izskatā. Ir makšķernieki, kuri makšķerē tīri sportiskas intereses pēc un visus noķertos lomus laiž vaļā, bet ir tādi, kas lomu patur un lieto to uzturā.

sentences:
{{cita nozīme|matemātiķi|orbitālo observatoriju|Euclid}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Eiklīds
|     vārds_orig = ''Ευκλείδης'', ''Eukleidēs''
|         attēls = Euclid statue, Oxford University Museum of Natural History, UK - 20080315.jpg
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 330. gadu p.m.ē.
|       dz_vieta = [[Atēnas]]
|      m_dat_alt = ap 260. gadu p.m.ē.
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Aleksandrija]]
|        tautība = [[grieķi]]s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Platons]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Eiklīda ģeometrija]]<br />"Elementi"
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bushy tailed olingo.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassaricyon
| ģints_lv=Olingi
| suga=Bassaricyon gabbii
| suga_lv=Ziemeļu olings
| binomial=Bassaricyon gabbii <small>([[Joel Asaph Allen|Allen]], 1876)</small>
| izplatība=

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Cukurfabrika
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Cukurfabrikas stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Cukurfabrikas pieturas ēka 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava|Rīga—Jelgava]]
| atvērta             = 1928
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =Cukura iela 22, Jelgava,
 LV-3002, Latvija
| latd  = 56 | latm  = 39 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 45 | longs = 32.4 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Jelgava (stacija)|Jelgava]] (2 km)
 [[Cena (stacija)|Cena]] (7 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Ozolnieki (stacija)|Ozolnieki]] (4 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 41
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
{{Ievads+}}
{{Vikisaites+}}
'''MySQL Cluster''' izmanto sinhrono replikāciju caur divfāžu saskaņošanas mehānismu, lai nodrošinātu datu ierakstīšanu vairākos mezglos līdz saskaņošana būs noslēgta. (Tas ir pretēji "[http://dev.mysql.com/doc/en/replication.html MySQL Replication]{{Novecojusi saite}}", kas ir [[asinhrona]].) Kopumā ir nepieciešamas divas datu kopijas (''replicas''), lai garantētu augstu pieejamību. Turklāt klāsteri ir iespējams nokonfigurēt līdz 4 kopiju glabāšanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Iedzimtais netikums
 | oriģinālnos = ''Inherent Vice''
 |      attēls = Inherent Vice film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, kriminālfilma
 |    režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
 |  producents =
* Pols Tomass Andersons
* [[Džoanna Selara]]
* [[Daniels Lupi]]
 |   scenārijs = Pols Tomass Andersons
 |     aktieri =
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Ketrīna Voterstone]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Benisio del Toro]]
 |      mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[IAC Films]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|10|4|Ņujorkas filmu festivāls|2014|12|12|ASV|}}
 |      ilgums = 149 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014|title=Inherent Vice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 30, 2018|archive-date={{dat|2016|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160414220522/http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|14,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inherentvice.htm|title= Intherent Vice (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 30, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Iedzimtais netikums"''' ({{val|en|Inherent Vice}}) ir 2014. gada kriminālfilma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Ouens Vilsons]], [[Džošs Brolins]], [[Ketrīna Voterstone]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Benisio del Toro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|4||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Pēteris Handke
|     vārds_orig    = ''Peter Handke''
|         attēls    = Peter-handke.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1942
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Grifene]], [[Trešais reihs]]<br />([[Karintija]], {{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Signature of Peter Handke.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = ''Die Angst des Tormanns beim Elfmeter'' (1970)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Drinking Buddies''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Drinking Buddies poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Andrea Roa]]
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pols Bernons]]
* [[Sems Sleiters]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Olīvija Vailda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rons Livingstons]]
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Burn Later Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|3|13|''South by Southwest'' festivāls|2013|8|23|ASV|}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013|title=Drinking Buddies|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018|archive-date={{dat|2015|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924041610/http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|343,341}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drinkingbuddies.htm|title=Drinking Buddies (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Drinking Buddies''''' ir 2013. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Olīvija Vailda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|3|13||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Somali Wild Ass.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Asinus
| apakšģints_lv = Ēzeļi
|          suga = Equus africanus
|       suga_lv = Āfrikas savvaļas ēzelis
|        pasuga = Equus africanus somalicus
|     pasuga_lv = Somālijas savvaļas ēzelis
|      binomial = Equus africanus somalicus <small>([[Noack]], 1884)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Somālijas savvaļas ēzelis''' jeb '''Somālijas ēzelis''' (''Equus africanus somalicus'') ir [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļa]] (''Equus africanus'') pasuga. Tas apdzīvo [[Somālija]]s ziemeļaustrumus un [[Etiopija|Ziemeļetiopijas]] klinšainās un akmeņainās tuksneša teritorijas.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name = Starptautiskā Šaušanas sporta federācija
|native_name = ''International Sport Shooting Federation (ISSF)''
|image =Logo International Shooting Sport Federation (ISSF).svg
|size = 175px
|motto =
|type = Sporta federācija
|formation = {{dat|1907}}
|headquarters = {{vieta|Vācija|Minhene}}
|membership = pārstāv 145 nacionālās federācijas
|leader_title = Prezidents
|leader_name = [[Vladimirs Ļisins]]
|language = [[Angļu valoda|angļu]]
[[Vācu valoda|vācu]]
[[Franču valoda|franču]]
[[Krievu valoda|krievu]]
|website= [http://www.issf-sports.org issf-sports.org]
|}}
'''Starptautiskā Šaušanas sporta federācija''' ({{val|en|International Sport Shooting Federation, ISSF}}) ir starptautiska sporta organizācija, kas koordinē tās sastāvā ietilpstošo dalībvalstu nacionālo šaušanas federāciju darbību. Kontrolē starptautisko šaušanas sporta veidu sacensību norisi, veic izmaiņas sacensību noteikumos un to tiesāšanā.

sentences:
'''Raisa''' var būt:
* [[Stefanija Raisa]] (''Stephanie Rice''), ir austrāliešu peldētāja (dzimusi 1988.),
* [[Kondolīza Raisa]] (''Condoleezza Rice''), ir amerikāņu profesore, diplomāte un rakstniece (dzimusi 1954.).

sentences: '''Palestīnas karogs''' ([[Arābu valoda|arābu]]: علم فلسطين) ir [[trikolors]], ko veido trīs vienādas horizontālas svītras (melna, balta un zaļa no augšas uz leju), ko pārsedz sarkans trīsstūris, kas novietots augšējā daļā. Šis karogs ir izstrādāts, izmantojot [[Panarābisms|panarābiskas]] krāsas, un simbolizē [[Palestīnas Valsts|Palestīnas Valsti]] un [[Palestīnieši|palestīniešu tautu]]. Karogs ir līdzīgs Sīrijas ''[[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas]]'' partijas karogam, kurā izmantotas tādas pašas formas un krāsas, bet attiecība ir 2:3, pretstatā Palestīnas 1:2.

sentences: {{Commonscat|14th century BC|14. gadsimts p.m.ē.}}

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences: '''Erevānas metro''', oficiāli '''Karena Demirčjana Erevānas metro''' ({{val|hy|Կարեն Դեմիրճյանի անվան Երևանի մետրոպոլիտեն}}, ''Karen Demirchyani anvan Yerevani metropoliten''), ir [[metro]] sistēma [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Metro pieder valstij un to vada Armēnijas Transporta un satiksmes ministrija.

sentences:
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes =
}}

sentences: '''Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu''' ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] [[konvencija]], kas tika pieņemta [[1965]]. gadā un stājās spēkā [[1969]]. gadā. Uz 2016. gadu konvencijai ir 177 dalībvalstis. Konvencijas izpildi uzrauga Komiteja rasu diskriminācijas likvidēšanai 18 ekspertu sastāvā — tā izvērtē dalībvalstu ziņojumus, kā arī izskata sūdzības pret tām 53 dalībvalstīm, kas piekrita šādai iespējai.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Citrus psyllid, hand sanitizer, adult, ft detrick 2014-05-01-09.43.40 ZS PMax (15234786967).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| kārta = Hemiptera
| kārta_lv = Blaktis
| apakškārta = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta = Psylloidea
| virsdzimta_lv = Lapblusiņu virsdzimta
| dzimta = Psyllidae
| dzimta_lv = Lapblusiņas
| ģints = Diaphorina
| suga = Diaphorina citri
| binomial = Diaphorina citri <small>Kuwayama, 1908</small>
| sinonīmi =
| iedalījums    =
| kategorijas   = nē
}}
'''''Diaphorina citri''''' ir lapblusiņu suga, kas tiek uzskatīta par vienu no lielākajiem citrusaugu kaitēkļiem, jo tā izplata [[citrusaugu zaļēšanas slimība|citrusaugu zaļēšanas slimību]], kuru izraisa baktērijas ''[[Candidatus Liberibacter]]''.<ref name="HalbertManjunath2004"/> Šo slimību uzskata par visnopietnāko citrusaugu slimību pasaulē.<ref name="Hall2008"/> ''Diaphorina citri'' ir aprakstīta [[Taivāna (sala)|Taivānā]].<ref name="HalbertNúñez2004"/> Sākotnēji izplatīta [[Āzija|Āzijā]] un [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]], taču netīšām mākslīgi [[Introdukcija|introducēta]] [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kur šī lapblusiņas [[Invazīva suga|invāzija]]  norisinās arvien jaunās teritorijās. Citrusaugu zaļēšanas slimības izplatīšanās dēļ ir nepieciešams samazināt lapblusiņas populāciju un pilnīgi iznīcināt to jaunajās teritorijās, lai novērstu slimības izplatīšanos. Šim nolūkam ir izveidotas dažādas [[Kaitēkļu ķīmiskā kontrole|ķīmiskās]] un [[Kaitēkļu bioloģiskā kontrole|bioloģiskās kontroles]] programmas.<ref name="Hall2008"/><ref name="HalbertNúñez2004"/>

sentences:
{{Infobox bone
| Name        = Smadzeņu kapsula
| Latin       = Neurocranium
| Image       =
| Caption     =
| Image2      = Neurocranium - animation02.gif
| Caption2    = Astoņi neirokrānija kauli.</br>(Viscerālie kauli attēloti puscaurspīdīgi.)
{{Legend|#FFFF00|Dzeltens: [[pieres kauls]] (1)}}
{{Legend|#1E90FF|Zils: [[paura kauls|paura kauli]] (2)}}
{{Legend|#9932CC|Lillā: [[spārnkauls]] (1)}}
{{Legend|#B8860B|Brūns: [[deniņu kauls|deniņu kauli]] (2)}}
{{Legend|#008000|Zaļš: [[pakauša kauls]] (1)}}
{{Legend|#FF0000|Sarkans: [[sietiņkauls]] (1)}}
}}
'''Smadzeņu kapsula''' ({{val|la|neurocranium}}) (arī '''smadzeņdaļa''', '''neirokrānijs''') ir [[Galvaskauss|galvaskausa]] daļa, kas aptver [[smadzenes]] un sargā tās no fiziskas iedarbības, kā arī fiksē [[Maņu orgānu sistēma|maņu orgānus]] ([[oža]]s, [[redze]]s, [[dzirde]]s receptorus). Smadzeņu kapsula, būdama ass skeleta turpinājums, balsta visu galvas daļu un fiksē galvaskausa [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]]. Bez tam dažiem [[dzīvnieki]]em tā papildus var pildīt arī [[ragi|ragu]] balsta funkciju.

sentences:
{{Cita nozīme|mikroorganismu miera stāvokli|veidojumu audos vai orgānos|cista}}
 ''Entamoeba histolytica'' cista]]
Mikrobioloģijā '''cista''' ir [[Mikroorganismi|mikroorganisma]] ([[Vienšūņi|vienšūņa]], [[baktērijas]]) miera stadija vai anabiotiska forma, kas palīdz [[Organisms|organismam]] izdzīvot nelabvēlīgos apstākļos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cista|title=cista {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-03-23}}</ref> Cistas stadijā vienšūņiem izveidojas apvalks un tie noapaļojas. Šādā stāvoklī tie var atrasties ilgu periodu, jo šūnās nenotiek aktīva vielmaiņa, taču cista var palīdzēt protistiem izplatīties ar [[Vējš|vēju]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] palīdzību. Kad mikrooganisms nonāk tam labvēlīgā vidē, tas cistu pamet.

sentences:
{{Citas nozīmes|medus bitēm|bite (nozīmju atdalīšana)|bite}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Honeybee landing on milkthistle02.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|           dzimta = Apidae
|        dzimta_lv = Bišu dzimta
|            cilts = Apini
|         cilts_lv = Medusbišu cilts
|            ģints = Apis
|         ģints_lv = Medus bites
|            suga = Apis mellifera
|         suga_lv = Eiropas medus bite
|         binomial = Apis mellifera <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Eiropas medus bites''' jeb '''rietumu medus bites''', jeb vienkārši '''medus bite''' (''Apis mellifera'') ir viena no [[medus bites|medus bišu ģints]] (''Apis'') sugām.

sentences: '''Sēža''' ir divu detaļu salāgojuma kustīguma vai nekustīguma pakāpe.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehniskais minimums metālapstrādē|last=Berenfelds|first=V.|publisher=Avots|year=1989|isbn=5-401-00072-3|pages=75}}</ref> Salāgojums ir kustīgs (kam atbilst kustīga sēža) vai nekustīgs (nekustīga sēža) savienojums starp divām detaļām, viena no kurām ir ar aptveramu virsmu un otra — ar aptverošu. Aptveramās virsmas nosacīti sauc par vārpstām, aptverošās — par urbumiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Veselības pratību''' parasti definē kā pakāpi, kādā persona spēj iegūt, apstrādāt un saprast pamatinformāciju par [[veselība|veselību]] un veselības pakalpojumiem, kas nepieciešama, lai atbildīgi pieņemtu ar veselību saistītus lēmumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Kas ir veselības pratība?|url=https://ec.europa.eu/epale/lv/blog/what-health-literacy|website=EPALE|accessdate=19.12.2017.}}</ref> Veselības pratības jēdziens sākotnēji tika izmantots [[Amerika|Amerikā]] un [[Kanāda|Kanādā]], tagad to izmanto starptautiski ne tikai veselības aprūpes jomā, bet arī sabiedrības veselības kontekstā.<ref name="nosaukums">Jeong, S. H., & Kim, K. H. (2016). Health literacy and barriers to health information seeking: A nationwide survey in South Korea, Patient Education And Counseling 99, pp.1880 1887.|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0738399116302798</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Brahmagupta
|     vārds_orig = ब्रह्मगुप्त
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 598
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram {{dat|670}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Brahmagupta''' ({{val-sa|ब्रह्मगुप्त}}; dzimis {{dat|598}}, miris apmēram {{dat|670}}) bija indiešu [[matemātiķis]] un [[astronoms]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aglonas pagasts
| karte             = Aglonas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aglonas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aglonas pagasta karogs
| centrs            = Aglona
| platība           = 131,7
| iedzīvotāji       = 1716<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1716/ 131.7 round 1}}
| izveidots         = 1936
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.aglona.lv
|novada_nosaukums=Preiļu novads|novads=Novads}}

sentences: '''Zibens''' ir [[elektrons|elektriskā]] izlāde starp [[mākoņi]]em vai starp mākoņiem un zemi [[Pērkona negaiss|negaisa]], bet retāk stipra [[Sniegputenis|sniegputeņa]] vai [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirduma]] laikā. Izlāde notiek, kad atmosfērā izveidojas jonizēta gaisa kanāls. Ar neapbruņotu aci [[Elektrons|elektroni]] nav redzami, bet, kad notiek zibens izlāde, tie kustas tik ātri, ka gaiss šaurā kanālā ap tiem kvēlo (notiek [[gāze]]s [[jonizācija]] un veidojas [[plazma]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{jāuzlabo|sadaļu par embrioģenēzi jāpārnes atsevišķā rakstā, bet šo jāsāk ar somatiskās embrioģenēzes definīciju ievadā}}
{{sadalīt}}
== Embrioģenēze ==
Dabiskos apstākļos embrioģenēze sākas no [[zigota]]s izveidošanās brīža. Zigota veidojas saplūstot divām gametām sievišķajai un vīrišķajai, segsēkļiem ir raksturīga divkāršā apaugļošanās, kuras rezultātā veidojas triploīda endosperma, bet [[kailsēkļi]]em rezerves sēklā uzkrājas megagametofīta audos. Tālāk embrijs attīstās vairākos secīgos etapos<ref name=":0">George, Edwin F., Michael A. Hall, and Geert-Jan De Klerk. "Somatic embryogenesis." ''Plant propagation by tissue culture''. Springer Netherlands, 2008. 335-354.</ref>[[Segsēkļi|Segsēkļu]] embrioģenēzi var iedalīt trīs galvenajos posmos:
* Asimetriska zigotas dalīšanās, tās laikā izveidojas mazāka apikālā šūna un lielāka bazālā šūna.
* Globulārā stadija, tās laikā tiek determinēti šūnu slāņi un attīstības ass.
* Dīgļapu stadijas izveidošanās, tās laikā sākās saknes un pumpura aizmetņu iniciācija<ref name=":1">Davey, Michael R., and Paul Anthony. ''Plant cell culture: essential methods''. John Wiley & Sons, 2010. </ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gaosjuna
 | official_name            = 高雄市
 | settlement_type          = speciālā municipalitāte
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Kaohsiung City.svg
 | image_seal               = Emblem of Kaohsiung City.svg
 | seal_size                = 65px
 | pushpin_map              = Taivāna#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{TWN}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2951.8524
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2023
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2733964
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+8]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 22 | latm = 36 | lats = 54 | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 17 | longs = 51 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|https://www.kcg.gov.tw/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Murmastienes pagasts
| karte             = Murmastienes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nos
aukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Varakļānu novads
| centrs            = Murmastiene
| platība           = 174,51
| iedzīvotāji       = 755<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 755 / 174.51 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Afanasijs Ordins-Naščokins
| vārds_orģ           = ''Афанасий Лаврентьевич Ордин-Нащокин''
| attēls              = Ордин-Нащокин.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =

| amats               = [[Krievijas cariste]]s ārlietu vadītājs
| term_sākums         = 1667
| term_beigas         = 1671
| priekštecis         = Jerofejs Almazs
| pēctecis            = Artamons Matvejevs
| dzim_dati           = {{dat|1605||}}
| dzim_vieta          = [[Opočka]], [[Krievijas cariste]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1680||}}
| mir_vieta           = Kripeckas klosteris pie [[Pleskava]]s, [[Krievijas cariste]]
(tagad {{RUS}})
| apglabāts           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[pareizticība]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Ziemas mēnesis”]]
'''Janvāris''' ({{val|la|Januarius}}, par godu Senās Romas dievam [[Jānuss|Jānusam]]) ir [[gads|gada]] pirmais mēnesis. Janvārī ir 31 [[diena]], tas ir viens no 7 mēnešiem, kuros ir 31 diena. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''ziemas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''vasaris'', bet mūsdienās — ''sausis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sārtā iela
| operators =
| attēls = Scarlet Street p.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Frics Langs]]
| producents = * [[Volters Vangers]]
* Frics Langs
| scenārijs = [[Dadlijs Nikolss]]
| aktieri = * [[Edvards Robinsons]]
* [[Džoana Beneta]]
* [[Dens Durjea]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Scarlet Street''
| studija = * ''Walter Wanger Productions''
* ''Fritz Lang Productions''
* ''Diana Production Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1945|12|28}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sārtā iela"''' ({{Val|en|Scarlet Street}}) ir 1945. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Frics Langs]], bet scenārija autors [[Dadlijs Nikolss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edvards Robinsons]], [[Džoana Beneta]] un [[Dens Durjea]]. Visi trīs aktieri atveidoja galvenās lomas arī Langa iepriekšējā filmā "[[Sieviete logā]]" (''The Woman in the Window'', 1944). Filma balstīta uz franču rakstnieka [[Žoržs de la Fušardjērs|Žorža de la Fušardjēra]] romānu ''La Chienne''. Šī ir otrā romāna adaptācija pēc [[Žans Renuārs|Žana Renuāra]] 1931. gada filmas ''[[La Chienne]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0038057/|title=Scarlet Street|website=[[Internet Movie Database|IMDb]]}}</ref>

sentences: '''Siltā fronte''' ir siltās [[gaiss|gaisa]] masas lēna ienākšana kādā teritorijā. Parasti tas notiek, siltajam gaisam lēni, divu — triju dienu laikā slīdot pa aukstā gaisa masu virzienā uz augšu. Lielā augstumā veidojas [[spalvmākoņi]], kas ar laiku pārvēršas par [[slāņmākoņi]]em un tad par [[lietus slāņmākoņi]]em, no kuriem ilgstoši līst vai smidzina [[smidzinošs lietus|smalks lietus]]. Spalvmākoņi izveidojas divas dienas pirms lietus un 700—800 km pirms pašas frontes līnijas, parasti 7—10 km augstumā virs [[Zeme]]s. Spalvmākoņi izskatās plāni, tie bieži pēc izskata atgādina spalvas, tie var izskatīties arī [[āķveidīgie spalvmākoņi|āķveidīgi]]. Tie neveido ēnu uz Zemes virsmu, bet gan laiž cauri [[Saule]]s gaismu. Šo mākoņu kustība ir praktiski nepamanāma un šķiet, ka tie vispār nekustas uz priekšu. Nokrišņi no šiem mākoņiem neizkrīt. Tomēr tikai pati spalvmākoņu parādīšanās vien nenozīmē, ka tuvojas siltā fronte, bet tā tuvojas tad, ja spalvmākoņus pamazām nomaina jau biezāki slāņmākoņi, kas vienmērīgā slānī noklāj visas debesis, bet pēc tam parādās arī lietus slāņmākoņi, kas atnes ilgstošu, parasti smalku lietu. Pēc šī [[lietus]], kas var ilgt visu dienu, ienāk siltais gaiss un gaisa temperatūra paaugstinās.

sentences: '''Ekscesa koeficients''' (''kurtosis'') ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt ''rezultātu izkliedi pa x asi''. Citiem vārdiem sakot, cik lielā mērā rezultāti tuvojas centrālajam punktam. Ja '''ekscess''' ir negatīvs, tad [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks izskatās pieplacināts pie ''x ass'', ja pozitīvs - "zvans" ir augsts un šaurs. Ja '''ekscesa koeficients''' tuvojas nullei (aptuveni robežās ±1 - atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Laptevu jūra
|attēls=LaptevuJura.JPG
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 76 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 125 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
 |relief = jā
| okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=672 000
|garums=1126
|platums=717
|tilpums = 363 000
|Max_dziļums=3385
|Vid_dziļums = 540
|valstis={{RUS}}
|pilsētas=[[Tiksi]]
}}
'''Laptevu jūra''' ({{val|ru|море Лаптевых}}, {{val|sah|Лаптевтар байҕаллара}}) ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Krievija]]s ziemeļos. Kopš 16. gadsimta dažādos avotos dēvēta par '''Tatāru jūru''', '''Ļenas jūru''', '''Sibīrijas jūru''', '''Ledus jūru''' un '''Nordenšelda jūru''', bet 1913. gadā pēc Krievijas ģeogrāfijas biedrības ierosinājuma pārdēvēta tagadējā vārdā par godu krievu jūrasbraucējiem, brālēniem [[Dmitrijs Laptevs|Dmitrijam]] un [[Haritons Laptevs|Haritonam Lapteviem]].

sentences: '''Nonomino''' jeb '''9-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no deviņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 1285 unikāli nonomino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 9910 nonomino pozīcijas.

sentences:
[[Kategorija:Kartāga]]
[[Kategorija:Kari pēc valsts|Kartaga]]

sentences:
{{novecojis}}
Lattelecom piedāvā trīs veidu ciparu televīziju — Lattelecom [[interneta televīzija]], kas pieejama portālā [[Apollo.lv]] visiem Lattelecom interneta lietotājiem, Lattelecom [[digitālā virszemes televīzija]] un Lattelecom [[interaktīvā televīzija]], kas nodrošina iespēju klientam izvēlēties, ko un kad skatīties.

sentences:
mazuļa atliekas ar plastikāta atkritumiem [[gremošanas sistēma|gremošanas sistēmā]] [[Midveja atols|Midvejā]]]]
'''Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/pasaule/cits/klusais-okeans-aizaug-ar-plastmasu-13946095|title=Klusais okeāns aizaug ar plastmasu|website=www.diena.lv|access-date=2020-02-09}}</ref> ({{val-en|Great Pacific Garbage Patch}}) ir antropogēnas izcelsmes [[atkritumi|atkritumu]] virpulis [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā starp 135°—155° rietumu garuma un 35°—42° ziemeļu platuma grādiem.

sentences:
{{noformējums+|atsauces}}
 ir populārs veids, kā uzkrāt zelta rezerves.]]
Vēsturiski '''[[zelts]] kā [[investīcija]]''' ir kalpojis par salīdzinoši stabilu ilgtermiņa ieguldījumu, kur katru gadu visā pasaulē tiek pārdotas aptuveni 1000 [[tonna]]s [[zelta stienis|zelta stieņu]].<ref name="RietumuBanka">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.rietumu.lv/investment-gold|title=Investīciju zelts|work=rietumu.lv|publisher=Rietumu Banka|accessdate=9 June 2018|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180617084538/http://www.rietumu.lv/investment-gold|archivedate={{dat|2018|06|17||bez}}}}</ref>

sentences: '''PSRS Literatūras fonda republikas nodaļa (Litfonds)''' bija organizācija ar uzdevumu uzlabot [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s (RS) biedru sadzīves un materiālo stāvokli, sniedzot tiem palīdzību dažādos jautājumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Plecu pie pleca. Veltījums Latvijas Padomju rakstnieku savienības četrdesmitgadei.|last=Ilgonis|first=Bērsons|publisher=|year=1980|isbn=|location=Rīga: Liesma|pages=58}}</ref> [[PSRS Literatūras fonds|Literatūras fondā]] glabājās rakstnieku savienības līdzekļi, no kuriem RS biedriem sniedza materiālo palīdzību, apmaksāja atpūtu, braucienus, veselības aprūpi.<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Ābiķe-Kondrāte|first=Agija|date=2016-08-17|title=LPSR Valsts drošības komitejas un represīvo institūciju darbība radošo profesiju pārstāvju veselības aprūpes, radošā darba un atpūtas nodrošināšanā|url=https://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/vdkkomisija/070_AbikeKondrate_2015gads_VDK-un-represivo-instituciju-darbiba-rakstnieku-veselibas-un-atputas-nodrosinasanaPSRSLiteraturasfonds.pdf|journal=VDK Izpēte|publisher=VDK izpētes komisija, LU}}</ref> Literatūras fondam bija Rakstnieku klubs, kurš organizēja literatūras dienas, svētkus, vakarus, rakstnieku tikšanās ar lasītājiem.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences:
]]
'''Pussala''' ir sauszemes daļa, kuru no trim pusēm apskalo [[jūra]] vai [[okeāns]] un no vienas puses tā ir savienota ar pārējo sauszemi. Ļoti mazas pussalas sauc arī par [[zemesrags|zemesragiem]]. Bieži vien pussalas ģeoloģiskā uzbūve u.c. ir vienlīdzīgs attiecīgā kontinenta ģeoloģiskajai uzbūvei. Atšķirībā no [[sala]]s, pussalai ir grūti noteikt platību, jo nevar precīzi pateikt, kur tā sākas, t.i. kur ir sauszeme un kur jau sākas pussala.

sentences:
]]
'''Nogrieznis''' ir [[taisne]]s daļa starp diviem [[punkts (ģeometrija)|punktiem]]. Šos punktus sauc par nogriežņa galapunktiem.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 27. lpp.</ref> Divus nogriežņus sauc par vienādiem, ja tos var novietot vienu uz otra tā, ka sakrīt to galapunkti.<ref name=":1">Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 34. lpp.</ref> Nogriežņa garums rāda, cik vienību satur atliktais nogrieznis.<ref name=":0" />

sentences:
{{Tēla infokaste
| color            = lightblue
| name             = Fēbe Bafeja
| series           = ''[[Friends]]''
| caption          =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| image            =
| alias            =
| occupation       = Masiere
Mūziķe, dziedātāja, dziesmu autore
| family           = Frenks Bafejs (tēvs)
Fēbe Abota (mother)
Lilija Bafeja (pamāte, deceased)
Francisa Bafeja (vecmamma, deceased)
Ursula Bafeja (dvīņumāsa)
Frenks Bafejs (pusbrālis)
| spouse           = Dankans Salivans
(1988–1994)
Maiks Hanigans
(m. 2004-pašlaik)
| portrayer        = [[Līza Kudrova]]
| creator          = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
Kevins S. Braits
}}
'''Fēbe Bafeja-Hanigana''' ({{val|en|Phoebe Buffay-Hannigan}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktrise [[Līza Kudrova]].<ref name="Phoebe">{{Tīmekļa atsauce |title = Lisa Kudrow - Biography |work = [[TV.com]] |publisher = [[CBS Interactive]] |url = http://www.tv.com/people/lisa-kudrow/ |accessdate = 25 November 2011 |archive-date = {{dat|2012|05|19||bez}} |archive-url = https://web.archive.org/web/20120519172212/http://www.tv.com/people/lisa-kudrow/ }}</ref> Par šo lomu L. Kudrova saņēmusi ''[[Emmy balva|Emmy]]'' un [[Ekrāna aktieru ģildes balva|Ekrāna aktieru ģildes balvu]], kā arī tikusi nominēta [[Zelta globusa balva]]i. Viņa ir ekscentriska masiere, kas pašmācības ceļā apguvusi ģitārspēli. Fēbe izceļas ar savādo pasaules uztveri, naivumu un nevainīgumu, taču dažās sērijās vērojams arī viņas vēlme iedzert un vieglprātīgā attieksme pret seksuālo partneru izvēli. Fēbei ir identiskā dvīņu māsa Ursula Bafeja (arī attēlo Līza Kudrova). Bijusi divreiz precējusies.

sentences: '''Užupe''' ({{val|lt|Užupis}}, burtiski — 'Aizupe') ir [[Viļņa]]s apkaime, kas lielākoties atrodas [[Viļņas vecpilsēta]]s teritorijā. Tas ir [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts]]. Apkaime ir populāra mākslinieku vidē un ar savu bohēmisko atmosfēru tiek salīdzināta ar [[Monmartrs|Monmartru]] [[Parīze|Parīzē]] un [[Kristiānija (Kopenhāgena)|Kristiāniju]] [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kad tu pēdējo reizi biji karaļu pilsētā Viļņā? |date= 2013. gada 23. maijs |publisher= [[Delfi (portāls)|Delfi]] |url= https://www.delfi.lv/turismagids/es-celoju/kad-tu-pedejo-reizi-biji-karalu-pilseta-vilna.d?id=43339433&page=6 |accessdate= 2014. gada 20. oktobrī}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ozolaines pagasts
| karte             = Ozolaines pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Ozolaines pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ozolaines pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs2            = [[Balbiši (Ozolaines pagasts)|Balbiši]]
| platība           = 80,4
| iedzīvotāji       = 1836<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1836 / 80.4 round 1}}
| izveidots         =
| mājaslapa         = www.ozolaine.lv
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Burj Al Arab
|alternat nosaukums     = Tower of the Arab
|attēls                 = Burj Al Arab, Dubai, by Joi Ito Dec2007.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =
|latd = | latm = | lats = | lat =
|longd =| longm = | longs = | longuEW =
|valsts                 = [[Dubaija]],{{vieta|Apvienotie Arābu Emirāti}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = [[1994]]
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = [[1999]]
|atverts                = 1999. gada decembrī
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = [[Viesnīca]]
|antena spice           = 321
|jumts                  = 305
|augsej stava           =
|skatu lauk             = 200
|stavu skaits           = 60
|liftu skaits           = 18
|izmaksas               = 1 miljards [[ASV dolārs|US$]]
|platiba                = 70 000
|stāva platība          =
|arhitekts              = Toms Raits
|arhit birojs           = Atkins
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            = Jumeirah
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Coord|25.141975|55.186147|type:landmark_region:AE|display=title}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Supervaroņu skola
| attēls                   = Sky High movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = 'Sky High''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma
| režisors                 = [[Maiks Mičels]]
| producents               = [[Endrjū Ganns]]
* [[Pola Vāgnere]]
* Kamerons Krovs
| scenārija autors         =
* [[Pols Hernandezs]]
* [[Bobs Skūlijs]]
* [[Marks Makkorkls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kellija Prestone]]
* [[Maikls Angarano]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Daniele Panabeikere]]
* [[Mērija Elizabete Vinsteda]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Gunn Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|7|29||bez}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sky-high-2005|title=Sky High|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=skyhigh.htm|title=Sky High (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|86,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Supervaroņu skola"''' ({{val|en|Sky High}}) ir 2005. gada supervaroņu komēdija, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kellija Prestone]], [[Maikls Angarano]], [[Kurts Rasels]], [[Daniele Panabeikere]] un [[Mērija Elizabete Vinsteda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|29||bez}}.

sentences:
{{jāuzlabo|vietām nesaprotami teikumi}}
'''Izglītojošas spēles''' jeb '''attīstošas spēles''' ir [[Spēle|spēles]], kuru gaitā tiek attīstītas vai pilnveidotas dažādas prasmes. Spēļu attīstīšanas jēdziens galvenokārt ir saistīts ar cilvēka bērnības periodu. Bērni, spēlējot izglītojošas spēles, trenē savu [[Domāšana|domāšanu]], atjautību, [[Iztēle|iztēli]], [[Radošums|radošumu]]. Terminu “attīstoša spēle” var lietot arī, lai apzīmētu virkni vingrošanas vingrinājumu zīdainim, lai attīstītu muskuļu tonusu un vispārējo fizisko sagatavotību.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Kauņas sporta halle''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Kauno sporto hale.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.896111 | latNS  = N
| longd = 23.935833 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|1938|12|5|N|bez}}
| built               =
| opened              = {{dat|1939|5|21|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 400 000 litu
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Kauņas "Žalgiris" (basketbols)|Kauņas "Žalgiris"]] ([[Lietuvas Basketbola līga]])
| cap_concert         =
| cap_basketball      = 5 000
| cap_hockey          =
| cap_other          =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.sportohale.lt/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Kadriorgas stadions
| native_name         = Kadrioru staadion
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Kadrioru_stadium.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = [[Kadriorga]], [[Tallina]], {{EST}}
| map_type            = Tallina#Igaunija
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  59.434472  | latNS  =
| longd =  24.783444 | longEW =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = 1924. gads
| built               =
| opened              = 1926. gads
| renovated           = 1999.–2000. gads
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           = [[Kārlis Burmans]]
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 5000
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[FCI Levadia]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = http://www.kadriorustaadion.ee/
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vidusjūra
|attēls=Vidusjura.JPG
|attēls_izm = 300
|vietaskarte = Atlantijas okeāns
|latd = 35 |latm = |lats = |latNS = N
|longd = 18 |longm = |longs = |longEW = E
|paraksta_izvietojums = top
|alt_karte =
|relief = jā
| okeāns = Atlantijas okeāns
|platība = 2 500 000
|garums = 3520
|platums = 1120
|Max_dziļums = 5267
|Vid_dziļums = 1541
|tilpums = 3 839 000
|valstis=
|pilsētas=
}}
'''Vidusjūra''' ir starpkontinentu [[iekšējā jūra]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] daļa, ko praktiski no visām pusēm ietver sauszeme: ziemeļos — [[Eiropa]], dienvidos — [[Āfrika]], austrumos — [[Āzija]]. Tās platība ir 2,5 miljoni km², bet tās savienojums ar Atlantijas okeānu [[Gibraltāra šaurums]] ir tikai 14 [[Kilometrs|km]] plats.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Barijs Sīls: Īstens amerikānis
| operators =
| attēls = American Made (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Dags Limans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Dounels Glīsons]]
* [[Sāra Raita]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Keilebs Lendrijs Džonss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Made''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|9|29}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50–66,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|134,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl291669505/|title=American Made |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Barijs Sīls: Īstens amerikānis"''' ({{Val|en|American Made}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta komēdijas filma, kuras režisors ir [[Dags Limans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Dounels Glīsons]], [[Sāra Raita]], [[Džesijs Plemonss]] un [[Keilebs Lendrijs Džonss]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''[[Lesbiete|Lesbiešu]], [[Gejs|geju]], [[Biseksualitāte|biseksuāļu]] un [[Transseksuālisms|transpersonu]] (LGBT) kultūra Rīgā''', [[Latvija]]i atgūstot neatkarību no [[Padomju Savienība]]s, pamazām kļuvusi redzamāka apkārtējai sabiedrībai - notiek iznākšana ārā no pagrīdes, taču līdz [[Rietumeiropa]]s un [[Ziemeļamerika]]s LGBT kopienas attīstības līmenim vēl ir samērā tāls ceļš ejams. Galvenā problēma - Latvijas sabiedrības sašķeltā attieksme [[homoseksualitāte]]s un [[transseksualitāte]]s jautājumu uzlūkošanā, lielākā daļa sabiedrības joprojām nebūtu gatava atzīt viendzimuma pāru laulības vai atļaut viendzimuma pāriem adoptēt bērnus, arī skolu programmās par LGBT saistītām tēmām ir ļoti maz informācijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastais persiks
|           attēls = Autumn Red peaches.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rosaceae
|        dzimta_lv = Rožu dzimta
|            ģints = Prunus
|         ģints_lv = Plūmes
|             suga = P. persica
|          suga_lv = Parastais persiks
|           suga_r = Persiks
|         binomial = Prunus persica
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|amerikāņu bokseri|Ēģiptes valdnieku|Muhameds Alī pašā}}
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Muhameds Ali
 |       piktogramma_1 = Boxing pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Bokss
 |          vārds_orig = ''Muhammad Ali''
 |              attēls = Muhammad Ali NYWTS.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds = Kasiuss Klejs
 |              dz_dat = {{dat|1942|1|17}}
 |             dz_viet = {{Vieta|ASV|Kentuki|Lūivila}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2016|6|3|1942|1|17}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Arizona|Skotsdeila}}
 |             tautība =
 |              garums = 191 [[centimetrs|cm]]
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka = "The Greatest", "The Champ", "The Louisville Lip"
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Bokss]]
 |          disciplīna = Smagsvari
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |               trenē =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|1960]])
 |          os_medaļas = Zelts ([[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|1960]])
 |         os_lab sasn =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv = [[Sonijs Listons]], [[Džo Freizers]], [[Džordžs Formens]]
<!------ Karjeras statistika ------>
 |         karj stat 1 = Cīņas
 |    karj stat 1_dati = 61
 |         karj stat 2 = Uzvaras
 |    karj stat 2_dati = 56
 |         karj stat 3 = Uzvaras ar nokautu
 |    karj stat 3_dati = 37
 |         karj stat 4 = Zaudējumi
 |    karj stat 4_dati = 5
 |         karj stat 5 = Neizšķirti
 |    karj stat 5_dati = 0
 |         karj stat 6 = Cīņas bez iznākuma
 |    karj stat 6_dati = 0
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Boksa slavas zāle
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (USA)}}
{{MedalSport       |  [[Bokss]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1960. gada vasaras olimpiskās spēles|Roma 1960]] | [[Bokss 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — pussmagais svars vīriešiem|Pussmagais svars (81kg)]]}}
}}

sentences: '''Ivana kapi''' ({{val|ru|Ива́новское кла́дбище}}) ir [[kapsēta]] [[Rīga|Rīgā]] starp [[Kalna iela (Rīga)|Kalna]], [[Daugavpils iela (Rīga)|Daugavpils]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils ielām]] un dzelzceļu. Pie kapsētas galvenās ieejas, Lielajā Kalna ielā 21, atrodas [[Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas baznīca|Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas pareizticīgo baznīca]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Muzeja infokaste
 | name        = Islandes fallu muzejs
 | image       =
 | imagesize   =
 | established = 1997
 | collection  = 280 dzimumlocekļi<ref name="Telegraph">{{ziņu atsauce|title=Last but not the least|last=Singh|first=Khushwant|work=The Telegraph|location=Kolkata|date=16 July 2011|url=http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp|accessdate=3 June 2011|archive-date={{dat|2011|07|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110719202229/http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp}}</ref>
 | area        =
 | location    = {{vieta|Islande|Reikjavika}}
 | latitude    = 64.142952
 | longitude   = -21.915
 | visitors    = 11 000 ik gadu<ref name="AFP">{{ziņu atsauce|title=At Iceland's Phallological Museum, size is everything|url=http://www.independent.co.uk/travel/news-and-advice/at-icelands-phallological-museum-size-is-everything-2319332.html|agency=Agence France-Presse|date=21 July 2011|accessdate=3 June 2011}}</ref>
 | website     = {{URL|http://www.phallus.is/}}
}}
'''Islandes fallu muzejs''' ({{val|is|Hið Íslenzka Reðasafn}}) ir muzejs [[Reikjavika|Reikjavikā]], [[Islande|Islandē]]. Te atrodas pasaulē lielākā [[dzimumloceklis|dzimumlocekļu]] un tā daļu kolekcija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leccinum versipelle, Orange Birch Bolete, UK.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. versipelle
| suga_lv = Dzeltenbrūnā apšubeka
| binomial =Leccinum versipelle
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lielvirbu muiža
| native_name         =
| former_names        = ''Gut Groß-Wirben''
| alternate_names     = Lielvirbu muiža
| map = Latvija
| status              =
| image               = Lielvirbu muižas pils. 2008-09-04.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = privātīpašums
| current_tenants     =
| location            = [[Lielvirbi]], [[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.085707345157 | latNS  = N
| longd = 22.574145839662 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 18. gadsimta beigas, 19. gadsimta sākums, 1875. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 2015
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Teodors Zeilers]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[File:1989 Yamaha BR 250 TF.jpg|thumb|250px|''Yamaha'' sniega motocikls]]
'''Sniega motocikls''' ir individuāls motorizēts [[transportlīdzeklis]] braukšanai pa [[sniegs|sniegu]] un [[ledus|ledu]]. Aprīkots ar divtaktu vai četrtaktu iekšdedzes dzinēju ar piedziņu uz aizmugurē esošo [[kāpurķēde|kāpurķēdi]]. Motocikla vadīšana notiek ar priekšā uzstādītām [[sliece|sliecēm]]. Tiek ražoti vienvietīgi un divvietīgi sniega motocikli. Sniega motociklus bieži izmanto piekabju un kamanu vilkšanai. Izmanto transportam apvidos, kur novērojama bieža pastāvīga sniega sega un vāji attīstīts ceļu tīkls. Pēdējā laikā populāras ir dažādas sporta aktivitātes ar sniega motocikliem — kross, akrobātika, [[skijorings]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Yellow Handkerchief''
| attēls                   = TheYellowHandkerchief2008Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Udajans Prasads]]
| producents               = [[Artūrs Kons]]
| scenārija autors         = [[Erīna Dignema]]
| galvenajās lomās         =
* [[Viljams Hērts]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Marija Bello]]
* [[Edijs Redmeins]]
| mūzika                   =
* [[Džeiks Laivsijs]]
* [[Īfs Barzlijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|2|26|ASV|}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yellowhandkerchief.htm|title=The Yellow Handkerchief (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|15,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|318,623}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Yellow Handkerchief''''' ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Usajads Prasads]]. Galvenās lomas atveido [[Viljams Hērts]], [[Kristena Stjuarta]], [[Marija Bello]] un [[Edijs Redmeins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''8. jūnijs''' ir gada 159. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (160. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 206 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Leprikons
| attēls                   = Leprechaunposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Leprechaun''
| žanrs                    = šausmu filma, komēdija
| režisors                 = [[Marks Džonss]]
| producents               = [[Džefrijs B. Malians]]
| scenārija autors         = Marks Džonss
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Varviks Deiviss]]
* [[Kens Olands]]
* [[Marks Holtons]]
* [[Roberts Gormans]]
| mūzika                   =
* [[Kevins Kiners]]
* [[Roberts Dž. Volšs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Trimark Pictures]]''
| izplatītājs              = ''Trimark Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|1993|1|8||bez}}
| ilgums                   = 88 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/leprechaun-1993|title=Leprechaun|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018|archive-date={{dat|2017|09|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170905225932/http://www.bbfc.co.uk/releases/leprechaun-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=leprechaun.htm|title=Leprechaun (1993) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Leprikons 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Leprikons"''' ({{val|en|Leprechaun}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šausmu komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Džonss]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Varviks Deiviss]], [[Kens Olands]], [[Marks Holtons]] un [[Roberts Gormans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|1|8||bez}}. Šī ir pirmā filma "[[Leprikons (filmu sērija)|Leprikons]]" filmu sērijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemeļnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|69,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11138512/|title=The Northman (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|9}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|70–90 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 137 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2022|3|28|[[Stokholma]]|2022|4|22|ASV|2022|4|21|Latvija}}
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Perfect World Pictures''
* ''Square Peg''
| operators = [[Džarins Blaške]]
| oriģinālnos = ''The Northman''
| mūzika = * [[Robins Karolans]]
* [[Sebastjans Geinsboro]]
| aktieri = * Aleksandrs Skašgords
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Klāss Bangs]]
* [[Anja Teilore-Džoja]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Bjorka]]
* [[Vilems Defo]]
| scenārijs = * [[Sjouns]]
* Roberts Egerss
| producents = * [[Marks Hafems]]
* [[Larss Knudsens]]
* Roberts Egerss
* [[Aleksandrs Skašgords]]
* [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Roberts Egerss]]
| žanrs = vēsturiska filma, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Ziemelnieks-plakats.jpg
| imdb =
}}'''"Ziemeļnieks"''' ({{Val|en|The Northman}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] vēsturiska asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Roberts Egerss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aleksandrs Skašgords]], [[Nikola Kidmena]], [[Klāss Bangs]], [[Anja Teilore-Džoja]], [[Ītans Hoks]], [[Bjorka]] un [[Vilems Defo]]. Filma ir balstīta uz skandināvu leģendu par Amletu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/film/2022/apr/11/the-northman-review-robert-eggers-hamlet-outrageous-violence|title=The Northman review – Robert Eggers’ brutal vision of vengeance and violence|website=the Guardian|access-date=2022-04-22|date=2022-04-11|language=en}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Lech
| attēls            = Lech_Augsburg.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leha pie Augsburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Forarlberga]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=00 | sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=06 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=10  | iet_gar_m=56 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}<br />{{GER}}
| garums            = 248
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4100
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
putraimi]]
'''Putraimi''' ir lobīti pārtikas [[grauds|graudi]]. Tie var būt gan veseli graudi, gan skaldīti graudi. Putraimus izmanto dažādu ēdienu gatavošanā. No putraimiem bieži gatavo [[putra]]s. Tie ir svarīga sastāvdaļa dažās desās, piemēram, [[asinsdesa|asinsdesā]].

sentences:
{{Astoņu portālu saites}}
{{Commonscat|Physics|fizika}}
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Judiņš
| vārds_orig =
| attēls = Judens.jpg
| att_izmērs = 120px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Liezēres pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]],  [[Krievijas Impērija]]
(tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1918
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 12
| m_vieta = Krasnaja Gorka, Iļjinskas pagasts, Kazaņas apriņķis, [[Kazaņas guberņa]],
{{Flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR]]
(Judino mikrorajons, [[Kazaņa]], [[Tatārija]],
{{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[brigādes komandieris]]
|  dienesta_laiks = 1915—1917
1917— 1918
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{Flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR]]
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = [[Viļņas karaskola]]
|     apbalvojumi = [[File:RUS Order of Saint George 4th class ribbon 2000.svg|70px]] [[Svētā Jura krusts]]
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Jānis Judiņš''' ({{dat|1884|01|17|N}} — {{dat|1918|08|12|N}}) bija padomju militārais darbinieks. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] dalībnieks.

sentences:
{{  VietasKarte+|Latvija-fiziskā|width=300|float=right|caption=Kurzemes pussalas galējie punkti
|places=
{{VietasKarte~|Latvija-fiziskā|latd=57|latm=45|lats=33|longd= 22|longm=36|longs=15|mark=Gold pog.svg|label=[[Kolkasrags]]|position=right}}
{{VietasKarte~|Latvija-fiziskā|latd=56|latm=44|lats=54|longd= 21|longm=3|longs=38|mark=Gold pog.svg|label=[[Ziemupe]]|position=right}}
{{VietasKarte~|Latvija-fiziskā|latd=56|latm=57|lats=57|longd= 23|longm=36|longs=54|mark=Gold pog.svg|label=[[Kauguri (Jūrmala)|Kauguri]]|position=right}}
}}
]]
'''Kurzemes pussala''' ir Rietumlatvijas ziemeļdaļa starp [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] rietumos un [[Rīgas līcis|Rīgas līci]] austrumos. [[Pussala]]s dienvidu robeža ir Rīgas līča dienvidu krasta turpinājums pa līniju [[Kauguri (Jūrmala)|Kauguri]]—[[Ziemupe]]. Pussalas galējais ziemeļu punkts ir [[Kolkasrags]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Pussalas platība ir ap 8900 km², platums pa dienvidu malu — 158 km, garums dienvidu—ziemeļu virzienā — ap 100 km. Pussalas augstākais punkts ir [[Kamparkalns]] (174,6 m vjl).

sentences: '''Elizejas lauki''' ({{val|fr|les Champs-Élysées}}) ir avēnija [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Tās garums ir 1910 metri, bet platums — 70 metri. Tā stiepjas no [[Konkordijas laukums|Konkordijas laukuma]] līdz [[Šarla de Golla laukums|Šarla de Golla laukumam]] (kur atrodas [[Triumfa arka]]). Pazīstama ar teātriem, kafejnīcām, ikgadējo [[Bastīlijas diena]]s militāro parādi, ''[[Tour de France]]'' finišu. Īres maksa gadā var sasniegt pat 1,2 miljonus [[ASV dolārs|ASV dolāru]] par 92,9 m².<ref name="Sciolino">{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2007/01/31/world/europe/31paris.html|title=Megastores March Up Avenue, and Paris Takes to Barricades|work=The New York Times|access-date=2022-07-20|date=2007-01-31|last=Sciolino|first=Elaine|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref> Tiek uzskatīta par vienu no pasaulē pazīstamākajām avēnijām pasaulē.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Šauļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Šv._Petro_ir_Povilo_katedros.jpg
| image_size            =
| caption               = Šauļu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Šauļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.9325
| longd                 = 23.319722
| location              = {{vieta|Lietuva|Šauļu apriņķis|Šauļi}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[manierisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = 1617
| year_completed        = 1626
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 70 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Šauļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736144"
}
</mapframe>
'''Šauļu svēto apustuļu Pētera un Pāvila katedrāle''' ({{val|lt|Šiaulių šv. apaštalų Petro ir Pauliaus katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Šauļi|Šauļos]]. [[Šauļu diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 23671).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donavas kanāls
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Donaukanal
| attēls            = Donaukanal_vom_Ringturm_sued.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donavas kanāls Vīnē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Donava]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=22 | sāk_gar_s=09 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 17,3
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vīne#Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Coord|29|58|31|N|31|08|16|E|display=title|region:EG_type:landmark_scale:2000}}
[[File:Great Sphinx of Giza - 20080716a.jpg|thumb|250px|Lielā Sfinksa]]
'''Lielā Sfinksa''' ({{val-ar|أبو الهول}} {{transl|ar|ISO|''Abū al Hūl''}}) ir [[kaļķakmens]] [[sfinksa]]s (mītisks radījums ar lauvas ķermeni un cilvēka galvu) [[statuja]], kas atrodas blakus [[Gīzas piramīdas|Gīzas piramīdām]] [[Ēģipte|Ēģiptē]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Upesgala apmetne
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.827714 | latNS  = N
|longd = 27.004535 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Balvu novads|Bērzpils pagasts}}
| type           = [[Apmetne]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 3. gadu tūkstotis p.m.ē.
| abandoned      =
| cultures       = [[ķemmes-bedrīšu keramikas kultūra]]
| excavations    = 1964., 1990.
| archaeologists = [[Ilze Loze]] (1990.)
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Upesgala apmetne
|      numurs = 251
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Sīmanis Kānanietis
|      dzimšanas datums = [[1. gadsimts p.m.ē.]]
|          nāves datums = ap [[65. gads|65]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                attēls = Rubens apostel simon.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Galilejas Kāna|Kāna]], [[Galileja]], [[Jūdeja]], [[Romas impērija]]
|           nāves vieta = miršanas vieta ir neskaidra
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = laiva; airis; krusts un zāģis; zivs (vai divas zivis); šķēps
|            aizbildnis = zāģētāji un ādmiņi
|            svētvietas =
|                strīdi =
|                  godā = {{ubl|[[28. oktobris]] (rietumu [[kristietība|kristietībā]])|[[10. maijs]] ([[pareizticība|pareizticībā]])}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Eric Kandel''
| attēls =Eric Kandel 01.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1929
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{AUT}}, {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Kolumbijas Universitāte]]s Ārstu un ķirurgu koledža, [[Hovarda Hjūza Medicīnas institūts]]
| alma_mater = [[Ņujorkas Universitāte]]s Medicīnas skola, [[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[psihiatrija]], [[neirozinātne]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =pētījumi [[atmiņa]]s [[fizioloģija|fizioloģijā]]
| apbalvojumi =2000. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 61
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 23
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pm
|             atommasa = 144,9127
|   valences elektroni = [Xe]4f56s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Uranīts]] (urāna rūda), kas satur kvintiljonās daļas prometija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,1
|              blīvums = 7260
|  kušanas temperatūra = 1315 K (1042 °C)
| viršanas temperatūra = 3273 K (3000 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Angelikskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=983
|kušanas temperatūra=45,5 °C
|viršanas temperatūra=185 °C
}}
'''Angelikskābe''' (''cis''-2-metil-2-butēnskābe, α-metilizokrotonskābe, ''cis''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Angelikskābe ir bezkrāsaini prizmatiski (monoklīni) kristāli ar kodīgu smaku. Angelikskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[tiglīnskābe]].

sentences:
'''Mijiedarbojošās galaktikas''' ir [[galaktika]]s, kas atrodas tik tuvu viena otrai, ka to savstarpējie [[gravitācijas spēks|gravitācijas spēki]] ietekmē galaktiku formu un struktūru.
Tās var saplūst kopā, izveidojot vienu lielu galaktiku.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlestības robeža
| attēls                   = Edge of love.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Edge of Love''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džons Meiberijs]]
| producents               =
* [[Rebeka Gilbertsone]]
* [[Sāra Redklifa]]
| scenārija autors         = [[Šarmana Makdonalda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Sjēna Millere]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Metjū Rīzs]]
| mūzika                   = [[Andželo Badalamenti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|18|Edinburgas filmu festivāls|2008|6|20|Apvienotā Karalisre|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/edge-love-2008|title=The Edge of Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 16, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Mīlestības robeža''' ({{val|en|The Edge of Love}}) ir 2008. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Džons Meiberijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kīra Naitlija]], [[Sjēna Millere]], [[Kilians Mērfijs]] un [[Metjū Rīzs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|18||bez}} Edinburgas filmu festivālā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vinčenco Skamoci
|     vārds_orig = ''Vincenzo Scamozzi''
|         attēls = Scamozzi portrait by Veronese.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Skamoci portrets ([[Veronēze]])
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1548
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Vičenca]], [[Venēcijas republika]]
([[Veneto]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1616
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Venēcija]], [[Venēcijas republika]]
([[Veneto]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ķemeru Nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = II
 |           photo = Liela Kemeru taka 5jul03.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 57 |  lats =  6 |  latNS = N
 | longd = 23 | longm = 30 | longs = 45 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = [[Vidzeme]], [[Zemgale]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=38 165}}
 |     established = {{dat|1997|||N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas administrācija
 |         website = http://www.kemerunacionalaisparks.lv/
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Ķemeru nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1395739"
}
</mapframe>
 pie Ķemeriem]]

sentences: {{Citas nozīmes|mājputnu|Gailis (nozīmju atdalīšana)|gailis}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Medinska-Valdemāre
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1830
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = "Vecjunkuri", [[Ārlavas pagasts]]
|          m_dat_alt = [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Aksaja]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Krišjānis Valdemārs]]
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Medinska-Valdemāre''' (dzimusi {{dat|1830|9|5}}, mirusi [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī), arī '''Naumane''', bija viena no pirmajām [[latvieši|latviešu]] [[rakstnieks|rakstniecēm]]. [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] māsa.<ref name="lrb">{{LRB|394.—395}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā]]
[[Kategorija:Ukrainas žurnālisti]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),
 [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,
 Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,
Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts =
|      piezīmes =
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Grafiskās programmas''' ir [[programmatūra]], kas ļauj veidot, rediģēt vai pārlūkot grafiskos failus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Linda Nemiera
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[Fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[mūsdienu fantāzija]],
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Septiņi]]", "[[Kaķa lāsts]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Lielā lasītāju gada balva 2011
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Linda Nemiera''' (dzimusi '''Linda Dreimane''' {{dat|1981|03|11}}) ir latviešu [[rakstniece]], kas visbiežāk raksta Latvijas [[mūsdienu fantāzija]]s žanrā. Viņas pirmā grāmata "[[Vilcenes stāsts]]" 2011. gadā ieguva Lielo lasītāju balvu nominācijā "Bērnu oriģinālliteratūra".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neciešamie bosi 2
| attēls                   = Horrible Bosses 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Horrible Bosses 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Anderss]]
| producents               =
* [[Brets Ratners]]
* [[Džejs Sterns]]
* [[Džons Moriss]]
| scenārija autors         =
* Šons Anderss
* Džons Moriss
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Kriss Pains]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Benderspink]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|11|12|Londona|2014|11|26|ASV|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/horrible-bosses-2-2014|title=Horrible Bosses 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 6, 2018|archive-date={{dat|2017|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170325230918/http://www.bbfc.co.uk/releases/horrible-bosses-2-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|42 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horriblebosses2.htm |title=Horrible Bosses 2 (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=October 6, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180906234506/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horriblebosses2.htm |archivedate={{dat|2018|09|06||bez}} }}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|107,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Neciešamie bosi]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neciešamie bosi 2"''' ({{val|en|Horrible Bosses 2}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Šons Anderss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Beitmens]], [[Čārlijs Dejs]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Dženifere Anistone]] un [[Kriss Pains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|11|12||bez}} Londonā. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[Neciešamie bosi]]".

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dagnija Šmite
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = Rīga
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Herberts Šmits, Daina Šmite
|          brāļi = Oļģerts
|          māsas = Ārija
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais Botāniskais dārzs]],
|     akad_amats =
|     alma_mater = Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte
|    pasniedzēji = Artūrs Mauriņš, [[Voldemārs Langenfelds]], [[Gaida Ābele]], [[Edgars Vimba]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Šmite''' (1948) ir latviešu bioloģe, botāniķe, specializējusies dendroloģijā, savvaļas rožu ģints (''Rosa'' L.) pētniece.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gastons Viktors Bakmanis
|     vārds_orig = ''Gaston Victor Backman''
|         attēls = Gastons Bakmanis 1925.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = 1925. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 18
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{SWE}}
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Torstens Alfrēds Bakmans (1852—1913), Ida Nīberga (1852—1935)
|          brāļi = ''Louis Backman'' (1883—1965),<br />''Charles Pierre Backman'' (1892—1969)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Nadežda (1898—1978)
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[Lundas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Upsālas Universitāte]]
|        zinātne = [[antropoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Jānis Vilde]]
|     sasniegumi = latviešu [[antropoloģija]]s pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Gastons Viktors Bakmanis''' (''Gaston Victor Backman'', dzimis {{dat|1883|7|11}}, miris {{dat|1964|2|18}}) bija [[zviedri|zviedru]] [[anatomija|anatoms]] un [[antropoloģija|antropologs]]. [[Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte]]s anatomijas un histoloģijas profesors (1920-1925).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Calkinzīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=5/D.03-10
|ķīm_formula=(Ce,La)2[CO3]3·4H2O
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bāli dzeltena
|svītra=
|habituss=Plātņveida kristāli
|skaldnība=Ļoti laba pa vienu plakni, izteikta pa otru plakni
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.569 nβ = 1.657 nγ = 1.686
|pleohroisms=
|blīvums=3,28
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls=
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag1-xSbx) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}

sentences: '''Caurvilkšana''' ir iekšējas vai ārējas virsmas apstrādāšana ar caurvilci, kuras gaitā tiek noņemta materiāla kārta. Iekšējām virsmām caurvilkšana tiek veikta pēc tādām sākotnējās apstrādes darbībām kā urbšana, urbuma paplašināšana, izrīvēšana.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |      platums = 240px
 |       attēls = Drop_fúzatý_(Otis_tarda)_(2416576086).jpg
 |att_nosaukums =
 |       valsts = Animalia
 |    valsts_lv = Dzīvnieki
 |         tips = Chordata
 |      tips_lv = Hordaiņi
 |        klase = Aves
 |     klase_lv = Putni
 |        kārta = Otidiformes
 |     kārta_lv = Sīgveidīgie
 |      kārta_r = Sīgu dzimta
 |       dzimta = Otididae
 |    dzimta_lv = Sīgu dzimta
 |        ģints = Otis
 |     ģints_lv = Lielās sīgas
 |      ģints_r = Lielā sīga
 |         suga = Otis tarda
 |      suga_lv = Lielā sīga
 |     binomial = Otis tarda <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |  kategorijas = nē
 |    izplatība =

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences: '''17. februāris''' ir gada 48. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 317 (318 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''Prognoze''' ({{val|el|πρόγνωσις}} — 'paredzēšana, pareģošana') ir nākotnes [[pareģojums]] ar zinātnisku [[metode|metožu]] palīdzību vai pats pareģojuma [[rezultāts]]. Prognoze pēc būtības ir jebkura [[process|procesa]] paredzamā turpinājuma izklāsts, izmantojot [[zināšanas]] par šiem procesiem.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lokenhausas pils
| native_name         = ''Burg Lockenhaus''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Léka_légifotó1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[romānika]], [[gotika]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Lokenhausa]], [[Burgenlande]], {{AUT}}
| latd  = 47.404028 | latNS  = N
| longd = 16.424583 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = ap 1200. gadu
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{infokaste+}}

'''Torvalds Kodransons''' ({{val-is|Þorvaldr Koðránsson inn víðförli}}; ap [[950]] — ap [[1002]]) bija [[Īslande|īslandiešu]] "Kristīšanas sāgā" (''Kristni saga'') un citās [[sāgas|sāgās]] pieminēts [[vikingi|vikings]] un pirmais kristiešu misionārs "[[Ceļš no varjagiem uz grieķiem|Austrumu ceļā]]" ({{val-is|Austurveg}}),<ref>[http://norse.ulver.com/articles/jackson/austr/chapter1.html Джаксон, Т. Н. Austr í Görðum : древнерусские топонимы в древнескандинавских источниках. — М.: Языки русской культуры, 2001.] (krieviski)</ref> kas [[Polockas kņazi|Polockas ķēniņa]] valstī nodibināja [[klosteris|klosteri]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hartmann zebra hobatere S.jpg
| att_nosaukums =''Equus zebra hartmannae'' [[Hartmaņa kalnu zebra]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus zebra
| suga_lv =Kalnu zebra
| izplatība =

sentences:
{{Citas nozīmes|koku sugu|Apse (nozīmju atdalīšana)|Apse}}
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Populus tremula
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|        attēls = Illustration Populus tremula0.jpg
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Malpighiales
|      rinda_lv = Malpīgiju rinda
|        dzimta = Salicaceae
|     dzimta_lv = Vītolu dzimta
|         ģints = Populus
|      ģints_lv = Apses un papeles
|          suga = P. tremula
|       suga_lv = Parastā apse
|    iedalījums =
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Parastā apse''' (''Populus tremula'') ir [[vītolu dzimta]]s [[apses un papeles|apšu un papeļu]] [[ģints (bioloģija)|ģints]] sugas lapu [[koks]]. Bieži sastopama Latvijas, kā arī citos [[Eirāzija]]s [[mērenā josla|mērenās joslas]] lapu koku un jauktos mežos.

sentences: '''6. oktobris''' ir 279. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (280. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 86 dienas.

sentences:
s zēni smailītē. 1930. gads.]]
'''Smailīte''' vai '''kajaks''' ([[iniktuts]]: ''qajaq''; [[alueutu valoda|alueutu]]: ''iqyax'') — augšēji slēgta [[laiva]], kurā airētājs sēž ar seju braukšanas virzienā un, izmantojot divlāpstiņu airi, virza to uz priekšu tikai ar savu spēku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Arctocephalus_fosteri_2.png
| att_nosaukums = [[Jaunzēlandes kotiks]] (''Arctocephalus forsteri'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Canirfornia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Otariidae
|     dzimta_lv = Ausroņi
|   apakšdzimta = Arctocephalinae
|apakšdzimta_lv = Kotiki
|         ģints = Arctocephalus
|      ģints_lv = Dienvidu kotiki
|     izplatība =
{{col-begin|width=auto}}
{{col-break}}
{{legend|yellow|''A. townsendi''}}
{{legend|#377eb8|''A. galapagoensis''}}
{{legend|red|''A. philippii''}}
{{legend|#E000E0|''A. australis''}}
{{col-break}}
{{legend|#00A0A0|''A. gazella''}}
{{legend|#ff7f00|''A. tropicalis''}}
{{legend|#00A000|''A. pusillus''}}
{{legend|purple|''A. forsteri''}}
{{col-end}}
|      binomial = Arctocephalus <br/><small>([[Étienne Geoffroy Saint-Hilaire|Geoffroy Saint-Hilaire]] & [[Frédéric Cuvier|Cuvier]], 1826)
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Infobox organization
| name          = Radošais kvartāls "Kombināts MĀKSLA"
| former name   =
| bgcolor       =
| fgcolor       =
| image         =
| image_border  =
| size          =
| alt           =
| caption       =
| map           =
| msize         =
| malt          =
| mcaption      =
| abbreviation  =
| motto         =
| predecessor   =
| successor     =
| formation     =
| extinction    =
| type          =
| status        =
| purpose       =
| headquarters  = {{vieta|Latvija|Rīga|Gaujas iela 1, 5, 9|3s=Gaujas iela}}
| location      =
| coords        =
| region_served =
| membership    =
| language      =
| general       =
| leader_title  = Prezidents
| leader_name   = Igors Dobičins
| key_people    =
| num_staff     =
| num_volunteers =
| website       = {{URL|lms.lv}}
| remarks       =
}}
[[Latvijas Mākslinieku savienība]]s '''radošais kvartāls „Kombināts MĀKSLA”''', kurš atrodas [[Gaujas iela (Rīga)|Gaujas ielā]] 1, 3, 5, 9, [[Brasa|Brasā]], [[Rīga|Rīgā]], ir vēsturiski (no 1903. gada) veidojies Rīgas radošais kvartāls, kur tapušas latviešu mākslinieku skulptūras un dekoratīvie elementi, sākot no 20. gadsimta pirmās puses, kad savus darbus šeit radīja Latvijas vēsturē nozīmīgi tēlnieki [[Augusts Folcs]] un [[Kārlis Zāle]], līdz mūsdienām. No 2013. gada LMS radošais kvartāls “Kombināts MĀKSLA” darbojas kā radoša platforma dažādām mākslas un kultūras iniciatīvām. No 2013. gada tiek veikti projekti, lai veicinātu kvartāla teritorijas revitalizāciju un padarītu sabiedrībai pieejamu un pamanāmu tā unikālo identitāti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Equus quagga.jpg
| att_nosaukums = [[Granta zebra]] (''Equus quagga boehmi'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|     izplatība =

sentences: '''D vitamīns''' jeb '''kalciferols''' ir taukos šķīstošu sekosteroīdu grupa, kas regulē [[kalcijs|kalcija]] jonu un [[fosfors|fosfātu]] daudzumu un uzsūkšanos [[tievā zarna|tievajā zarnā]] un nodrošina [[kauli|kaulu]] un [[zobi|zobu]] veidošanos, kā arī palīdz nostiprināt [[imūnsistēma|imūnsistēmu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lpi.oregonstate.edu/mic/vitamins/vitamin-D|title=Vitamin D|website=Linus Pauling Institute|access-date=2023-02-15|date=2014-04-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ods.od.nih.gov/factsheets/VitaminD-HealthProfessional/|title=Office of Dietary Supplements - Vitamin D|website=ods.od.nih.gov|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> Cilvēkiem šīs grupas svarīgākie savienojumi ir D3 vitamīns (holekalciferols) un D2 vitamīns (ergokalciferols).

sentences:
'''Saito''' var būt:
* [[Akane Saito]] — Japānas futbolists (dzimis 1993. gadā);
* [[Josuke Saito]] — Japānas futbolists (dzimis 1988. gadā);
* [[Kadzuo Saito]] — Japānas futbolists (dzimis 1951. gadā);
* [[Keiko Saito]] — Japānas futboliste (dzimusi 1965. gadā);
* [[Manabu Saito]] — Japānas futbolists (dzimis 1990. gadā);
* [[Saidzo Saito]] — Japānas futbolists (1908—2004);
* [[Tošihide Saito]] — Japānas futbolists (dzimis 1973. gadā).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hačīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosālis
|ŠtruncaID=2/E.12-70
|ķīm_formula=(Pb,Tl)2AgAs2S5
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Svina pelēka, pelēkmelna
|svītra=Tumši brūna
|habituss=Skaisti, labi izteikti kristāli, gan lieli, gan mikroskopiski
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs līdz vāji puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Citas nozīmes|debess ķermeņa trajektoriju kosmiskajā telpā|Orbīta (nozīmju atdalīšana)|Orbīta}}
'''Orbīta''' ir [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] [[trajektorija]] [[kosmiskā telpa|kosmiskajā telpā]]. Galvenie orbītas raksturlielumi ir [[lielā pusass]] (eliptiskai orbītai) un [[orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāte]].

sentences:
{{Notiek kosmolidojums}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2476''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2476''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|4|SK}} 12:51:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2475]]'', ''[[Kosmos-2477]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-064A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2475]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2477]]''
}}
'''''Kosmos-2476''''' (''Космос-2476'') ir [[Krievija]]s [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kurš tika palaists {{dat|2011|11|4||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas [[GLONASS-M]] aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 744. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 3.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width: {{#if:{{{narrowerbox|}}}|20em|25em}}; text-align:left; font-size:90%; line-height:1.35" cellspacing="1" cellpadding="3"

|-
|style="font-size:125%; line-height:20px; background:#efefef" align="center" colspan="2" |'''{{{agencyname}}}'''
{{#if: {{{nativename|}}} |
''{{{nativename}}}''}}
{{#if: {{{nativenamea|}}} |
{{{nativenamea}}}}}
{{#if: {{{nativenamer|}}} |
''{{{nativenamer}}}'' }}
|-{{#if:{{{commonname|}}} | {{!}} '''Nosaukums''' {{!!}} {{{commonname}}} }}
|-{{#if:{{{abbreviation|}}} | {{!}} '''Saīsinājums''' {{!!}} {{{abbreviation}}} }}
|-{{#if: {{{fictional|}}} | {{!}} colspan="2" style="text-align: center; font-size:150%; border-bottom: solid 1px; border-top: solid 1px; background-color: orange" {{!}} Šī ir '''izdomāta''' tiesībsargājoša iestāde. }}

{{#if: {{{patch|}}} | {{Infokaste tiesībsargājoša iestāde/logo |Patch |{{{patch}}} |{{{patchcaption|}}} |{{{agencyname}}}|{{{imagesize|}}}}} |
{{#if: {{{logo|}}} | {{Infokaste tiesībsargājoša iestāde/logo |Logo |{{{logo}}} |{{{logocaption|}}} |{{{agencyname}}}|{{{imagesize|}}}}} |
{{#if: {{{badge|}}} | {{Infokaste tiesībsargājoša iestāde/logo |Badge |{{{badge}}} |{{{badgecaption|}}} |{{{agencyname}}}|{{{imagesize|}}}}} |
{{#if: {{{flag|}}} | {{Infokaste tiesībsargājoša iestāde/logo |Flag |{{{flag}}} |{{{flagcaption|}}} |{{{agencyname}}}|{{{imagesize|}}}}} }}

}}

}}

}}

|-
{{#ifeq: {{{infotype|}}} | related |

{{!}} colspan="2" style="padding: 0px 0px 0px 0px; border-top: solid 1px" {{!}}
{{{!}} class="collapsible collapsed" style="border-spacing:0; width:100%; background-color:#f9f9f9"
{{!}}-
! style="background:#efefef; text-align: center; font-size:80%" colspan="2" {{!}} [[{{{agencyname}}}|agency information]] }}

|-
{{#if:{{{logo|}}}| {{#if:{{{patch|}}} |{{Infokaste tiesībsargājoša iestāde/logo |Logo |{{{logo}}} |{{{logocaption|}}}|{{{agencyname}}}|{{{imagesize|}}}}}}}}}

|-
{{#if:{{{badge|}}}| {{#if:{{{patch|}}}{{{logo|}}} |{{Infokaste tiesībsargājoša iestāde/logo |Badge |{{{badge}}} |{{{badgecaption|}}}|{{{agencyname}}}|{{{imagesize|}}}}}}}}}

|-
{{#if:{{{flag|}}}| {{#if:{{{patch|}}}{{{logo|}}}{{{badge|}}} |{{Infokaste tiesībsargājoša iestāde/logo |Flag |{{{flag}}} |{{{flagcaption|}}}|{{{agencyname}}}|{{{imagesize|}}}}}}}}}

|-
{{#if:{{{motto|}}}| {{!}} '''Devīze''' {{!!}} {{{motto}}} }}
|-
{{#if:{{{mottotranslated|}}}| {{!}} {{!!}} {{{mottotranslated}}} }}

|-
!style="text-align: center; background:#efefef; border-top: solid 1px #aaa" colspan="2"|Pamatinformācija
|-
{{#if: {{{formedyear|}}} | {{!}} '''Dibināta''' {{!!}} {{#if: {{{formedmonthday|}}} | {{{formedmonthday}}}, }} {{{formedyear}}} |

{{#if:{{{formed|}}} | {{!}} '''Dibināta''' {{!!}} {{{formed}}} }} }}
|-
{{#if:{{{preceding1|}}} | {{!}} {{#if:{{{preceding2|}}}{{{preceding3|}}}{{{preceding4|}}}{{{preceding5|}}}{{{preceding6|}}} | '''Iepriekšējā iestāde''' {{!!}}
* {{{preceding1}}}

{{#if:{{{preceding2|}}} | *{{{preceding2}}} }}

{{#if:{{{preceding3|}}} | *{{{preceding3}}} }}

{{#if:{{{preceding4|}}} | *{{{preceding4}}} }}

{{#if:{{{preceding5|}}} | *{{{preceding5}}} }}

{{#if:{{{preceding6|}}} | *{{{preceding6}}} }}

| '''Iepriekšējās iestādes''' {{!!}} {{{preceding1}}} }}

 }}

|-
{{#if:{{{dissolved|}}} | {{!}} '''Likvidēta''' {{!!}} {{{dissolved}}} }}
|-
{{#if:{{{atjaunota|}}} | {{!}} '''Atjaunota''' {{!!}} {{{atjaunota}}} }}
|-
{{#if:{{{superseding|}}} | {{!}} '''Nākamā iestāde''' {{!!}} {{{superseding}}} }}
|-
{{#if:{{{employees|}}} | {{!}} '''Darbinieku skaits''' {{!!}} {{{employees}}} }}
|-
{{#if:{{{volunteers|}}} | {{!}} '''Brīvprātīgo skaits''' {{!!}} {{{volunteers}}} }}
|-
{{#if:{{{budget|}}} | {{!}} '''Budžets''' {{!!}} {{{budget}}} }}

|-
!style="text-align: center; background:#efefef; border-top: solid 1px #aaa" colspan="2"|Jurisdikcija
|-
{{#if:{{{national|}}}| {{!}} '''[[Valsts iestāde]]'''{{#if: {{{legaljuris|}}} |
(darbības piekritība) }} {{!!}} [[{{{country}}}{{#if:{{{countryabbr|}}}| {{!}}{{{countryabbr}}}}}]] }}
|-
{{#if:{{{federal|}}}| {{!}} '''[[Federāla iestāde]]'''{{#if: {{{legaljuris|}}} |
(darbības piekritība) }} {{!!}} [[{{{country}}}{{#if:{{{countryabbr|}}}| {{!}}{{{countryabbr}}}}}]] }}
|-
{{#if:{{{international|}}}| {{!}} '''[[Starptautiska iestāde]]'''{{!!}} {{#if: {{{country|}}}[[{{{country}}}{{#if: {{{countryabbr|}}} |{{!}}{{{countryabbr}}}}}]] }} }}
|-
{{#if:{{{international|}}}| {{!}} '''Valstis''' {{!!}} {{{international}}} }}
|-
{{#if:{{{divtype|}}}
 |{{!}} '''{{{opsjuris}}}'''

 {{!!}}

{{#if:{{{subdivtype|}}}
 |[[{{ucfirst:{{{subdivtype}}}}}]] of {{Infobox law enforcement agency/paramdab|{{{subdivdab|}}}|{{{subdivname|}}}|{{{subdivtype|}}}|{{{divname|}}}}} in the [[{{#ifeq:{{lc:{{{divtype}}}}}|state|State (administrative division){{!}}}}{{lc:{{{divtype}}}}}]] of {{Infobox law enforcement agency/paramdab|{{{divdab|}}}|{{{divname|}}}|{{{divtype|}}}|{{{country|}}}|{{{countryabbr|}}}}}, [[{{{country}}}{{#if:{{{countryabbr|}}}|{{!}}{{{countryabbr}}}}}]]
 |[[{{#ifeq:{{lc:{{{divtype}}}}}|state|State (administrative division){{!}}}}{{ucfirst:{{{divtype}}}}}]] of {{Infobox law enforcement agency/paramdab |{{{divdab|}}}|{{{divname|}}}|{{{divtype|}}}|{{{country|}}}|{{{countryabbr|}}}}}, [[{{{country}}}{{#if:{{{countryabbr|}}}|{{!}}{{{countryabbr}}}}}]]
 }}
}}
|-
{{#if:{{{map|}}}| {{!}} colspan="2" {{!}} [[Image:{{{map}}}|center |250x250px]]}}
|-
{{#if:{{{dmap|}}}| {{!}} colspan="2" {{!}} {{{dmap}}} }}
|-
{{#if:{{{map|}}}| {{!}} colspan="2" style="text-align: center; font-size:80%" {{!}} {{#if: {{{mapcaption|}}} | {{{mapcaption}}} | Map of{{{agencyname}}}'s jurisdiction. }}}}
|-
{{#if:{{{sizearea|}}}| {{!}} '''Teritorija''' {{!!}} {{{sizearea}}} }}
|-
{{#if:{{{sizepopulation|}}}| {{!}} '''Iedzīvotāju skaits''' {{!!}} {{{sizepopulation}}} }}
|-
{{#if:{{{legaljuris|}}}| {{!}} '''Jurisdikcijas''' {{!!}} {{#ifeq: {{{legaljuris}}} | opsjuris | As per operations jurisdiction. |{{{legaljuris}}} }} }}
|-
{{#if:{{{governingbody|}}}| {{!}} '''{{#if: {{{governingbodyscnd|}}} |Primary governing body |Governing body}}''' {{!!}}[[{{{governingbody}}}]] }}
|-
{{#if:{{{governingbodyscnd|}}}| {{!}} '''Secondary governing body''' {{!!}} [[{{{governingbodyscnd}}}]] }}
|-
{{#if:{{{constitution1|}}}| {{!}} {{#if:{{{constitution2|}}}{{{constitution3|}}}{{{constitution4|}}}{{{constitution5|}}}{{{constitution6|}}} |'''Constituting instruments''' {{!!}}
* {{{constitution1}}}

{{#if:{{{constitution2|}}} | *{{{constitution2}}} }}

{{#if:{{{constitution3|}}} | *{{{constitution3}}} }}

{{#if:{{{constitution4|}}} | *{{{constitution4}}} }}

{{#if:{{{constitution5|}}} | *{{{constitution5}}} }}

{{#if:{{{constitution6|}}} | *{{{constitution6}}} }}

| '''Constituting instrument''' {{!!}} {{{constitution1}}} }}

 }}

|-
| '''Vispārējs raksturojums''' ||
{{#switch:{{lc:{{{agencyclass|}}}}}
| corrections=
* [[Korekcija]]
| probation=
* [[Probācija]]
| regulation
* [[Regulācija]]
| intelligence
* [[Izlūkošana]]
|

{{#if:{{{federal|}}}|
* [[Federālā tiesībsargājošā iestāde]]

| *[[Tiesībsargājošā iestāde]]}}

}}

{{#if:{{{military|}}}{{{provost|}}}{{{gendarmerie|}}}
|

{{#if:{{{provost|}}}|
* [[Militārā pārvalde]]
| {{#if:{{{gendarmerie|}}}|
* [[Žandarmērija]]
|
* [[Militārā policija]]
}}}}

|

{{#if:{{{police|}}}|{{#if:{{{local|}}}|
* [[Municipālā policija]]{{#ifeq:{{{local|}}}|footnote|
See [[#ibleafn|footnotes]] re local.}}
|
* [[Policija]]}}{{#ifeq:{{{police}}}|footnote|
See [[#ibleafn|footnotes]] re police.
}}|{{#if:{{{local|}}}|
* Vietējā civilā iestāde{{#ifeq:{{{local}}}|footnote|
See [[#ibleafn|footnotes]] re local.}}
|
* Civilā iestāde
}}}}
}}

{{#if:{{{secret|}}}|
* [[Slepenpolicija]]{{#tag:ref |{{{secret}}} |name=ibleasecpol}}}}

{{#if:{{{religious|}}}|
* [[Reliģiskā policija]]

{{#ifeq:{{{religious|}}}|footnote|
See [[#ibleafn|footnotes]].}}}}

|-
{{#if: {{{speciality1|}}} | {{!}} {{#if:{{{speciality2|}}}{{{speciality3|}}}{{{speciality4|}}}{{{speciality5|}}}{{{speciality6|}}} |'''Specialist jurisdictions''' {{!!}}
* {{Specialist lea type descr |{{{speciality1}}} }}

{{#if:{{{speciality2|}}} | *{{Specialist lea type descr |{{{speciality2}}} }} }}

{{#if:{{{speciality3|}}} | *{{Specialist lea type descr |{{{speciality3}}} }} }}

{{#if:{{{speciality4|}}} | *{{Specialist lea type descr |{{{speciality4}}} }} }}

{{#if:{{{speciality5|}}} | *{{Specialist lea type descr |{{{speciality5}}} }} }}

{{#if:{{{speciality6|}}} | *{{Specialist lea type descr |{{{speciality6}}} }} }}

| '''Specialist jurisdiction''' {{!!}} {{Specialist lea type descr |{{{speciality1}}} }} }}
 }}

|-
!style="text-align: center; background:#efefef; border-top: solid 1px #aaa" colspan="2"|Iestādes struktūra
|-
{{#if: {{{overviewbody|}}} | {{!}} '''Overviewed by {{#if: {{{overviewtype|}}} | {{{overviewtype}}} }}''' {{!!}} {{{overviewbody}}} }}
|-
{{#if: {{{headquarters|}}} | {{!}} '''Galvenais birojs''' {{!!}} {{{headquarters}}} }}
|-
{{#if: {{{hqlocmap|}}} | {{!}} colspan="2" style="text-align: center" {{!}}

{{#if:{{{hqlocmapborder|}}}|[[Image:{{{hqlocmap}}}|{{{hqlocmapsize}}}px|border|{{{hqlocmappoptitle|Map indicating the location of the headquarters}}}]]|[[Image:{{{hqlocmap}}}|{{{hqlocmapsize}}}px|{{{hqlocmappoptitle|Map indicating the location of the headquarters}}}]]}}

[[Image:Paris plan pointer b jms.svg|13px]]
}}
|-
{{#if:{{{sworn|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{sworntype|}}} |{{{sworntype}}} |Sworn members}}''' {{!!}} {{{sworn}}} }}
|-
{{#if:{{{unsworn|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{unsworntype|}}} |{{{unsworntype}}} |Unsworn members}}''' {{!!}} {{{unsworn}}} }}
|-
{{#if: {{{multinational|}}} | {{!}} '''[[Starptautiska iestāde]]'''{{!!}} {{#if: {{{country|}}}[[{{{country}}}{{#if: {{{countryabbr|}}} |{{!}}{{{countryabbr}}}}}]] }} }}
|-
{{#if: {{{multinational|}}} | {{!}} '''Nationalities of personnel''' {{!!}} {{{multinational}}} }}
|-
{{#if:{{{minister1name|}}} | {{!}} {{#if:{{{minister2name|}}}{{{minister3name|}}}{{{minister4name|}}}{{{minister5name|}}}{{{minister6name|}}} |'''{{#if:{{{electeetype|}}} | {{{electeetype}}} | Elected officer}}''' {{!!}}
* {{{minister1name}}}{{#if:{{{minister1pfo|}}}|, {{{minister1pfo}}}}}

{{#if:{{{minister2name|}}} | *{{{minister2name}}}{{#if:{{{minister2pfo|}}}|, {{{minister2pfo}}}}} }}

{{#if:{{{minister3name|}}} | *{{{minister3name}}}{{#if:{{{minister3pfo|}}}|, {{{minister3pfo}}}}} }}

{{#if:{{{minister4name|}}} | *{{{minister4name}}}{{#if:{{{minister4pfo|}}}|, {{{minister4pfo}}}}} }}

{{#if:{{{minister5name|}}} | *{{{minister5name}}}{{#if:{{{minister5pfo|}}}|, {{{minister5pfo}}}}} }}

{{#if:{{{minister6name|}}} | *{{{minister6name}}}{{#if:{{{minister6pfo|}}}|, {{{minister6pfo}}}}} }}

| '''{{#if:{{{electeetype|}}} | {{{electeetype}}} | Elected officer}}''' {{!!}} {{{minister1name}}}{{#if:{{{minister1pfo|}}}|,{{{minister1pfo}}}}} }}

}}

|-
{{#if:{{{chief1name|}}} | {{!}} {{#if:{{{chief2name|}}}{{{chief3name|}}}{{{chief4name|}}}{{{chief5name|}}}{{{chief6name|}}} | '''Iestādes vadītāji''' {{!!}}
* {{{chief1name}}}{{#if:{{{chief1position|}}}|, {{{chief1position}}}}}

{{#if:{{{chief2name|}}} | *{{{chief2name}}}{{#if:{{{chief2position|}}}|, {{{chief2position}}}}} }}

{{#if:{{{chief3name|}}} | *{{{chief3name}}}{{#if:{{{chief3position|}}}|, {{{chief3position}}}}} }}

{{#if:{{{chief4name|}}} | *{{{chief4name}}}{{#if:{{{chief4position|}}}|, {{{chief4position}}}}} }}

{{#if:{{{chief5name|}}} | *{{{chief5name}}}{{#if:{{{chief5position|}}}|, {{{chief5position}}}}} }}

{{#if:{{{chief6name|}}} | *{{{chief6name}}}{{#if:{{{chief6position|}}}|, {{{chief6position}}}}} }}

| '''Iestādes vadītājs''' {{!!}} {{{chief1name}}}{{#if:{{{chief1position|}}}|, {{{chief1position}}}}} }}

}}

|-
{{#if:{{{parentagency|}}} | {{!}} '''Parent agency''' {{!!}} {{{parentagency}}} }}
|-
{{#if:{{{child1agency|}}} | {{!}} {{#if:{{{child2agency|}}}{{{child3agency|}}}{{{child4agency|}}}{{{child5agency|}}}{{{child6agency|}}} |'''Child agencies''' {{!!}}
* {{{child1agency}}}

{{#if:{{{child2agency|}}} | *{{{child2agency}}} }}

{{#if:{{{child3agency|}}} | *{{{child3agency}}} }}

{{#if:{{{child4agency|}}} | *{{{child4agency}}} }}

{{#if:{{{child5agency|}}} | *{{{child5agency}}} }}

{{#if:{{{child6agency|}}} | *{{{child6agency}}} }}

| '''Child agency''' {{!!}} {{{child1agency}}} }}

 }}

|-
{{#if: {{{unitname|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{unittype|}}} |{{{unittype}}} |Unit }}s''' {{!!}} {{{unitname}}} }}
|-
{{#if: {{{officename|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{officetype|}}} |{{{officetype}}} |Command }}''' {{!!}} {{{officename}}} }}
|-
{{#if: {{{provideragency|}}} | {{!}} '''Services provided by''' {{!!}} {{{provideragency}}} }}
|-
{{#if: {{{provideragency|}}} | {{!}} '''Uniformed as''' {{#if: {{{uniformedas|}}} | {{!!}} {{{uniformedas}}} | {{!!}} {{{agencyname}}} }} }}

|-
{{#if:{{{stations|}}}{{{airbases|}}}{{{lockups|}}}{{{vehicles1|}}}{{{vehicles2|}}}{{{vehicles3|}}}{{{boats1|}}}{{{boats2|}}}{{{boats3|}}}{{{aircraft1|}}}{{{aircraft2|}}}{{{aircraft3|}}}{{{animals1|}}}{{{animals2|}}}{{{animals3|}}} | {{!}} style="text-align: center; background:#efefef; border-top: solid 1px #aaa" colspan="2" {{!}} '''Telpas un aprīkojums'''}}
|-
{{#if: {{{stations|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{stationtype|}}} |{{{stationtype}}} |Iecirkņi }}''' {{!!}} {{{stations}}} }}
|-
{{#if: {{{airbases|}}} | {{!}} '''Aviobāzes''' {{!!}} {{{airbases}}} }}
|-
{{#if: {{{lockups|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{lockuptype|}}} |{{{lockuptype}}} |Lockup }}''' {{!!}} {{{lockups}}} }}
|-
{{#if: {{{vehicles1|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{vehicle1type|}}} |{{{vehicle1type}}} |Patrol car }}''' {{!!}} {{{vehicles1}}} }}
|-
{{#if: {{{vehicles2|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{vehicle2type|}}} |{{{vehicle2type}}} |Patrol car }}''' {{!!}} {{{vehicles2}}} }}
|-
{{#if: {{{vehicles3|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{vehicle3type|}}} |{{{vehicle3type}}} |Patrol car }}''' {{!!}} {{{vehicles3}}} }}
|-
{{#if: {{{boats1|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{boat1type|}}} |{{{boat1type}}} |Boat }}''' {{!!}} {{{boats1}}} }}
|-
{{#if: {{{boats2|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{boat2type|}}} |{{{boat2type}}} |Boat }}''' {{!!}} {{{boats2}}} }}
|-
{{#if: {{{boats3|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{boat3type|}}} |{{{boat3type}}} |Boat }}''' {{!!}} {{{boats3}}} }}
|-
{{#if: {{{aircraft1|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{aircraft1type|}}} |{{{aircraft1type}}} |Plane }}''' {{!!}} {{{aircraft1}}} }}
|-
{{#if: {{{aircraft2|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{aircraft2type|}}} |{{{aircraft2type}}} |Plane }}''' {{!!}} {{{aircraft2}}} }}
|-
{{#if: {{{aircraft3|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{aircraft3type|}}} |{{{aircraft3type}}} |Plane }}''' {{!!}} {{{aircraft3}}} }}
|-
{{#if: {{{animals1|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{animal1type|}}} |{{{animal1type}}} |Dog }}''' {{!!}} {{{animals1}}} }}
|-
{{#if: {{{animals2|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{animal2type|}}} |{{{animal2type}}} |Dog }}''' {{!!}} {{{animals2}}} }}
|-
{{#if: {{{animals3|}}} | {{!}} '''{{#if: {{{animal3type|}}} |{{{animal3type}}} |Dog }}''' {{!!}} {{{animals3}}} }}

{{#if: {{{person1name|}}}{{{programme1|}}}{{{actvity1name|}}}{{{anniversary1|}}}{{{award1|}}} |
{{!}}-
{{!}} colspan="2" style="padding: 0px 0px 0px 0px; border-top: solid 1px #aaa" {{!}}
{{{!}} class="collapsible collapsed" style="border-spacing:0; width:100%; background-color:#f9f9f9"
{{!}}-
! style="background:#efefef; text-align: center" colspan="2" {{!}} '''Ievērojamas personas'''
{{!}}-
{{#if:{{{person1name|}}} | {{!}}'''{{#if:{{{person2name|}}}{{{person3name|}}}{{{person4name|}}}{{{person5name|}}}{{{person6name|}}}|People|Person}}''' {{!!}}
* {{{person1name}}}{{#if:{{{person1type|}}}|, {{{person1type}}}}}{{#if:{{{person1reason|}}}|, for {{{person1reason}}}}}}}

{{#if:{{{person2name|}}} | *{{{person2name}}}{{#if:{{{person2type|}}}|, {{{person2type}}}}}{{#if:{{{person2reason|}}}|, for{{{person2reason}}}}}}}

{{#if:{{{person3name|}}} | *{{{person3name}}}{{#if:{{{person3type|}}}|, {{{person3type}}}}}{{#if:{{{person3reason|}}}|, for{{{person3reason}}}}}}}

{{#if:{{{person4name|}}} | *{{{person4name}}}{{#if:{{{person4type|}}}|, {{{person4type}}}}}{{#if:{{{person4reason|}}}|, for{{{person4reason}}}}}}}

{{#if:{{{person5name|}}} | *{{{person5name}}}{{#if:{{{person5type|}}}|, {{{person5type}}}}}{{#if:{{{person5reason|}}}|, for{{{person5reason}}}}}}}

{{#if:{{{person6name|}}} | *{{{person6name}}}{{#if:{{{person6type|}}}|, {{{person6type}}}}}{{#if:{{{person6reason|}}}|, for{{{person6reason}}}}}}}
{{!}}-
{{#if:{{{programme1|}}} | {{!}} '''Programme{{#if:{{{programme2|}}}{{{programme3|}}}{{{programme4|}}}{{{programme5|}}}{{{programme6|}}}|}}'''{{!!}}
* {{{programme1}}}

{{#if:{{{programme2|}}} | *{{{programme2}}}}}

{{#if:{{{programme3|}}} | *{{{programme3}}}}}

{{#if:{{{programme4|}}} | *{{{programme4}}}}}

{{#if:{{{programme5|}}} | *{{{programme5}}}}}

{{#if:{{{programme6|}}} | *{{{programme6}}}}} }}
{{!}}-
{{#if:{{{activity1name|}}} | {{!}} '''Significant {{#if: {{{activitytype|}}} |{{{activitytype}}}|operation}}{{#if:{{{activity2name|}}}{{{activity3name|}}}{{{activity4name|}}}{{{activity5name|}}}{{{activity6name|}}}|}}''' {{!!}}
* {{{activity1name}}}

{{#if:{{{activity2name|}}} | *{{{activity2name}}}}}

{{#if:{{{activity3name|}}} | *{{{activity3name}}}}}

{{#if:{{{activity4name|}}} | *{{{activity4name}}}}}

{{#if:{{{activity5name|}}} | *{{{activity5name}}}}}

{{#if:{{{activity6name|}}} | *{{{activity6name}}}}} }}
{{!}}-
{{#if:{{{anniversary1|}}} | {{!}}'''Anniversar{{#if:{{{anniversary2|}}}{{{anniversary3|}}}{{{anniversary4|}}}{{{anniversary5|}}}{{{anniversary6|}}}|ies|y}}''' {{!!}}
* {{{anniversary1}}}

{{#if:{{{anniversary2|}}} | *{{{anniversary2}}}}}

{{#if:{{{anniversary3|}}} | *{{{anniversary3}}}}}

{{#if:{{{anniversary4|}}} | *{{{anniversary4}}}}}

{{#if:{{{anniversary5|}}} | *{{{anniversary5}}}}}

{{#if:{{{anniversary6|}}} | *{{{anniversary6}}}}} }}
{{!}}-
{{#if:{{{award1|}}} | {{!}} '''Award{{#if:{{{award2|}}}{{{award3|}}}{{{award4|}}}{{{award5|}}}{{{award6|}}}|}}''' {{!!}}
* {{{award1}}}

{{#if:{{{award2|}}} | *{{{award2}}}}}

{{#if:{{{award3|}}} | *{{{award3}}}}}

{{#if:{{{award4|}}} | *{{{award4}}}}}

{{#if:{{{award5|}}} | *{{{award5}}}}}

{{#if:{{{award6|}}} | *{{{award6}}}}} }}
{{!}}} }}

|-
{{#if:{{{website|}}} |
{{!}} style="background: #efefef; text-align: center; border-top: solid 1px #aaa" colspan="2"{{!}}'''Mājaslapa'''
{{!}}-
{{!}} style="text-align: center; line-height:20px" colspan="2"{{!}}{{{website}}}}}
|-
{{#if:{{{footnotes|}}}{{{reference|}}} | {{!}} style="background: #efefef; text-align: center; border-top: solid 1px #aaa" colspan="2"{{!}}'''Piezīmes'''
{{!}}-
{{!}} style="text-align: left" colspan="2"{{!}}{{{footnotes|}}} {{#if: {{{reference|}}} |  See the reference{{#tag:ref |{{{reference}}} |name=iblearef}} below for the source of the above data.}}}}
|-
| {{#if: {{{infotype|}}} |style="text-align: center; background:#efefef; border-top: solid 1px #aaa" colspan="2" {{!}} {{navbar |{{{sharedcat}}}|plain=1 |nodiv=1}}
this information}}

{{#ifeq: {{{infotype|}}} | related |

{{!}}}
{{!}}}|

{{!}}} }}

{{#if: {{{doc|}}} |
 |

{{#ifeq:{{{infotype|}}}|related|

|
|

}}

{{#if:{{{sharedcat|}}} |{{#ifeq: {{{infotype|}}} | related |{{#if: {{{subname|}}} |
[[Category:{{{sharedcat}}}|{{{subname}}}]]
|
[[Category:{{{sharedcat}}}]]
}}

 |
[[Category:{{{sharedcat}}}| ]]
}}

 }}

}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija]]
[[Kategorija:Basketbolisti]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kārķu pagasts
| karte             = Kārķu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Kārķu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Kārķu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kārķu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valkas novads
| centrs            = Kārķi
| platība           = 124,18
| iedzīvotāji       = 631<ref>{{PMLPiedz|2018-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2018
| blīvums           = {{#expr: 673 / 124.18 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Karkell<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Каркельское<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste|
nos=Palmeiras|
logo=|
pilns=''Sociedade Esportiva Palmeiras''|
dib=1914|
stad=''Palestra Italia (Parque Antártica)''<br />[[Sanpaulu]], [[Brazīlija]]|
ietilp=35 000|
prez={{flaga|Brazīlija}} Maurisio Galiotte|
tren={{flaga|Brazīlija}} [[Luiss Felipe Skolari]]|
līga=[[Brazīlijas Série A]]|
sez=2009|
poz=5.|
pattern_la1=_palmeiras1011h|
pattern_b1=_palmeiras1011h|
pattern_ra1=_palmeiras1011h|
pattern_sh1=_adidasonwhite|
pattern_so1=_palmeiras1011h|
leftarm1=FFFFFF|
body1=FFFFFF|
rightarm1=FFFFFF|
shorts1=004000|
socks1=004000|
pattern_la2=_palmeiras1011a|
pattern_b2=_palmeiras1011a|
pattern_ra2=_palmeiras1011a|
pattern_sh2=_palmeiras1011a|
pattern_so2=_palmeiras1011a|
leftarm2=FFFFFF|
body2=FFFFFF|
rightarm2=FFFFFF|
shorts2=004000|
socks2=DFFF00|
}}

sentences: , [[broms]] un [[Jods (elements)|jods]] istabas temperatūrā. Hlors ir gāzveida [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]], broms ir šķidrs un jods ir cieta viela. [[Fluors]] tā lielās [[reaģētspēja]]s dēļ attēlā nav iekļauts.]]

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences: '''Depozīta sistēma''' ir [[sistēma]], kas nodarbojas dažādu iepakojuma priekšmetu, visbiežāk ar tukšo [[plastmasa]]s un [[Stikls|stikla]] pudeļu un [[Skārdene|skārdeņu]] pieņemšanu caur taromātiem, vai caur manuālajiem pieņemšanas punktiem. Depozīta sistēma darbojas, pircējam samaksājot ķīlas maksu par [[Tara (ekonomika)|taru]], kuru vēlāk ir iespējams atgūt taru nododot. Katra [[valsts]] nosaka savu depozīta sistēmas ķīlas maksu, piemēram, [[Latvija|Latvijā]] šī maksa ir 10 [[Eiro cents|centi]] par vienu taras iepakojumu. Sistēmas galvenais mērķis ir samazināt iepakojumu nokļūšanu [[Daba|dabā]] un veicināt to pārstrādi vai atkārtotu uzpildi.

sentences: '''DSL''' ({{val|en|digital subscriber line}} — ‘ciparu abonentlīnija’) ir tehnoloģiju saime, kas nodrošina piekļuvi [[Internets|internetam]], pārraidot datus pa vietējo [[Telefons|telefonu]] tīklu vadiem. [[Telekomunikācijas|Telekomunikāciju]] tirgū termins DSL ir pazīstams kā asimetriskā ciparu abonenta līnija (ADSL), kas ir visbiežāk izmantotā DSL tehnoloģija. DSL pakalpojums tiek sniegts vienlaicīgi ar vadu telefona pakalpojumu pa to pašu tālruņa līniju. Tas ir iespējams, jo DSL izmanto augstākas [[frekvence]]s joslas datiem. Klientu telpās DSL filtrs ir katrā kontaktligzdā, kura nav DSL, un tas bloķē jebkādus augstfrekvences traucējumus, lai nodrošinātu vienlaicīgu balss un DSL pakalpojumu izmantošanu.

sentences:
'''Tēvs''' ir [[vīrietis]], kas audzina [[bērns|bērnu]] vai vairākus bērnus. Tēvs kopā ar [[māte|māti]] ir [[vecāki]]. Vīrietis, kas nav bērniem bioloģiskais tēvs, dažreiz tiek saukts par [[patēvs|patēvu]] vai [[audžutēvs|audžutēvu]]. Mīļākā formā tēvi tiek saukti par '''tētiem''', '''tētukiem''' vai par '''tētiņiem'''. Daudzās valstīs tiek svinēta [[Tēvu diena]], kas parasti ir trešajā [[jūnijs|jūnija]] svētdienā. [[Latvija|Latvijā]] to atzīmē otrajā [[septembris|septembra]] svētdienā <ref>http://likumi.lv/doc.php?id=72608 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160703210209/http://likumi.lv/doc.php?id=72608 |date={{dat|2016|07|03||bez}} }} Likumi.lv  LR LIKUMS Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām</ref>.
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-lizīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H14N2O2
|molmasa=146,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=224 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=9,74
}}
'''Lizīns''' ('''''Lys''''', 2,6-diaminoheksānskābe, ''d''-α,ε-diaminokapronskābe, C6H14N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Adatu vai heksagonālu plāksnīšu veida kristāli no ūdens. Lizīns ir izteikti bāziska aminoskābe.

sentences:
{{cita nozīme|datumu|futbola klubu|FK Auda}}
'''9. maijs''' ir gada 129. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (130. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 236 dienas.

sentences: '''Kredītportfelis''' [[komercija|komercijā]] ir kredītiestādes izsniegto [[kredīts|kredītu]] kopums, [[grāmatvedība|grāmatvedībā]] [[aktīvs]], kas [[kredītu pārvaldība|kredītu pārvaldībā]] parasti tiek klasificēts pēc kredītriska pakāpes. Kredītportfeļa kvalitātes analīze un novērtēšana ļauj [[banka]]s vadītājiem efektīvi pārvaldīt aizdevumu operācijas. Mūsdienās starptautiskajā [[banka|banku]] praksē kredītportfeli skaidro kā aizdevumu kategorijas noslēgto līgumu kopumu.<ref>Charles Smithson, Credit Portfolio Management, {{ISBN|978-0-471-32415-7}} (angliski)</ref> Kredītportfelī ietilpst gan [[kredīts|kredītu]] darījumi, gan [[faktūrkreditēšana]]s operācijas, gan [[izpirkumnoma]], [[vekselis|vekseļu]] diskontēšana, komercbankas garantiju un galvojumu saistību izpilde un citi darījumi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Subrahmanyan Chandrasekhar''
| attēls = Subrahmanyan Chandrasekhar.gif
| att_izmērs =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =19
| dz_vieta =[[Lahora]], [[Britu Indija]], mūsdienās [[Pakistāna]]
| m_gads =1995
| m_mēnesis=8
| m_diena=21
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Britu Indija]], [[Indija]] (1910-1953)<br>[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1953-1995)
| tautība = [[tamili|tamils]]
| darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]], [[Madrasas Universitāte]]
| zinātne =[[astrofizika]], [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Čandrasekara robeža]]
| apbalvojumi = 1983. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Svētā Krusta baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Karmelitu_baznycia_2007-04-12.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Svētā Krusta baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas Svētā Krusta baznīca
| position = left
| latd  = 54.889817  | latNS  = N
| longd = 23.920256  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1700]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Svētā Krusta katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q4120823"
}
</mapframe>
'''Kauņas Svētā Krusta baznīca''', saukta arī '''Karmelītu baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. Kryžiaus (Karmelitų) bažnyčia}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] baznīca, kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Kauņa|Kauņā]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alakranīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/F.02-50
|ķīm_formula=As8S9
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Orandždzeltena, sarkana
|svītra=Orandždzeltena
|habituss=Graudains materiāls, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 2.390 nγ = 2.520
|pleohroisms=nav
|blīvums=3,43
}}
__NOTOC__

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Vācijā|Japānas naudas vienību|Jena}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jēna
 | official_name              = ''Jena''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Zentum Jenas 2008-05-24.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Jena.svg
 | image_shield             = Wappen Jena.svg
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Vācija#Tīringene
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 50 | latm  = 55 | lats  = 38 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 35 | longs = 10 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Vācija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Tīringene]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           = 114.30
 | elevation_m              = 155
 | population_total         = 105129
 | population_as_of         = {{dat|2010|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 07701–07751
 | area_code                = 03641
 | website                  = {{URL|http://www.jena.de/}}
 | footnotes                =
}}
'''Jēna''' ({{val|de|Jena}}) ir universitātes pilsēta [[Tīringene]]s federālajā zemē, [[Vācija|Vācijā]]. Ar {{nobr|105 129}} iedzīvotājiem tā ir otra lielākā pilsēta Tīringenē pēc [[Erfurte]]s. Pilsēta atrodas [[Zāle (upe)|Zāles]] upes krastos. Jēna pirmoreiz tikusi minēta 1182. gada dokumentā. 1945. gadā, [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigās, pilsēta tika bombardēta. Dzīvību zaudēja 153 cilvēki un pilsētas [[viduslaiki|viduslaiku]] centrs tika gandrīz pilnībā nopostīts. 1926. gadā Jēnā tika uzbūvēts pasaulē pirmais modernais [[planetārijs]]. Pilsētā ir bāzēta viena no desmit vecākajām universitātēm valstī — [[Jēnas universitāte]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Petrašūnu kapsēta
| native_name         = ''Petrašiūnų kapinės''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Bernardas Brazdžionis 001.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Petrašūnu seņūnija]], [[Kauņa]], [[Kauņas apriņķis]], {{LTU}}
| latd  = 54.887778 | latNS  = N
| longd = 24.008611 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1939
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vāla
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Waal
| attēls            = 2008-09 Nijmegen waal.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vāla pie Neimegena
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Reina]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bovenmervede]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=06 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=05 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{NED}}
| garums            = 84
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 250
| gada_notece       =
| baseins           = 1 500
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Nīderlande#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = An-225
|attēls               = Attēls:Antonov An-225 Beltyukov-1.jpg
|paraksts             = ''An-225'' 2012. gadā
|tips                 = kravas lidmašīna
|valsts               = {{URS}}<br>{{UKR}}
|ražotājs             = ''[[Serijnij zavod Antonov|Antonov]]''
|pirmais lidojums     = {{Dat|1988|12|21||bez}}
|komerciālie lidojumi = kopš 1989. gada
|Status               = Ekspluatācijā
|ražošanā             = 1988. gads
|izgatavoti = 1
|izmaksas =
}}
'''''An-225 Mrija''''' ({{val|uk|Mрія}} — ‘sapnis’) bija transporta [[reaktīvā lidmašīna]], kura izstrādāta [[Padomju Savienība|PSRS]] 1980. gados [[Antonova konstruktoru birojs|Antonova konstruktoru birojā]]. To darbināja seši [[Turboventilatora dzinējs|turboventilatora dzinēji]], un tā bija garākā un smagākā (maksimālā pacelšanās masa 640 t) lidmašīna, kas jebkad uzbūvēta. Tai ir lielākais [[spārnu plētums]] no mūsdienās aktīvajām lidmašīnām. Izgatavots tikai viens ''An-225'' eksemplārs (sērijas numurs ''UR-82060''), un to izmantoja [[Ukraina]]s operators. Lidmašīna tika iznīcināta [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma]] laikā 2022. gada februārī, Krievijas gaisa spēkiem uzbrūkot [[Hostomeļa]]s lidlaukam.<ref>[https://focus.ua/voennye-novosti/507959-mriya-sgorela-samyy-bolshoy-v-mire-samolet-an-225-unichtozhen-pri-atake-na-gostomel "Мрия" сгорела. Самый большой в мире самолет Ан-225 уничтожен при атаке на Гостомель]</ref>
'']]

sentences:
'''Nacisms''' - [[NSDAP]] ideoloģija un īstenotā politika.
{{Commonscat|Nazi Germany}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 60
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 22
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Nd
|             atommasa = 144,242
|   valences elektroni = [Xe]4f46s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neodīma paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un neodīma magnēti
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,14
|              blīvums = 7010
|  kušanas temperatūra = 1297 K (1024 °C)
| viršanas temperatūra = 3347 K (3074 °C)
}}
'''Neodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Nd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 60. Tas ir ķīmiski aktīvs retzemju [[metāls]]. Tāpat, kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]], neodīmu iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]]. Neodīmu dažreiz lieto [[stikls|stikla]] krāsošanai, un Nd2Fe14B lieto ļoti spēcīgu [[magnēts|magnētu]] izgatavošanai. Savienojumos neodīms parasti ir trīsvērtīgs.

sentences: '''Bīdes deformācija''' jeb vienkārši '''bīde''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi pārvietojas paralēli attiecībā pret citiem [[slānis|slāņiem]], bet nemaina savstarpējos [[attālums|attālumus]] starp tiem.

sentences: '''14/88''' (arī '''1488''' vai '''14 88''') ir kodēts sveiciens, lozungs, ko lielākoties izmanto [[neonacisms|neonacisti]], ''[[White Power]]'' piekritēji un citi labējie radikāļi.

sentences:
{{Citas nozīmes|tēlu latviešu literatūrā un kino|Spīdola (nozīmju atdalīšana)|Spīdala/Spīdola}}
{{Tēla infokaste
| name          = Spīdala
| color         = #B40404
| colour text   = #FFFFFF
| series        =
| image         = 19951115 50sant Latvia Postage Stamp.jpg
| caption       = Spīdala uz 1995. gada pastmarkas
| first         =
| last          =
| creator       =
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          = Citi vārdi
| data1         = Spīdola
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        = [[sieviete]]
| occupation    =
| title         =
| family =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = [[latvieši|latviete]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Spīdala''' jeb '''Spīdola''' ir simbolisks tēls latviešu literatūrā un filmās. Pazīstamākie darbi literatūrā, kur ir aprakstīts Spīdalas tēls, ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] eposs "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]" un [[Rainis|Raiņa]] luga "[[Uguns un nakts]]". Abi darbi stāsta par [[Lāčplēsis|Lāčplēsi]], vīru ar lāča ausīm un lāča spēku, kurš cīnās ar Tumšo bruņinieku (arī — Melno bruņinieku) [[Daugava]]s krastā. Darbība norisinās [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu]] laikā.

sentences: '''Vectēva paradokss''' ir ar [[Ceļošana laikā|ceļošanu laikā]] saistīts [[paradokss]], kad, mainot pagātni, rodas neatbilstības.<ref name="lobo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://arxiv.org/pdf/gr-qc/0206078v2.pdf|title=Time, Closed Timelike Curves and Causality|page=2|author=Francisco Lobo|year=2002|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Nosaukums cēlies no paradoksa apraksta — persona, kas aizceļo uz pagātni un nogalina savu vectēvu, tādā veidā novērš sava tēva vai mātes piedzimšanu un līdz ar to sevis paša eksistenci.<ref name="sagan-nova">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pbs.org/wgbh/nova/time/sagan.html|title=Carl Sagan Ponders Time Travel|work=NOVA|date=December 10, 1999|publisher=[[PBS]]|accessdate=2016-05-21}}</ref> Neskatoties uz nosaukumu, šī paradoksa jēga nav tieši saistīta ar nepieciešamību nogalināt savu vectēvu, lai novērstu savu dzimšanu. Šis paradokss attiecināms uz jebkuru darbību, kas maina pagātni,<ref name="Norman">{{Atsauce|title=Beyond Experience: Metaphysical Theories and Philosophical Constraints|date=2001|author=Norman Swartz|publisher=University of Toronto Press|url=http://www.sfu.ca/~swartz/beyond_experience/chap08.htm|pp=226—227}}</ref> jo rodas pretrunas, ja pagātne kļūst atšķirīga no tādas, kāda tā bijusi.<ref name="NicholasSmith">{{Tīmekļa atsauce|url=http://plato.stanford.edu/entries/time-travel/index.html#CauLoo|author=Nicholas J.J. Smith|date=2013|title=Time Travel|work=Stanford Encyclopedia of Philosophy|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Šādas teorētiskas darbības rezultātā persona nekad nepiedzimtu, līdz ar to tā nevarētu izmantot [[Laika mašīna|laika mašīnu]], lai nokļūtu pagātnē un to izmainītu.

sentences: '''4. maijs''' ir gada 124. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (125. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 241 diena.

sentences:
batiālajā zonā]]
'''Batiāle''' (no {{val|el|βαϑύς}} (''bathýs'') — 'dziļš') jeb '''batiālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] zona, kas atrodas dziļumā no 200—500 līdz 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref>, aizņemot platību starp [[Šelfs|šelfa]] [[Sublitorāle|sublitorāli]] un dziļūdens [[abisālā zona|abisālo zonu]]. Citos avotos batiāles apakšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://slovar.cc/enc/bse/1976577.html Значение слова БАТИАЛЬ в Большой советской энциклопедии, БСЭ]</ref> vai 3000<ref>{{cite web|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 20% no kopējās Pasaules okeāna platības. [[Ģeomorfoloģija|Ģeomorfoloģiski]] batiāle aptuveni atbilst [[Kontinentālā nogāze|kontinentālajai nogāzei]]. Augšējā robeža ir atkarīga no dziļuma, kurā lēzenais kontinentālais šelfs pāriet samērā stāvā nogāzē. Batiāli raksturo šādi parametri: ūdens [[spiediens]] līdz 25 MPa (t.i. līdz 250 atm.), strauja dziļuma un spiediena palielināšanās, gandrīz pilnīga tumsa, nenozīmīgas sezonālās [[temperatūra]]s un ūdens [[Blīvums|blīvuma]] svārstības, salīdzinoši neliela (tomēr lielāka nekā [[abisāle|abisālē]]) ūdens kustība, bieži vien posmots dibena [[reljefs]], nogulumu ([[batiālie nogulumi]]) nevienmērīgs biezums un bieži [[pamatieži|pamatiežu]] atsegumi.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos
| infobox_width         =
| image                 = Воскресенская колокольня (6). Рогожское.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 42 | longs = 06 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Fjodors Gornostajevs
| architecture_type     =
| architecture_style    = pseidokrievu stils
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1908. gads
| year_completed        = 1910. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 80 metri
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rpsc.ru/rogozhskaya-sloboda/istoriya-rogozhskoy-slobodyi/|title=» История Рогожской слободы Русская Православная Старообрядческая Церковь|website=rpsc.ru|access-date=2018-05-31|language=ru-RU}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://um.mos.ru/contests/dogm/works/30552/|title=Я узнаю Москву — Территории|website=um.mos.ru|access-date=2018-05-31|language=ru}}</ref> ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Храм-колокольня во имя Воскресения Христова на Рогожском кладбище'') atrodas [[Maskava|Maskavā]], Rogožskas slobodā.
== Vēsture ==
Zvanu tornis tika uzcelts 1910. gadā pēc arhitekta Fjodora Gornostajeva projekta par godu zīmogu noņemšanai no Rogožskas kapu vecticībnieku dievnamu altāriem, kad vecticībniekiem radās iespēja kalpot savos dievnamos.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Semes]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Semes]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis|Semes]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name = Rīgas psihiatrijas un narkoloģijas centrs
| image = Riga Psychiatry and Narcology Centre 03.jpg
| image_size = 250px
| network = Ambulatorais centrs “Pārdaugava”, Rīgā, Viļa Plūdoņa iela 1 <br>Ambulatorais centrs “Veldre”, Rīgā, Veldres iela 1a
| location = Tvaika iela 2, Rīga, Latvija
| website = {{URL|https://rpnc.lv/}}
| karte = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 07 | longs = 19 | longEW = E
}}

sentences: '''Eholots''' ir [[ultraskaņa]]s ierīce, kas paredzēta [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] dziļuma noteikšanai. Ar to var noteikt arī [[zivis|zivju]] bara atrašanās vietas, bet no [[zemūdene]]s — uzmeklēt citas zemūdenes.

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
ar [[kravas konteiners|kravas konteineriem]] [[Lielbritānija|Lielbritānijā]].]]
'''Transports''' ir transporta [[infrastruktūra]]s, transporta līdzekļu, transporta [[vadība]]s, [[ekspluatācija]]s un [[apkalpošana]]s [[sistēma]]s kopums, kura uzdevums ir [[cilvēks|cilvēku]] un [[krava|kravu]] pārvietošana starp dažādām [[ģeogrāfija|ģeogrāfiskām]] ([[teritorija|teritoriālām]]) vietām. Transports katrā [[valsts|valstī]] ir viena no [[stratēģija|stratēģiski]] nozīmīgākajām [[tautsaimniecība]]s [[nozare|nozarēm]].

sentences:
[[Kategorija:Stokholmas lēnē dzimušie]]
[[Kategorija:Stokholma]]
{{catmore|Stokholma}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Indiāna
| official_name           = ''Indiana''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = Downtown indy from parking garage zoom.JPG
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Indianapolisas, štata lielākās pilsētas, panorāma
| image_flag              = Flag of Indiana.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Indiana-StateSeal.svg
| seal_size               = 90px
| nickname                = ''The Hoosier State''
| motto                   = ''The Crossroads of America''
| anthem                  =
| capital                 = [[Indianapolisa]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Indiana in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Indiānas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Ēriks Holkombs
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 94321
| area_land_km2           = 92907
| area_water_km2          = 1414
| area_water_percent      = 1,5
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Hūzjera paugurs]], 383
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 6483802
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 89,57%
melnie — 9,42%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 67%
[[katoļi]] — 20%
nereliģiozi — 16%
| timezone                = [[UTC-5]]
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = [[UTC-4]]
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = {{URL|http://www.in.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
'''Jaunatnes politika''' ir mērķtiecīgu darbību kopums visās valsts politikas jomās, kas veicina jauniešu pilnvērtīgu un vispusīgu attīstību, iekļaušanos sabiedrībā un dzīves kvalitātes uzlabošanos.

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-glutamīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H10N2O3
|molmasa=146,15
|blīvums=
|kušanas temperatūra=185 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,65
}}
'''Glutamīns''' ('''''Gln''''', glutamīnskābes 3-monoamīds, C5H10N2O3) ir viena no dzīvo organismu olbaltumvielu [[aminoskābe|aminoskābēm]]. Glutamīns kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Andrejs
|dzimšanas datums=1. gadsimta sākums
|nāves datums=1. gadsimta beigas
|piemiņas diena=[[30. novembris]]
|godā=visā [[kristietība|kristietībā]]
|attēls=Apostol-Andrey-Pervozvannyj.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]]
 [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}}s kontrolē)
|nāves vieta=
[[Patras]],
 [[Romas impērija]]
(tagad {{GRE}})
|nosaukums=Apustulis un Pirmssauktais
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=[[Svētā Andreja krusts]]
|aizbildnis=[[Grieķija]], [[Krievija]], [[Rumānija]], [[Skotija]], [[Sicīlija]], [[Amalfi]], [[Prūsija]], jūrnieki, zvejnieki, jūras kājnieki, tauvu vijēji, dziedātāji un aktieri
|svētvietas=Sv. Andreja baznīca,
[[Patras]], {{GRE}}
|strīdi=
}}

sentences:
[[File:JMR-Memphis1.jpg|thumb|Statuja, kas taisnīgumu attēlo ar trim simboliem: zobens (tiesas pilnvaras), acu apsējs (objektivitāte) un kauss katrā rokā (savā starpā konkurējošās prasības)]]
'''Taisnīgums''' ir morālās pareizības jēdziens, kas balstās uz [[ētika|ētiku]], [[racionalitāte|racionalitāti]], [[likums|likumu]], [[dabas likumi]]em, [[reliģija|reliģiju]], taisnības tiesībām un godīgumu. Juridiski taisnīgums ir strīdu risināšanas princips un tiesiskais attiecību stāvoklis.
== Ārējās saites ==
* [https://web.archive.org/web/20200130234045/https://www.iep.utm.edu/justwest/ Rietumu taisnīguma teorijas {{en ikona}}]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tiglīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=872
|kušanas temperatūra=64 °C
|viršanas temperatūra=198,5 °C
}}
'''Tiglīnskābe''' (''trans''-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, ''trans''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[angelikskābe]]. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tallinas Aleksandra Ņevska katedrāle
| image                 = Alexander-Newski-Kathedrale.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 59 | latm  = 26 | lats  =    9 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 44 | longs = 21.7 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1894
| year_completed        = 1900
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Tallinas Aleksandra Ņevska katedrāle''' ({{val|et|Aleksander Nevski katedraal}}) ir [[Pareizticība|pareizticīgo]] dievnams [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]. Atrodas uz Tompea paugura Tallinas vecpilsētā.

sentences:
'''Kērs''' var būt:
* [[Lauridss Kērs]] (''Laurids Kjær''; 1853—1932) — dāņu sporta šāvējs;
* [[Simons Kērs]] (''Simon Kjær''; 1989) — dāņu futbolists, aizsargs.

sentences: '''Pašu kapitāls''' ir finanšu termins, kas rāda cik liela īpašuma daļa [[uzņēmums|uzņēmumā]] pieder uzņēmuma īpašniekiem. Pašu kapitālu var aprēķināt ar formulu: Pašu kapitāls = [[līdzekļi]] ([[aktīvi]]) - [[saistības]] ([[kreditors|kreditori]])

sentences: '''Eiropas reģionālo vai mazākumtautību valodu harta''' ir 1992. gadā parakstītā un 1998. gadā spēkā stājusies [[Eiropas Padome]]s konvencija, kuru ratificēja 23 valstis. Hartas dalībvalstīm jāuzņemas vismaz 35 no 98 Hartā paredzētām saistībām; reizi trijos gados tās iesniedz EP ziņojumus par hartas izpildi, kurus izvērtē Ekspertu komiteja; uz šo vērtējumu Ministru komiteja sniedz valstīm rekomendācijas. Hartas ratifikāciju visām EP dalībvalstīm rekomendēja [[Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/3-General_themes/1-Policy_Recommendations/Recommendation_N3/1-Recommendation_n%B03.asp#TopOfPage |title=ECRI general policy recommendation N° 3 |access-date={{dat|2008|05|19||bez}} |archive-date={{dat|2008|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20080604091628/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/3-General_themes/1-Policy_Recommendations/Recommendation_N3/1-Recommendation_n%B03.asp#TopOfPage }}</ref> Latvijai ECRI rekomendēja ratificēt Hartu 2001.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/5-Archives/1-ECRI%27s_work/5-CBC_Second_reports/Latvia_CBC2_lv.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Otrais ziņojums par Latviju, 2001 — sk. 2. pkt. |access-date={{dat|2008|05|20||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123627/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/5-Archives/1-ECRI%27s_work/5-CBC_Second_reports/Latvia_CBC2_lv.pdf }}</ref> un 2007. ("cik drīz vien iespējams") gados.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ecri/2-country-by-country_approach/latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Trešais ziņojums par Latviju, 2007 — sk. 7. pkt. |access-date={{dat|2008|05|16||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123129/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/2-Country-by-country_approach/Latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf }}</ref> 2007. g. ECRI ziņojuma sagatavošanās laikā Latvijas institūcijas paziņojušas, ka uzskata par neiespējamu šā dokumenta ratificēšanu tuvākajā laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ecri/2-country-by-country_approach/latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Trešais ziņojums par Latviju, 2007 — sk. 4. pkt. |access-date={{dat|2008|05|16||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123129/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/2-Country-by-country_approach/Latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf }}</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}

sentences:
{{coord|70|30|S|27|0|E|display=title}}
{{Karte ar apli
|attēls        = Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs = 250
|paraksts      = Princeses Ranhillas krasta atrašanās vieta.
|diametrs      = 25
|poz_x         = 67
|poz_y         = 10
}}

sentences: '''Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests''', saīsināti '''VUGD''', ir [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija]]s padotībā esoša valsts pārvaldes iestāde, kas sastāv no centrālā aparāta, kā arī patstāvīgajām un teritoriālajām [[Struktūrvienība|struktūrvienībām]].<ref name=vugd>[http://www.vugd.gov.lv/lat/par_vugd/nozares_politika/ Nozares politika]</ref>

sentences: '''11. novembris''' ir gada 315. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (316. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 50 dienas.

sentences: '''C kvarks''' jeb šarmantais (''charm'') kvarks ir smagākais [[kvarks]] otrajā ģimenē un trešais smagākais no visiem kvarkiem. C kvarkam piemīt tā saucamais [[šarms]] un daļiņas, kas to satur, sauc par šarmantajām daļiņām. Pirmā šarmantā daļiņa - J/ψ mezons - tika reģistrēta 1974. gadā, bet c kvarka eksistence tika paredzēta 1970. gadā.

sentences: {{Commonscat|Sport in England|Sports Anglijā}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kārļa Marksa smaile
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Tadžikistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=37.1625 |latNS=N
| longd=72.481667 |longEW=E
| Augstums         = 6723
| Relatīvais_augstums  = 2693
| Atrašanās vieta  = {{TJK}}, [[Kalnu Badahšāna]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Šohdaras grēda]] ([[Pamirs]])
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =2010-05-27 Inocybe erubescens.jpg
| att_nosaukums=Patujāra šķiedrgalvīte
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Hymenomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Agaricales
|rinda_r =Atmateņu rinda
| rinda_lv =Atmatenes
| dzimta =Cortinariaceae
| dzimta_lv =Tīmeklenes
| ģints =Inocybe
| ģints_lv =Šķiedrgalvītes
| suga =Inocybe erubescens
| suga_lv =Patujāra šķiedrgalvīte
| binomial =
| sinonīmi =
| kategorijas =nē
}}
{{mycomorphbox
| cepurīte = zvanveida
| cepurīte2 = koniska
| himēnijs=lapiņas
| kātiņš=kails
| ekoloģija=mikoriza
| nospiedums=brūns
| uzturam=nāvējoša
}}
'''Patujāra šķiedrgalvīte''' (''Inocybe erubescens'') ir nāvīgi indīga sēne, kurā ir 20 reizes vairāk [[muskarīns|muskarīna]] nekā [[Sarkanā mušmire|sarkanajā mušmirē]]. Agrākā indīgā sēne pavasarī, parādās jau maijā. Patujāra šķiedrgalvīti var sajaukt ar [[maija auzene|auzeni]], bet atšķirībā no šķiedrgalvītes tās cepurīte nav smaila. Cilvēkam nāvējošu muskarīna devu satur jau 40—80 g Patujāra šķiedrgalvītes augļķermeņu. Patujāra šķiedrgalvīte ir [[saprotrofa sēne]]. Mīkstumam ir patīkama garša un svaigu augļu smarža, kura vēlāk kļūst nepatīkama.

sentences:
'''Hauss''' (no {{val|en|House}} — "[[māja]]") var būt:
* [[Hausmūzika]] — elektroniskās deju mūzikas apakšžanrs;
* [[Edijs Hauss]] (''Edward L. House II'') — ASV basketbolists (dzimis 1978);
* [[Doktors Hauss]] — ASV seriāls.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eiablage.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Emys orbicularis|Purva bruņurupucis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|    apakšklase = Anapsida
| apakšklase_lv = Anapsīdi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņrupuči
|      sinonīmi =
*''Chelonii''
*''Chelonia''
|     izplatība =
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas apakškārtas:
* {{TaksoSaite|Pleurodira|Sānkakla bruņurupuči}}
* {{TaksoSaite|Cryptodira|Slēptkakla bruņurupuči}}
|   kategorijas = nē
|      binomial = Testudines <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Bruņrupuči''' jeb '''bruņurupuči'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= 2017. gada 31. janvārī |quote= Eksperti secināja, ka pieļaujamas paralēlformas vārdam bruņurupucis / bruņrupucis (protokola Nr. 25 3. §). |archive-date= 2016. gada 8. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf }}</ref> (''Testudines'') ir [[rāpuļi|rāpuļu]] (''Reptilia'') kārta, kas pieder [[anapsīdu apakšklase]]i (''Anapsida''). Tas ir visatšķirīgākais, visvairāk novirzījies [[Rāpuļi|rāpuļu klases]] zars. Tiem ir savdabīgs, pasīvs aizsardzības orgāns — kaula bruņas, kuras aptver vidukli. Bruņurupuču kārtā ir ap 230—330 mūsdienās dzīvojošu sugu, kas iedalās 2 apakškārtās: [[sānkakla bruņurupuči|sānkakla bruņurupučos]] (''Pleurodira'') un [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupučos]] (''Cryptodira''). [[Latvija|Latvijā]] dzīvo viena suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}}, kurš ir ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums = Kokvarde
|        attēls = Hyla02 ST 10.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Amphibia
|      klase_lv = Abinieki
|         kārta = Anura
|      kārta_lv = Bezastainie abinieki
|        dzimta = Hylidae
|     dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|         ģints = Hyla
|      ģints_lv = Kokvardes
|          suga = Hyla arborea
|       suga_lv = Eiropas kokvarde
|        suga_r = Eiropas kokvarde
|      binomial = Hyla arborea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Rana arborea''<ref>[http://research.amnh.org/vz/herpetology/amphibia/Amphibia/Anura/Hylidae/Hylinae/Hyla/Hyla-arborea Hyla arborea (Linnaeus, 1758)]</ref>
*''Rana viridis''
*''Hyla viridis''
*''Hyla vulgaris''
*''Calamita arboreus''
*''Calamita viridis''
| izplatība =

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences: '''Centrālās vietas teorija''' ir [[ģeogrāfija]]s teorija, kas skaidro saistību starp centrālo [[apdzīvota vieta|apdzīvoto vietu]] izvietojumu, skaitu un izmēru vienā teritorijā, ņemot vērā mijiedarbību starp ražotājiem un patērētājiem. Teoriju izstrādājis [[Vācija|vācu]] ģeogrāfs [[Valters Kristallers]] (''Walter Cristaller'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Sinsinati "Reds"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Centrālā divīzija|dibināts=1881|kapteinis=|klubs=Cincinnati Reds|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Great American Ball Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=43 500|krāsas=Sarkana, melna, balta<br />{{color box|#C6011F}} {{color box|#000000}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Bobs Kastellīni|prezidents=|menedžeris=Niks Krāls|galvenais_treneris=Deivids Bells|logo=Cincinnati Reds Logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=5 (1919, 1940, 1975, 1976, 1990)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=10|divīzijas tituli=10|bg_color=#C6011F|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#FFFFFF}}'''Sinsinati "Reds"''' ({{Val|en|Cincinnati Reds}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Sinsinati]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1881. gadā kā '''Sinsinati "Red Stockings"'''. "Reds" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Centrālajā divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis piecās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Great American Ball Park'' stadionā.

sentences: '''Lakūna''' (no {{val|la|lacūna}} — ‘dobums, caurums’)  [[valodniecība|valodniecībā]] ir  apzīmējums izlaidumam, kas mērķvalodas tekstā radies avottekstā lietotā vārda atbilsmes trūkuma dēļ.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=lak%C5%ABna&list=&lang=LV|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|access-date={{dat|2011|11|03||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304204342/http://termini.lza.lv/term.php?term=lak%C5%ABna&list=&lang=LV|archivedate={{dat|2016|03|04||bez}}}}</ref>

sentences: '''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

sentences: '''Heterotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ἕτερος'' (''éteros'') — 'cits' + ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''konsumenti''' ir [[organismi]], kas barojas ar [[organiskā viela|organiskām vielām]]. Pretējie ir [[autotrofi]], kas dzīvībai nepieciešamās vielas sintezē no [[neorganiskā viela|neorganiskām vielām]], piemēram, [[fotosintēze]]s ceļā. Heterotrofi organismi ir [[dzīvnieki]] un [[sēnes]], kā arī daudzas [[baktērijas]]. Daži [[augi]] izmanto arī heterotrofo barošanos ([[saprofīti]] un [[parazītiskie augi|parazīti]]). [[Ekosistēma|Ekosistēmā]] heterotrofi organismi pārveido organiskās vielas sekundārajā produkcijā.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums       = [[Maikls Džeksons|Maikla Džeksona]]
|Image           = Michael Jackson 1984.jpg
|Caption         =
|Studio          = 10
|Live            =
|Singles         = 103
|Compilation     =
|EP              =
|Soundtrack      =
|Option          =
|Option name     =
|Option color    =
|Comp link       =
|References      =
|Ref link        =
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūziķa '''[[Maikls Džeksons|Maikla Džeksona]] diskogrāfija'''.

sentences:
{{Motorsportista infokaste
| Vārds         = Gregs Henkoks
| Bilde         =
| Paraksts      =
| Taut          = {{USA}}
| Vds           = [[Speedway Grand Prix]]
| Num           =
| SKom          = {{flaga|Polija}} [[Zielona Góra]]<br />{{flaga|Zviedrija}} [[Piraterna]]
| Kom           =
| Sez           =
| Zvg           = {{zvaigzne}}
| Čemp          = 1 ([[Speedway Grand Prix 1997|1997]])
| Sac           =
| Ral           =
| Uzv           =
| Pjed          =
| Pole          =
| Apl           =
| Pirm          =
| Pēd           =
| Pirmu         =
| Pēdu          =
| Dzim          = 1970
| Dzim_m        = 6
| Dzim_d        = 3
| Dzim_mm       =
| Dzim_dm       =
| Mir           =
| Mir_m         =
| Mir_d         =
}}
'''Gregorijs Alans ''Gregs'' Henkoks''' ({{val|en|Gregory Alan "Greg" Hancock}}; dzimis {{dat|1970|6|3}} [[Vitjēra|Vitjērā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir profesionāls amerikāņu [[spīdvejs|spīdvejists]]. Viņš ir 1997. gada [[Spīdveja Pasaules čempionāts|Spīdveja Pasaules čempions]]. Līdz 2014. gadam viņš bija vienīgais spīdvejists, kas ir piedalījies visos Spīdveja GP posmos kopš seriāla sākuma 1995. gadā.<ref>[http://speedwaygp.com/en/rider/a19 Greg Hancock] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20091101004600/http://speedwaygp.com/en/rider/a19 |date={{dat|2009|11|01||bez}} }} {{en ikona}}</ref> Pirmo posmu izlaidis 2014. gada sezonā, kad pēc vairāk 177 posmiem nestartēja Vojensas posmā Dānijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://sportacentrs.com/motoru_sports/spidvejs/14092014-henkoks_izlaiz_pirmo_gp_posmu_vesture_bet|title=Henkoks izlaiž pirmo GP posmu vēsturē, bet paliek līderis|date={{dat|2014|9|14||bez}}|publisher=Sportacentrs.com|accessdate={{dat|2014|9|14||bez}}}}</ref> G. Henkoks ir pirmās [[Latvijas Grand Prix]] izcīņas uzvarētājs 2006. gadā.<ref>[http://www.diena.lv/sodien-laikraksta/henkoks-otrreiz-uzvar-latvijas-grand-prix-711150 Henkoks otrreiz uzvar Latvijas Grand Prix]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 85. gada vasara
| operators =
| attēls = Ete 85.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Fransuā Ozons]]
| producents =
| scenārijs = Fransuā Ozons
| aktieri = * [[Fēlikss Lefebvre]]
* [[Benžamēns Vuasīns]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Été 85''
| studija = * ''Mandarin Films''
* ''Scope Pictures''
* ''Canal+''
* ''Playtime''
* ''CNC''
* ''OCS''
* ''France 2 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = ''Diaphana Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|7|14|Francija}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl541557505/weekend/|title=Summer of 85 |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"85. gada vasara"''' ({{Val|fr|Été 85}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Francija]]s un [[Beļģija]]s romantiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Fransuā Ozons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Fēlikss Lefebvre]] un [[Benžamēns Vuasīns]]. Filma balstīta uz [[Eidens Čemberss|Eidena Čembersa]] 1982. gada romānu ''Dance on My Grave''.

sentences: '''[[Pārdzesēts lietus]]''' ir šķidri [[nokrišņi]] ar pilienu diametru 0,5—5 mm, kuri izkrīt pie gaisa temperatūras zem 0 °C (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C), galvenokārt tas ir [[lietus]], kurš līst sala laikā, kad gaisa temperatūra ir zem nulles. Krītot uz priekšmetiem, ūdens pilieni sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences: '''Ekvators''' ir iedomāta līnija apkārt [[Zeme]]slodei, kas atrodas vienādā attālumā no [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]] un [[Dienvidpols|Dienvidpola]]. Tā atdala [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]] no [[dienvidu puslode]]s. Ekvatora platuma grāds ir 0°. Ekvators ir Zemes garākā paralēle un tās garums ir aptuveni 40 075,0 [[kilometrs|km]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences: '''Biosfēra''' ir viena no zemeslodes ģeogrāfiskā apvalka daļām (sfērām). Tā ietver [[atmosfēra]]s apakšējo daļu, [[hidrosfēra|hidrosfēru]] un [[litosfēra]]s augšējo daļu. Biosfēras augšējā robeža sniedzas aptuveni līdz 30 km augstumam virs [[Zeme]]s virsmas, apakšējā līdz 4–5 km dziļumam zemes dzīlēs un vēl dziļāk Pasaules okeānā. Biosfērā sastopams viss planētas dzīvo organismu kopums, vairāk nekā 2,5 miljoni augu un dzīvnieku sugu. Biosfērā notiek savstarpēja vielu un enerģijas apmaiņa, dzīvie organismi un to dzīves vide mijiedarbojas, veidojot dinamisku un līdzsvarotu sistēmu. Jebkāda [[antropogēns|antropogēna]] (tajā skaitā tūrisma) iejaukšanās šajā evolucionējot dabiski radītajā sistēmā var radīt neatgriezeniskus procesus, kas var novest līdz biosfēras atsevišķu elementu vai reģionu degradācijai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Biosfēra |publisher=Latvijas Zinātņu akadēmija |work=Terminoloģijas komisija |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=biosf%C4%93ra&list=biosf%C4%93ra&lang=LV | accessdate=2010. gads }}</ref>

sentences: '''29. septembris''' ir gada 272. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (273. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 93 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Tailers Čailderss
|          Attēls = Tyler Childers-19 (32662845828).jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Čailderss 2018. gadā
|        Dz_vārds = Timotijs Tailers Čailderss
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1991|6|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kentuki}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = ģitāra, vijole
|            Gadi = 2010–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Hickman Holler''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences:
s no 1957. līdz 2001. gadam]]
'''Ozona slānis''', arī '''ozonosfēra''', ir [[Zemes atmosfēra]]s slānis, kas satur relatīvi daudz [[ozons|ozona]] (O3). Ozona slānī ir aptuveni 90% no atmosfērā sastopamā kopējā ozona daudzuma. Ozona [[koncentrācija]] ozona slānī ir aptuveni 10 miljonās daļas (''ppm''), bet atlikušajā atmosfēras daļā — 0,6 ''ppm''. Ozona slānis atrodas [[stratosfēra|stratosfērā]] aptuveni 20—30 km augstumā virs [[Zeme]]s. [[Troposfēra|Troposfērā]] esošo ozonu dēvē par piezemes ozonu. Ozona slānis absorbē 97—99% no [[Saule]]s izstarotā [[ultravioletais starojums|ultravioletā starojuma]] 200 līdz 315 [[nanometrs|nm]] diapazonā. Ja tas netiktu absorbēts, potenciāli tiktu apdraudēta [[dzīvība]]s pastāvēšana uz Zemes.

sentences: '''Starptautiskais produkta numurs''' (pazīstams arī kā '''Eiropas produkta numurs''' jeb '''EAN''') ir standarts, kas apraksta [[Svītrkods|svītrkodu simboloģiju]] un numerācijas sistēmu, ko izmanto globālajā tirdzniecībā, konkrēta ražotāja konkrēta mazumtirdzniecības produkta veida identificēšanai konkrētā iepakojuma konfigurācijā. Standarts ir [[wiktionary:subsume|iekļauts]] [[GS1]] organizācijas [[Globālais tirdzniecības vienības numurs|Globālā tirdzniecības vienību numura]] standartā; tos pašus numurus var saukt par '''GTVN,''' un tos var kodēt citās svītrkodu simboloģijās, ko definē GS1. EAN svītrkodi tiek izmantotas visā pasaulē lookup mazumtirdzniecības tirdzniecības vietā, bet var izmantot arī kā ciparus citiem mērķiem, piemēram, vairumtirdzniecības pasūtīšanā vai uzskaiti. Šie svītrkodi apzīmē tikai ciparus 0–9, atšķirībā no dažām citām svītru kodu simboloģijām, kas var attēlot papildu rakstzīmes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skatuves zvaigzne
| attēls                   = Confessions of a Teenage Drama Queen film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Confessions of a Teenage Drama Queen''
| žanrs                    = komēdija, muzikāla filma
| režisors                 = [[Sāra Šugarmena]]
| producents               =
* [[Roberts Šapiro]]
* [[Džerijs Leiders]]
| scenārija autors         = [[Geils Perents]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Garsija]]
* [[Lindsija Loena]]
* [[Elisona Pilla]]
* [[Megana Foksa]]
* [[Kerola Keina]]
* [[Glenne Hīdlija]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|2|20}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/confessions-teenage-drama-queen-2004|title=Confessions of a Teenage Drama Queen|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 13, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|33,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=confessionsofateenagedramaqueen.htm|title=Confessions of a Teenage Drama Queen (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Skatuves zvaigzne"''' ({{val|en|Confessions of a Teenage Drama Queen}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla komēdija, kuras režisore ir [[Sāra Šugarmena]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Ādams Garsija]], [[Lindsija Loena]], [[Elisona Pilla]], [[Megana Foksa]], [[Kerola Keina]] un [[Glenne Hīdlija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|20||bez}}. Filma ir balstīta uz Daienas Šeldonas tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
, tās var paredzami saliekties un neplaisāt.]]
'''Termiskā izplešanās''' ir ķermeņa lineāro izmēru, tilpuma un formu izmaiņas, mainoties tā [[temperatūra]]i. Šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] termiskās izplešanās daudzumu pie pastāvīga [[Spiediens|spiediena]] raksturo ar [[Izobārais process|izobāro]] [[Termiskā izplešanās koeficients|izplešanās koeficientu]]. Cietvielu termiskās izplešanās raksturošanai papildus izmanto lineāro termiskās izplešanās koeficientu. [[Monokristāli]]em [[anizotropija]]s dēļ termiskā izplešanās dažādos virzienos ir dažāda.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Velāri līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret mīkstajām [[Aukslējas|aukslējām]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences:
s Zviedru skanste.]]
'''Skanste''' ({{val|de|Schantze}}) vai '''skansts''' ({{val|sv|skans}}, {{val|ru|шанц, шанец}}) ir lauka [[nocietinājums]], ko parasti veidoja zemes uzbērumi un grāvji slēgta četrstūra formā.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Svešvārdu vārdnīca|edition=trešais|year=2007|publisher=Jumava|isbn=978-9984-38-332-3|page=730}}</ref>

sentences: '''Auduma modelēšana''' ir termins, ko izmanto, lai imitētu audumu datorprogrammā — parasti tas notiek 3D datorgrafikā. Galvenās metodes, ko izmanto tur, var iedalīt trīs pamatgrupās: ģeometriskās, fiziskās un daļiņu / enerģijas.

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Hokejisti]]
[[Kategorija:Hokejs olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Citas nozīmes|mākslinieku|Donatello (nozīmju atdalīšana)|Donatello}}
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Donatello
 |           image = Uffizi Donatello.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = apmēram [[1386]]. gadā
 |        location =
 |       deathdate = {{dat|1466|12|13}} (80 gadu vecumā)
 |      deathplace = {{vieta|Itālija|Florence}}
 |          places =
 |     nationality =
 |           field = [[Skulptūra]]s
 |        training =
 |        movement = Agrā renesanse
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Donatello''' (īstajā vārdā '''Donatello di Nikolo di Beto Bardi''' (''Donato di Nikolo di Beto Bardi''); dzimis ap 1386. gadu, miris {{dat|1466|12|13}}) bija itāļu [[renesanse]]s mākslinieks.

sentences:
[[Kategorija:Jūras spēki]]
[[Kategorija:Vērmahts]]
[[Kategorija:Vācijas virsnieki]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = ''Xnet.lv''
| Logo = Xnet_Logo_2020.pdf|thumb|Xnet Logo 2020
| Sēdeklis = [[Rīga]], {{LAT}}
| Uzņēmuma_veids = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| Dibināšanas_datums = 2002
| Apgrozījums = 4,652 miljoni eiro (2019)
| Nozare = [[e-tirdzniecība]], interneta veikals
| Produkti = sadzīves tehnika, elektronika, dārza un mājas preces, rotaļlietas
| Mājaslapa = ''www.xnet.lv'' (nav aktīva)
| Saistītie projekti = ''Up^Store'', ''Hansapost''
| Galvenais birojs = Rīga, Brīvības iela 293a
}}
'''''Xnet.lv''''' bija [[Latvija]]s attālinātās mazumtirdzniecības veikals (interneta veikals). Tas tika izveidots 2003. gadā. Interneta veikals pārtrauca savu darbību 2021. gada septembrī, pievienojoties īpašnieku citai platformai ''[[220.lv]]''.

sentences: '''Šrāga''' (no {{val|de|Schragen}}) jeb '''amata rullis''' (no {{val|de|Amtsrolle}}) bija [[Ģilde|ģilžu]] un [[Cunfte|cunfšu]] [[statūti]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/%C5%A1r%C4%81ga:1|title=šrāga {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-09-22}}</ref> Šrāgas stipri regulēja [[Amatnieks|amatnieku]] darbu un sadzīvi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/|title=Kad saaug latviskais saturs un vāciskā forma - Latvijas Vēstnesis|last=vestnesis.lv|website=www.vestnesis.lv|access-date=2022-09-22|language=lv}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| company_name      = Samsung Group
{{val|ko|삼성그룹}}
{{val|ko|三星그룹}}
| company_logo      =
| company_type      =
| motto             = ''Imagine the Possibilities''
| foundation        = 1938
| founder           =
| location          = {{vieta|Dienvidkoreja|Seula}}
| key_people        =
| area_served      = {{flag|Pasaule}}
| industry         = Konglomerāts
| products         = Patēriņa elektronika, kuģubūve, telekomunikācijas, inženierzinātnes un būvniecība, finanšu pakalpojumi, ķimikālijas, mazumtirdzniecība, smagā rūpniecība, izklaide, apģērbi, medicīnas pakalpojumi
| subsid           = [[Samsung Electronics]]
[[Samsung Life Insurance]]
[[Samsung Heavy Industries]]
[[Samsung C&T Corporation|Samsung C&T]] utt
| revenue          = {{ASV dolārs|220,1 miljards}} (2010)<ref name="report">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.samsung.co.kr/samsung/result/actual.do |title=Samsung Profile 2011 |publisher=Samsung.com |date=2010-12-31 |accessdate=2011-10-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111009071710/http://www.samsung.co.kr/samsung/result/actual.do |archivedate=2011-10-09 }}</ref>
| operating_income =
| net_income       = US$ 21,2 miljardi (2010)<ref name="report" />
| assets           = US$ 343,7 miljardi (2010)<ref name="report" />
| equity           = US$ 141,1 miljards (2010)<ref name="report" />
| num_employees    = 344 000 (2010)<ref name="report" />
| homepage         = [http://www.samsung.com/ Samsung.com]
}}
'''''Samsung Group''''' ({{val|ko|삼성그룹}}) ir starptautisks [[Dienvidkoreja]]s konglomerātuzņēmums, kura vadība atrodas [[Seula|Seulā]], Dienvidkorejā. Tam ir vairāki meitas uzņēmumi, kā arī radniecīgi uzņēmumi, vairākums no kuriem apvienojušies zem ''Samsung'' zīmola. Ievērojami ''Samsung'' rūpniecības meitas uzņēmumi ir ''[[Samsung Electronics]]'' (pasaulē lielākais [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] uzņēmums pēc 2011. gada ieņēmumiem),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/cms/s/2/c48d477a-0c3b-11df-8b81-00144feabdc0.html |title=Technology - Samsung beats HP to pole position |publisher=Ft.com |date= |accessdate=2010-09-04}}</ref><ref name="economist">[http://www.economist.com/businessfinance/displayStory.cfm?story_id=13788472 Economist.com] Succession at Samsung — Crowning success</ref> ''Samsung Heavy Industries'' (pasaulē otrs lielākais kuģu būves uzņēmums pēc 2010. gada ieņēmumiem),<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Park |first=Kyunghee |url=http://www.bloomberg.com/apps/news?pid=newsarchive&sid=aO0FeeTB6_0Y |title=July 29 (Bloomberg) – Samsung Heavy Shares Gain on Shell’s Platform Orders (Update1) |publisher=Bloomberg |date=2009-07-28 |accessdate=2010-11-11}}</ref> ''Samsung Engineering'' un ''Samsung C&T'' (pasaulē 35. un 72. lielākie būvniecības uzņēmumi).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://enr.construction.com/toplists/InternationalContractors/001-100.asp |title=The Top 225 International Contractors2010 |publisher=Enr.construction.com |date=2010-08-25 |accessdate=2010-11-11}}</ref> Tāpat ievērojami meitas uzņēmumi ir ''Samsung Life Insurance'',<ref>{{ziņu atsauce|url=http://money.cnn.com/magazines/fortune/global500/2009/industries/183/index.html |title=Global 500 2009: Industry: - FORTUNE on CNNMoney.com |publisher=Money.cnn.com |date=2009-07-20 |accessdate=2010-09-04}}</ref> ''Samsung Everland''<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.forbes.com/2002/03/21/0321feat_6.html|title=The World's Best Amusement Parks|publisher=Forbes.com|date=2002-03-21|accessdate=2010-09-11|archive-date=2012-03-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20120329211256/http://www.forbes.com/2002/03/21/0321feat_6.html}}</ref> un ''Cheil Worldwide''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=030000:KS|title=Cheil Worldwide Inc (030000:Korea SE)|publisher=businessweek.com|date=2010-09-15|accessdate=2010-09-16|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121005152815/http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=030000%3AKS|archivedate=2012-10-05}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://adage.com/agencyfamilytrees2010/|title=Agency Family Trees 2010 |publisher=Advertising Age |date=2010-04-26 |accessdate=2010-09-16}}</ref> ''Samsung'' produkcija sastāda apmēram piekto daļu visas Dienvidkorejas eksporta<ref name="Hutson">{{ziņu atsauce|url=http://business.timesonline.co.uk/tol/business/industry_sectors/technology/article3764352.ece|title=Samsung chairman charged with tax evasion - Times Online|last=Hutson|first=Graham|author2=Richards, Jonathan|date=17 April 2008|work=[[The Times]]|accessdate=28 February 2011|location=London}}</ref> un tā ieņēmumi ir lielāki nekā daudz valstu [[IKP]]. 2006. gadā tā būtu 35. lielākā ekonomika pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.chosun.com/economy/news/200602/200602130520.html |title=[초 국가기업] <上> 삼성 매출>싱가포르 GDP… 국가를 가르친다 – 조선닷컴 |publisher=Chosun.com |date= |accessdate=2010-11-11 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101128123326/http://www.chosun.com/economy/news/200602/200602130520.html |archivedate=2010-11-28 }}</ref> Uzņēmumam ir liela ietekme uz valsts ekonomisko attīstību, politiku, medijiem, kultūru.

sentences:
{{Apdzīvotās vietas infokaste
| name                   =
| settlement_type        =
| image_skyline          = CEM-10-Tartariae-sive-Magni-Chami-Regni-2516.jpg
| image_caption          = Ortēlija Tartārijas 1570. gada karte<ref>Tartaria sive Magni Chami Regni typus. Vara gravīra 36х47 см. // M. van den Brocke.
                            Ortelius Atlas Maps. An illustrated Guide. HES Publishers, 1996. P. 214. № 163. {{ISBN|90 6194 308 6}}.</ref>
| pushpin_map            =
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Gibraltāra starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Gibraltar International Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Gibraltar_Airport_New_Terminal.jpg
| paraksts                   = Lidostas terminālis
| IATA                       = GIB
| ICAO                       = LXGB
|lat_deg=36.151111|lat_dir=N
|lon_deg=5.349722|lon_dir=W
| karte                      = Gibraltārs#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Gibraltāra starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militāra/civila
| ipasnieks-operators        = Apvienotās Karalistes aizsardzības ministrija
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{GIB}}
| elevation-f                = 15
| elevation-m                = 5
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 5511
| r1-length-m                = 1680
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 571 184 (2017)
| lidojumu_skaits            = 4 888 (2017)
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Pāliza
|     vārds_orig = ''Johann Palisa''
|         attēls = Johann Palisa.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1848
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Tropava]], [[Austroungārija]], ([[Opava]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Vīne]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = observatorija [[Pula|Pulā]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[asteroīds|asteroīdu]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ineta Radēviča
 |          attēls = Ineta Radeviča Barcelona 2010.jpg
 |         att_izm = 250px
 |        paraksts = Ineta Radēviča pēc uzvaras [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010. gada Eiropas čempionātā]]
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1981|7|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Krāslava|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta = {{vieta|Latvija|Baltezers|2s=Baltezers (Garkalnes novads)}}
 |          garums = {{mērv|cm=176}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/radevica-ineta-1092799/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|22||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718055242/http://www.london2012.com/athlete/radevica-ineta-1092799/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērv|kg=56}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Nebraska]]s Universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]<br />[[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk = 2000
 |        kar_beig = 2012
 |           klubs =
 |        treneris = {{flaga|Krievija}} [[Jevgeņijs Terovanesovs]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{OSS|V=2004}}, {{OSS|V=2012}})
 |            pc-a = 2 ([[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]])
 |            pc-t = 3 ([[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2004]], [[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2006]], [[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2008]])
 |            rc-a = 2 ([[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010]], [[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2012]])
 |            rc-t = 2 ([[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2005]], [[2007. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2007]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,92 m {{icon|lr-v}}
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 14,12 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = {{dat|2012|6|27||bez}}
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā — Tāllēkšana sievietēm|Tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā - Tāllēkšana sievietēm|Tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā U-23|Eiropas čempionāts U-23]]}}
{{MedalBronze|[[2001. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā U-23|Amsterdama 2001]]|Tāllēkšana}}
{{MedalBronze|[[2003. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā U-23|Bidgošča 2003]]|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Ineta Radēviča''' (dzimusi {{dat|1981|7|13}} [[Krāslava|Krāslavā]]) ir bijusī [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlētika|vieglatlēte]], startējusi [[tāllēkšana]]s un [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010. gada Eiropas čempione]] tāllēkšanā, kā arī [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011. gada Pasaules čempionāta]] sudraba medaļas ieguvēja. Trīs gadus pēc kārtas (2010—2012) tikusi atzīta par gada labāko Latvijas sportisti. Vairākus gadus pēc aktīvās sporta karjeras beigām viņas 2012. gada analīzēs tika konstatēts [[dopings]]<ref name=":0" /> un sportiste tika diskvalificēta, rezultāts anulēts.

sentences:
s reģioni, kas saņēma ES struktūrfondu atbalstu 2007.-2013. gadā.]]
'''Eiropas Savienības struktūrfondi''' ir [[Eiropas Savienība]] reģionālās politikas finanšu instruments ar mērķi mazināt ienākumu un iespēju atšķirības starp ES dalībvalstīm un to reģioniem. Kopējie pieejamie struktūrfondu līdzekļi, uz kuriem var pretendēt finansējuma saņēmēji, veidojas no ES struktūrfondu finansējuma (75%) un nacionālā finansējuma (25%), ko veido valsts un pašvaldību budžeta finansējums. Taču, lai pretendētu uz struktūrfondu atbalstu, finansējuma saņēmējam līdztekus atbalsta finansējumam jānodrošina arī sava finansējuma daļa, ko ieguldīt konkrētā [[projekts|projekta]] realizēšanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Struktūrfondi |url= http://www.varcentrs.lv/ka_sakt/3/ |access-date= {{dat|2010|10|01||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160306003701/http://www.varcentrs.lv/ka_sakt/3/# |archivedate= {{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Bobs Geldofs
|          Attēls = Geldof, Bob (IMF 2009).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1951|10|5}}
|        Vieta_dz = [[Dunleāre]], {{IRL}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[rokmūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, sabiedrisks darbinieks, filantrops
|     Instrumenti = balss, ģitāra, saksofons, mutes harmonikas
|            Gadi = 1975—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Polydor Records]]'', ''[[Atlantic Records]]''
|   Darbojies_arī = ''[[The Boomtown Rats]]'', ''[[Band Aid]]'', ''[[USA for Africa]]'', ''[[Live Aid]]'', ''[[Live 8]]'', ''[[Pink Floyd]]''
|           Mlapa = http://www.bobgeldof.com/
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Performing arts|Skatuves māksla}}

sentences: '''6. jūnijs''' ir gada 157. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (18. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 208 dienas.

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Sabrinas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =20
|poz_x          =90
|poz_y           =59
}}
'''Bada krasts''' ({{val-en|Budd Coast}}) ir [[Vilksa Zeme]]s piekrastes daļa [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]]. Stiepjas no [[Veldrona rags|Veldrona raga]] austrumos (66°34′S 115°33′E) līdz [[Heča salas|Heča salām]] rietumos (66°32′S 109°16′E). Kopējais piekrastes garums ap 300 km. Austrumos robežojas ar [[Sabrinas krasts|Sabrinas krastu]], rietumos — ar [[Noksa krasts|Noksa krastu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Labie zēni
| operators =
| attēls = GoodBoys poster LV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džīns Stupnickis]]
| producents = * Lī Eizenbergs
* Evans Goldbergs
* [[Sets Rogens]]
* Džeimss Vīvers
| scenārijs = * Lī Eizenbergs
* Džīns Stupnickis
| aktieri = * [[Džeikobs Tremblejs]]
* [[Kīts L. Viljamss]]
* [[Breidijs Nūns]]
* [[Mollija Gordone]]
* [[Lils Rels Houerijs]]
* [[Midori Frānsisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Good Boys''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|3|11}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|111,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1275299329/|title=Good Boys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Labie zēni"''' ({{Val|en|Good Boys}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džīns Stupnickis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeikobs Tremblejs]], [[Kīts L. Viljamss]], [[Breidijs Nūns]], [[Mollija Gordone]], [[Lils Rels Houerijs]] un [[Midori Frānsisa]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Jūlija Timošenko
| attēls              = Yulia Tymoshenko November 2009-3cropped.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Jūlija Timošenko 2009. gadā
| amats               = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministre]]
| term_sākums         = {{dat|2007|12|18|N}}
| term_beigas         = {{dat|2010|3|11|N}}
| prezidents          = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis         = [[Viktors Janukovičs]]
| pēctecis            = [[Mikola Azarovs]]
| term_sākums2        = {{dat|2005|1|24|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2005|9|8|N}}
| prezidents2         = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis2        = [[Mikola Azarovs]]
| pēctecis2           = [[Jurijs Jehanurovs]]
| dzim_dati           = {{dat|1960|11|27|N}}
| dzim_vieta          = [[Dņipro]]petrovska, [[Ukraina]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Jūlijas Timošenko bloks]]
| dzīvesb             = [[Oleksandrs Timošenko]]
| profesija           =
| reliģija            = Ukrainas pareizticīgo
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Cross-country skiing|Distanču slēpošana}}

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|dzelzceļa staciju|Vaiņode (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vaiņode
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Vaiņode, Brīvības iela.jpg
| image_caption            = Brīvības iela
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Vaiņodes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1253
| established_title1       = Pilsētciemats no
| established_date1        = 1954
| established_title2       = Ciems no
| established_date2        = 1990
| area_total_km2           = 8.5
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3205 |title=Informācija par objektu: Vaiņode |accessdate={{dat|2016|08|23||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 1759
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 25 | lats  = 01 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 51 | longs = 19 | longEW = E
| elevation_m              = 147
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3435
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
'''Nukleotīdi''' ir [[nukleīnskābes|nukleīnskābju]] monomēri, kas ir svarīgi [[vielmaiņa]]s procesos. Piemēram, tie ir atrodami dažādu [[ferments|fermentu]] sastāvos. Nukleotīdi sastāv no 3 komponentiem:
* no heterocikliskā slāpekļa bāzes ([[purīns|purīna]] ([[adenīns]] un [[guanīns]]) vai [[pirimidīns|pirimidīna]] ([[timīns]], [[uracils]] un [[citozīns]]) atvasinājuma),
* no [[monosaharīds|monosaharīda]] ([[pentoze]]s) ([[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] — [[dezoksiriboze]]; [[ribonukleīnskābe|RNS]] — [[riboze]]),
* no [[fosforskābe]]s atlikuma.

sentences:
{{cita nozīme|daļu no Dānijas Karalistes|par visu valsti, ieskaitot Grenlandi un Fēru Salas,|Dānijas Karaliste}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Danmark''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Dānija
|            valsts_nosaukums = Denmark
|               karoga_attēls = Flag of Denmark.svg
|            karoga_nosaukums = Dānijas karogs
|              ģerboņa_attēls = National Coat of arms of Denmark.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Dānijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = nav
([[Dānijas monarhu karaliskās devīzes|Karaliskā devīze]]: ''Guds hjælp, Folkets kærlighed, Danmarks styrke''
"Dieva palīdzība, cilvēku mīlestība, Dānijas spēks")
|             nacionālā_himna = ''[[Der er et yndigt land]]''
|             karaliskā_himna = ''[[Kong Christian stod ved højen Mast]]''
|               kartes_attēls = EU-Denmark.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kopenhāgena]]
|latd=55 |latm=43 |latNS=N |longd=12 |longm=34 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Kopenhāgena]]
|              valsts_valodas = [[dāņu valoda]]1
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Dānijas karaļu uzskaitījums|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Frederiks X]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Dānijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Mete Frederiksena]]
|        neatkarības_iegūšana = Konsolidācija
|         neatkarības_piezīme = ap 980. gadu
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1973|1|1}}
|                 platība_km2 = 43 094
|               platība_rangs = 134.
|              procenti_ūdens = 1,62
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
|          iedzīvotāju_skaits = 5 910 577
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 114.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 137,65
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 78.
|                     IKP_PPP = {{palielinājās}}$406.011 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2022
|               IKP_PPP_rangs = 53.
|          IKP_PPP_per_capita = {{palielinājās}}$69,273
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 13.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.948
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 6.
|                        Gini = 27.0
|                   Gini_gads = 2021
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Dānijas krona]]
|                valūtas_kods = DKK
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]2
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]2
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.dk]]2,3
|              tālsarunu_kods = 454
|                    piezīme1 = [[Grenlande|Grenlandē]] oficiāla arī [[grenlandiešu valoda]], [[Fēru Salas|Fēru Salās]] [[fēriešu valoda]]. [[Vācu valoda]] ir atzīta kā aizsargāta minoritātes valoda [[Dienvidjitlande]]s (Sønderjylland) reģionā.
|                    piezīme2 = Dānija, neskaitot Fēru Salas un Grenlandi.
|                    piezīme3 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                    piezīme4 = Fēru Salas izmanto +298 un Grenlande +299.
|                iso_kods_num = 208
|              iso_kods_alfa2 = DK
|              iso_kods_alfa3 = DNK
}}

sentences:
{{cita nozīme|Ogres pilsētas daļa|dzelzceļa staciju|Jaunogre (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Jaunogre
|attels             =
|paraksts           = Tirdzniecības centrs "Dauga", Jaunogrē, 2011. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Ogre]]
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            =
|iedzivotaju_skaits =
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-5001
|areja_saite        =
}}
'''Jaunogre''' ir [[Ogre]]s pilsētas rietumu daļā. Atrodas [[Ogre (upe)|Ogres upes]] labajā krastā starp [[Mālkalnes prospekts|Mālkalnes prospektu]], [[Autoceļš A6 (Latvija)|autoceļu A6]] un pilsētas robežu.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{{Islāms}}
'''Mošeja''' ir [[islāms|islāma]] sekotāju [[reliģija|reliģiskā]] kulta vieta. Mošeju visbiežāk [[musulmaņi]] sauc tās oriģinālajā [[arābu valoda]]s vārdā par ''mesdžidu'' ({{ara|مسجد}} — {{unicode|ˈmæsʤɪd}}, dsk. ''mesādžid'', {{ara| مساجد}} — {{IPA|/mæˈsæːʤɪd/}}). [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] pierasts ar vārdu mošeja apzīmēt visas musulmaņu reliģiskā kulta celtnes, bet arābu valodā mošejām ir dažādi nosaukumi. Atšķirībā no mazākām un privātām mošejām, lielās jeb kopienas mošejas sauc par ''džāmi'' ({{ara| جامع }} — {{IPA|/jāmiʕ/}}) un tās pilda vairākas papildu sabiedriskās dzīves funkcijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Darbs bez autora
| attēls = Never Look Away (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Werk ohne Autor''
| žanrs = drāma, romantiska filma
| režisors = [[Florians Henkels fon Donersmarks]]
| producents = * [[Jans Mojito]]
* [[Kvirins Bergs]]
* [[Makss Viedemans]]
* Florians Henkels fon Donersmarks
| scenārija autors = Florians Henkels fon Donersmarks
| galvenajās lomās = * [[Toms Šillings]]
* [[Sebastians Kohs]]
* [[Paula Bīra]]
| mūzika = [[Makss Rihters]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2018|10|3|Vācija|}}
| ilgums = 189 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/never-look-away-2018|title=Never Look Away|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926162044/https://www.bbfc.co.uk/releases/never-look-away-2018}}</ref>
| valsts = {{GER}}
| valoda = [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=neverlookaway.htm|title=Never Look Away|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 5, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Darbs bez autora'''' jeb '''"Nekad nenovērsies"''' ({{val|de|Werk ohne Autor}}) ir 2018. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Florians Henkels fon Donersmarks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Šillings]], [[Sebastians Kohs]] un [[Paula Bīra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Biaka
|attēls              = Fishing boats on Biak.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Moluku-Papua
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Biak''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 0 |latm= 59 |lats= |latNS= S
|longd=135 |longm= 57 |longs= |longEW=E
|platība             = 1904,3
|garums              = 80
|platums             = 35
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 740
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Papua]]
|iedzīvotāji         = 122 166 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 64,1
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Biaka (pilsēta)|Biaka]]
|piezīme =
}}
'''Biaka''' ({{val|id|Pulau Biak}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Administratīvi ietilpst [[Papua]] provincē; lielākā salas daļa ietilpst Biakas-Numforas apriņķī, bet neliela daļa ziemeļrietumos — Supiori apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs [[Biaka (pilsēta)|Biaka]]. Sala ir izvēlēta par potenciālo vietu Indonēzijas [[kosmodroms|kosmodroma]] būvniecībai, pret ko iebilst vietējie iedzīvotāji.<ref>[https://www.channelnewsasia.com/asia/indonesia-biak-papua-spaceport-spacex-elon-musk-launchpad-rocket-259016 Spaceport will bring more benefits than risks, says Indonesian space agency as Papuans divided over project.]</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|ķīmisko elementu|Titāns (nozīmju atdalīšana)|titāns}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 22
 |              4. čaula = 2
 |              3. čaula = 10
 |              2. čaula = 8
 |              1. čaula = 2
 |               simbols = Ti
 |              atommasa = 47,867
 |    valences elektroni = [Ar]3d24s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Titāna gabaliņš un ar titānu pārklāts rokaspulksteņa korpuss
 |   oksidēšanas pakāpes = +1, +2, +3, '''+4'''
 |   elektronegativitāte = 1,54
 |               blīvums = 4506
 |   kušanas temperatūra = 1941 K (1668 °C)
 |  viršanas temperatūra = 3560 K (3287 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 4,2{{E|-7}}
 |         skaņas ātrums = 5090
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,147
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ivans Jelagins
|     vārds_orig = Иван Перфильевич Елагин
|         attēls = Ivan Perfilevich Elagin by Jean-Louis Voille.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ivans Jelagins (autors: Jean-Louis Voille, pirms 1789).
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1725|12|11}}|{{dat||11|30}}}}
| dz_gads = 1725
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
| m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1794|10|3}}|{{dat||9|22}}}}
| m_gads = 1794
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Ivans Jelagins''' (''Иван Перфильевич Елагин''; dzimis {{dat VS|{{dat|1725|12|11}}|{{dat||11|30}}}}, miris {{dat VS|{{dat|1794|10|3}}|{{dat||9|22}}}}) bija [[Krievija]]s armijas virsnieks. Galma padomnieks (1762), hofmeisters un galma kancelejas vadītājs (1773), oberhofmeisters (1782), Krievijas akadēmijas loceklis (1783). [[Rēzeknes apriņķis|Rēzeknes apriņķa]] muižnieks (1789).  Anglijas Provinciālās lielložas trešais lielmeistars Krievijā (1772—1777, pēc [[Džeimss Kīts|Džeimsa Kīta]]). Sanktpēterburgas 8. grāda augstākā kapitula lielmeistars (1790). [[Rīga]]s [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas [[„Zur kleinen Welt“]] goda loceklis (1791).

sentences: '''Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis''' ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] tā atspoguļošanai izmanto zīmi {{IPA|[ɯ]}}. Tā [[labializācija|noapaļotā]] versija ir patskanis {{IPA|[u]}}. Nenoapaļotu augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu {{IPA|[u]}} un saplacinot lūpas.

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard
| bodystyle = {{{bodystyle|}}}
| titleclass = fn org
| title = {{{name|{{{organization_name|{{{Non-profit_name|{{PAGENAMEBASE}}}}}}}}}}}

sentences: '''Riets''' ir [[debess spīdeklis|debess spīdekļa]] pazušana zem matemātiskā [[horizonts|horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] riets ir diska augšējās malas pazušana zem matemātiskā horizonta.

sentences: '''Zemes diena''' ir diena, kurā visā pasaulē notiek dažādi pasākumi, lai palielinātu cilvēku informētību un izpratni par [[Zeme]]s dabisko vidi. Sākotnēji Zemes diena tika atzīmēta [[pavasaris|pavasara]] ekvinokcijā ap 20. martu, taču pašlaik tā tiek atzīmēta 22. aprīlī vairāk nekā 193 valstīs katru gadu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://earthday.org/countries |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100315055335/http://www.earthday.org/countries |archivedate={{dat|2010|03|15||bez}} }}</ref> 2009. gadā [[Apvienoto Nāciju Organizācija]] 22. aprīli noteica par Starptautisko Zemes dienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm |title=General Assembly Proclaims 22 April 'International Mother Earth Day' Adopting By Consensus Bolivia-Led Resolution |publisher=United Nations |date=2009-04-22 |accessdate=2011-04-22 |archive-date=2011-09-10 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110910084805/http://www.un.org/News/Press/docs/2009/ga10823.doc.htm }}</ref> Zemes dienas idejas un koncepcijas autors ir Džons Makonels, kas par to paziņoja 1969. gadā notikušajā [[UNESCO]] konferencē [[Sanfrancisko]], ASV.

sentences: '''Fonēma''' ir valodas [[fonoloģija|fonoloģiskās]] sistēmas mazākā vienība.{{sfn2|Auziņa|Markus|Grigorjevs|2015|p=23}} Fonēma nav [[valodas skaņa]], taču viena vai vairākas valodas skaņas var būt fonēma. Varētu teikt, ka fonēmas statusa piemišanu vai nepiemišanu valodas skaņai nosaka spēja veidot funkcionālu kontrastu.{{sfn2|Andronovs|2015|p=76}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarls Ermits
|     vārds_orig = ''Charles Hermite''
|         attēls = Charles Hermite circa 1901 edit.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ermits 1901. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Djēza]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''), [[Sorbonna]]
|     alma_mater = [[Sorbonna]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Ežēns Šarls Katalāns]]
|       studenti = [[Anrī Padē]], [[Anrī Puankarē]], [[Tomass Stiltjess]], [[Emīls Pikārs]]
|     sasniegumi = pierādījums, ka [[e (matemātiska konstante)|e]] [[transcendents skaitlis]]
[[Ermita matrica]]
[[Ermita polinomi]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Šarls Ermits''' ({{val-fr|Charles Hermite}}; dzimis {{dat|1822|12|24}}, miris {{dat|1901|1|14}}) bija [[Francija|franču]] matemātiķis. Veicis pētījumus [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]], [[kvadrātiskā forma|kvadrātiskajās formās]], [[ortogonālie polinomi|ortogonālajos polinomos]], [[eliptiskā funkcija|eliptiskajās funkcijās]] un [[algebra|algebrā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunsvirlaukas pagasts
| karte             = Jaunsvirlaukas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Staļģene
| platība           = 123,4
| iedzīvotāji       = 3261<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3261 / 123.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.jaunsvirlauka.lv
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Desiderius Erasmus Roterodamus
|         attēls = Holbein-erasmus.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Roterdamas Erasms [[Hanss Holbeins Jaunākais|Hansa Holbeina Jaunākā]] gleznā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[1466. gads|1466]]. vai {{dat|1469|10|28}}
 [[Svētā Romas impērija]],
 [[Holande]], [[Roterdama]]
(tagad {{NLD}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1536
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{CHE}}, [[Berne]]
|   dzīves_vieta = [[Kembridža]], [[Turīna]], [[Lēvene (Beļģija)|Lēvene]], [[Bāzele]], [[Freiburga Breizgavā]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = teologs, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Muļķibas slavinājums]]
(''Stultitiae Laus''), 1509
''[[Novum Instrumentum omne]]'', 1516
|    ietekmējies = [[Antīkā literatūra]], [[Samosatas Lukiāns]], [[Bībele]], [[Džons Kolets]], [[Lorenco Valla]], [[Tomass Linakrs]], [[Tomass Mors]]
|     ietekmējis = [[Tomass Mors]], [[Mārtiņš Luters]], [[Viljams Tindeils]]
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte|Sorbonna]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Turīnas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Reinharts''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Valeriana officinalis - Niitvälja.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Dipsacales
| rinda_lv =Dipsaku rinda
| dzimta =Valerianaceae
| dzimta_lv =Baldriānu dzimta
| ģints =Valeriana
| ģints_lv =Baldriāni
| suga =V. officinalis
| suga_lv =Ārstniecības baldriāns
| binomial =Valeriana officinalis
| kategorijas =nē
}}
'''Ārstniecības baldriāns''' (''Valeriana officinalis'') ir [[baldriānu dzimta]]s [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]]. Tam piemīt sedatīvas jeb nomierinošas un spazmolītiskas jeb savelkošas un [[spazmas]] mazinošas īpašības. Tautā baldriāns galvenokārt pazīstams kā dabīgs nomierinošs līdzeklis. Baldriāns ir daudzgadīgs ziedaugs.

sentences: '''Meteoroloģija''' ir zinātne par [[Zemes atmosfēra|atmosfēru]], tās struktūru, īpašībām un tajā notiekošajiem [[fizika|fizikālajiem]] procesiem. Atmosfēras stāvokļa novērošanai izmanto [[meteoroloģisko novērojumu stacija]]s, [[meteoroloģiskais pavadonis|meteoroloģiskos pavadoņus]] un automātiskos aparātus, kas uzstādītas uz [[lidmašīna|lidmašīnām]] un [[kuģis|kuģiem]].

sentences:
{{Nepilnīgs}}
'''Cikls''' [[programmēšana|programmēšanā]] ir jēdziens, ar ko apzīmē vairākkārtīgu kādas instrukciju kopas izpildīšanu.

sentences: {{Citas nozīmes|sporta spēļu inventāru|Ripa|Ripa}}

sentences: '''Sperma''' ({{val-el|σπέρμα, spérma}} — "sēkla") ir viskozs, duļķains, [[opalescence|opalescējošs]] šķidrums, kas [[ejakulācija]]s laikā izdalās caur [[dzimumloceklis|dzimumlocekli]]. Sperma sastāv no [[sēklinieki|sēklinieku]] izstrādātiem [[spermatozoīds|spermatozoīdiem]], kuri ir spējīgi [[apaugļošana|apaugļot]] sievišķās [[olšūna]]s, un no sēklas šķidruma (spermas jeb sēklas plazmas). Šķidruma uzdevums ir saglabāt spermatozoīdu dzīvotspēju, līdz tie apaugļo sievišķās dzimumšūnas. Sēklas šķidrums sastāv no [[priekšdziedzeris|priekšdziedzera]] un sēklas pūslīšu sekrēta.

sentences:
{{Citas nozīmes|'''1206. gada kauju pie Salaspils'''|Kauja pie Salaspils|Kauja pie Salaspils}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1206. gada kauja pie Salaspils
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika uz dienvidaustrumiem no Rīgas.
|date=[[1206]]. gada 4. jūnijā
|place= [[Salaspils viduslaiku pils|Vec-Salaspils (uz Mārtiņsalas)]]
|result=Krustneši ieņēma Salaspili
|combatant1= ''' [[Salaspils]] un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] zemju karaspēks''',
karavīri no [[Lietuva]]s
|combatant2='''[[krustneši|Vācu krustneši]]
 [[Zobenbrāļu ordenis]]
 [[Rīga]]s [[līvi]]'''
|commander1=[[Ako]]†
|commander2= [[Livonijas bīskaps]] [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberts]]
|strength1=
|strength2=150
|casualties1=Salas līvu vecākais [[Ako]]
|casualties2=
}}
'''1206. gada kauja pie Salaspils''' notika 1206. gada 4. jūnijā [[Salaspils viduslaiku pils|līvu mūra pilī uz Daugavas salas]] (''Holme'', vēlāk pazīstama kā "Mārtiņsala") pie tagadējās [[Salaspils]]. Apvienotais Salas un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novadu līvu karaspēks [[Ako]] vadībā kopā ar sabiedrotajiem [[lietuvieši]]em sapulcējās Salas pilī un, pēc krustnešu domām, plānoja uzbrukumu Rīgas pilsētai. Livonijas bīskapa Alberta uzdevumā aptuveni 150 [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] bruņinieki, Rīgas pilsoņi, viņiem pakļautie Rīgas līvi un krustneši pa Daugavu devās uzbrukumā Salas pilij. Kaujā krustneši guva uzvaru un nogalināja Salas līvu novada vecāko [[Ako]], kura galva kā uzvaras zīme Rīgā tika pasniegta bīskapam Albertam.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]] X 8.-9.: </ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Guerichosteus heterolepis orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''[[Guerichosteus heterolepis|G. heterolepis]]'' orbitālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Guerichosteidae
| dzimta_lv = Gīrihosteīdas
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Guerichosteus|gīrihosteji}}
* {{TaksoSaite|Hariosteus|hariosteji}}
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteidae <small>Tarlo, 1962</small>
}}
'''Gīrihosteīdas''' ({{val|la|Guerichosteidae}}; no ''Guerich'' — G. Gīrihs (vācu paleontologs) un ''osteon'' — kauls) ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] dzimta, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1964. gads|1964. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimtu veido divas vai trīs ģintis.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sūla
| attēls            = Sulas upe Cesvainē. 2003-04-18.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sūlas upe [[Cesvaine|Cesvainē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Lielais Rāvijs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kuja]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=55 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=11 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=7 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 15
| iztekas_augstums  = 236,9
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 130
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,014
| baseins           = 47,2
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Ārupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džarons Laniērs
|     vārds_orig = ''Jaron Lanier''
|         attēls = File:Jaron Lanier 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1960
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''Atari, VPL Research, Advanced Network and Services, [[Microsoft Research]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Datorzinātne]], [[Virtuālā realitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Saulkrasti (nozīmju atdalīšana)|Saulkrasti}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Saulkrasti
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Latvia, Saulkrasti beach near White Dune 1.jpg
| imagesize =
| image_caption = Saulkrastu pludmale pie Baltās kāpas
| image_flag = Flag of Saulkrasti.svg
| flag_link = Saulkrastu karogs
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Saulkrasti.svg
| shield_link = Saulkrastu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 15
| lats = 43
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 24
| longs = 57
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Saulkrastu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Neubad}}
| area_total_km2 = 4.8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Saulkrasti}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 10
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2160
| website = {{URL|www.saulkrasti.lv}}
| footnotes =
}}
'''Saulkrasti''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s rietumos, [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] piekrastē. Pilsētas robežas galvenokārt ietver joslu starp dzelzceļu ([[dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte]]) un jūru no [[Inčupe]]s līdz [[Ķīšupe (upe)|Ķīšupei]]. Tallinas šoseja ([[Autoceļš A1 (Latvija)|A1]] un [[Eiropas autoceļš E67|E67]]), kas ilgus gadus gājusi cauri pilsētai, kopš 2007. gada to apliec pa [[Saulkrastu apvedceļš|Saulkrastu apvedceļu]].<ref>[https://www.celuprojekts.lv/saulkrastu-apvedcels-2/ Saulkrastu apvedceļš] Ceļuprojekts</ref>

sentences: '''Lietus mežs''' ir [[mežs]], kuram raksturīgs augsts [[nokrišņi|nokrišņu]] daudzums. Minimālajam [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzumam]] ir jābūt lielākam par 2000 mm gadā. Lietus mežus iedala [[mitrais tropu mežs|mitrajos tropu mežos]] un [[mērenais lietus mežs|mērenajos lietus mežos]]. Galvenā atšķirība starp tropiskajiem un mērenajiem lietus mežiem ir [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] grādos; tropiskie lietus meži ir tuvāk [[ekvators|ekvatoram]], bet mērenie atrodas [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Lietus meži atrodas [[Āzija|Āzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Centrālā Āfrika|Centrālajā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Lielākais lietus mežs pasaulē ir [[Amazones lietus mežs]], kas atrodas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Lietus meži ir pasaules sarežģītākās ekosistēmas. Kaut gan lietus meži aizņem tikai 6% no [[Zeme|planētas]] virsmas, tie satur vairāk nekā pusi visas pasaules augu un dzīvnieku sugu - [[liāna]]s, [[orhideju dzimta|orhidejas]], [[gumijkoks|gumijkoki]], [[zeltainais lauvpērtiķis|zeltainie lauvpērtiķi]], [[morfīds|morfīdi]], [[koats|koati]], [[kāpelētājvarde]]s, [[sliņķi]], [[boa]] čūskas, [[iguāna]]s, [[jaguārs|jaguāri]], [[lemuri]], [[tapiri]], [[tukans|tukani]] u.c.

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Almati metropolitēns
|fona krāsa        = #7D7D7D
|logo              = Almaty metro logo.svg
|karte             = Поезд Алматинского метро.jpg
|valsts            = {{flag|Kazahstāna}}
|pilsēta           = [[Almati]]
|atklāts           = {{dat|2011|12|1}}
|pabeigts          =
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  =
|tika plān pabeigt =
|izmaksas          = <!-- izmaksas miljonos latu -->
|kopējais garums   =
|līniju skaits     = 1
|staciju skaits    = 9
|pieturu skaits    = <!-- autobuss, trolejbuss, tramvajs -->
|transporta vienīb =
|depo              = <!-- tramvajiem un trolejbusiem -->
|parks             = <!-- autobusiem -->
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    =
|mājas lapa        = [http://metroalmaty.kz/ metroalmaty.kz]
|apakšveidne       =
}}
'''Almati metropolitēns''' ({{val|kk|Алматы метрополитенi}}) ir [[metro]] sistēma, kas darbojas [[Kazahstāna]]s lielākajā pilsētā [[Almati]]. Šis ir pirmais metropolitēns Kazahstānā, otrais [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] (aiz [[Taškentas metropolitēns|Taškentas metropolitēna]]) un sešpadsmitais bijušās [[Padomju Savienība]]s teritorijā.

sentences: {{cita nozīme|vēsturisku reģionu|Ķīnas administratīvo vienību|Tibetas autonomais reģions}}

sentences: '''Vilsona teorēma''' ir teorēma, kas ļauj noteikt vai naturāls skaitlis <math>n</math> ir [[pirmskaitlis]], zinot kādu <math>(n - 1)!</math> dalāmības īpašību. Teorēma ir šāda: naturāls skaitlis <math>n > 1</math> ir pirmskaitlis tad un tikai tad, kad <math>(n - 1)! + 1</math> dalās ar <math>n</math>.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo|Teksts nesaskan, piemēram, ar angļu versijā teikto}}
'''Grieķu krusts''' var atsaukties uz diviem dažādiem simboliem: viens ir krusts ar četrām vienāda garuma astotstūra virsotnēm, bet otrs ir krusts ar apļa formām katrā stūrī.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Kivačs
| photo          = Kivach Waterfalls Karelia.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Karēlija#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 62 | latm  = 15 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 33 | longm = 58 | longs = 49 | longEW = E
| region         =
| location       = {{RUS}}<br />{{RU-KR}}
| type           = kaskāde
| elevation      =
| height         = 10,4
| height_longest = 8
| number_drops   = 2
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Suna]]
| average_flow   = 66 m³/s
| world_rank     =
}}
'''Kivačs''' ({{val|ru|Кивач}}, {{val|olo|Kivačču}}, {{val|fi|Kivatsu}}) ir [[ūdenskritums]] [[Suna]]s upē [[Karēlija|Karēlijā]], [[Krievija|Krievijā]].<ref>{{PZT|361|Kivača ūdenskritums}}</ref> Nosaukums cēlies, domājams, no somu valodas un nozīmē ‘varenais’.

sentences: '''Plauksta''' ({{val-la|manus}}) ir daļa no [[augšējā brīvā ekstremitāte|augšējās brīvās ekstremitātes]]. To nereti dēvē arī par roku, lai gan roku veido ne tikai plauksta, bet arī [[augšdelms]] un [[apakšdelms]]. Plauksta nodrošina ķermeņu satveršanas funkciju. Plauksta ir ne tikai [[cilvēks|cilvēkiem]], bet arī [[pērtiķi]]em. Plaukstu veido [[plaukstas locītava]], [[plaukstas pamatne]], delna un [[pirksts|pirksti]], savukārt tie sastāv no [[plaukstas locītava]]s (''articulatio radiocarpea''), [[plaukstas pamatnes kauli]]em (''carpus''), [[delnas kauli]]em (''metacarpus'') un [[falanga (anatomija)|falangām]] (''phalanges'').

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Nordica''
| logo                 =
| logo izmērs          =300px
| attēls               = Nordica, ES-ACD, Canadair CRJ-900ER (26076502426).jpg
| attēla izmērs        =300px
| attēla paraksts      = Nomātais ''[[Bombardier CRJ900]]''
| IATA                 =EE
| ICAO                 =EST
| izsaukums            = REVAL
|map_type = Igaunija
| dibināta               = 2015. gads
| darbību uzsāka         = 2015. gads
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Tallinas lidosta]]
| citas bāzes            = [[Varšavas Šopēna lidosta]]
| lojalitātes programma  = ''Miles & More''
| aviokompāniju alianse  = ''[[Star Alliance]]''
| flote                  =19
| galamērķi              =19
| sauklis              = ''Eesti moodi eriline ''
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        = [[Tallina]], [[Igaunija]]
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = http://nagroup.ee
}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Nordica galvenā ēka
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tallina#Igaunija
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            =
| latd  = 59.4181796 | latNS  = N
| longd = 24.8078798 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 74
 | lv  = Septiņdesmit četri
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Tilzzas pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Komiķa infokaste
| image =Russia stamp 2001 № 712.jpg
| imagesize = 150px
| caption = Arkādija Raikina portrets uz pasta aploksnes, izdotas par godu 100. dzimšanas dienai.
| name = Arkādijs Raikins
| vārds_orig= ''Аркадий Исаакович Райкин''
| birth_name =
| birth_date = {{dat|1911|10|24}} <small>(11. oktobrī, pēc [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāra]])</small>
| birth_place = {{Vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| death_date = {{Miršanas datums un vecums|1987|12|17|1911|10|24}}
| death_place = {{Vieta|PSRS|KPFSR|Maskava}}
| medium =
| nationality =
| active = 1935—1987
| spouse = Rufa Joffe
| genre = [[komiķis]], [[aktieris]]
| influenced =
|signature =
|website=
| dzimums = V
}}

sentences: '''Palīguzsvars''' ir valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno [[uzsvars|uzsvaru]], kas [[latviešu valoda|latviešu valodā]] parasti ir uz pirmās [[zilbe]]s. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] palīguzsvaru apzīmē ar {{IPA|[ˌ]}}. Latviešu valodā, lai būtu palīguzsvars, vārdā jābūt vismaz trīs zilbēm, piemēram, vārdā ⟨meitenīte⟩ ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi – {{IPA|[ˈmɛiteˌniːte]}}.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |title=Akadēmiskā terminu datubāze – palīguzsvars |quote=Valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno uzsvaru. Lai būtu palīguzsvars, latviešu valodā vārdā jābūt vismaz trim zilbēm, piemēram, vārdā meitenīte ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi -nī-. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007 |access-date={{dat|2014|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029024016/http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |archivedate={{dat|2015|10|29||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alabandīts
|attēls=2461M-alabandite1.jpg
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/C.15-30
|ķīm_formula=Mn2+S
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzelzs krāsā, brūns, pelēks, zaļš
|svītra=Tumšzaļa, brūna
|habituss=Mazi graudiņi, vidēji līdz labi izteikti kristāli, masīvs
|skaldnība=Ļoti laba trīs plaknēs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5-4
|spīdums=Pusmetālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,99
}}
__NOTOC__

sentences:
[[File:Vector addition ans scaling.png|200px|thumb|right|Vektoru saskaitīšana (augšā) un vektoru skalārais reizinājums (apakšā)]]
'''Vektoru telpa''', arī '''lineāra telpa''', ir parastās [[dimensija|trīsdimensiju]] telpas vispārinājums. Vektoru telpa ir jebkuru divu [[vektors|vektoru]] kopa, kam ir definētas [[saskaitīšana]]s un [[reizināšana]]s darbības ar [[skaitlis|skaitli]] jeb skalāru lielumu. Vektoru telpai ir arī dažādi speciālgadījumi: [[Banaha telpa]], [[Eiklīda telpa]], [[Hilberta telpa]]. Vektoru telpas pēta [[lineārā algebra|lineārajā algebrā]].

sentences: {{Citas nozīmes|matemātikas un datorzinātnes jēdzienu|grafs (nozīmju atdalīšana)|grafs}}

sentences:
[[Kategorija:Spānija]]
[[Kategorija:Televīzijas kanāli pēc valsts]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Lovets''' var būt:

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2468
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2468''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = sakaru pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[NPO Prikladnoi Mehaniki|NPO PM]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|9|8|SK}} 03:30 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Gonec-M № 12]]'', ''[[Kosmos-2467]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-043C
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,46°
| Periods                = 116,04 min
| Apoapsīda              = 1508 km
| Periapsīda             = 1497 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2452]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2482]]''
}}
'''''Kosmos-2468''''' (''Космос-2468'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis. Tas orbītā palaists 2010. gada septembrī.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pokémon® Detektīvs Pikaču
 | oriģinālnos = ''Pokémon: Detective Pikachu''
 |      attēls =Pokémon Detective Pikachu teaser poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
* [[Fantāzijas literatūra|fantāzija]]
* [[ģimenes filma|ģimenes]]
 |    režisors = [[Robs Letermans]]
 |  producents =
* [[Merija Parenta]]
* [[Kale Bojters]]
 |   scenārijs =
* [[Nikola Perlmane]]
* Robs Letermans
 |     aktieri =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Džastiss Smits]]
* [[Kens Vatanabe]]
 |      mūzika = [[Henrijs Džakmans]]
 |   operators = [[Džons Matiesons]]
 |     montāža = [[Marks Sangers]]
 |     studija =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[The Pokémon Company]]''
* ''[[Nintendo Films]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|10}}
 |      ilgums =
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{JPN}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.latimes.com/business/hollywood/la-fi-ct-box-office-avengers-endgame-avatar-record-20190507-story.html|title=Can 'Avengers: Endgame' top 'Avatar's' box office record? Analysts say it has a shot|work=[[Los Angeles Times]] |author=Ryan Faughnder|language=en|date=May 7, 2019|accessdate=May 11, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|433 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5884052/?ref_=bo_se_r_1|title=Pokémon Detective Pikachu (2019)|website=[[Box Office Mojo]]|language=en|accessdate=March 21, 2020}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pokémon® Detektīvs Pikaču"''' ({{val|en|Pokémon: Detective Pikachu}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s [[Fantāzijas literatūra|fantāzijas]] un [[ģimenes filma]], kuras režisors ir [[Robs Letermans]]. Galvenās lomas atveido [[Raiens Renoldss]], [[Džastiss Smits]] un [[Kens Vatanabe]]. Filmas darbība norisinās lielpilsētā. Filma ir stāsts par jaunieti Timu Gudmanu, kurš izmeklē sava tēva noslēpumaino pazušanu. Izmeklēšanu Tims veic kopā ar [[pikaču]], kuru viņš ir spējīgs saprast. Filma ir balstīta uz datorspēļu sērijas un [[anime]] seriāla "[[Pokemoni]]" motīviem. Šī ir pirmā pilnmetrāžas filma par [[pokemonu uzskaitījums|pokemoniem]], kura nav anime.

sentences: '''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×1023 elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Svētais zirneklis
| operators =
| attēls = Holy Spider lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Ali Abasi]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mehdi Bedžestani]]
* [[Zara Amira Ebrahimi]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''عنکبوت مقدس''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GER}}
* {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Persiešu valoda|persiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt18550140//|title=Holy Spider (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Svētais zirneklis"''' ({{Val|fa|عنکبوت مقدس}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Vācija]]s, [[Dānija]]s, [[Francija]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Ali Abasi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mehdi Bedžestani]] un [[Zara Amira Ebrahimi]].

sentences: Tabulās uzskaitīti '''[[sporta veidi]]''', kas bijuši iekļauti [[Starptautiskā universitāšu sporta federācija|Starptautiskās universitāšu sporta federācijas]] organizētajās '''vasaras un ziemas [[Universiāde|universiādēs]]'''.<ref>{{Cite web |url=http://www.fisu.net/en/Summer-Universiades-3490.html |title=Summer Universiade |work=FISU |publisher= |date= |accessdate=2019-06-15 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170119015631/http://fisu.net/en/Summer-Universiades-3490.html |archivedate=2017-01-19 }}</ref>

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Secure Shell''' jeb '''SSH''' ir [[tīkla protokols]], kurš nodrošina drošu [[dati|datu]] apmaiņu starp divām tīkla ierīcēm. Divas galvenās protokola versijas ir SSH1 jeb SSH-1 un SSH2 jeb SSH-2. Izmanto galvenokārt [[Linux]] un [[Unix]] balstītās sistēmās, lai piekļūtu shell profiliem. SSH tika izstrādāts, lai aizstātu [[Telnet]] un citus nedrošus tālvadības protokolus, kas nosūta informāciju, paroles tīrā tekstā nekodējot. Šifrēšana, ko izmanto SSH, ir paredzēta, lai nodrošinātu konfidencialitāti un datu aizsargāšanu nedrošos tīklos, kā piemēram – [[internets|internetā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sergejs Kirdjapkins
 |      vārds_orig = ''Сергей Кирдяпкин''
 |          attēls = Sergey Kirdyapkin at Russian 2012 olympians.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1980|1|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Mordvijas APSR|Insara|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 177 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 54 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medal|Disqualified|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Londona 2012]]|50 km soļošana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2005]]|50 km soļošana}}
{{Medal|Disqualified|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|50 km soļošana}}
{{MedalCompetition|[[World Race Walking Cup]]}}
{{Medal|Disqualified|[[2012 IAAF World Race Walking Cup|Saranska 2012]]|50 km soļošana}}
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Obsidiāns
|        attēls = Lipari-Obsidienne (5).jpg
|    att_izmērs = 225
|  att_paraksts = Nošķelts obsidiāna gabals.
|         klase =
|     ŠtruncaID =
|   ķīm_formula = 70–75% SiO2,
plus MgO, Fe3O4
|     singonija =
|         krāsa =
|        svītra = tumši melna vai arī melni zaļa
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums =
}}
'''Obsidiāns''' ir [[magmatiskie ieži|magmatisks iezis]], kas izveidojas, ja [[lava]]i strauji sacietējot, neveidojas kristāli.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=A Consumer's Guide to Archaeological Science: Analytical Techniques
  | author=M. E. Malainey
  | year=2010
  | publisher=Springer
  | url=http://books.google.com/books?id=GUlunYOdWvAC&pg=PA150
  | isbn=1441957030
}}</ref><ref name="Svarney">
{{Grāmatas atsauce
  | title=The Handy Geology Answer Book
  | author=P. L. Barnes-Svarney, T. E. Svarney
  | year=2004
  | publisher=Visible Ink Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0_GXPSsXoPUC&pg=PA123
  | isbn=1578591562
}}</ref><ref name="Società Italiana di Fisica">{{Grāmatas atsauce
  | title=Physics Methods in Archaeometry
  | author=M. Martini, M. Milazzo, M. Piacentini, Società Italiana di Fisica
  | year=2004
  | volume=154
  | publisher=IOS Press
  | url=http://books.google.com/books?id=IURum42ob9UC&pg=PA422
  | isbn=1586034243
}}</ref> Tas tiek saukts arī par vulkānisko stiklu, pieskaitāms pie [[efuzīvie ieži|efuzīvajiem iežiem]]. Skaistākie obsidiāna paveidi tiek uzskatīti par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]]. Galvenokārt sastāv no silīcija dioksīda (70-75%), ar magnija un dzelzs oksīda piedevām. Jau no 700 000 gadiem p.m.ē. cilvēki to izmantojuši darbarīku izgatavošanai. Obsidiāns ir ciets, taču arī trausls, tā nošķēlumus ar ļoti asām malām izmantoja griešanai un caurduršanai domātiem darbarīkiem — nažiem, skrāpjiem, šķēpu un bultu uzgaļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 | url         = http://www.agni.lv/lv/katalogs/akmens-apstrade
 | title       = Akmens apstrāde
 | date        = 2010
}}</ref> Eksperimentāli tas ticis lietots ķirurģisko skalpeļu asmeņiem.<ref>{{Grāmatas atsauce
  | title=Mechanics of pre-industrial technology: an introduction to the mechanics of ancient and traditional material culture
  | author=Brian Cotterell, Johan Kamminga
  | year=1992
  | pages=127–
  | publisher=Cambridge University Press
  | url=http://books.google.com/books?id=0-xOM8y6Uc8C&pg=PA127
  | accessdate = 9 September 2011
  | isbn=978-0-521-42871-2
}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences: '''1080i''' (zināms arī kā '''''Full HD''''' vai '''BT.709''') ir [[filmas kadrs|kadra]] [[Attēla izšķirtspēja|izšķirtspējas]] un skenēšanas veida kombinācija. 1080i izmanto [[Augstas izšķirtspējas televīzija|augstas izšķirtspējas televīzijā]] (HDTV) un [[augstas izšķirtspējas video]]. Skaitlis "1080" apzīmē horizontālo līniju skaitu ekrānā. "i" ir vārda [[Interlaced video|''interlaced'']] saīsinājums; tas norāda, ka pārmaiņus tiek zīmētas tikai nepāra līnijas un pēc tam katra kadra pāra līnijas (katrs attēls tiek saukts par video lauku), tādējādi video veidošanai tiek izmantota tikai puse no faktisko attēla kadru skaita. Saistītā displeja izšķirtspēja ir [[1080p]], kam ir arī 1080 rindiņas; "p" attiecas uz [[Progresīvā skenēšana|progresīvo skenēšanu]], kas norāda, ka katra kadra izšķirtspējas līnijas tiek secīgi "uzzīmētas" ekrānā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{medicīniskais brīdinājums}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Emirs Dizdarevičs
|     vārds_orig = ''Emir Dizdarević''
|         attēls = Dizdarevic,Emir 2015 Wien.JPG
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Emirs Dizdarevičs 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Dienvidslāvija|Zenica|td=Bosnija un Hercegovina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{YUG}}
{{BIH}}
{{CRO}}
{{BIH}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Oksfordas angļu valodas vārdnīca
| image            = OED2 volumes.jpg
| image_caption    =
| books            =
| author           =
| editors          =
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{GBR}}
| language         = Angļu
| discipline       =
| publisher        = ''[[Oxford University Press]]''
| pub_date         =
* 1884—1928 (pirmais izdevums)<ref name="Liniņš"/>
* 1989 (otrais izdevums)<ref name="Liniņš"/>
* 3. izdevums tiek gatavots<ref name=Dickson>Andrew Dickson, [https://www.theguardian.com/news/2018/feb/23/oxford-english-dictionary-can-worlds-biggest-dictionary-survive-internet "Inside the OED: can the world’s biggest dictionary survive the internet?"], ''[[The Guardian]]'', 23 February 2018 (page visited on 23 February 2018).</ref>
| english_pub_date =
| media_type       =
| number_of_books  =
| list_books       =
| oclc             =
| preceded by      =
| followed by      =
| website          =
}}
'''Oksfordas angļu valodas vārdnīca''' ({{val|en|Oxford English Dictionary}}) ir galvenā [[angļu valoda]]s [[vārdnīca]], ko izdod ''[[Oxford University Press]]''. Vārdnīcā izsekojama angļu valodas attīstība laika gaitā.

sentences:
s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Ģeogrāfiskais platums''' (φ) ir leņķis starp [[ekvators|ekvatoru]] un kādu no poliem uz [[globuss|globusa]]. Platums var būt no 0° uz ekvatora līdz 90° uz [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]]. Ģeogrāfiskos platumus, kuri atrodas [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]], dažreiz sauc arī par pozitīviem, bet tos, kuri atrodas [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] — par negatīviem. Tā kā [[Zeme]] nav pilnīgi apaļa, tad attālums starp divām [[paralēle|paralēlēm]] ar 1 grāda intervālu visur nav pilnīgi vienāds, tas ir apmēram 111 km.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences: '''Krūšturis''' ir [[apģērbs|apģērba]] gabals, kas aptver, atbalsta un paceļ [[krūtis]]. 19. gadsimta beigās krūšturis aizstāja korseti kā visplašāk izmantoto metodi, kā atbalstīt krūtis. Mūsdienās tiek ražoti dažādiem mērķiem paredzēti krūšturi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Teodors Adorno
|          vārds_orig = ''Theodor W. Adorno''
|              attēls = Adorno.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 1964. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1903
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], {{karogs|Prūsija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1969
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 6
|             m_vieta = [[Vispa]], {{karogs|Šveice}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Vācijas, ASV
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[socioloģija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hāzentēters
|          vārds_orig = ''Johann Hasentöter''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1517
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Austrumprūsija|Vācu ordeņa valsts]] (tagad {{RUS}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1586
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Danciga]], [[Austrumprūsija|Karaliskā Prūsija]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Senprūši|prūsis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Livonijas apraksts, <br />pirmā iespiestā latviešu tēvreize (1550)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hanss Johans Hāzentēters''' ({{val-de|Hans Johann Hasentöter}}, arī ''Hasentödter'', ap 1517 – ap 1586) bija [[Austrumprūsija|Prūsijā]] dzimis vācu dzejnieks un hronists, kas dzīvoja [[Reformācija|Reformācijas laikmetā]] un jaunības laikā strādāja par sekretāru arī [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]]. Viņš [[latviešu valoda|latviešu valodā]] pārtulkoja vai pierakstīja jau agrāk tulkoto [[tēvreize|tēvreizi]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aglonas Romas katoļu bazilika
| infobox_width         =
| image                 = Aglona Basilica.jpg
| image_size            = 290px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| label = Aglonas bazilika
| position = left
| latd  = 56 | latm  = 07| lats  = 37| latNS  = N
| longd = 27 | longm = 00| longs = 56| longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aglona]]
| geo                   =
| latitude              =
| longitude             =
| coord_region          =
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     = 1800
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = baznīca
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = [http://aglonasbazilika.lv/ aglonasbazilika.lv]
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = baroks
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1768
| year_completed        = 1780
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          = 60 m
| materials             = ķieģeļi, apmesti
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aglonas katoļu bazilikas un klostera apbūve
|      numurs = 6490
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aglonas bazilika
|      numurs = 6491
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aglonas katoļu klosteris
|      numurs = 6492
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}
'''Aglonas Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu bazilika''' ir nozīmīgs [[Latvija]]s [[Romas Katoļu baznīca|katoļu]] [[Reliģija|reliģisks]] centrs. [[1980]]. gadā, [[Aglona]]s dievnamam svinot savu 200 gadu jubileju, pāvests [[Jānis Pāvils II]] piešķīra tai titulu "[[Basilica minoris]]". [[1993]]. gada [[septembris|septembrī]] savas Latvijas vizītes laikā pāvests apmeklēja baziliku. Pasākumos piedalījās ap 300 000 svētceļnieku.
Aglonas [[bazilika]] ir veltīta Dievmātes Debesīs Uzņemšanas godam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dienasvidus Šanhajā
| attēls                   =  ShanghaiNoon Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shanghai Noon''
| žanrs                    = vesterns, komēdija
| režisors                 = [[Toms Dejs]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         =
* [[Alfrēds Gofs]]
* [[Mailzs Millars]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džekijs Čans]]
* [[Lūsija Liu]]
| mūzika                   = [[Rendijs Edelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Birnbaum/Barber Productions]]''
* ''[[Jackie Chan Films Limited]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|5|19|Malaizija|2000|5|26|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shanghai-noon-2000-5|title=Shanghai Noon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 30, 2019|archive-date={{dat|2019|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190630114621/https://bbfc.co.uk/releases/shanghai-noon-2000-5}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{HKG}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shanghainoon.htm|title=Shanghai Noon|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 30, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Šanhajas bruņinieki]]
| imdb                     =
}}
'''"Dienasvidus Šanhajā"''' ({{val|en|Shanghai Noon}}) ir 2000. gada vesterns, kura režisors ir [[Toms Dejs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džekijs Čans]] un [[Lūsija Liu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|5|19||bez}} Malaizijā. Filmai 2003. gadā iznāca turpinājums "[[Šanhajas bruņinieki]]".

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Arlbergs
|attēls                 = Arlberg_passstrasse.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Arlberga pāreja
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.13 | latNS  = N
| longd = 10.211 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Valluga]]
|augstums               = 2 809
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
glezna, kurā attēlots, kā [[Mozus]] no Dieva saņem [[desmit baušļi|desmit baušļus]]]]
'''Pravietis''', sieviešu dzimtē — '''praviete''', ir [[persona]], kas apgalvo, ka ir sazinājies ar pārdabisko vai dievišķo, un kalpo kā starpnieks starp to un [[cilvēce|cilvēci]]. Pravieši sevi bieži vien uzskata par [[Dievs|Dieva]] izredzētajiem. Ziņu, ko pravietis pasniedz, sauc par [[pravietojums|pravietojumu]]. Pravieši ir ikvienā [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģijā]] ([[kristietība|kristietībā]], [[jūdaisms|jūdaismā]] un [[islāms|islāmā]]), kā arī daudzās citās reliģijās.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Lendzzu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Bērzgales pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Riteņbraukšana]]
[[Kategorija:Riteņbraukšana]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = EMpylori.jpg
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|             tips = Proteobacteria
|            klase = Epsilon Proteobacteria
|            kārta = Campylobacterales
|           dzimta = Helicobacteraceae
|            ģints = Helicobacter
|             suga = H. pylori
|          suga_lv = Helikobaktērija
|           suga_r = Helikobaktērija
|         binomial = Helicobacter pylori
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija jona struktūrformula

Amonija jona modeļi
|       citi nosaukumi = amonijs
|           CAS numurs = 14798-03-9
|      ķīmiskā formula = NH4+
|              molmasa = 18,04
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Amonija jons''' jeb vienkārši '''amonijs''' ir pozitīvi lādēts vairākatomu [[jons]] ar formulu NH4+. Ja amonija joniem pievienojas anjoni (negatīvi lādēti joni), veidojas [[amonija sāļi]], kas pieder pie tā dēvētajiem "onija" sāļiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Nakts un diena
| attēls = Knight and day 09.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Knight and Day''
| žanrs = asa sižeta komēdija
| režisors = [[Džeimss Mengolds]]
| producents = * [[Keitija Konrāda]]
* [[Tods Gārners]]
* [[Stīvs Pinks]]
| scenārija autors = [[Patriks O'Nīls]]
| galvenajās lomās = * [[Toms Krūzs]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Vaiola Deivisa]]
* [[Gala Gadota]]
* [[Pols Deino]]
| mūzika = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Media Rights Capital]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2010|6|16|Sevilja|2010|6|23|ASV|2010|6|30|Latvija}}
| ilgums = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/knight-and-day-2010|title=Knight and Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 29, 2019|archive-date={{dat|2019|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190330010201/http://www.bbfc.co.uk/releases/knight-and-day-2010}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|117 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=cruisediaz10.htm|title=Knight and Day (2010)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 29, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|261,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Nakts un diena"''' ({{val|en|Knight and Day}}) ir 2010. gada ASV [[asa sižeta filma|asa sižeta]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džeimss Mengolds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Krūzs]], [[Kemerone Diasa]], [[Pīters Sarsgārds]], [[Vaiola Deivisa]], [[Gala Gadota]] un [[Pols Deino]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|6|16||bez}} [[Sevilja|Seviljā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Apūlijs
|         vārds_orig = ''Apuleius''
|             attēls = Apuleuis.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = ap [[124. gads|124]]. gadu
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Madaura]], [[Numīdija]], [[Romas impērija]]
|          m_dat_alt = pēc [[170. gads|170]]. gada
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Kartāga]], [[Romas impērija]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, retorikas skolotājs
| rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|            periods = [[Senā Roma]]
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = [[Zelta ēzelis]] (Metamorfoze)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description = Viesītes Kultūras nams
| source      = {{own}}
| date        =
| author      = [[User:Aleksandrs Timofejevs|Aleksandrs Timofejevs]]
| permission  =
| other_versions =
}}
== {{int:license-header}} ==
{{CC-0}}
{{FoP-Latvia}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propargilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=HC≡C−CH2−OH
|molmasa=56,06
|blīvums=971,5
|kušanas temperatūra=-48 līdz -52 °C
|viršanas temperatūra=114-115 °C
}}
'''Propargilspirts''' (propinols, HC≡C−CH2−OH) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[spirts]] ar trīskāršo saiti molekulā. Propargilspirts ir bezkrāsains, ūdenī šķīstošs viskozs šķidrums ar [[ģerānija|ģerāniju]] smaržu. Tas kairina ādu un gļotādas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences:
{{jāuzlabo|nosaukumi jāsaskaņo ar rakstiem}}
{{atveidošana}}
__NOTOC__

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Čērdža—Strosas sindroms''' (arī '''alerģiskā granulomatoze''' vai '''alerģisks granulomatozs angiīts''') ir sistēmisks [[Autoimūna slimība|autoimūns]] [[vaskulīts]], kas bojā vidējos un sīkos [[asinsvads|asinsvadus]].

sentences:
[[File:IPY Kingua Fjord.jpg|thumb|250px|[[Vācija]]s [[Kinguafjorda]]s polārstacija [[Bafina sala|Bafina salā]]]]
'''Pirmais starptautiskais polārais''' gads bija [[Eiropa]]s valstu un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopīgs pētniecības pasākums, lai izpētītu polāros reģionus. Tas norisinājās no 1882. gada vasaras līdz 1883. gada vasarai pēc [[austrija|austriešu]] virsnieka un polārpētnieka [[Karls Veiprehts|Karla Veiprehta]] ierosinājuma.<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref> Meteoroloģisko un ģeomagnētisko mērījumu dati tika apkopoti viena gada laikā 14 [[polārstacija|polārstacijās]], no kurām divpadsmit atradās [[Arktika|Arktikā]], bet divas — dienvidu puslodes [[Subantarktika|subantarktiskajā]] reģionā. Vēlākos laikos [[Starptautiskais polārais gads|Starptautisko polāro gadu]] programmas tika rīkotas atkārtoti — [[Otrais Starptautiskais polārais gads]] 1932.—1933. gadā, [[Starptautiskais ģeofizikas gads]] 1957.—1958. gadā un Ceturtais Starptautiskais polārais gads 2007.—2009. gadā.

sentences: '''13. marts''' ir gada 72. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (73. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 293 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
 valdīšanas laikā]]
'''Polijas-Lietuvas kopvalsts seims''' ({{val|pl|Sejm walny}}, {{val|la|conventio generalis}}) bija [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] muižniecības pārstāvniecības iestāde no 16. gadsimta otrās puses līdz 18. gadsimtam. [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas Karalistes]] un [[Lietuvas lielkņaziste]]s ģenerālseims tika izveidots pēc 1569. gadā noslēgtās [[Ļubļinas ūnija]]s starp šīm valstīm.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valters Paukers
|     vārds_orig = ''Walther Hugo Theodor Paucker''
|         attēls = Paucker, Walter Hugo.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1878
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Veike-Mārjas pagasts]], [[Igaunijas guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Rakvere]], [[Igaunijas darba komūna]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Mitāgskogels
| Photo                = Poertschach_Halbinsel_mit_Mittagskogel_03022013_033.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Mitāgskogels no [[Verterezers|Verterezera]]
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.506667 |latNS=N
| longd=13.948889 |longEW=E
| Augstums         = 2145
| Relatīvais_augstums  = 706
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}, {{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: s ģerbonis, ko lietoja arī [[Vidzemes Landrātu kolēģija]].]]

sentences:
{{Mēneši}}
'''Novembris''' (no {{val|la|novem}} — 'deviņi') ir [[gads|gada]] vienpadsmitais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''salnas''' vai '''Mārtiņu mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''graudinis mėnuo'', bet mūsdienās — ''lapkritis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> [[Astroloģija|Astroloģijā]] sākas ar [[Saule|Sauli]] Skorpiona zīmē, beidzas ar Sauli Strēlnieka zīmē.

sentences:
{{novec}}
'''Viena bērna politika''' ({{val|zh|独生子女政策}}, {{zh-p|Dúshēngzǐ nǚ zhèngcè}}) ir bieži lietots [[Ķīna|Ķīnas Tautas Republikas]] iedzīvotāju skaita pieauguma ierobežošanas politikas nosaukums. Iedzīvotāju skaita pieauguma ierobežošana Ķīnā uzsākta 1980. gadā, un aizliegums pilsētās dzīvojošiem precētiem pāriem dzemdēt ne vairāk kā vienu bērnu ir viens no galvenajiem pieauguma samazināšanas paņēmieniem.<ref>[http://www.delfi.lv/news/world/other/tiesibu-aizstavji-mudina-kinu-atteikties-no-viena-berna-politikas.d?id=35898797 Tiesību aizstāvji mudina Ķīnu atteikties no 'viena bērna' politikas]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazetijīts
|attēls=
|klase=Telurīds
|ŠtruncaID=2/B.10-20
|ķīm_formula=Ag3HgPbSbTe5
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaišpelēks
|svītra=Melna
|habituss=Atrasti sīki paraugi - kristāliņi, graudiņi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3-3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{cita nozīme|notikumu|gleznu|Svētais vakarēdiens (glezna)}}
 glezna "[[Svētais vakarēdiens (glezna)|Svētais vakarēdiens]]"]]
'''Pēdējais vakarēdiens''' ir pēdējā maltīte, ko [[Jēzus Kristus]] aizvadīja kopā ar saviem [[Apustulis|apustuļiem]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], pirms tika [[Jēzus sišana krustā|sists krustā]]. Mūsdienās pēdējais vakarēdiens tiek atzīmēts kristiešu vidū [[Zaļā ceturtdiena|zaļajā ceturtdienā]]. Turklāt tas nodrošina teorētisko [[eiharistija]]s norises kārtību.

sentences: '''Iekļaujošā izglītība''' ir [[izglītība]]s veids, kurš cenšas sniegt vienādas izglītības iespējas visiem neatkarīgi no tā, kādas ir [[Cilvēki|cilvēka]] spējas, vajadzības, vecums un/vai [[veselība]]s stāvoklis un citas atšķirības.<ref name="Iekļaujošā izglītība">[http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ Iekļaujošā izglītība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150428165438/http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ |date={{dat|2015|04|28||bez}} }}, iac.edu.lv, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref> Iekļaujošās izglītības mērķi ir mazināt barjeras, uzlabot rezultātus un izbeigt [[diskriminācija|diskrimināciju]].<ref>[http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 Inclusive Education: a critical perspective, Geoff Lindsay] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305013252/http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, readcube.com, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristofs Šneiders
|Attēls           = Christoph Schneider.jpeg
|Att_izm          = 200px
|Apraksts         = Kristofs Šneiders 2010. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Kristofs Šneiders
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1966|5|11}}
|Vieta_dz         = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
|Instrumenti      = [[bungas]]
|Žanrs            = [[industriālais metāls]], ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = bundzinieks
|Gadi             = 1994—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    =
|Mlapa            =
|Dzimums          = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Pauls Hermanis fon Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Hermann von Lieven''
|         attēls = Paul Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Krimuldas muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Teplice]], [[Bohēmijas karaliste]] (tagad {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Georgs Līvens, Marija Anrepa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon der Pālena, 1842—1920)
|          bērni = [[Anatols Leonīds Līvens|Anatols]], [[Pauls Līvens|Pauls]], Marija, Aleksandra, Sofija
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Hermanis fon Līvens''' ({{val|de|Paul Hermann von Lieven}}; 1821—1881) bija [[Krimuldas muiža]]s īpašnieks, [[Krievijas Impērija]]s galminieks, [[firsts]] ([[kņazs]]), [[Vidzemes landmaršals]] (1862—1866). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences: '''Latgaliešu nacionālā atmoda''' bija [[Latgale]]s latviešu nacionālā kustība laika posmā no [[1904. gads|1904]]. līdz [[1917. gads|1917]]. gadam, taču tās pirmsākumi meklējami jau [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās. Nacionālās atmodas sākotnējais centrs bija [[Sanktpēterburga]], bet vēlāk aktīva darbība izvērsās arī Latgalē.

sentences: '''Ksi hiperons''' ir [[barioni|barions]], kas sastāv no [[u kvarks|u kvarka]] vai [[d kvarks|d kvarka]] un diviem [[s kvarks|s kvarkiem]] jeb dīvainajiem kvarkiem. Ksi hiperons pieder pie [[ksi daļiņa|ksi daļiņām]]. Ksi hiperonu [[izotopiskais spins]] vienmēr ir 1/2.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Melogale moschata (male) Praha zoo 02.2011 01.jpg
| att_nosaukums = [[Ķīnas seskāpsis]] (''Melogale moschata'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Melogale
| ģints_lv = Seskāpši
| binomial = Melogale <small>([[Saint-Hilaire]], 1831)</small>
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Seskāpši''' jeb '''caunāpši''' (''Melogale'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Eirāzijas āpšu apakšdzimta]]s (''Melinae'') plēsēju [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kurā ir 4 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. Tos sauc arī par '''koku āpšiem''' jeb '''palmu āpšiem'''.

sentences: '''Skinefekts''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''skin'' — 'apvalks') ir [[parādība]], kad, elektrību [[Elektriskais vadītājs|vadošu]] [[fizikāls ķermenis|ķermeni]] ievietojot [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]] vai mainot magnētisko lauku, kurā ķermenis atrodas, vai ķermenī plūstot [[maiņstrāva]]i, ķermenī [[Elektromagnētiskā indukcija|inducējas]] [[virpuļstrāva]]s, kā rezultātā [[Elektriskā strāva|strāva]] ir nevienmērīgi izplatīta vadītājā, tā ka tās [[Strāvas blīvums|blīvums]] vadītāja virsmas tuvumā ir lielāks nekā vadītāja iekšienē.

sentences: '''28. maijs''' ir gada 148. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (149. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 217 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Augstskolas]]
[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Penkules pagasts
| karte             = Penkules pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Penkule
| platība           = 74,09
| iedzīvotāji       = 1058<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1058 / 74.09 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}
'''Penkules pagasts''' ir viena no [[Dobeles novads|Dobeles novada]] administratīvajām teritorijām tās vidienē. Robežojas ar sava novada [[Naudītes pagasts|Naudītes]], [[Auru pagasts|Auru]], [[Bēnes pagasts|Bēnes]], [[Bukaišu pagasts|Bukaišu]] un [[Tērvetes pagasts|Tērvetes]] pagastiem.

sentences:
{{Planētas infokaste
| name         = Mēness
| background   = #dddddd
| symbol       =
| image        = Full Moon Luc Viatour.jpg
| caption      = Pilnmēness skatoties no Zemes
| periapsis    = 363 104 km  (0,0024 [[astronomiskā vienība|AU]])
| apoapsis     = 405 696 km  (0,0027 AU)
| semimajor    = 384 399 km  (0,00257 AU<ref name="W06">{{Laikraksta atsauce | last = Wieczorek | first = M. | coauthors = et al. | title = The constitution and structure of the lunar interior | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 221–364 | year = 2006 | doi = 10.2138/rmg.2006.60.3}}</ref>)
| eccentricity = 0,054 9<ref name="W06"/>
| period       = 27,321582 dienas
27 d 7 [[stunda|h]] 43,1 [[minūte|min]]<ref name="W06"/>
| synodic_period = 29,530588 dienas
| avg_speed    = 1,022 km/s
| inclination  = 5,145° attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]]<ref name="W06"/>
(starp 18,29° un 28,58° attiecībā pret Zemes ekvatoru)
| asc_node     = regressing by one [[Orbital revolution|revolution]] in 18.6 years
| arg_peri     = progressing by one revolution in 8.85 years
| satellite_of = [[Zeme]]s pavadonis
| physical_characteristics = yes
| flattening   = 0,00125
| equatorial_radius = 1738,14 km (0,273 Zemes ekvatoriālie rādiusi)<ref name=NSSDC>{{Tīmekļa atsauce |last=Williams |first=Dr. David R. |title=Moon Fact Sheet |publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] (National Space Science Data Center) |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/moonfact.html |date=2006-02-10 |accessdate =2008-12-31}}</ref>
| polar_radius = 1 735,97 km (0,273 Zemes polārā rādiusa)<ref name=NSSDC/>
| mean_radius  = 1 737,10 km (0,273 Zemes vidējā rādiusa)<ref name="W06"/><ref name=NSSDC/>
| circumference = 10 921 km (ekvatoriālais)
| surface_area = 3,793{{E|7}} km² (0,074 Zemes virsmas)
| volume       = 2,1958{{E|10}} km³ (0,020 Zemes tilpuma)
| mass         = 7,3477{{E|22}} kg (0,0123 Zemes masas<ref name="W06"/>)
| density      = 3 346,4 kg/m³<ref name="W06"/>
| surface_grav = 1,622 [[paātrinājums|m/s²]] (0,165 4 g)
| escape_velocity = 2,38 km/s
| sidereal_day = 27,321582 dienas ([[sinhtonizēta rotācija|sinhronizēta]])
| rot_velocity = 4,627 m/s
| axial_tilt   = 1,5424° (attiecībā pret [[ekliptika|ekliptiku]])
6,687° (attiecībā pret [[orbitālā plakne|orbitālo plakni]])
| albedo       = 0,12
| magnitude    = no −2,5 līdz −12,9
−12,74 (pilnmēness laikā)<ref name=NSSDC/>
| angular_size = no 29,3 līdz 34,1 [[leņķa minūte|leņķa minūtēm]]<ref name=NSSDC/>
| temp_name1   = ekvators
| min_temp_1   = 100 [[kelvins|K]]
| mean_temp_1  = 220 K
| max_temp_1   = 390 K
| temp_name2   = 85°N<ref name="Vasavada1999">{{Laikraksta atsauce |author=A.R. Vasavada, D.A. Paige, and S.E. Wood |journal=Icarus |title= Near-Surface Temperatures on Mercury and the Moon and the Stability of Polar Ice Deposits |volume=141 |pages=179 |yesr=1999 |url=http://adsabs.harvard.edu/abs/1999Icar..141..179V |doi= 10.1006/icar.1999.6175 |year= 1999}}</ref>
| min_temp_2   = 70 K
| mean_temp_2  = 130 K
| max_temp_2   = 230 K
| atmosphere   = yes
| atmosphere_ref = <ref name="L06">{{Laikraksta atsauce | last = Lucey | first = P. | coauthors = et al. |title = Understanding the lunar surface and space-Moon interactions | journal = Reviews in Mineralogy and Geochemistry | volume = 60 | pages = 83–219 | year = 2006 |doi = 10.2138/rmg.2006.60.2}}</ref><ref name="pressure explanation">Lucey et al. (2006) give 107 particles [[Cubic centimetre|cm−3]] by day and 105 particles cm−3 by night. Along with equatorial surface temperatures of 390 [[Kelvin|K]] by day and 100 K by night, the [[ideal gas law]] yields the pressures given in the infobox (rounded to the nearest [[order of magnitude]]; 10-7 [[Pascal (unit)|Pa]] by day and 10-10 Pa by night.</ref>
| surface_pressure = 10-7 [[paskāls|Pa]] (dienā)
10-10 [[paskāls|Pa]] (naktī)
| surface_pressure1 = 2,25{{E|-12}} [[tors|tori]] <ref>"Moon." Encyclopædia Britannica. 2008. Encyclopædia Britannica Online. 10 Sep. 2008 <http://www.britannica.com/EBchecked/topic/391266/Moon>.</ref>
| adjectives   =
}}
'''Mēness''' ir [[Zeme]]s vienīgais [[dabiskais pavadonis]]. Kā sugas vārds ''mēness'' apzīmē [[debess ķermenis|debess ķermeni]], kas riņķo ap kādu [[zvaigzne|zvaigzni]] vai [[planēta|planētu]]. Mēness attālums līdz Zemei nav konstants, vidēji tas ir 384 400 km. Mēness kustas ap Zemi pa nedaudz eliptisku orbītu. Tas apriņķo Zemi apmēram 28 dienās (precīzāk 27 dienās, 7 stundās un 43 minūtēs). Mēness ir Zemei tuvākais debess ķermenis, tas ir tikai 4 reizes mazāks par Zemi, tāpēc sistēmu Zeme-Mēness sauc arī par dubultplanētu. Mēness astronomiskais simbols ir .

sentences:
kartītes fotokopija no pirmstiesas apcietinājuma centra [[Maskava|Maskavā]]]]
'''Politiskais ieslodzītais''' ir persona, kas atrodas apcietinājumā, trimdā vai izcieš brīvības atņemšanas sodu, kā arī kurai tika apzināti nepareizi noteikta diagnoze un tā tika nosūtīta uz piespiedu ārstēšanu [[Psihiatriskā slimnīca|psihiatriskajā slimnīcā]], un kuras lietā ir nepārprotama politiska komponente, piemēram, [[Opozīcija (politika)|opozīcija]] pašreizējai valdībai gan nevardarbīgu akciju, gan bruņotas cīņas veidā, kā arī daži strīdīgi gadījumi, kas saistīti ar neveiksmīgiem mēģinājumiem bēgt uz ārzemēm politiskā patvēruma meklējumos (lidmašīnas vai ūdens transportlīdzekļa nolaupīšana).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls =

Rivaroksabāna struktūrformula un molekulas modelis
|citi nosaukumi = Xarelto|CAS numurs = 366789-02-8
|ķīmiskā formula = C19H18ClN3O5S
|molmasa = 435,88132
|šķīdība ūdenī = 25,05 mg/L}}
'''Rivaroksabāns''' ir perorāls [[antikoagulanti|antikoagulants]]. Tas ir pirmais pieejamais perorāli aktīvais tiešs Xa faktora inhibitors. To ir izstrādājusi firma [[Bayer AG|Bayer]] un lielākajā daļā valstu rivaroksabāns ir marķēts kā ''Xarelto''. Tas ir pieejams tablešu formā dažādās devās (2,5 mg, 10 mg, 15 mg, 20 mg).<ref>BayerPharma AG. Xarelto® forPatientsandCaregivers.<nowiki>[http://www.xarelto.com/]</nowiki></ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Integrētā mārketinga komunikācija''' (''IMK'') ir koncepcija, saskaņā ar kuru uzņēmums koordinē un integrē dažādos komunikācijas kanālus, lai sniegtu skaidru un neatvairāmu ziņu par [[Uzņēmums|uzņēmumu]] un tā [[Produkts|produktiem]].<ref>Котлер Ф. Маркетинг менеджмент. The millenium edition. Санkт- Петербург: Питер, 2000. 563 c.</ref> Lai veidotu efektīvu komunikāciju starp uzņēmumu un patērētāju un sasniegtu uzņēmuma izvirzītos mērķus, mūsdienu [[mārketings]] piedāvā integrēt [[mārketinga komunikācijas]] jeb izmantot integrētās mārketinga komunikācijas, kuras pielietojot uzņēmums iegūst efektīvāku komunikācijas līdzekli — rezultāts un atdeve ir ievērojami augstāka, jo kompleksa pieeja jautājumu risināšanā ir efektīvāka.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums = 235px
| vārds_orig =John Dee
| attēls =John Dee Ashmolean.jpg
| att_izmērs =235px
| att_nosaukums = 16. gadsimtā nezināma mākslinieka gleznots portrets.
| dz_dat_alt = {{dat|1527|7|13}}
| dz_vieta =[[Tauervorda]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| m_dat_alt = [[1608]]. vai [[1609]]. gadā
[[Mortleika]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| pilsonība =
| tautība =[[velsietis]]
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Luvēnas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Tomass Digss]]<ref>[http://www.dcs.warwick.ac.uk/bshm/zingaz/C.html British Society for the History of Mathematics]</ref>
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Johans Ernests Gliks
| vārds_orig = ''Johann Ernst Glück''
| attēls = Ernests Gliks.jpg
| dz_gads = 1654
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Vetīne|Vetīnē]], [[Saksija|Saksijā]]
([[Saksija-Anhalte]], {{DEU}})
| m_gads = 1705
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], [[Krievijas cariste]]
({{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Alūksne]], [[Maskava]]
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| paraksts = Ernests Glika paraksts 1686.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
]]

sentences:
{{mazais burts}}
{{pareizrakstība+}}
{{novecojis}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Keslera sindroms''' jeb '''efekts''' ir teorētiska ap [[Zeme|Zemi]] esošo [[Kosmiskie atkritumi|kosmisko atkritumu]] daļu skaita lavīnveida palielināšanās savstarpējo sadursmju rezultātā, kas nākotnē var nopietni traucēt cilvēces lidojumus [[Kosmiskā telpa|kosmosā]] un [[Mākslīgais pavadonis|mākslīgo pavadoņu]] izvešanu [[Orbīta|orbītā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/zinamais-nezinamaja/ints-kesans-runas-ka-derigos-izraktenus-turpmak-raksim-ari-kosmo.a94215/|title=Ints Ķešāns: Runas, ka derīgos izrakteņus turpmāk "raksim" arī kosmosā, jāuztver nopietni|website=lr1.lsm.lv|access-date=13.08.2021|date=31.10.2017}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.gov-civ-guarda.pt/watch-scientists-melt-satellite-part-save-us-from-space-junk|title=Zinātnieki izkausē satelīta daļu, lai glābtu mūs no kosmosa atkritumiem|website=lv.gov-civ-guarda.pt|access-date=13.08.2021}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Belpošta''<br />''Белпошта''
| logo             =|255 px
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{dat|1995}}
| founder          =
| defunct          =
| location         = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         = Pasta pakalpojumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| value            =
| owner            = [[Baltkrievijas valdība]] (100%)
| num_employees    = 27 800<ref name="finance"/>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.belpost.by/eng/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Spermatozoīds''' (no {{val|el|σπέρμα}} — sēkla, {{val|el|ζωή}} — dzīvība, {{val|el|εἴδος}} — veids) ir vīrišķā dzimumšūna jeb vīrišķā [[gameta]], kas paredzēta sievišķās [[olšūna]]s jeb gametas apaugļošanai. Termins tiek lietots, lai apzīmētu sīkas, parasti kustīgas gametas organismiem, kuriem ir raksturīga [[oogāmija]]. Parasti spermatozoīdi ir daudz sīkāki par olšūnu, jo nesatur tik daudz [[citoplazma]]s un organismā tiek reproducēti vienlaicīgi lielā skaitā. Jēdzienu "spermatozoīds" būtu jāatšķir no jēdziena "[[sperma]]", jo pēdējā sastāv no sēklas šķidruma, kurā uzturas spermatozoīdi, kā arī satur nelielu daudzumu [[urīnkanāls|urīnkanāla]] epiteliālo [[šūna|šūnu]]. Reizēm kā spermatozoīda sinonīms tiek lietots spermijs. Parasti (īpaši [[Botānika|botānikā]]) par spermijiem tiek saukti spermatozoīdi bez viciņām.

sentences: '''Augstie slāņmākoņi''' ''Altostratus'' (As) ir vienlaidu pelēkas krāsas blīvs [[mākoņi|mākoņu]] slānis, caur kuru tiek maz [[Saule]]s staru. Vietām mākoņu slānis ir tumšāks, vietām gaišāks. Praktiski nemaz nav vietu, kur nebūtu mākoņu. Saule tiem cauri nespīd, bet tās atrašanās vietu var aptuveni pateikt pēc izplūduša gaiša laukuma atrašanās vietas. Veidojas 3—5 km augstumā. Tie gandrīz vienmēr nomaina [[spalvu slāņmākoņi|spalvu slāņmākoņus]]. Visbiežāk ''Altostratus'' mākoņi veidojas, nolaižoties un kļūstot blīvākiem spalvu slāņmākoņiem. Mākoņi sastāv no maziem [[ūdens]] pilieniem, bet to virsotnes dažkārt var sastāvēt arī no [[ledus]] kristāliņiem. Šajā gadījumā ledus kristāli, krītot lejup mākoņa vidusdaļā, darbojas kā kondensācijas centri un sāk veidoties nokrišņi. Bet vidējos un dienvidu platumos nokrišņi parasti nesasniedz zemi, jo iztvaiko, krītot lejup. [[ziema|Ziemā]] no šiem mākoņiem krīt [[sniegs]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2460''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2460''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|3|1|SK}} 21:19 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2459]]'', ''[[Kosmos-2461]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2459]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2461]]''
}}
'''''Kosmos-2460''''' (''Космос-2460'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada martā. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 732. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 23.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Dzimumloceklis''' jeb '''penis''' ir ārējais vīrišķais [[dzimumorgāns]]. Dzimumloceklis sastāv no saknes, ķermeņa un [[Dzimumlocekļa galviņa|galviņas]], ko ieskauj priekšādiņa. Dzimumlocekļa ķermenis sastāv no 3 audu kolonnām: diviem kavernoziem ķermeņiem un viena spongiozā ķermeņa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lycopodium annotinum 161102a.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Lycopodiaceae
| dzimta_lv = Staipekņu dzimta
| ģints = Lycopodium
| ģints_lv = Staipekņi
| ģints_r = Staipekņu ģints
| suga = Lycopodium annotinum
| suga_lv = Gada staipeknis
| binomial = Lycopodium annotinum (L.)
| sinonīmi =
 Spinulum annotinum <small>(L.) A.Haines, (2003)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Gada staipeknis''' ({{val|la|Lycopodium annotinum}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') augs, kas pieder [[staipekņu ģints|staipekņu ģintij]] (''Lycopodium'').

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Etniskais balsojums Latvijā''' ir bieži konstatējamās kopsakarības starp vēlētāju (balsotāju) [[Etniskā grupa|etnisko]] piederību un izvēli [[Vēlēšanas|vēlēšanās]] vai [[Referendums|referendumos]]. [[Latvija|Latvijā]] ar to tiek saistīts arī [[Partija|partiju]] neformāls iedalījums "[[Latvieši|latviešu]]" un "[[Latvijas krievi|krievu]]" partijās.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Fransisko Goja
| image         = Goya selfportrait.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       = Gojas pašportrets
| birthname     = Fransisko Hosē de Goja i Lusientess
| birthdate     = {{dat|1746|3|30}}
| location      = [[Fuendetodosa]], [[Aragona]], [[Spānija]]
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1828|4|16|1746|3|30}}
| deathplace    = [[Bordo]], [[Francija]]
| nationality   = [[spāņi|spānis]]
| signature     =  Firma de Francisco de Goya.svg
| field         = [[gleznošana]], [[zīmēšana]], [[tēlniecība]]
| training      = Hosē Lusans
| movement      = [[romantisms]]
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}
'''Fransisko Hosē de Goja i Lusientess''' (''Francisco José de Goya y Lucientes'', dzimis 1746. gada 30. martā, miris 1828. gada 16. aprīlī) bija [[spāņi|spāņu]] gleznotājs un grafiķis. Goja bija portretists un Spānijas galma gleznotājs. Daudzi Gojas darbi atrodas [[Prado muzejs|Prado muzejā]] [[Madride|Madridē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Būt par Džonu Malkoviču
| attēls                   = Being John Malkovich poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Being John Malkovich''
| žanrs                    = komēdija, drāma, fantāzija
| režisors                 = [[Spaiks Džonzs]]
| producents               =
* [[Maikls Staips]]
* [[Sendijs Sterns]]
* [[Stīvs Golins]]
* [[Vinsents Lendijs]]
| scenārija autors         = [[Čārlijs Kaufmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Orsons Bīns]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   = [[Kārters Barvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[Propaganda Films]]''
* ''[[Single Cell Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1999|9|2|Venēcijas filmu festivāls|1999|10|29|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/being-john-malkovich-1999|title=Being John Malkovich|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018|archive-date={{dat|2020|03|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200309013611/https://bbfc.co.uk/releases/being-john-malkovich-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beingjohnmalkovich.htm|title=Being John Malkovich (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,1}} miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Būt par Džonu Malkoviču"''' ({{val|en|Being John Malkovich}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Spaiks Džonzs]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Kemerone Diasa]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Orsons Bīns]], [[Mērija Keja Pleisa]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: '''Sekante''' ir taisne, kas krusto [[riņķa līnija|riņķa līniju]] vai citu [[līkne|līkni]] divos punktos. Sekantes nogriezni, kas atrodas starp šiem diviem punktiem, sauc par [[Horda (matemātika)|hordu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
{{Transporta sistēmas infokaste
| fona krāsa = grey
| nosaukums = Oslo metro
| logo = Oslo T-bane Logo.svg
| logo izmērs = 90px
| karte = Oslo_Metro_Map.svg
| valsts = {{flag|Norvēģija}}
| pilsēta = [[Oslo]]
| kartes izmērs = 250px
| atklāts = 1898. gads kā tramvajs
1928. gads kā pazemes tramvajs
1966. gadā kā metro
| kopējais garums = 85 km
| līniju skaits = 5
| staciju skaits = 101
| pasažieri dienā = 323 000 (2019)
| pasažieri gadā = 118 000 000 (2019)
| mājas lapa = https://www.tbanen.no/
}}

sentences: '''Latvijas skolu reformas''' ir [[skola|skolu]] reformu virkne [[Latvija|Latvijā]], kas aizsākās [[1995]]. gadā un turpinājās [[2004]]. gadā ar valsts un pašvaldību finansēto vidusskolu [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautību]] izglītības programmu pakāpenisku pāreju uz [[Divvalodība|divvalodu]] izglītību (60% latviski un 40% [[Mazākumtautība|mazākumtautību]] valodās), bet 2017. gadā pieņēma lēmumu par pakāpenisku pāreju uz mācībām [[latviešu valoda|latviešu valodā]] līdz 2025. gadam.

sentences: {{commonscat|Buildings in Norway|Celtnes un būves Norvēģijā}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas sportisti|Peldētāji]]
[[Kategorija:Peldētāji]]
[[Kategorija:Peldēšana Latvijā]]

sentences:
[[Kategorija:3D grafika]]
[[Kategorija:Datorizētā projektēšana]]
[[Kategorija:Programmatūra]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Zuzana Hejnova
 |      vārds_orig = ''Zuzana Hejnová''
 |          attēls = Zuzana Hejnová Moscow 2013.jpg
 |         att_izm = 250px
 |        paraksts = Zuzana Hejnova 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1986|12|19}}
 |         dz_viet = [[Libereca]], [[Čehoslovākija]] (Tagad {{CZE}})
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{CZE}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=173}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=61}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = 400 m/b
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Zuzana Hejnova''' ({{val|cs|Zuzana Hejnová}}; dzimusi {{dat|1986|12|19}}) ir [[čehi|čehu]] [[vieglatlēte]], startē īsajā sprintā un [[400 m/b|garajā barjersprintā]].

sentences: '''Mākslas un zinātnes pilsēta''' ({{val|es|Ciudad de las Artes y las Ciencias}}, [[valensiešu valoda|valensiešu]]: ''Ciutat de les Arts i les Ciències'') ir uz izklaidi balstīts arhitektūras un kultūras komplekss, [[Valensija (Spānija)|Valensijā]], [[Spānija]]s austrumu daļā. Tas ir vismodernākais Valensijas tūrisma objekts un viens no [[Divpadsmit Spānijas dārgumi]]em. Mākslas un zinātnes pilsēta atrodas bijušās Turjas upes gultnē, kas tika novirzīta un nosusināta pēc 1957. gada postošajiem plūdiem, kuru laikā bojā gāja 81 cilvēks un nopietni tika sabojāta pilsētas infrastruktūra un ēkas. Projekta sākotnējās izmaksas bija plānotas ap 300 miljoniem [[eiro]], bet gala izmaksas ir pieaugušas gandrīz trīs reizes.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sanpedru un Sanpaulu salas
|attēls              = Arquipélago de São Pedro e São Paulo.jpg
|attēla paraksts     = Bāka un pētniecības stacija salās
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Atlantijas okeāns
 |relief = jā
|mark                = Orange pog.svg
|position = right
|label = Sanpedru un<br />Sanpaulu salas
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=00|latm=55|lats=02|latNS=N |longd=29|longm=20|longs=44|longEW=W
|platība             = 0,13
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 18
|salu skaits         = 15
|valsts              = Brazīlija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Riugrandi du Norti]]
|iedzīvotāji         = 4
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Sanpedru un Sanpaulu salas''' ({{val|pt|Arquipélago de São Pedro e São Paulo}}) ir [[Brazīlija]]i piederošs neliels neapdzīvots [[vulkāns|vulkānisks]] [[arhipelāgs]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Atrodas ap 940 km no [[Dienvidamerika]]s piekrastes un administratīvi ietilpst [[Riugrandi du Norti]] štatā.<ref>{{PZT|619|Sanpaulu salas}}</ref> Arhipelāgs sastāv no 15 maziņām saliņām un klintīm, kas izvietojušās [[ekvatoriālā konverģences zona|ekvatoriālajā konverģences zonā]]. Salās nav saldūdens avotu, veģetācija nabadzīga.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo01.jpg
 | att_nosaukums = [[Parastais krupis]] (''Bufo bufo'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 |      binomial = Bufo <small>([[François-Alexandre de Garsault|Garsault]], 1764)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Batrachus''
*''Phryne''
*''Pegaeus''
*''Platosphus''
*''Bufavus''
*''Torrentophryne''
}}

sentences: Ir aprakstīts daudz '''[[ozolu mūķene]]s''' [[Parazitoīdi|parazitoīdu]], [[Plēsējs|plēsēju]], [[Infekcija|infekciju]] un citu dabisko [[Dabisks ienaidnieks|ienaidnieku]].

sentences:
{{Valodas infokaste
 |        name = Papjamento
 |  nativename = ''Papiamentu''
 |      states = [[Aruba]], [[Kirasao]], [[Bonaire]]
 |    speakers = 341 300<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ethnologue.com/language/pap|title=Papiamentu | Ethnologue|date=October 23, 2019|website=web.archive.org|access-date={{dat|2021|06|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023172701/https://www.ethnologue.com/language/pap}}</ref>
 |      script = [[latīņu alfabēts]] (papjamento ortogrāfija)
 | familycolor = Kreolu
 |        fam1 = [[portugāļu kreoliskās valodas]]
 |        fam2 =
 |        iso2 = pap
 |        iso3 = pap
 |         map = Papjamento izplatība
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           name = Amerikas lidvāvere
|         attēls = Glaucomys sabrinus.jpg
|  att_nosaukums = [[Ziemeļlidvāvere]] (''Glaucomys sabrinus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveres
|    apakšdzimta = Sciurinae
| apakšdzimta_lv = Parastās koku vāveres
|          cilts = Pteromyini
|       cilts_lv = Lidvāveres
|       binomial = Pteromyini <small>([[Johann Friedrich von Brandt|Brandt]], 1855)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
, uz kura karoga ir frāze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" krievu valodā.]]
'''"Visu zemju proletārieši, savienojieties!"''' ({{val-de|Proletarier aller Länder, vereinigt euch!}}) ir viens no pazīstamākajiem [[komunisms|komunistiskajiem]] [[lozungs|lozungiem]]. Pirmo reizi to lietoja [[Kārlis Markss]] un [[Frīdrihs Engelss]] savā darbā "[[Komunistiskās partijas manifests]]".

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Birmingemas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Chads_Cathedral_1.jpg
| image_size            =
| caption               = Birmingemas katoļu katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Birmingemas katoļu katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 52.4855
| longd                 = -1.8986
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Birmingema}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Ogestess Pjūdžins]] (''Augustus Pugin'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1839. gads
| year_completed        = 1841. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis]]
}}
<mapframe text="Birmingemas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1138085"
}
</mapframe>
'''Svētā Čeda Metropoles Katedrāles baznīca un bazilika''', saukta arī '''Svētā Čeda katedrāle''' ({{val|en|Metropolitan Cathedral Church and Basilica of Saint Chad}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]] un [[bazilika]], kas atrodas [[Anglija]]s [[Rietummidlendas grāfiste]]s [[Birmingema]]s pilsētā. 19. gadsimta vidū celtā baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Birmingemas arhidiecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Minerālu klase''' ir augstākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas sistēmas pamatvienība. Mūsdienās apzināti ap 4000 minerālu veidi un vienkāršākai šī lielā vienību skaita iepazīšanai ir nepieciešama ērta klasifikācijas sistēma. Mūsdienās paralēli pastāv vairākas minerālu klasifikācijas sistēmas.

sentences:
{{infobox
| bodyclass = vevent
| bodystyle = width: 300px
| abovestyle = font-size: 125%; background-color: #CEE0F2; vertical-align: middle
| aboveclass = summary
| above = {{{title|{{PAGENAMEBASE}}}}}

sentences:
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Giro d'Italia|Posmu uzvaretaji]]

sentences: '''Perturbācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] novirze no teorētiski izrēķinātās [[trajektorija]]s cita debess ķermeņa pievilkšanas spēka iedarbībā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = Friedrich Georg Wilhelm von Struve
|         attēls = PGRS 2 081 Struve - crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1793
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Altona pie [[Hamburga]]s (tagad - {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Pulkova pie [[Pēterburga]]s, {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{DEN}}, {{RUS}}
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Tērbatas universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[ģeodēzija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[dubultzvaigzne|dubultzvaigžņu]] katalogi, <br /> [[Strūves ģeodēziskais loks]]
|    apbalvojumi = Britu Karaliskās astronomijas biedrības Zelta medaļa (1826)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Friedrich Georg Wilhelm von Struve, Friedrich Wilhelm Struve, Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Василий Яковлевич Струве}}, [[1793]] — [[1864]]) bija vācu [[astronomija|astronoms]], [[Tērbatas universitāte]]s profesors (1818), Tērbatas observatorijas direktors (1820—1839), vēlāk [[Pulkovas observatorija]]s direktors (1839—1862).

sentences:
. gadā]]
'''Reiha tautas apgaismības un propagandas ministrija''' ({{val|de|Reichsministerium für Volksaufklärung und Propaganda}}) bija ministrija, kura [[Trešais reihs|Trešajā reihā]] nodarbojās ar [[nacionālsociālisms|nacionālsociālistiskas]] [[ideoloģija]]s propagandēšanu un reizē atbildēja par kultūru, mākslu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Flacourtia indica fruit in Hyderabad W IMG 7482.jpg
| att_izmērs     =
| att_nosaukums  = Indijas batakoplūme [[Haidarābādu|Haidarābādā]] [[Indija|Indijā]].
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| kārta          = Malpighiales
| kārta_lv       = Malpīgiju rinda
| dzimta         = Salicaceae
| dzimta_lv      = Vītolu dzimta
| ģints          = Flacourtia
| ģints_lv       = Batakoplūmes
| suga           = Flacourtia indica
| suga_lv        = Indijas batakoplūme
| kategorijas = nē
}}
'''Indijas batakoplūme''' (''Flacourtia indica'') ir [[batakoplūmes|batakoplūmju]] [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[suga]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/tpl/record/tro-13200005 |title=The Plant List. A working list of all plants: Flacourtia indica |access-date={{dat|2016|06|10||bez}} |archive-date={{dat|2021|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210921060618/http://www.theplantlist.org/tpl/record/tro-13200005 }}</ref><ref>[https://npgsweb.ars-grin.gov/gringlobal/taxonomydetail.aspx?id=17118 U.S. National Plant Germplasm System: Taxon Flacourtia indica (Burm.f.) Merr.]</ref> kas sastopama [[Āfrika]]s un [[Āzija]]s [[tropi|tropos]] un [[subtropi|subtropos]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Trākls
|         attēls = Georg Trakl.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = [[Zalcburga]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1914
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 03
|        m_vieta = [[Krakova]], [[Austroungārija]]
(tagad {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[austrieši|austrietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Trakl Signature.gif
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = aptiekārs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =1900-1914
|          žanri =[[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni =[[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi = *''Der Herbst des Einsamen''
*''Verfall''
*''Grodek''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''PSRS Valsts domes lēmums par Latvijas Republikas neatkarības atzīšanu''' ({{val|ru|Постановление Госсовета СССР от 06.09.1991 N ГС-2 "О признании независимости Латвийской Республики"}}) ir dokuments, ar kuru 1991. gada 6. septembrī [[PSRS Valsts dome]] atzina [[Latvijas Republika]]s neatkarību. Ar šo lēmumu [[Padomju Savienība]] netieši atzina 1940. gada [[Latvijas okupācija (1940)|Latvijas okupācijas]] nelikumību ("konkrētos vēsturiskos un politiskos apstākļus pirms Latvijas Republikas iestāšanās PSRS") un aicināja sākt [[diplomātija|diplomātiskas]] sarunas ar Latvijas Republiku par pilsoņu tiesību un PSRS ekonomisko, politisko, militāro, robežaizsardzības, humanitāro un citu interešu nodrošināšanu. Tika izteikts atbalsts Latvijas Republikas vēlmei iestāties [[ANO]] un [[EDSO]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bestpravo.ru/sssr/eh-praktika/f3v.htm |title=Постановление Госсовета СССР от 06.09.1991 N ГС-2 "О признании независимости Латвийской Республики" |access-date=13.08.2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150316223001/http://bestpravo.ru/sssr/eh-praktika/f3v.htm |archivedate=16.03.2015 }}</ref> Plānotās Latvijas-PSRS sarunas izjuka [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] dēļ.

sentences: '''Akūtas fāzes olbaltumi''' ir [[Asins|asins]] [[Olbaltums|olbaltumu]] klase, kuru līmenis vai nu palielinās (pozitīvi akūtas fāzes olbaltumi) vai pazeminās (negatīvi akūtas fāzes olbaltumi) [[organisms|organisma]] atbildes reakcijā uz [[Iekaisums|iekaisumu]]. Šādu atbildes reakciju dēvē par akūtas fāzes reakciju. Akūtas fāzes atbildes reakcija ir nespecifiska un kompleksa organisma reakcija, kuru stimulē dažādi faktori ([[trauma]]s, organiski bojājumi, [[stress]], [[iekaisums]], [[Audzējs|audzēji]]).<ref name="Tothova.etal2014"/>

sentences: '''Pasaules izstāde Parīzē''' ({{val|fr|Exposition universelle de Paris}}) bija starptautiska izstāde, kas notika [[Francija]]s galvaspilsētā no [[1889]]. gada 6. maija līdz 31. oktobrim. Tās galvenā tēma bija [[Franču revolūcija]]s simtgade. Tā bija desmitā pēc kārtas no starptautiskajām 19. gadsimtā popularizētajām [[Pasaules izstāde|pasaules izstādēm]], no kurām pirmā bija [[Lielā izstāde]] (''The Great Exhibition'') [[Londona|Londonā]]. Vairākas celtnes bija uzbūvētas speciāli šim notikumam. No tām līdz mūsu dienām ir saglabājies [[Eifeļa tornis]].<ref name="expounparis">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.expositions-universelles.fr/1889-exposition-universelle-paris.html|title=1889 exposition universelle. Commémoration du centenaire de la révolution française.|publisher=expositions-universelles.fr|accessdate={{dat|2014|8|11||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kvadrāts
| operators =
| attēls = Kvadrats-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Rūbens Ēstlunds]]
| producents =
| scenārijs = Rūbens Ēstlunds
| aktieri = * [[Klāss Bangs]]
* [[Elizabete Mosa]]
* [[Dominiks Vests]]
* [[Terijs Notarijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Square''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2017|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2017|8|25|Zviedrija}}
| ilgums = 151 minūtes
| valsts = * {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{DEN}}
| valoda = * [[Zviedru valoda|zviedru]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Dāņu valoda|dāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2651031041/|title=The Square |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kvadrāts"''' ({{Val|en|The Square}}) ir 2017. gada [[Zviedrija]]s, [[Francija]]s, [[Vācija]]s un [[Dānija]]s kopražojuma [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rūbens Ēstlunds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klāss Bangs]], [[Elizabete Mosa]], [[Dominiks Vests]] un [[Terijs Notarijs]]. Filma aizskar tādas tēmas kā [[vārda brīvība]] un [[politkorektums]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/square-review-1005693/|title=‘The Square’: Film Review {{!}} Cannes 2017|last=McCarthy|first=Todd|last2=McCarthy|first2=Todd|website=The Hollywood Reporter|access-date=2022-06-02|date=2017-05-19|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zāle
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Saale
| attēls            = ICE bei Saaleck.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ātrgaitas dzelzceļa tilti pār Zāli
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 413
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 3
| baseins           = 23 700
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=50 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
}}
'''Zāle''' ({{val-de|Saale}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]]. [[Elba]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. No [[Halle]]s kanalizēta (vairākas [[slūžas]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Tantala(V) oksīds
|                 attēls =
|         citi nosaukumi = Ditantala pentoksīds, tantala pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-61-0
|        ķīmiskā formula = Ta2O5
|                molmasa = 441,893
|                blīvums = 8180
|      blīvuma komentārs = (β-Ta2O5)<ref name="Tom 4">{{Grāmatas atsauce |title=Химическая энциклопедия. Том 4 |last=Кнунянц |first=И. Л. |author2=Н. С. Зефиров |author3=Н. Н. Кулов |year=1995 |publisher=Большая российская энциклопедия}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 1887 °C<ref name="Tom 4" />
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Tantala(V) oksīds''' (arī '''tantala pentoksīds''', '''tantāla pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[tantals|tantala]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir [[inertums|inerts]] oksīds.<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> Sastopams dabā [[minerāls|minerālos]] [[tantalīts|tantalītā]] un [[kolumbīts|kolumbītā]]. Eksistē arī minerāls tantīts, kas ir tīrs tantala pentoksīds, bet tas ir sastopams ļoti reti.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.mindat.org/min-3884.html |title=Tantite: Tantite mineral information and data |website=Mindat.org |accessdate=2016-03-03}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Gailīšu pagasts
| karte             = Gailīšu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Gailīšu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Gailīšu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs2           = [[Uzvara (Gailīšu pagasts)|Uzvara]]
| platība           = 80,2
| iedzīvotāji       = 2594<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2594 / 80.2 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.gailisi.lv
}}

sentences: '''Pampas''' ir plaši, līdzeni apgabali [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], galvenokārt [[Argentīna|Argentīnā]] un [[Urugvaja|Urugvajā]]. Pampas ir [[stepe]]s forma. Pampas izvietojušās daļā no [[Laplatas līdzenums|Laplatas līdzenuma]]. Pampām raksturīga [[lakstaugs|zālaugu]] veģetācija ar atsevišķām [[koks|koku]] audzēm. Pampas ir lieliskas [[ganības]] liellopiem un citiem mājlopiem. No savvaļas dzīvniekiem pampās dzīvo [[nandu]], [[gvanako]] un citas sugas, kas pielāgojušās šiem dabas apstākļiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fokuss
| attēls                   = 2015 Focus film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Focus''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 =
* [[Džons Rekva]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         =
* Džons Rekva
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Kramer & Sigman Films]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Zaftig Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|2|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015|title=Focus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601110038/https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=focus2015.htm|title=Focus (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|159,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fokuss"''' ({{val|en|Focus}}) ir 2015. gada romantiska kriminālkomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Rekva]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|27||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Skvoveli
 | native_name              = ''Squaw Valley''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Squaw Valley entrance sign right.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = bottom
 | latd  =  39 | latm  = 11 | lats  = 47 | latNS  = N
 | longd = 120 | longm = 14 | longs =  1 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = {{karogs|Kalifornija}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           =
 | elevation_m              = 1890
 | population_total         = 7777
 | population_as_of         = {{dat|2000|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Skvoveli''' ({{val|en|Squaw Valley}}) atrodas [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šeit atrodas Skvoveli slēpošanas kūrorts. {{oss|Z=1960}}. gadā te notika [[ziemas olimpiskās spēles]], tā ir mazākā vieta pasaulē, kas organizējusi Olimpiskās spēles.{{fact}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Argulus sp. (YPM IZ 101463).jpeg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Maxillopoda
| klase_lv =Žokļkājvēži
| apakšklase =Branchiura
| apakšklase_lv =Karputis
| kārta =Arguloida
| iedalījums=
** {{TaksoSaite|Argulidae}}
** {{TaksoSaite|Dipteropeltidae}}
}}
'''''Arguloida''''' ir [[Žokļkājvēži|žokļkājvēžu]] apakšklases - [[Karputis|karputu]] (''Branchiura'') vienīgā recentā kārta. Karputis mēdz dēvēt arī par zivjēžiem, zivjutīm. Karputis sastopamas kā saldūdeņos, tā sāļūdeņos, tās ir īslaicīgi zivju ārējie parazīti ([[ektoparazīti]]).
== Morfoloģija ==
Ķermeņa ārējā uzbūve skaidri liecina par pusparazītisku dzīvi, kā arī par to radniecību ar [[airkāji (vēžveidīgie)|airkājiem]]. [[Bioloģisks ķermenis|Ķermenis]] plakans, ovāls, 2–10 mm garš. [[Galva]] saplūdusi ar pirmo krūšu segmentu. Trīs segmentu krūšu nodalījumam ir trīs pāri divzarainu peldkāju. Pakaļējais ķermeņa nodalījums ir nesegmentētais divdaļīgais [[vēders]]. [[Augšžokļi]] pārveidojušies par [[stileti]]em, bet pirmais žokļkāju pāris par spēcīgiem [[piesūcekņi]]em. No [[olas]] izšķīlies [[kāpurs]] maz atšķiras no pieauguša [[dzīvnieki|dzīvnieka]].

sentences: '''Maideli''' ({{val|de|Maydell}}) jeb '''Maideļi''' ({{val|ru|Майдель}}) bija [[senprūši|senprūšu]] izcelsmes [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta viduslaiku [[Livonijas Konfederācija|Livonijas Konfederācijā]], vēlāk Krievijā un Vācijā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Party''
| operators =
| attēls = Party moviep.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Bleiks Edvardss]]
| producents = Bleiks Edvardss
| scenārijs = * Bleiks Edvardss
* Toms Valdmans
* Frenks Valdmans
| aktieri = * [[Pīters Selerss]]
* [[Klodīne Lonžē]]
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| oriģinālnos = ''The Party''
| studija = ''The Mirisch Corporation''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|4|4}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Party''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Bleiks Edvardss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pīters Selerss]] un [[Klodīne Lonžē]].

sentences: '''Trimino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no trīs vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv divi unikāli trimino. Ar rotācijām, pastāv sešas trimino pozīcijas, pagriežot trimino par 90, 180 un 270 [[Grāds (leņķis)|grādiem]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Canders
|     vārds_orig = ''Friedrich Zander''
|         attēls = Stamps of Latvia, 2012-22.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Kislovodska|Kislovodskā]], [[Krievijas PFSR]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Artūrs Canders
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Rūpnīcas «[[Provodņiks]]» (Rīgā) un «Motors» (Maskavā), Centrālais konstruktoru birojs «Aviatrest», Aviācijas motorbūves institūts
|     alma_mater = Dancigas augstākā tehniskā skola, [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[inženierija]], raķešbūve
|    pasniedzēji = [[Pauls Valdens]]
|       studenti = [[Sergejs Koroļovs]]
|     sasniegumi = Izgudrojis reaktīvo dzinēju, kas darbojās ar [[sašķidrinātais skābeklis|sašķidrināto skābekli]] un benzīnu. Radījis kosmisko lidojumu teoriju.
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Cirvis''' ir [[darbarīks]], kuru izmanto galvenokārt [[koksne]]s apstrādei, bet ticis izmantots arī kā [[aukstais ierocis|ierocis]] ([[āva]]) un ceremoniāls vai [[heraldika|heraldisks]] simbols. Ir pazīstami arī metamie cirvji. Tas ticis lietots jau pirms vairākiem tūkstošiem gadu.

sentences: '''24. septembris''' ir gada 267. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (268. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 98 dienas.

sentences:
s zeķes]]
'''''Zeķes''''' ir [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru velk [[kāja|kājās]]. Tā uzdevums ir sildīt kājas un uzsūkt [[sviedri|sviedrus]], kas izdalās no [[pēda|pēdām]], kā arī novērst kāju berzēšanos ar [[apavi]]em. Mūsdienās zeķes bieži vien ir neatņemama [[stils|stila]] un [[mode]]s sastāvdaļa. Zeķes var būt gan [[adīšana|adītas]], gan [[aušana|austas]], gan tamborētas, gan [[pīšana|pītas]]. Arī materiāls, no kura izgatavo zeķes, var būt dažāds. Tas var būt [[neilons]], [[vilna]], [[kokvilna]], [[akrils]], [[poliesters]]. Zeķes gatavo arī no [[lini|linu]] un [[zīds|zīda]] audumiem.

sentences: '''Tranzē''', vēlāk arī '''Tranzē-Rozeneki''' ({{val|de|von Transehe-Roseneck}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimta vidū ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences: '''Oreola efekts''' jeb '''halo efekts''' ir kognitīvs [[apziņa]]s [[aizspriedums]], [[spriedums|spriedumu]] par kāda cilvēka raksturu balstot uz kopējo iespaidu, ko šī persona rada. Oreola efekts ir sastopams tiesas sēdēs, izglītības iestādēs un ikdienas [[saskarsme|saskarsmē]]. Jēdzienu ieviesis psihologs Edvards Torndaiks; līdztekus pētnieki ir studējuši šo efektu saistībā ar pievilcību un tā ietekmi uz tiesu un izglītības sistēmu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cabbage and cross section on white.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|         binomial = Brassica oleracea
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pelču pagasts
| karte             = Pelču pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Pelču pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Pelču pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Pelči
| platība           = 56,57
| iedzīvotāji       = 1077<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1077 / 56.57 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.pelci.lv
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Francis Eduards fon Totlēbens
|          vārds_orig = ''Franz Eduard Graf von Tottleben''
|              attēls = Eduards Totlēbens.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1818
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1884
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 1
|             m_vieta = [[Bādzodene]], [[Vācijas impērija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Francis Eduards fon Totlēbens''' (''Franz Eduard Graf von Tottleben (Todleben)'', {{val|ru|Эдуард Иванович Тотлебен}}; {{dat|1818|5|20|N}} — {{dat|1884|7|1|N}}) bija Latvijā dzimis [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s armijas ģenerālinženieris, cietokšņu būves speciālists, militārais teorētiķis.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Silvija Plāta
|     vārds_orig    = ''Sylvia Plath''
|         attēls    = Sylvia plath.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1932
|     dz_mēnesis    = 10
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1963
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 11
|        m_vieta    = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[Amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
|        dzimums    = S
|         vecāki    = Oto Plāts, Aurēlija Plāta (dzim. Šobere)
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Teds Hjūzs]]
|          bērni    = Frīda Hjūza, Nikolass Hjūzs
|       paraksts    = Sylvia Plath signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejniece un rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    = [[autobiogrāfija]], [[dzeja]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[grēksūdzes dzeja]]
|slavenākie darbi   = krājums "''Ariel''" (1965); romāns "[[Stikla kupols]]" (''The Bell Jar'', 1963)
|    ietekmējies    = [[V. H. Odens]], [[Roberts Louels]]
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    = [[Smita koledža]], [[Kembridžas Universitāte]]
|    apbalvojumi    = [[Pulicera balva]] (1982, pēc nāves)
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{citas nozīmes|ASV štatu|Džordžija (nozīmju atdalīšana)|Džordžija}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Džordžija
Georgia
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = angļu
| galvaspilsēta = [[Atlanta]]
| pilsēta = [[Atlanta]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[2. janvāris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = GA US-GA
| mājaslapa = [http://www.georgia.gov www.georgia.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 10 711 908
| iedzīvotājiV = 8
| iedzblīvums = 71,5
| iedzblīvumsV = 18
| ieņēmumi = 56 183
| ieņēmumiV = 33
| rase = baltie - 59,7%
melnie - 30,5%
| reliģija = [[protestanti]] - 67%
[[katoļi]] - 9%
nereliģiozi - 18%
| platība = 153 909
| platībaV = 24
| garums = 480
| platums = 370
| ūdens = 2,6
| augstums = 1 458
| Vaugstums = 180
| Zaugstums = 0
}}
'''Džordžija''' ({{val|en|Georgia}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štats]], kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar [[Tenesī]] un ar [[Ziemeļkarolīna]]s štatu ziemeļos, ar [[Dienvidkarolīna]]s štatu ziemeļaustrumos, ar [[Florida]]s štatu dienvidos, ar [[Alabama]]s štatu rietumos, kā arī ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] dienvidaustrumos. Džordžijas štata [[galvaspilsēta]] un lielākā pilsēta ir [[Atlanta]]. Štata kopējā platība ir 153 909 km², pēc 2019. gada datiem štatā dzīvo 10,62 miljoni iedzīvotāju. Tas ir 24. lielākais ASV štats pēc platības un 8. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 159 apgabalos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=CaH2
|molmasa=42,10
|blīvums=1900
|kušanas temperatūra=816 °C (ūdeņraža plūsmā)<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 600 °C<ref name="shII" />
}}
'''Kalcija hidrīds''' (CaH2) ir [[kalcijs|kalcija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]], kas pieder pie jonu [[hidrīdi]]em. Tīrs kalcija hidrīds ir balti ortorombiski kristāli (kristalizējas līdzīgi [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]). Parasti kalcija hidrīds ir pelēcīgs, jo kāri reaģē ar gaisa mitrumu. Kalcija hidrīds nešķīst nekādos organiskos šķīdinātājos.

sentences: Šis ir pašreizējo '''katoļu reliģisko institūtu saraksts'''. Lielākā daļa ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] institūti, tomēr ir iekļauti arī Austrumu katoļu institūti.

sentences: '''Elektriskā lauka indukcija''' (vienkārši — '''elektriskā indukcija''') <math>\vec{D}</math> ir [[Vektors|vektoriāls]] [[Fizikāls lielums|lielums fizikā]], kas vienāds ar [[Elektriskā lauka intensitāte|elektriskā lauka intensitātes]] <math>\vec{E}</math> [[Dielektriķis|dielektriķī]] un [[Dielektriķu polarizēšanās|dielektriķa polarizētības]] <math>\vec{P}</math> summu:

sentences: '''Balkānu federācija''' jeb '''Balkānu Federatīvā Republika''' bija [[Federācija (valsts)|federālas]] vai [[Konfederācija|konfederālas]] valsts projekts, kas radās 19. gadsimta beigās un ietvēra [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]], [[Bulgārija|Bulgāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]], [[Albānija|Albāniju]] un [[Grieķija|Grieķiju]], un kura pamatā galvenokārt bija [[Kreisa politika|kreisā politiskā ideoloģija]].

sentences: '''Jaunā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' aizvieto 1837. gadā izstrādāto un vēlāk vairākkārt pārveidoto [[vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma|veco Danas minerālu klasifikācijas sistēmu]], kura vairāk nekā 150 gadus ir bijusi noteicošā [[minerāls|minerālu]] sistemātikas un klasifikācijas sistēma.

sentences:
'''Virsmaktīvās vielas''' (VAV) ir tādas vielas, kas samazina [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] starp diviem šķidrumiem vai starp šķidrumu un cietu vielu. Virsmaktīvās vielas tiek izmantotas tīrīšanas līdzekļos, [[dezinfekcija|dezinfekcijā]], vides mitrināšanā, [[emulgators|emulģēšanā]], [[putu veidotāji|putu veidošanā]] un vielu [[dispersija|disperģēšanā]] vidē. Pēc to īpašībām var izdalīt, kuras virsmaktīvās vielas būs piemērotākas konkrētajam pielietojumam.
* [[Anjoni]]skās – tīrīšanas līdzekļiem, [[adsorbcija]]i uz polārām virsmām,
* nejoniskās – stabilas mainīgos [[pH]] līmeņos,
* [[katjoni]]skās – adsorbcijai uz virsmām,
* [[sulfonāti]] – stabili šķīdumos,
* [[sulfāti]] – nestabili šķīdumos,
* [[etoksilāti]] – stabili cietā [[ūdens|ūdenī]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Šīrons''' ir uzvārds<!-- Kādas izcelsmes? Ebreju? -->. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
[[temperatūra]] nākamajai dienai. Ar '''Ω''' apzīmē matemātisku telpu ar visām temperatūrām. Katra atsevišķa temperatūra ir gadījuma notikums ar savu varbūtību.]]
, kurai atšķirīgi gadījuma lielumi {-1; +1}, bet vienādā varbūtība 1/2.]]
 ''F(x)'' izmainās lēcienveidā.]]
. Nepārtrauktajā situācijā varbūtību sadalījuma funkcija ''F(x)'' ir monotoni augšupejoša līkne (zilā krāsa)]]
'''Gadījuma lielums''' ir [[skaitlis]]ka vērtība, kuru piešķir katram gadījuma notikumam. [[Varbūtību teorija]]s uzdevums ir noteikt gadījuma lieluma iespējamās vērtības un to [[varbūtība]]s vēl nenotikušiem izmēģinājumiem, izmantojot jau notikušu mēģinājumu rezultātus. Gadījuma lielumu apzīmē ar tā vērtību vai vispārīgāk ar ''X''.

sentences:
'''Fāžu likums''' apraksta sakarību starp iespējamo brīvības pakāpju skaitu (''B''), [[fāze (termodinamika)|fāžu]] skaitu (''F'') un komponentu skaitu (''K''), līdzsvarā esošā [[Noslēgta sistēma|slēgtā sistēmā]].
:<math>B=K-F+2 \ </math>
Tas nozīmē, ka līdzsvara apstākļos [[Gibsa enerģija]] visām fāzēm ir vienāda. Sistēmas mainīgie parametri var būt [[temperatūra]] un [[spiediens]].

sentences: '''Radars''', arī '''radiolokators''', ir ierīce, kas paredzēta, lai atklātu tuvumā esošos objektus un mērķus, un, mūsdienās, arī, lai noteiktu attālumu un virzienu uz tiem. Latviešu valodā lieto trīs dažādus nosaukumus, kuri apzīmē vienu un to pašu iekārtu: radars (cēlies no angļu valodas), lokators (cēlies no krievu valodas) un radiolokators. Radara galvenās sastāvdaļas ir raidītājs, [[antena]]s iekārta, mikseris, uztvērējs, [[displejs]] un barošanas iekārta.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Pola Emīla Viktora Francijas polārais institūts
| Logo                = [[File:Logo - IPEV.svg|120px]]
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1992|1|13}}
| Sēdeklis            = [[Pluzāna]], {{FRA}}
| Vadība              = Žeroms Šapelā
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [https://www.institut-polaire.fr institut-polaire.fr]
}}
'''Pola Emīla Viktora Francijas polārais institūts''' ({{val|fr|Institut polaire français Paul-Emile Victor}}, ''IPEV'') ir [[Francija]]s pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros pētījumus [[Arktika|Arktikā]] un [[Antarktika|Antarktikā]]. Dibināts {{dat|1992|}}, reorganizējot 1947. gadā dibinātās Francijas Polārās ekspedīcijas, un nosaukts par godu franču polārpētniekam un etnogrāfam [[Pols Emīls Viktors|Polam Emīlam Viktoram]]. Galvenais birojs atrodas [[Pluzāna|Pluzānā]], [[Bretaņa|Bretaņā]].

sentences:
[[Kategorija:Kristietība]]
[[Kategorija:Reliģiskā uzvedība un pieredze]]

sentences:
[[File:HD-Rayleigh-Taylor.gif|thumb|320px|Hidrodinamikas [[simulācija]] (''Rayleigh–Taylor'' nestabilitāte attēlota <ref>Shengtai Li, Hui Li "Parallel AMR Code for Compressible MHD or HD Equations" (Los Alamos National Laboratory) [http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160303182548/http://math.lanl.gov/Research/Highlights/amrmhd.shtml |date={{dat|2016|03|03||bez}} }} {{en ikona}}</ref>) ]]
'''Hidrodinamika''' ir [[hidromehānika]]s nodaļa, kas aplūko nesaspiežamu šķidrumu kustību un to mijiedarbību ar cietiem ķermeņiem.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sebaina Zeme
|attēls              = Sassendalen 2.jpg
|attēla paraksts     = Sasendālenes ainava
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Sebaina Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Sabine Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm=17 |lats= |latNS=N
|longd=18|longm=00 |longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 80
|platums             = 50
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Bikhja]]
|augstums            = 1111
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      =
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Sebaina Zeme''' ({{val|no|Sabine Land}}) ir neapdzīvots dabas apgabals [[Špicbergena]]s vidusdaļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/13d0f146-2b90-5fe4-b70f-1c39465c97d3 NPDC. Sabine Land]</ref> Ziemeļrietumos robežojas ar [[Binsova Zeme|Binsova Zemi]], ziemeļos — ar [[Ūlava V Zeme|Ūlava V Zemi]], dienvidos — ar [[Hēra Zeme|Hēra Zemi]], bet dienvidrietumos — ar [[Nordenšelda Zeme|Nordenšelda Zemi]]. Austrumos tās krastus apskalo [[Stūrfjords]], bet rietumos — [[Tempelfjords]]. Nosaukta par godu īru astronomam un ģeofiziķim ģenerālim Edvardam Sebainam ''(Edward Sabine)'', kurš 19. gadsimta sākumā Špicbergenā veica svārsta novērojumu.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Madagaskaras
| Article =
| Type = Valsts karogs
| Image = Flag of Madagascar.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = [[1958]]. gada [[14. oktobris]]
| Design =
| Designer =
}}
'''Madagaskaras karogs''' ir viens no [[Madagaskara]]s nacionālajiem simboliem.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .cs
|background            = #CCF
|atklāts               = 1990
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Dzēsts
|reģistrācija          = Nav
|sponsors              = Nav
|domātais-pielietojums = [[Čehoslovākija|Čehoslovākiju]] saistīta darbība (sākotnēji, pirms dzēšanas), vēlāk [[Serbija un Melnkalne|Serbiju un Melnkalni]] (rezervēts, bet netika izmantots)
|reālais-pielietojums  = Tika izmantots [[Čehoslovākija|Čehoslovākijā]], bet nekad netika izmantots [[Serbija un Melnkalne|Serbijā un Melnkalnē]]
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Nav
|dokumenti             = Nav
|strīdu-risināšana     = Nav
|mājas-lapa            = Nav
|}}

sentences:
[[Kategorija:Sporta slavas zāles]]
[[Kategorija:Hokejisti]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes =
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

sentences: '''Vesterns''' ({{val-en|western}} — ‘rietumi’) ir [[māksla]]s žanrs [[literatūra|literatūrā]], [[kino]], [[glezniecība|glezniecībā]] un [[tēlotāja māksla|tēlotājmākslā]], kas attēlo notikumus [[Ziemeļamerika]]s Rietumos ([[Mežonīgie rietumi|Mežonīgajos rietumos]]) un romantizē [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Rietumu dzīves veidu.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Deivids Ogdens Staierss
 |            vārds_orig = ''David Ogden Stiers''
 |                attēls = David Ogden Stiers 1977.jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Deivids Ogdens Staierss 1977. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1942|10|31}}
 |              dz vieta = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Peorija}}
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2018|3|3|1942|10|31}}
 |            mirš vieta = {{vieta|ASV|Oregona|Ņūporta|3s=Ņūporta (Oregona)}}
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = aktieris, diriģents
 |         darbības gadi = 1971–2018
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Deivids Allens Ogdens Staierss''' ({{val|en|David Allen Ogden Stiers}}; dzimis {{dat|1942|10|31}}, miris {{dat|2018|3|3}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[aktieris]], balss aktieris un diriģents. Viņš piedalījās daudzos [[Brodvejas teātris|Brodvejas]] iestudējumos.

sentences: '''Vēderprese''' ir [[fizisks vingrinājums]], kas nodarbina [[gurnu liecējmuskuļi|gurnu liecējmuskuļus]] un [[vēdera muskuļi|vēdera muskuļus]]. Vingrinājumu veic atrodoties guļus uz [[mugura]]s ar saliektiem [[celis|ceļiem]] un uz [[plecs|pleciem]] vai aiz [[galva]]s sakrustotām [[roka|rokām]] un paceļot [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]] augšdaļu (līdz dibenam) līdz [[elkonis|elkoņi]] pieskaras ceļiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Eglaines pagasts
| karte             = Eglaines pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Eglaine (Eglaines pagasts)|Eglaine
| platība           = 79,2
| iedzīvotāji       = 1023<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1023 / 79.2 round 1}}
| izveidots         = 1889
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.eglaine.lv
}}
'''Eglaines pagasts''' ir viena no [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] administratīvajām teritorijām, [[Lietuva]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Subate]]s pilsētu, [[Prodes pagasts|Prodes]], [[Bebrenes pagasts|Bebrenes]], [[Pilskalnes pagasts (Ilūkstes novads)|Pilskalnes]] un [[Šēderes pagasts|Šēderes]] pagastiem, kā arī Lietuvas [[Panevēžas apriņķis|Panevēžas apriņķa]] [[Roķišķu rajons|Roķišķu rajona]] [[Obeļu seniūnija|Obeļu seniūniju]] un [[Utenas apriņķis|Utenas apriņķa]] [[Zarasu rajons|Zarasu rajona]] [[Suvieku seniūnija|Suvieku seniūniju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences: '''Tabaka''' ir [[lauksaimniecība]]s produkts, ko iegūst no [[tabakas|tabaku]] ģints (''Nicotiana'') augu [[lapas|lapām]]. Tabaka tiek izmantota [[cigarete|cigarešu]] un [[cigārs|cigāru]] ražošanā. Lai varētu smēķēt, arī [[pīpe|pīpēs]] ir nepieciešams ievietot tabaku. Tabaka augstā koncentrācijā satur [[nikotīns|nikotīnu]]. Sausa tabaka var saturēt līdz pat 5% nikotīna.

sentences:
{{islāms}}
'''Zakā''' ({{val-ar|زكاة}}, {{izrunā|zæˈkæː}}) ir ceturtais no [[islāma pieci pīlāri|islāma pieciem pīlāriem]]. Tā ir [[labdarība]]s nodeva, kad tiek veikts īpašs ikgadējs neaiztikto uzkrājumu 2,5% daļas ziedojums labdarības mērķiem. Tas palīdz pārkāpt iekšējo [[skopums|skopumu]] un atsvešinātību no citu problēmām.

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences:
[[Kategorija:Izdevējdarbība]]
[[Kategorija:Ciparu tehnoloģijas]]
[[Kategorija:Mediju tehnoloģijas]]

sentences: '''Bezsala periods''' ir ilggadējs vidējais laika periods starp pēdējo pavasara [[salna|salnu]] un pirmo rudens salnu. [[Latvija|Latvijā]] tā ilgums ir apmēram 140 dienas.{{nepieciešama atsauce}} Tā ilgums parasti pieaug virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem, tas ir, ziemeļos tas ir īsāks, bet dienvidos garāks, piemēram, [[Jamalas pussala|Jamalas pussalā]] [[Krievija|Krievijā]] bezsala perioda ilgums ir tikai 45 dienas, bet [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]] — 190 dienas. Bieži vien zināšanas par bezsala perioda ilgumu kādā noteiktā vietā noder [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]], piemēram, audzējot kādu lauksaimniecības kultūru, jāzin, vai tā paspēs dot augļus šajā laika periodā, vai arī tā nosals vēl pirms tam, kad būs saziedējusi un devusi ražu.

sentences: '''Ierobežojumi''' nodrošina biznesa prasību un datu integritātes īstenošanu datubāzē. Ir vairāku veidu ierobežojumi.

sentences: '''Fēlinga šķīdums''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] un [[ketoni|ketonu]] funkcionālo grupu noteikšanai šķīdumā. Metodi 1849. gadā izstrādāja vācu ķīmiķis [[Hermanis Fēlings]].

sentences: '''Vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' ir ilgstoši populārākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas un sistemātikas sistēma.

sentences: '''Nervu audi''' ir kopīga [[Neirons|nervu šūnu]] un [[Neiroglija|neiroglijas šūnu]] sistēma.<ref name="Biology"/><ref name="Morph"/> Šīs šūnas izpilda specifiskas funkcijas: kairinājuma uztveres, uzbudināšanas, impulsu izstrādāšanas un  nosūtīšanas. Nervu audi ir galvenais [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] orgānu uzbūves pamats. Šie [[Orgāns|orgāni]] veic visu [[Audi|audu]] un orgānu regulāciju, to integrāciju organismā un saiti ar ārējo vidi.<ref name="Morph"/>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1279. gada Aizkraukles kauju|Aizkraukles kauja|Aizkraukles kauja}}
s karte XIII. gs. Kauja notika uz dienvidiem no [[Aizkraukle]]s (kartē: ''Ascheraden'').]]

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences: '''Papīra saspraude''' ir spīļveida [[kanceleja]]s priekšmets, kas ir domāta vairāku [[papīrs|papīra]] lapu saspraušanai kopā. Tā ir veidota no noteiktā veidā salocīta [[tērauds|tērauda]] [[stieple]]s gabala. Pirmās papīra saspraudes tika izgatavotas 19. gadsimta beigās.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = 1798. gada īru sacelšanās
| partof            = [[Atlantijas revolūcija]]s un [[Francijas revolucionārie kari|Francijas revolucionārajiem kariem]]
| colour_scheme     = background:#bbcccc
| image             = MAXWELL(1845) p184 Defeat at Vinegar Hill.jpg
| image_size        = 300px
| caption           = 1798. gada īru sacelšanās
| date              = 1798. gada 24. maijs — 12. oktobris
| place             = {{flaga|IRL}} [[Īrija]]
| result            = Kroņa spēku apspiešana
* [[Lielbritānijas un Īrijas ūnijas akts|Īrijas parlamenta atcelšana]] un [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes]] izveidošana 1801. gadā
* Mēģinājums atjaunot sacelšanos ar [[Īru sacelšanās 1803. gadā|dumpi Dublinā]] 1803. gadā
* partizānu karš turpinās [[Entrimas grāfiste|Entrimā]] līdz 1800. gadam,  [[Viklovas grāfiste|Viklovā]] līdz 1803. gadam un [[Veksfordas grāfiste|Veksfordā]] līdz 1804. gadam
| combatant1        = {{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Apvienoto īru savienība]]
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Aizsargi (Īrija)|Aizsargi]]
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Francijas Pirmā republika]]
| combatant2        = [[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Lielbritānijas Karaliste]]
* [[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Īrijas Karaliste]]
| commander1        = {{resize|95%|{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Teobalds Volfs Tons]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Henrijs Džojs Makkrakens]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Viljams Eilmers]] (kritis gūstā)
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Entonijs Perijs]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Beginals Hārvijs]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Henrijs Manro]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Džons Mērfijs]]#†
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Žans Ambērs]]}} (kritis gūstā)
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Žans Bompārs]] (kritis gūstā)
| commander2        = {{resize|95%|[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Džons Prets]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Čārlzs Kornvoliss]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Ralfs Aberkrombijs]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Džerards Leiks]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Sers Džordžs Nagents]]
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Viljams Pits Jaunākais]]}}
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Džons Vorenss]]
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Roberts Stjuarts]]
| strength1         = {{resize|95%|50 000 Apvienotie īri
4100 Franču [[Franču revolucionārā armija|karavīri]]
10 [[Francijas Kara flote]]s kuģi<ref>[https://www.bbc.co.uk/history/british/empire_seapower/irish_reb_01.shtml The 1798 Irish Rebellion] (BBC).</ref>}}
| strength2         = {{resize|95%|40 000 [[Milicija (Lielbritānija)|milicija]]
30 000 Britu [[Britu armija|karavīri]]
~25 000 [[brīvprātīgie kavalēristi]]
~1000 [[Hesenes algotņi|Hesenieši]]}}
| casualties1       = {{resize|95%|10 000<ref>Thomas Bartlett, ''Clemency and Compensation, the treatment of defeated rebels and suffering loyalists after the 1798 rebellion, in Revolution, Counter-Revolution and Union, Ireland in the 1790s'', Jim Smyth ed, Cambridge, 2000, p. 100</ref>–50 000<ref name="thomas1969">[[Thomas Pakenham (historian)|Thomas Pakenham]], p. 392 ''The Year of Liberty'' (1969) {{ISBN|0-586-03709-8}}</ref> aptuvenie karavīru un civiliedzīvotāju upuri
3500 Franči sagūstīti
7 Franču kuģi sagrābti}}
| casualties2       = {{resize|95%|500–2000 karavīri miruši<ref>Bartlett, p. 100</ref>
apmēram 1000 [[Lojālisms|lojālistu]] civiliedzīvotāji miruši<ref>Richard Musgrave (1801). ''Memoirs of the different rebellions in Ireland'' (see Appendices)</ref>}}
| campaignbox       =
}}
'''1798. gada īru sacelšanās''' ([[Īru valoda|īru]]: ''Éirí Amach 1798'') bija [[Īri|īru]] sacelšanās [[Īrijas karaliste|Īrijas karalistē]] pret [[Britu impērija|Britu Impērijas varu]], kas notika [[Francijas revolucionārie kari|Revolucionāro karu]] laikā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Lietuvos Respublika''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Lietuvas Republika
|            valsts_nosaukums = Lithuania
|               karoga_attēls = Flag of Lithuania.svg
|            karoga_nosaukums = Lietuvas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Lithuania.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Lietuvas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna =
''[[Tautiskā dziesma|Tautiška Giesmė]]''
''Tautiskā dziesma''
[[attēls:Tautiška giesme instrumental.oga|center]]
|               kartes_attēls = EU-Lithuania.svg
|             kartes_paraksts = Lietuva tumši zaļā krāsā
|               galvaspilsēta = [[Viļņa]]
|latd=54 |latm=41 |latNS=N |longd=25 |longm=19 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[lietuviešu valoda]]
|             etniskās_grupas = 86,7% [[lietuvieši]]
5,6% [[poļi]]
4,8% [[krievi]]
1,3% [[baltkrievi]]
1,6% citi
|        etniskās_grupas_gads = 2015<ref name="alkas.lt">''Alkas''. A. Butkus: [http://alkas.lt/2015/12/16/a-butkus-lietuvos-gyventojai-tautybes-poziuriu/ Lietuvos gyventojai tautybės požiūriu];Skatīts: 2017-01-07</ref>
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Lietuvas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gitans Nausēda]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Lietuvas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Ingrīda Šimonīte]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Lietuvas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Padomju Savienība|PSRS]]
|        neatkarības_notikums = Lietuvas Kunigaitija
|          neatkarības_datums = ~{{dat|1000}} (?)
|       neatkarības_notikums2 = [[Lietuvas Dižkunigaitija]]
|         neatkarības_datums2 = ~{{dat|1183}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Krēvas ūnija]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1386|2|2}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Ļubļinas ūnija]]
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1569|7|1}}
|       neatkarības_notikums5 = [[Trešā Polijas dalīšana]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1795}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Lietuvas Neatkarības akts]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1918|2|16}}
|       neatkarības_notikums7 = [[Lietuvas okupācija (1940)|Lietuvas okupācija]]
|         neatkarības_datums7 = {{dat|1940|6|15}}
|       neatkarības_notikums8 = Neatkarības atjaunošana
|         neatkarības_datums8 = {{dat|1990|3|11}}
|       neatkarības_notikums9 =
|         neatkarības_datums9 =
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 65,303
|               platība_rangs = 123.
|              procenti_ūdens = 1,35
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|          iedzīvotāju_skaits = 2 810 118<ref>[http://osp.stat.gov.lt/web/guest/statistiniu-rodikliu-analize?portletFormName=visualization&hash=ed31cbb8-93dd-4677-92f4-8c2c620b8111 Oficiālās statistikas portāls];Skatīts: 2017-01-07</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://osp.stat.gov.lt/informaciniai-pranesimai?articleId=5526623|title=Informaciniai pranešimai - Oficialiosios statistikos portalas|website=osp.stat.gov.lt|access-date=2018-11-13}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 137
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 164.
|                     IKP_PPP = $83.105 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $28,245
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}}0.875
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 35.
|                        Gini = 34.6
|                   Gini_gads = 2013
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.lt]]1
|              tālsarunu_kods = 370
|                    piezīme1 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                iso_kods_num = 440
|              iso_kods_alfa2 = LT
|              iso_kods_alfa3 = LTU
}}

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences: '''Ektoparazīti''' (sengr. val. ''ektos'' - ārpus) ir sīki [[Parazītisms|parazītiski]] [[Organisms|organismi]], kas dzīvo uz vai iekš saimnieka organisma [[Epiderma|epidermas]]. Tie pārtiek no saimnieka organisma [[Asinis|asinīm]] un [[Limfa|limfas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.valtersunrapa.lv/lv/e-veikals/book/16411/kas-kur-kad-dabaszinatnes|title=Kas? Kur? Kad? Dabaszinātnes - Grāmatu nams “Valters un Rapa”|website=www.valtersunrapa.lv|access-date=2021-12-23|archive-date=2021-12-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20211223152611/https://www.valtersunrapa.lv/lv/e-veikals/book/16411/kas-kur-kad-dabaszinatnes}}</ref>

sentences: '''28. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences: '''Ģeogrāfiskais pols''' ({{Val|la|polus}}, cēlies no {{val|el2|polos}} — ‘pagrieziena punkts; ass; pols’) ir viens no diviem iedomātajiem punktiem, kur [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] griešanās ass krustojas ar tā virsmu.<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=612}}</ref> [[Zeme]]i tas ir [[Ziemeļpols]] un [[Dienvidpols]].

sentences:
{{citas nozīmes|mērvienību|Kulons (nozīmju atdalīšana)|kulons}}
'''Kulons''' (C) ir elektriskā lādiņa mērvienība. Viens kulons ir tāds [[elektriskais lādiņš]], kas izplūst caur vadītāja šķērsgriezumu vienā sekundē, ja strāvas stiprums vadītājā ir viens [[ampērs]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ķermeņa daļu|Plecs (nozīmju atdalīšana)|plecs}}
{{Infobox Anatomija
| Name         = Plecs
| Latin        = Umerus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Gray327.png
| Caption      = Pleca locītavas kapsula, skatoties no priekšpuses
}}

sentences: '''Mediči''' ({{val|it|Medici}}) bija [[oligarhs|oligarhu]] ģimene [[Itālija|Itālijā]], kas no [[13. gadsimts|13.]] līdz [[18. gadsimts|18. gadsimtam]] bieži bija valdošā [[Florence|Florencē]], kā arī ar lielu ietekmi citās Eiropas valstīs un pilsētās.

sentences: '''Dzirde''' ir norišu kopums, kas palīdz [[cilvēks|cilvēkiem]] un [[dzīvnieki]]em uztvert [[skaņa]]s, jeb akustiskās svārstības. Tās rada vai nu pats [[Bioloģisks ķermenis|ķermenis]], vai kāds cits [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]] apkārtējā vidē. Dzirde ir viena no svarīgākajām [[maņas|maņām]]. Dzirde spēj uztvert dažādu diapazonu un skaļuma [[skaņa]]s. Dzirdes norisi nodrošina [[nervu sistēma]]s elementi, kurus kopā sauc par [[dzirdes analizators|dzirdes analizatoru]].<ref name="autogenerated1">[http://www.neslimo.lv/pme/?name=dzirde DZIRDE | www.neslimo.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences: '''Seksuālā objektizācija''' ir [[Persona|personas]] uztveršana par instrumentu seksuālo vēlmju apmierināšanai, un ir uzskatāma par [[Dehumanizācija|dehumanizācijas]] veidu.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Female sexual slavery|url=https://www.worldcat.org/oclc/11030216|publisher=New York University Press|date=1984|location=New York|isbn=0-8147-1070-0|oclc=11030216|first=Kathleen|last=Barry}}</ref><ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=Loose women, lecherous men : a feminist philosophy of sex|url=https://www.worldcat.org/oclc/44961370|publisher=Oxford University Press|date=1997|location=New York, N.Y.|isbn=0-585-21585-5|oclc=44961370|first=Linda|last=LeMoncheck}}</ref><ref name=":2">{{Publikācijas atsauce|last=Szymanski|first=Dawn M.|last2=Moffitt|first2=Lauren B.|last3=Carr|first3=Erika R.|date=2011-01|title=Sexual Objectification of Women: Advances to Theory and Research 1ψ7|url=http://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0011000010378402|journal=The Counseling Psychologist|language=en|volume=39|issue=1|pages=6–38|doi=10.1177/0011000010378402|issn=0011-0000}}</ref> Objektizācija plašākā izpratnē nozīmē - attiekties pret otru personu kā patēriņa [[Prece|preci]], lietu vai objektu, neņemot vērā personību vai cilvēka cieņu. Objektizācija visbiežāk tiek aplūkota [[Sabiedrība|sabiedrības]] līmenī, taču tā var tikt izmantota arī, lai raksturotu atsevišķu indivīdu uzvedību.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sparta
 | official_name            = {{gree|Σπάρτη}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = ModernSparta.jpg
 | image_caption            = Mūsdienu Sparta.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Lakonijas nome|Lakonija]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 84.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 17408
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37 | latm = 04 | lats = 26 | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 25 | longs = 46 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 231 00
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 210
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Sparta''' ({{val|grc|Σπάρτη}}) ir pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Izvietota 210 metru virs jūras līmeņa [[Eirota]]s upes labajā krastā lejpus [[Inusa]]s ietekas Eirotā. Atrodas [[Peloponēsa]]s dienvidu daļā 153 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]], 28 km uz austrumiem no [[Kalame]]s un 49 km uz dienvidiem no [[Tripole (Grieķija)|Tripoles]]. Pilsēta ir [[Spartas dēms|Spartas dēma]] administratīvais centrs, [[Lakonijas nome|Lakonijas nomē]], [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]]. 2011. gadā pilsētas municipalitāte tika apvienota ar sešām blakus esošajām municipalitātēm, kā rezultātā kopējais iedzīvotāju skaits sasniedza 35 259 cilvēkus, no kuriem 17 408 dzīvoja pašā pilsētā.

sentences: '''Absolūtā nulle''' ir [[temperatūra]], pie kuras apstājas pilnīgi visa [[siltumkustība]]. Tā ir zemākā temperatūra, ko varētu iegūt jebkurā makroskopiskā sistēmā. Absolūtā nulle atbilst {{nobr|0 [[Kelvins|K]]}} vai apmēram {{nobr|−273 [[Celsija grāds|°C]]}} ({{nobr|−273,15 °C}} jeb {{nobr|−459,67 [[Fārenheita grāds|°F]]}}). Šo temperatūru sasniegt nav iespējams, taču tai var tuvoties. Speciāli aprīkotās laboratorijās ir iespējams iegūt temperatūru, kas ir ļoti tuva absolūtajai nullei.

sentences: '''Kosmopolītisms''' ir [[ideoloģija]], kas noraida nacionālu patstāvību un [[Suverenitāte|suverenitāti]], sludina vienaldzīgu izturēšanos pret [[Dzimtene|dzimteni]], nacionālo kultūru, tradīcijām.

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas līcī ietekošu upi|Ķīšupe|Ķīšupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķīšupe
| attēls            =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Višezers]]
| augštece          = Viršupe
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=16 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=2 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=37 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 37<ref>{{USIK}}</ref>
| iztekas_augstums  = 58,3
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 42
| caurtece          = 1,3
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 102,6
| pietekas          =
}}
'''Ķīšupe''' (arī '''Kižupe''', '''Tišupe''', '''Tīšu strauts''', augštecē '''Viršupe''', '''Višupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95268 |title=Informācija par objektu: Ķīšupe |accessdate={{dat|2018|01|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Siguldas novads|Siguldas]], [[Limbažu novads|Limbažu]] un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu]] novados. Sākas Laugas purvā [[Lēdurgas pagasts|Lēdurgas pagastā]] no [[Višezers|Višezera]]. Tek pa [[Metsepoles līdzenums|Metsepoles līdzenumu]] un [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Saulkrastos ietek [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Pietekas — [[Ķidurga]], [[Ķivurga]], [[Pupaļurga]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Jūrmalas daļu|Kūdra (nozīmju atdalīšana)|Kūdra}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Kūdra
|attels             =
|paraksts           = [[Kūdra (stacija)|Kūdras stacijas ēka]]
|karte              =
|paraksts2          = Kūdras novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 8,7 km2
|iedzivotaju_skaits = 123 ([[2008. gads|2008]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf |title=Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums |access-date={{dat|2013|07|02||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305003514/http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf }}</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Aklais ezers (Jūrmala)|Aklais ezers]]
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[2. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|2.]]
|cits               = Vilciens ([[Kūdra (stacija)|Kūdras stacija]])
|pasta_indekss      = LV-2011
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Lotigolas un Zemgales pakļaušana
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=
|date=[[1262]]—[[1290]]
|place=[[Latvija]], [[Igaunija]] un [[Lietuva]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Виталий Лазаревич Гинзбург''
| attēls =Ginzburg in MSU opaque.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =4
| dz_vieta =[[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
| m_gads =2009
| m_mēnesis=11
| m_diena=8
| m_vieta =[[Maskava]] {{RUS}}
| pilsonība ={{RUS}}
| tautība = [[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Ļebedeva fizikālais institūts]], [[Maskavas fizikāli-tehniskais institūts]]
| alma_mater =[[M. Lomonosova Maskavas Valsts universitāte|Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Igors Tamms]]
| studenti =[[Vjačeslavs Mukhanovs]]
| sasniegumi =[[Ginzburga-Landausa teorija]] par [[supravadītspēja|supravadītspēju]]
| apbalvojumi = 2003. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Vitālijs Ginzburgs''' ({{val-ru|Вита́лий Ла́заревич Ги́нзбург}}) (dzimis 1916. gada 4.oktobrī, miris 2009. gada 8. novembrī) bija [[ebreji|ebreju]] tautības [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2003. gadā kopā ar [[Aleksejs Abrikosovs|Alekseju Abrikosovu]] un [[Entonijs Legets|Entoniju Legetu]] ieguvis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par ieguldījumu [[supravadītspēja|supravadītāju]] un [[supraplūstamība|suprašķidrumu]] teorijā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2003 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2003/}}</ref>

sentences:
atoma modelis]]
'''Bora atoma uzbūves modelis''' piedāvā vienkāršotu atoma uzbūves novērtējumu. Šo modeli 1915. gadā ieviesa ievērojamais dāņu fiziķis [[Nilss Bors]]. Bora modelis ir pazīstams kā "planetārais modelis". Tajā [[neitrons|neitroni]] un [[protons|protoni]] aizņem nelielu platību [[atoms|atoma]] centrā, ko dēvē par [[atoma kodols|kodolu]], bet [[elektrons|elektroni]] riņķo orbītās ap kodolu aptuveni tāpat, kā planētas riņķo ap Sauli.

sentences: '''Ķīmiskā formula''' ir koncentrēts veids, kā atainot informāciju par [[atoms|atomiem]], kas veido noteiktu [[ķīmiskais savienojums|ķīmisko savienojumu]]. [[molekulārais savienojums|Molekulāriem savienojumiem]] tas uzrāda katru no savienojumu veidojošiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], ko pieraksta ar attiecīgo elementa simbolu. Turklāt ar aiz elementa simbola [[apakšraksts|apakšrakstā]] rakstītu ciparu norāda atomu skaitu katrā šī savienojuma [[molekula|molekulā]]. 19. gadsimta avotos apakšraksta vietā nereti lietoja [[augšraksts|augšrakstu]]. [[jonu savienojums|Jonu savienojumiem]] un citām nemolekulārām vielām apakšraksts apzīmē elementu daļas [[empīrisks|empīriskajā]] formulā.

sentences: '''Bioētika''' ir [[filozofija]]s un [[lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] nozare, kas aplūko [[Ētika|ētiskas]] dabas jautājumus, kuri rodas saskaroties tādām nozarēm kā [[dabaszinātnes]], [[biotehnoloģija]], [[medicīna]], [[politika]], [[tiesību zinātne]], [[filozofija]] un [[teoloģija]].

sentences:
{{Tauta
| tauta = Spāņi
| native_name = Españoles
| image =
| image_caption = Spāņi visā pasaulē
| population = [[Spānija|Spānijas]] pilsoņi — 41 539 400 (kopējais skaits 2015. gadā — 47 059 533)
Simtiem miljonu [[spāņu izcelsmes amerikāņi|spāņu izcelsmes amerikāņu]], kuriem ir pilnīga vai daļēja spāņu izcelsme
Ārvalstīs dzīvojošie: 2 183 043
Kopā ārzemēs: 2 654 723
| valoda = [[spāņu valoda]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| related-c = [[portugāļi]], [[franči]], [[itāļi]] un citas [[romāņu tautas]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slepkava manī
| attēls                   = Killer inside me 2010 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Killer Inside Me''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maikls Vinterbotoms]]
| producents               = [[Bredfords L. Šlī]]
| scenārija autors         = [[Džons Kurans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Keisijs Afleks]]
| mūzika                   =
* [[Melisa Parmentere]]
* [[Džoels Kedberijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Revolution Films]]''
* ''[[Hero Entertainment]]''
* ''[[Indion Entertainment Group]]''
| izplatītājs              =
* ''[[IFC Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|18|ASV|2010|12|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010|title=The Killer Inside Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 13, 2018|archive-date={{dat|2019|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190401112125/http://www.bbfc.co.uk/releases/killer-inside-me-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]13 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=killerinsideme.htm|title=The Killer Inside Me (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slepkava manī"''' ({{val|en|The Killer Inside Me}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kura balstīta uz Džima Tompsona tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Maikls Vinterbotoms]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Keita Hadsone]], [[Bills Pulmans]] un [[Keisijs Afleks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Marksisms]]
[[Kategorija:Komunisms]]
[[Kategorija:Socioloģija]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]

sentences: {{cita nozīme|senpilsētu Peru|polārstaciju|Mačupikču (polārstacija)}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mazās sievietes
| attēls                   = Little women poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Women''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džiliana Ārmstronga]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         = [[Robina Svikorda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vinona Raidere]]
* [[Gabriels Bairns]]
* [[Trinija Alvarado]]
* [[Samanta Matisa]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Ēriks Stolcs]]
* [[Mērija Viksa]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1994|12|21||bez}}
| ilgums                   = 114 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-women-1995|title=Little Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=littlewomen.htm|title=Little Women (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mazās sievietes"''' ({{val|en|Little Women}}) ir 1994. gada drāma, kas balstīta uz [[Luīza Meja Olkota|Luīzas Mejas Olkotas]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Džiliana Ārmstronga]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Gabriels Bairns]], [[Trinija Alvarado]], [[Samanta Matisa]], [[Kirstena Dansta]], [[Klēra Deinsa]], [[Kristians Beils]], [[Ēriks Stolcs]], [[Mērija Viksa]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|12|21||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus serpensinsulae IleRonde 860513.jpg
| att_nosaukums  = ''Nactus serpensinsulae durrelli'' no [[Raunda]]s
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus serpensinsula
| suga_lv        = Sērpentas gekons
| suga_r         = Sērpentas gekons
| binomial       = Nactus serpensinsula, <small>([[Arthur Loveridge|Loveridge]], 1951)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi =
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Loveridge, 1951)''
* ''Cyrtodactylus serpensinsula'' ''(Underwood, 1954)''
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Wermuth, 1965)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1983)''
* ''Cyrtodactylus (Mascarenogecko) serpeninsula)'' ''(Ulber & Gericke, 1988)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Nactus serpensinsula durrelli'' ''(Arnold & Jones, 1994)''
* ''Nactus serpensinsula durrellorum'' ''(Michels & Bauer, 2004)''
}}

sentences:
[[Kategorija:Nacionālā basketbola asociācija|Basketbolisti]]
[[Kategorija:Basketbolisti]]

sentences: '''Elektriskais dzinējspēks''' jeb '''elektrodzinējspēks''' ('''EDS''') ir [[Skalārs lielums|skalārs]] [[fizikāls lielums]], kurš raksturo ārēju spēku darbu [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] ķēdēs. Slēgtā [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā šis spēks ir vienāds ar ārējo spēku [[Darbs (fizika)|darbu]], kas nepieciešams pozitīva vienības [[Elektriskais lādiņš|lādiņa]] pārvietošanai visa vadītāja garumā starp [[Strāvas avots|strāvas avota]] poliem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=184.—191|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.}}</ref> Elektrodzinējspēku apzīmē ar ''<big>ℰ</big>'' vai <math>\mathcal{E}</math>, tā [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] [[mērvienība]] ir [[volts]] (V).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kairas purpura roze
| operators =
| attēls = Rosa-purpura-do-cairo-poster02.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija, fantāzija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Roberts Grīnhats]]
| scenārijs = Vudijs Allens
| aktieri = * [[Mija Ferova]]
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Denijs Aielo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Purple Rose of Cairo''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1985|3|1}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1567262209/weekend/|title=
The Purple Rose of Cairo |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|19}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kairas purpura roze"''' ({{Val|en|The Purple Rose of Cairo}}) ir 1985. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mija Ferova]], [[Džefs Denjelss]] un [[Denija Aielo]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''ATP Finals''''' ir otrās nozīmīgākās sacensības{{fact}} vīriešu [[teniss|tenisā]] uzreiz aiz četriem ''[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]'' turnīriem, ko organizē [[Tenisa profesionāļu asociācija]] (ATP). Tas ir sezonas noslēdzošais turnīrs, kurā iekļūst 8 labākie [[ATP rangs|ATP ranga]] spēlētāji vienspēlēs un 8 pāri dubultspēlēs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ātrums
| attēls = Speed movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Speed''
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Jans De Bonts]]
| producents = [[Marks Gordons]]
| scenārija autors = [[Greiems Josts]]
| galvenajās lomās = * [[Sandra Buloka]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Džo Mortons]]
* [[Alans Raks]]
* [[Džefs Denjelss]]
| mūzika = [[Marks Mansina]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Mark Gordon Productions]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1994|6|10}}
| ilgums = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/speed-1994|title=Speed|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=speed.htm|title=Speed (1994) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|350,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Ātrums 2]]"
| imdb =
}}
'''"Ātrums"''' ({{val|en|Speed}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[asa sižeta filma|asa sižeta]] trillera filma, kura režisors ir [[Jans De Bronts]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Kiānu Rīvss]], [[Deniss Hopers]], [[Džo Mortons]], [[Alans Raks]] un [[Džefs Denjelss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|6|10||bez}}. 1997. gadā filmai izdots turpinājums "[[Ātrums 2]]".

sentences:
'''Pasaules karš''', arī '''globāls karš''', ir [[karš|karadarbība]], kurā iesaistītā liela daļa no [[pasaule]]s ietekmīgākajām [[valsts|valstīm]]. Šāds karš aptver vairākus [[kontinents|kontinentus]] un ilgst vairākus gadus. Šis jēdziens parasti lietots, lai apzīmētu divus starptautiskus konfliktus [[20. gadsimts|20. gadsimtā]]:
* [[Pirmais pasaules karš]] (1914—1918),
* [[Otrais pasaules karš]] (1939—1945).

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
|-
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
|-
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
|-
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
|-
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
|-
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
|-
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
|-
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
|-
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Derības šķirsts''' ir svēta reliģiska [[artefakts|artefakta]] jēdziens, kas pirmo reizi pieminēts [[Vecā Derība|Vecajā Derībā]]. Saskaņā ar [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatu]], Derības šķirsts bija īpaša koka [[lāde (tara)|lāde]], kas izgatavota no [[akācijas]] koka un pārklāta ar [[zelts|zeltu]]. Tajā novietotas divas akmens plāksnes ar [[desmit baušļi]]em, kurus [[Dievs]] deva [[Mozus|Mozum]]. Derības šķirsts Mozum tiek dot [[Sīnājs|Sīnāja]] kalnā, lai [[izraēļi]] to nes tālāk uz apsolīto zemi [[Kanaāna|Kanaānu]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Roberts Bauze
| vārds_orig =
| attēls = Roberts Bauze.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 8
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Raunas pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 27
| m_vieta = {{vieta|KPFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Bernhards Triniuss
|     vārds_orig = ''Carl Bernhard von Trinius''
|         attēls = Carl-Bernhard-Trinius.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Eislēbene]], [[Brandenburgas kūrfirste]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Arveds fon Hāns''' (''Arved Baron von Hahn'', 1872-1948) bija vācbaltiešu muižnieks, [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Benny_Trapp_Anguis_cephallonicus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis cephalonnica
| suga_lv       = Peloponēsas glodene
|      binomial = Anguis cephalonnica <small>([[Franz Werner|Werner]], 1894)</small>
| kategorijas   = nē
|     izplatība =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .hu
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1990. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Council of Hungarian Internet Providers (CHIP)''
|sponsors              = ''CHIP''
|domātais-pielietojums = Ar [[Ungārija|Ungāriju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = ļoti populārs Ungārijā
|ierobežojumi          = Atvērts personām un uzņēmumiem, kas saistīti ar Ungāriju vai Eiropas Savienību
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.domain.hu/domain/English/szabalyzat.html Domain registration rules and procedures]
|strīdu-risināšana     = [http://www.domain.hu/domain/English/adr/regdont.html Alternative dispute resolution]
|mājas-lapa            = [http://www.domain.hu/domain/English/ domain.hu]
}}

sentences:
{{cita nozīme|matemātikas terminu|seriālu|Skaitļi (seriāls)}}
 ]]
'''Skaitlis''' ir abstrakts [[jēdziens]], kas ir viens no [[matemātika]]s pamatjēdzieniem<!--, kas ir intuitīvi saprotams--> un apzīmē [[daudzums|daudzumu]]. Tas rakstiski visbiežāk tiek attēlots ar [[cipars|cipariem]], bet ir arī ieviesti dažādi citi [[Simbols|simboli]], kas ļauj pierakstīt ļoti dažādus skaitļus, piemēram, [[pī|π]] vai [[e (matemātiska konstante)|e]]. Skaitlis ir matemātisks objekts, ko lieto [[skaitīšana]]i, [[mērīšana]]i, [[vienādojums|vienādojumu]] atrisināšanai un lielumu salīdzināšanai.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Piedrujas pagasts
| karte             = Piedrujas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Piedruja
| platība           = 64,46
| iedzīvotāji       = 601<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 601 / 64.46 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Piedrujas pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, [[Daugava]]s labajā krastā pie [[Latvijas-Baltkrievijas robeža]]s. Robežojas ar sava novada [[Indras pagasts|Indras]], [[Kalniešu pagasts|Kalniešu]] un [[Kaplavas pagasts|Kaplavas]] pagastiem, kā arī [[Baltkrievija]]s [[Vitebskas apgabals|Vitebskas apgabala]] [[Verhņadzvinskas rajons|Verhņadzvinskas rajonu]].  Te atrodas [[Valsts robežsardze]]s Daugavpils pārvaldes Piedrujas nodaļa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =PetrocraniaOrdovician.jpg
| att_nosaukums =Kraniīds {{TaksoSaite|Petrocrania}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Inarticulata
| klase_lv =Bezslēdzenes pleckāji
| kārta =Craniida
| kārta_lv =Kraniīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Kinooperatori]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences:
[[Bneibraka|Bneibrakā]], Izraēlā]]
 (1920)]]

sentences: '''Diolks''' (sengr. ''Δίολκος'') bija velkamais ceļš, kas šķērsoja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]], un pa kuru [[Antīkie laiki|antīkajos laikos]] pārvilka vieglos karakuģus un nelielus tirdzniecības kuģus starp [[Korintas līcis|Korintas līci]] un [[Saronikas līcis|Saroniku]], tādējādi nodrošinot kuģu īsāko satiksmi starp Korintas ostām [[Lehaja|Lehaju]] un [[Kenhreja|Kenhreju]]. Ceļš bija 6 kilometrus garš un 3—4 metrus plats. Tas bija bruģēts ar akmens plāksnēm ar dziļām iedobēm, kurās tika ievietotas koka slieces, kas tika smērētas ar taukiem. Kuģu saturs un pārvadājamās preces tika transportētas atsevišķos ratos, kurus vilka [[vergi]]. Šis ceļš bija uzbūvēts 6. gadsimtā pr.Kr. un tika izmantots kuģu transportēšanai līdz pat 9. gadsimtam.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Non-Euclidean geometry|Neeiklīda ģeometrija}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences: '''Meščeri''' ({{val-ru|мещера́}}) bija sena [[somugru valodas|somugru]] tauta, kas dzīvoja Meščeras zemienē (''Мещёрская низменность'') mūsdienu [[Maskavas apgabals|Maskavas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas]] un [[Vladimiras apgabals|Vladimiras apgabalos]].

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste |
name = Şalom |
image =  |
caption =  |
type = Nedēļas [[avīze]] |
format = Tabloīds|
foundation = {{dat|1947|10|29}} |
owners = [[Gözlem Gazetecilik Basın ve Yayın A.Ş.]] |
political = [[Neitrāls]] |
headquarters = Atiye Sokak, Polar Apt. No 12/6, 30204 Teşvikiye, [[Stambula]], [[Turcija]] |
publisher = Ivo Molinass |
editor = Jakups Barokass |
language = [[Turku valoda]] un [[Ladino]] |
website = {{url|http://www.salom.com.tr}} |
circulation = 5000 |
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Tuleja
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ilzēnu ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Gauja]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s=| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s=| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=10 | iet_plat_s=06 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=00 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 17,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Turbāns''' ir vīriešu un sieviešu [[galvassega]] no viegla, bieza [[zīds|zīda]] auduma, kas vairākkārtīgi apsieta ap galvu, nosedzot [[mati|matus]]. Turbānu, kas rotāts ar grezumlietām, sauc par '''čalmu'''. Kā tradicionāla galvassega tā tiek izmantota [[Ziemeļāfrika]]s un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] valstīs, kā arī [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]].

sentences: '''Anketēšana''' ({{val|fr|enquête}}) ir noteiktā jautājumā izdarīta [[aptauja]]. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis [[Objektivitāte|objektīvus]] faktus, bet gan iztaujāto [[Lietpratējs|lietpratēju]] subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur [[statistika]] nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

sentences: (''Pisum sativum'') ir viengadīgi augi]]

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{atsauces+}}
{{Sacīkšu trases infokaste|
  Nosaukums    = Amerikas trase |
  Atrodas      = {{flaga|ASV}} Trevisa apgabals, [[Ostina]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] |
  Shēma        =  |
  Stat         = no [[2012. gads|2012]]. |
  GP           = [[ASV Grand Prix|ASV GP]] |
  Garums_km    = 5,513|
  Pagr         = 20 |
  Rek_laiks    = 1:39.347 |
  Rek_pilots  = [[Sebastiāns Fetels]] |
  Rek_komanda = [[Red Bull Racing|Red Bull]]-[[Renault]] |
  Rek_gads    = {{f1|2012}}
}}
'''Amerikas trase''' ({{val-en|Circuit of the Americas}}) ir jaunuzbūvēta F1 [[sacīkšu trase]]. Tā atrodas Trevisa apgabalā, netālu no [[Ostina]]s [[Teksasa|Teksasā]]. {{f1|2012}}. gada F1 sezonā tur pēc 4 gadu pārtraukuma tika aizvadītas atjaunotās [[ASV Grand Prix]] sacīkstes.

sentences: '''HIP 13044 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HIP 13044]], kas atrodas 5967 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,118 AU un gads uz tās ilgst 16,201 dienas. Mazā attāluma, no centrālās zvaigznes, dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, tāpat kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HIP 13044 b, tad uz tās būtu 2082 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aina Nagobads-Ābola
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Ernests Nagobads]]
Emma Nagobads (dz. Brūniņa)
|          brāļi = Ilgvars Nagobads
[[Visvaldis Georgs Nagobads]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Guntars Ābols
|          bērni = Jānis, Ingrīda
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Aina Nagobads-Ābola''' (dzimusi {{dat|1920|6|9}}, mirusi {{dat|2021|9|29}}) bija viena no pirmajām un ilggadīgākajām atjaunotās [[Latvija]]s [[diplomāts|diplomātēm]]. Ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece [[Latvijas vēstnieks Francijā|Francijā]], Spānijā un Portugālē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo_sitting-Iric2006.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 | suga = Bufo bufo
 | suga_lv = Parastais krupis
 |      binomial = Bufo bufo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
stieples šķīšana karaļūdenī]]
'''Karaļūdens''' ir koncentrētas [[slāpekļskābe]]s un [[sālsskābe]]s maisījums tilpuma attiecībās 1:3.<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 377. lpp.</ref> Par karaļūdeni šo maisījumu nosauca [[alķīmija|alķīmiķi]], jo tajā šķīst pat [[zelts]] — "metālu karalis". Svaigi pagatavots karaļūdens ir bezkrāsains, bet dažu sekunžu laikā kļūst dzeltenbrūns izdalījušos [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīdu]] un [[nitrozilhlorīds|nitrozilhlorīda]] dēļ. Karaļūdenim piemīt asa [[hlors|hlora]] un slāpekļa oksīdu smaka. Ar laiku gāzes izdalās no karaļūdens un tas zaudē savu aktivitāti.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heopss
| vārds_orģ           =
| attēls              = Khufu CEM.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 2589. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 2566. gads p.m.ē.<ref name="names">Clayton, Peter A. ''Chronicle of the Pharaohs''. p42. Thames and Hudson,  London, 2006. {{ISBN|978-0-500-28628-9}}</ref><ref>Malek, Jaromir, "The Old Kingdom" in ''The Oxford History of Ancient Egypt'', ed. Ian Shaw, Oxford University Press 2000, {{ISBN|978-0-19-280458-7}} p.88</ref>
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 2566. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Snofru]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Heopss''' bija [[senā Ēģipte|senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 4. dinastijas laikā no 2589. līdz 2566. gadam p.m.ē.

sentences:
'''Kālija laukšpats''' var būt:
* [[Ortoklazs]] — nozīmīgs tektosilikātu minerāls, kas veido magmatiskos iežus;
* [[Mikroklīns]] — ķīmiski vienāds ar ortoklazu, bet ar atšķirīgu kristālisko struktūru;
* [[Sanidīns]] — augstas temperatūras kālija laukšpata paveids (K,Na)(Si,Al)4O8 ;
* [[Adulārs]] — ortoklaza zemas temperatūras paveids vai daļēji jauktas struktūras mikroklīns;
* [[Amazonīts]] — mikroklīna zaļš paveids.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Jugla|Jugla}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Jugla
| tips                = stacija
| attēls              = Juglas stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Juglas stacija 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             = 1900
| slēgta              = <!-- tikai, ja tika slēgta -->
| citi_nosaukumi      = Jegel
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas          = <!-- tikai skaitlis -->
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 31 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 14 | longs = 3 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Čiekurkalns (stacija)|Čiekurkalns]] (4 km) <br /> [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Baltezers (stacija)|Baltezers]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 10
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences: '''Taisne''' ir viens no [[ģeometrija]]s pamatelementiem. Taisnes [[definīcija]] ir atkarīga no konkrētās ģeometrijas [[aksioma|aksiomām]]. Ja ģeometrijas uzbūves pamatā ir [[attālums]] starp diviem [[telpa]]s [[punkts (ģeometrija)|punktiem]], tad taisne ir [[līnija]], kuras [[garums]] ir vienāds ar attālumu starp šiem punktiem.

sentences: s krasta biocenoze pēc [[bēgums|bēguma]], kurā redzamas [[jūras zvaigzne]]s, [[jūras anemones]] un [[sūkļi]]]]

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ille
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ill
| attēls            = Ill_Feldkirch-Gisingen.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ille pie Feldkirhes
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ohzentāles ledājs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Reina]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=09 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=06 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=17 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=09 | iet_gar_m=33 | iet_gar_s=31 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 75,3
| iztekas_augstums  = 2240
| ietekas_augstums  = 429
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1281
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences: '''Piespiedu atvešana''' ir [[persona]]s nogādāšana [[Tiesa|tiesā]] vai [[Prokuratūra|prokuratūrā]], ja šī persona bez attaisnojoša iemesla izvairās no piedalīšanās procesuālajā darbībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lvportals.lv/skaidrojumi/279394-personas-uz-tiesu-piespiedu-karta-vares-nogadat-agrak-2016|title=Personas uz tiesu piespiedu kārtā varēs nogādāt agrāk|website=LV portāls|access-date=03.01.2022|date=26.05.2016}}</ref>

sentences:
glezna "Svētā Pētera krustā sišana" (1601)]]
'''Baroks''' bija [[māksla]]s stils, kas aizsākās [[Eiropa|Eiropā]] ap 1600. gadu un dominēja līdz 18.gs. Baroka mākslai raksturīgas krāšņas krāsas, liektas līnijas un formas, gleznainums, dažādi gaismas efekti, spēcīgs spožas gaismas un ēnas kontrasts, dramatisms. Baroks izpaudās ne tikai tēlotājmākslā, bet arī [[arhitektūra|arhitektūrā]], [[literatūra|literatūrā]] un [[mūzika|mūzikā]].

sentences: '''Orators''' ir [[runas māksla]]s lietpratējs, kas parasti veic runas par [[Politika|politiskiem]], [[Jurisprudence|juridiskiem]], [[Zinātne|zinātniskiem]] un [[Reliģija|reliģiskiem]] tematiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/orators:1|title=orators {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-06-19}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Karstgalvji
| operators =
| attēls = Hot Shots 2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džims Eibrahams]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārlijs Šīns]]
* [[Kerijs Elviss]]
* [[Valērija Golino]]
* [[Džons Kraiers]]
* [[Kevins Danns]]
* [[Bills Ērvins]]
* [[Loids Bridžess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hot Shots!''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1991|7|31}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|181,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2019067393/weekend/|title=
Hot Shots! |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Karstgalvji 2]]"
| imdb =
}}'''Karstgalvji''' ({{Val|en|Hot Shots!}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džims Eibrahams]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārlijs Šīns]], [[Kerijs Elviss]], [[Valērija Golino]], [[Džons Kraiers]], [[Kevins Danns]], [[Bills Ērvins]] un [[Loids Bridžess]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =PillarCoral.jpg
| att_nosaukums =[[Pīlārkorallis]] (''Dendrogyra cylindricus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| klase =Anthozoa
| klase_lv =Koraļļpolipi
}}
'''Koraļļi''' ir jūrā dzīvojoši [[bezmugurkaulnieki]], kas pieder pie [[Dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu]] (''Cnidaria'') [[koraļļpolipi|koraļļpolipu klases]] (''Anthozoa''). Tie ir mīksti dzīvnieki - polipi, kuru ķermeņus ietver pārkaļķojusies čaula. Koraļļi augot veido dažādas formas - vēdekļus, bumbas, kolonnas vai kokus. Tie parasti aug blīvās kolonijās, kas sastāv no daudziem ģenētiski identiskiem [[polipi]]em. Dažas no koraļļu koloniju sugām veido [[koraļļu rifs|koraļļu rifus]], kas savukārt dod patvērumu daudziem silto jūru iemītniekiem.

sentences:
[[File:Blausen 0315 Diffusion.png|thumb|Difūzija - krāsas [[kristāls|kristālus]] ievietojot [[ūdens|ūdenī]], notiek krāsas un ūdens molekulu pārvietošanās dažādos virzienos, bet to plūsma ir vērsta uz mazākas koncentrācijas rajoniem. Kad krāsa ūdenī ir izšķīdusi pilnībā, šķīdums kļūst krāsains]]
'''Difūzija''' ir atšķirīgu vielu daļiņu ([[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]]) savstarpēja sajaukšanās to [[siltumkustība]]s un arī citu ārējo apstākļu, piemēram, atšķirīgu [[koncentrācija|koncentrāciju]] dēļ.

sentences: '''Nākotnes līgums''' ({{val|en|futures contract}}) jeb sarunvalodā '''fjūčers''' (''futures'') ir standartizēts [[Finanses|finanšu]] [[līgums]], kas nosaka, ka [[Pirkšana|pircējam]] ir pienākums iegādāties [[Aktīvi|aktīvu]] vai [[Pārdošana|pārdevējam]] ir pienākums pārdot aktīvu nākotnē ar iepriekš noteiktu datumu un cenu.<ref>[http://www.investopedia.com/terms/f/futures.asp/ Investopedia]</ref> Tā kā fjūčeri ir standartizēti līgumi, kas kotējas [[Birža|biržā]], tad sākotnējie līguma slēdzēji tos var viegli tirgot tālāk citām pusēm.<ref>[https://www.managementstudyguide.com/types-of-derivatives.htm/ The 4 Basic Types of Derivatives]</ref> [[Klīrings|Klīringa]] iestādes nodrošina darījumus un būtiski samazina [[Risks|risku]], ka kāda no pusēm neizpilda līguma saistības.

sentences: '''Erudīcija''' (no {{val|la|eruditio}} — ‘zināšanas’, ‘mācīšana’) ir cilvēka spēja uzrādīt [[mācīšanās]] rezultātā iegūtas apjomīgas [[zināšanas]] dažādās jomās. Cilvēkus, kam piemīt šāda spēja, mēdz raksturot kā erudītus. Erudīciju sekmē tādas īpašības kā teicama [[atmiņa]], iekšējā [[motivācija]] zināšanu apguvei (piemēram, zinātkāre), kā arī [[Metode|metodiska]] informācijas apkopošana.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cairn-int.info/journal-hermes-la-revue-2021-1-page-205.htm|title=Toward a renewal of the erudite tradition: Interdisciplinarity, polymathy, and “in-disciplinarity”|last=Darbellay|first=Frédéric|date=2021}}</ref>

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Last.fm
| logo_attēls          =
| veids                = Tiešsaistes mūzikas datubāze, mūzikas straumāšanas vietne, sociālais tīkls un interneta radio
| īpašnieks            = CBS Interactive
| darbību_uzsāka       = 2002. gadā
| valodas              = Daudzvalodu (12 valodas)
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| mājas_lapa           = {{url|http://www.lastfm.com}}
|lapas_attēls=}}
'''Last.fm''' ir [[Mūzika|mūzikas]] interneta [[Interneta vietne|vietne]], kas dibināta Lielbritānijā [[2002. gads|2002]]. gadā. [[2009. gads|2009]]. gadā vietne sasniedza 30 miljonus aktīvu lietotāju.<ref>Jones, R. (29.03.2009.) [http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement Last.fm Radio Announcement] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120217155915/http://blog.last.fm/2009/03/24/lastfm-radio-announcement |date={{dat|2012|02|17||bez}} }}, Last.fm blog, skatīts: 27.11.2013. (angliski)</ref> [[2007. gads|2007]]. gada maijā Last.fm par 140 miljoniem [[Sterliņu mārciņa|mārciņu]] iegādājās kompānija [[CBS Interactive]].<ref>  Havenstein, H. (30.05.2007) [http://www.computerworld.com/s/article/9021918/CBS_ups_social_networking_ante_with_Last.fm_acquisition CBS ups social networking ante with Last.fm acquisition], Computerworld, skatīts:27.11.2013. (angliski) </ref>

sentences:
{{cita nozīme|Darba svētkiem 1. maijā|Darba svētkiem Amerikas Savienotajās Valstīs|Darba svētki (ASV)}}
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Darba svētki
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = 1.Mai 2013 (8697603319).jpg
| attēla_paraksts      = Starptautiskās strādnieku dienas svinības [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]] {{dat|2013||||bez}}.
| oficiālais_nosaukums = Latvijā  - Darba svētki, Latvijas Republikas Satversmes sapulces sasaukšanas diena
| citi_nosaukumi       = Darba svētki
Pirmais maijs
| atzīmēšana           = [[gājiens|gājieni]], [[demonstrācija|demonstrācijas]]
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               = [[1. maijs]]
(dažās valstīs Darba svētki citos datumos)
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Tarass Ševčenko
|         vārds_orig = ''Тарас Шевченко''
|             attēls = Taras Shevchenko selfportrait oil 1840.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Tarasa Ševčenko pašportrets (1840)
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1814
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = Morincu ciems, [[Kijivas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Čerkasu apgabals]], {{UKR}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1861
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 10
|            m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Taras Shevchenko’s signature.gif
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, mākslinieks
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1840—1861
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums "Kobzars" (''Кобзар'', 1840)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti [[ezers|ezeri]], kas atrodas [[Eiropa]]s teritorijā.
{{Commonscat|Lakes of Europe}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
|name= Lielā kloāka<br>Cloaca Maxima
|image=Map of downtown Rome during the Roman Empire large-annotated.jpg
|caption=Romas centrālās daļas karte [[Romas impērija]]s laikā, kurā sarkanā krāsā parādīta Lielā kloāka.
|coordinates={{coord|41.8957|N|12.4848|E|source:wikidata|display=it}}
|map dot label=Cloaca Maxima
|map_label_position=bottom
|map_type=
|map_overlay=
|map_caption=
|map_size=270
|image_size=270
|mapframe-frame-width=270
|mapframe=yes
|mapframe-caption=Click on the map for a fullscreen view
|mapframe-zoom=13
|mapframe-marker=monument
|mapframe-wikidata=yes
}}

sentences: '''Zvaigžņlielums''' ir bezdimensijas lielums, kuru izmanto [[Astronomija|astronomijā]], lai raksturotu [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] spožumu. Zvaigžņlielumu skala ir [[Logaritms|logaritmiska]]. Tas nozīmē, ka 1. zvaigžņlieluma [[zvaigzne]] ir 2,512 reizes spožāka nekā 2. zvaigžņlieluma [[zvaigzne]]. Jo [[debess ķermenis]] ir spožāks, jo mazāks tā zvaigžņlielums. Zvaigžņlielumu izmanto debess ķermeņu [[Redzamais spožums|redzamā spožuma]] un [[Absolūtais spožums|absolūtā spožuma]] raksturošanai.

sentences:
{{Citas nozīmes|1920. gada notikumu|Rēzeknes atbrīvošana|Rēzeknes atbrīvošana}}
{{Kauja infobox|kauja=Rēzeknes atbrīvošana|attēls=|paraksts= Latvijas bruņoto spēku uzbrukums Rēzeknei|konfl=[[Latvijas brīvības cīņas]]|laiks=1920. gada 20.-26. janvāris|vieta= [[Latgale]]|iznāk=Latvijas uzvara|puse1= {{flaga|Latvia}} [[Latvijas Republika]]|puse2=  [[Krievijas PFSR]] |karavad1={{flaga|Latvia}}[[Jānis Puriņš (1889—1944)|Jānis Puriņš]] - Latvijas Austrumu frontes pavēlnieks|karavad2= [[Vladimirs Gitiss]] - KPFSR Rietumu frontes pavēlnieks|spēki1= ap 6000 karavīru|spēki2=ap 6000 karavīru|zaud1= |zaud2= }}
'''Rēzeknes atbrīvošanas operācija''' bija [[Latvijas bruņotie spēki|Latvijas bruņoto spēku]] uzbrukuma operācija, kas notika [[Latvijas brīvības cīņas]] noslēdzošās [[Latgales atbrīvošana]]s operācijas ietvaros. Uzbrukuma mērķis bija atbrīvot [[Rēzekne|Rēzekni]] no [[LSPR|Padomju Latvijas]] varas, atbrīvot [[Ludza|Ludzu]] un sasniegt Latvijas austrumu robežu. Operācijas aktīvā fāze ilga no 1920. gada 20. līdz 26. janvārim.

sentences: '''Bēta sabrukšana''' ir [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izsviesta [[bēta daļiņa]] — [[elektrons]] vai [[pozitrons]]. Šajā procesā kodola masa gandrīz nemainās, bet kodola lādiņš izmainās par vienu vienību, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 1 vietu tuvāk tās beigām (elektrona izsviešanas gadījumā) vai sākumam (pozitrona izsviešanas gadījumā). Elektrona izsviešanu vienmēr pavada [[neitrīno]] (precīzāk — elektronu antineitrīno) izstarošana, bet pozitrona izsviešanu — elektronu neitrīno izstarošana. Tā kā pozitrons ir [[antidaļiņa]] elektronam, tas ļoti ātri [[anihilācija|anihilējas]], radot divus (retāk 3) [[gamma kvants|gamma kvantus]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Antifosfolipīdu sindroms''' (antifosfolipīdu antivielu sindroms) ir [[autoimūna slimība]], ko raksturo [[trombs|trombu]] veidošanās asinsvados ([[tromboze]]) gan [[artērija|artērijās]], gan [[vēna|vēnās]], kā arī ar [[grūtniecība|grūtniecību]] saistītas komplikācijas, piemēram, spontāns [[aborts]], nedzīvs piedzimis bērns, priekšlaicīgas [[dzemdības]], vai smaga [[preeklampsija]].
Sindroms rodas sakarā ar autoimūnu [[antivielas|antivielu]] rašanos pret [[fosfolipīdi]]em - [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] sastāvdaļu.

Ir dažādas antifosfolipīdu antivielu grupas:

* ''Lupus'' antikoagulants
* ''Anticardiolipin''
* ''Anti-beta-2-glycoprotein I''
* ''Anti-phosphatidyl-serine''
* ''Anti-phosphatidyl-ethanolamine''
* ''Anti-phosophatidyl-inositol''
* ''Anti-prothrombin''<ref>[http://circ.ahajournals.org/cgi/content/full/112/3/e39/TBL2 Antiphospholipid Antibodies - Misita and Moll 112 (3): e39 - Circulation]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
daudzas vēsturiskas ēkas tika nojauktas, lai aizstātu ar tipiskām, mūsdienīgām ēkām. Šis tornis tika uzbūvēts [[Viktors Ortā|Viktora Ortā]] [[jūgendstils|jūgendstila]] ēkas ''[[Maison du Peuple]]'' vietā]]
'''Briselizācija''' ({{val|fr|bruxellisation}}, {{val|nl|verbrusseling}}) ir haotiska mūsdienīgu daudzstāvu ēku izbūve [[ģentrifikācija|ģentrificētos]] rajonos.<ref name="state">{{Grāmatas atsauce|title=Historical dictionary of Brussels |article=Brusselization |volume=14 |series=Historical dictionaries of cities of the world |first=Paul F. |last=State |publisher=Scarecrow Press |year=2004 |isbn=978-0-8108-5075-0}}</ref><ref name="stubbs">{{Grāmatas atsauce |title=Architectural Conservation in Europe and the Americas |first1=John H. |last1=Stubbs |first2=Emily G. |last2=Makaš |publisher=John Wiley and Sons |year=2011 |isbn=978-0-470-90099-4 |chapter=Belgium, Luxembourg, and the Netherlands}}</ref> Jēdziens attiecas jebkur, kur attīstības modelis līdzinās 1960. un 1970. gadu nekontrolētajai attīstībai [[Brisele|Briselē]], kuras rezultātā tika nojauktas vairākas vēsturiskas ēkas.<ref name="state"/><ref name="gabilliet">{{Grāmatas atsauce|ref=harv |title=The cultural shuttle: the United States in/of Europe |volume=57 |series=European contributions to American studies |first1=Véronique |last1=Béghain |first2=Jean-Paul |last2=Gabilliet |publisher=VU University Press |year=2004 |isbn=978-90-5383-949-2}}</ref><ref name="papadopolos">{{Grāmatas atsauce|title=Urban regimes and strategies: building Europe's central executive district in Brussels |url=https://archive.org/details/urbanregimesstra0000papa |first=A. G. |last=Papadopolos |publisher=University of Chicago Press |year=1996 |isbn=978-0-226-64559-9}}</ref><ref>{{Laikraksta atsauce|author=Romańczyk, K. M. |doi=10.1016/j.cities.2011.08.007 |title=Transforming Brussels into an international city — Reflections on 'Brusselization' |year=2012 |journal=Cities |volume=29 |issue=2 |pages=126–132 }}</ref>

sentences:
]]
'''Mikronācijas''' ir dažādos veidos strukturētas organizācijas vai atsevišķu cilvēku projekti, kas pasludina savu neatkarību no esošām valstīm. Parasti tās neatzīst citas valstis vai lielākās starptautiskās organizācijas. Visas mikronācijas var iedalīt divās lielās grupās: mikronācijas, kas pretendē uz reālu teritoriju, un virtuālas mikronācijas. Zināma saistība ar mikronācijām ir arī izdomātām fantāziju valstīm, taču tās parasti ir sastopamas literatūrā, kino vai kā citādi. Piemēram, Vārnu ielas Republika, dažādas neesošas valstis kinofilmās.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|valsts = [[Francija]]<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:187 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=183.—184 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:187 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>
|reģions =
|pilsēta = [[Rokfora]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|piens =  [[aita]]s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| pasterizēšana  = 72—74°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = puscieta, viegli drupena ar zilu tīklojumu<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = 8—12 nedēļas, 10—12°C, φ=85—90%<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| sertifikācija     =
}}
'''Rokfors''' ({{val|fr|Roquefort}}) ir pusciets pūdētais [[siers]]. Viens no vecākajiem [[Eiropa]]s sieriem. Pirmoreiz pagatavots 1070. gadā [[Rokfora|Rokforā]], [[Francija|Francijā]]. Rokforu tradicionāli gatavoja no [[aita]]s piena, taču mūsdienās izmanto arī [[govs]] pienu. Siera īpatnējo smaržu un sāļi pikanti rūgteno garšu piešķir [[pelējums|pelējuma]] sēnīte ''Penicillium roqueforti''.<ref name="Ozola, Ciproviča"/>

sentences: '''Formālais līderis''' ir uzņēmuma vai struktūrvienības oficiālais vadītājs, kas vada uzņēmuma vai struktūrvienības darbu. Formālais līderis tiek dēvēts arī šādi: menedžeris, vadītājs, direktors.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict   = Jelgavas atbrīvošana (1919)
| partof     = [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņām]]
| image      = Piemineklis pie Skuju skolas.jpg
| caption    =  Piemineklis "Varonīgajiem tēvzemes dēliem 1919" pie Skuju skolas, kur 1919. gada 18. novembrī 6. Rīgas kājnieku pulks apturēja Dzelzsdivīzijas pretuzbrukumu. Tēlnieki Mārtiņš Šmalcs, [[Kārlis Zāle]] (1937., atjaunots 1987. gadā).<ref>{{in lang|lv}}[https://nekropole.info/lv/Piemineklis-bralu-kaps-kritusajiem-6-Rigas-kajnieku-pulka-karaviriem-pie-bijusas-Skuju-skolas Piemineklis / brāļu kaps kritušajiem 6. Rīgas kājnieku pulka karavīriem pie bijušās Skuju skolas]</ref>
| date       = 1919. gada 15—21. novembris
| place      = [[Ozolnieku novads]], [[Latvija]]
|coordinates={{coord|56|41|33|N|23|46|43|E|type:landmark_region:LV|display=inline,title}}
| result     = Latviešu uzvara
| combatant1 = {{flagicon|Latvia}}  [[Latvijas armija]]
| combatant2 = {{flagicon image|WestRussianVolunteerArmy.svg}} [[Rietumkrievijas Brīvprātīgo armija]]
| commander1 =
| commander2 =
| strength1  =
| strength2  =
| campaignbox =
}}
 "Lāčplēsis un Melnais bruņinieks" (tēlnieks [[Kārlis Jansons (tēlnieks)|Kārlis Jansons]], 1932).]]
'''Jelgavas atbrīvošana 1919. gada novembrī''' bija [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas armija]]s uzbrukuma operācija no 1919. gada 15. līdz 21. novembrim [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņu]] laikā, kurā tā  piespieda [[Veimāras Republika]]s pakļautībā esošās [[Rietumkrievijas armija]]s daļas atstāt [[Jelgava|Jelgavu]].
Uzbrukuma dēļ nepiepildījās Vācijas valdības nodomi sākt pamiera sarunas ar [[Latvijas Pagaidu valdība|Latvijas Pagaidu valdību]],<ref>Peniķis M. Zemgales un Jelgavas atbrīvošana 1919. gada novembrī. // Latvijas Vēstures Institūta Žurnāls. 1938., Nr.4., 549. lpp.</ref> lai vienotos par Kurzemes un Zemgales tālāko politisko statusu.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Hlorskābes struktūrformula

Hlorskābes molekulas modelis
| citi nosaukumi = ūdeņraža hlorāts, ūdeņraža trioksohlorāts(V)
| CAS numurs = 7790-93-4
| ķīmiskā formula = HClO3
| molmasa = 84,46
| blīvums = šķīdumam ap 1000
| kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
| citi =
}}
'''Hlorskābe''' (HClO3) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Hlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]].  Tīrā veidā nav pazīstama nestabilitātes dēļ, bet hlorskābes ūdens šķīdumi pieder pie stiprām skābēm. Hlorskābes maisījums ar [[slāpekļskābe|slāpekļskābi]] ir [[karaļūdens|karaļūdenim]] līdzīgs stiprs oksidētājs.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 289. lpp.</ref> Koncentrēts hlorskābes šķīdums ir dzeltenīgs, ar asu smaku kā slāpekļskābei, atšķaidītāki šķīdumi ir bezkrāsaini un bez smaržas. Hlorskābes sāļus sauc par [[hlorāti]]em.

sentences: '''Želatīns''' ir caurspīdīgs, bezkrāsains un sausā veidā lūstošs [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] maisījums bez [[garša]]s, kas iegūts no dažādu dzīvnieku [[kolagēns|kolagēna]]. To sauc arī par '''dzīvnieku līmi'''. Želatīns tiek izmantots kā cietviela [[pārtika|pārtikā]], zāļu un fotogrāfiju izstrādē un kosmētikas ražošanā. Želatīns ir neatgriezeniska kolagēna [[hidrolīze]]s forma.

sentences: '''Tartu semiotikas skola''', arī '''Tartu—Maskavas semiotikas skola''' ({{val|ru|Tартуско-московская семиотическая школа, Московско-тартуская семиотическая школа}}) ir apzīmējums kultūras [[semiotika]]s pētniecības tradīcijai [[20. gadsimts|20. gadsimta]] otrajā pusē, ko nodibināja [[Tartu Universitāte]]s profesors [[Jurijs Lotmans]]. Tā apvienoja gan [[Tartu]], gan [[Maskava]]s, gan arī [[Rīga]]s, [[Viļņa]]s, [[Erevāna]]s un citu bijušās [[Padomju Savienība]]s akadēmiskās pētniecības centru zinātniekus. Skolas pārstāvji [[lingvistika|lingvistiskajā]] analīzē centās izmantot [[informātika]]s metodes, valodas un kultūras zīmju sistēmas interpretēja kā universālu kodu, kas sastāv no binārajiem pretstatiem. Tartu semiotikas skolas pētniecībā piedalījušies tādi atzīti semiotikas pārstāvji kā [[Strukturālisms|Romans Jākobsons]], Tomass Sebeoks, Alberts Kress un [[Umberto Eko]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .

sentences: '''Robonauts''' ({{Val|en|Robonaut}}) ir [[humanoīds robots|humanoīda robota]] projekts, kuru izstrādājusi [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Džonsona kosmosa centrs|Džonsona kosmosa centra]] laboratorija ''Dextrous Robotics Laboratory''. Atšķirībā no esošajām kosmiskajām robotizētajām ierīcēm (manipulatori, krāni), kuras paredzētas lielu objektu pārvietošanai, robonautam veicamie darbi ir smalkāki. Tas veidots tā, lai varētu izmantot kosmiskos instrumentus, kādus lieto kosmonauti.

sentences:
[[Kategorija:Preces]]
[[Kategorija:Saimniecības terciārais sektors]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Flula Borgs
| vārds_orig = ''Flula Borg''
| attēls = Flula Borg Vlogbrothers 2016.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Flula Borgs 2016. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Vācija|Erlangene}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās = ''YouTube''
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2007—pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}
'''Flula Borgs''' ({{val|de|Flula Borg}}; dzimis {{dat|1982|3|28||bez}} [[Erlangene|Erlangenē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu aktieris, mūziķis, komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un [[diskžokejs|dīdžejs]], kurš pazīstams arī kā '''Flula''' un '''DJ Flula'''.<ref name="Allen American">{{Tīmekļa atsauce|url=http://starlocalmedia.com/allenamerican/news/the-accidental-tourist-flula-a-german-dj-gives-tour-for/article_544039d1-5b28-50ec-9b2a-fae91e6b6713.html|title=The Accidental Tourist: Flula, a German DJ, gives tour for Allen City TV|last1=Hageland|first1=Kevin|date=19 March 2013|website=StarLocalMedia.com|publisher=Star Local Media (Allen [TX] American online newspaper)|accessdate=6 January 2015}}</ref>

sentences: '''Elektrostatiskā indukcija''' ir parādība [[Fizika|fizikā]], kad [[Elektriskais vadītājs|vadītājs]] uzlādējas cita uzlādēta [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] ietekmē bez saskares ar to. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/fiz/IT/F_12/info_fiz/e.html|title=elektrostatiskā indukcija|website=siic.lu.lv|access-date=19.08.2021}}</ref> Vadītājam nonākot cita ķermeņa radītā [[Elektriskais lauks|elektrostatiskajā laukā]] (elektriskais lauks, kura avoti ir nekustīgi [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]]), [[Kulona likums|Kulona spēka]] ietekmē vadītājā tiek atdalīti pozitīvie un negatīvie lādiņi un atsevišķās vietās uz vadītāja virsmas rodas nekompensēti vienas zīmes lādiņi. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:82670|title=elektrostatiskā indukcija|website=tezaurs.lv|access-date=19.08.2021}}</ref> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fizmix.lv/fiztemas/elektriskie-ladini-un-elektriskais-lauks-3/vaditaji-un-dielektriki-elektriskaja-lauka|title=Elektriskie lādiņi un elektriskais lauks|website=fizmix.lv|access-date=19.08.2021}}</ref>

sentences: [[File:BS time.png|thumb|upright=1.35| {{legend|#4d6df3|3 gadi}}{{legend|#22b14c|4 gadi}}{{legend|#ff7e00|5 gadi}}{{legend|#ff0000|6 gadi}}]]

sentences:
[[Kategorija:Kravas kosmosa kuģi]]
[[Kategorija:SpaceX]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gotfrids Svartholms
|     vārds_orig = ''Gottfrid Svartholm''
|         attēls = Gottfrid_portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{SWE}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = datorspeciālists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Tipiskā suga''' ir bioloģiska [[suga]], kura ir izvēlēta par augstākas klasifikācijas grupas tipisku pārstāvi un kuras apraksts atbilst šīs grupas aprakstam. Tipiskās sugas jēdzienu bioloģijā ieviesa [[Pjērs Andrē Latrells]],<ref>[https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 Claude Dupuis (1974). ''"Pierre André Latreille (1762–1833): the foremost entomologist of his time"''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190320060757/https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 |date={{dat|2019|03|20||bez}} }}. Annual Review of Entomology. 19: 1–14. doi:10.1146/annurev.en.19.010174.000245.</ref> tomēr tā lietošana sākās jau pēc viņa nāves 1840. gadā.<ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1 Vebstera vārdnīca: https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
Par '''Ļeontjeva paradoksu''' sauc situāciju [[Ekonomika|ekonomikā]], kad ar [[Kapitāls|kapitālu]] bagāta valsts eksportē darbietilpīgas preces un importē kapitālietilpīgas preces.
Tas tika konstatēts, kad Vasīlijs Ļeontjevs 1953. gadā centās pārbaudīt [[Hekšera—Olina tirdzniecības teorija|Hekšera—Olina tirdzniecības teoriju]], izmantojot 1947. gadā tirdzniecības statistiku par Amerikas Savienotajām Valstīm.<ref>{{publikācijas atsauce |last=Leontief|first=Wassily
|title=Domestic Production and Foreign Trade; The American Capital Position Re-Examined
|journal=[[Proceedings of the American Philosophical Society]] |volume=97 |issue=4 |pages=332–349 |date=1953
|jstor=3149288 |registration=yes  }}</ref>

sentences:
'''13. janvāris''' ir 13. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 352 dienas (353 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Harijs (personvārds)|Harijs]], [[Ārijs (personvārds)|Ārijs]], [[Āris]], [[Aira]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences: '''Asinsgrēks''' jeb '''incests''' (no {{val-la|incestus}} — 'nešķīsts') ir [[dzimumattiecības]] starp tuviem [[asinsradniecība|asinsradiniekiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3 |page=300}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences: '''Vasaras saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vislielākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Vasaras [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visgarākā [[diena]] un visīsākā [[nakts]]. Vasaras saulgriežus sauc arī par '''vasaras saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val-la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences: '''Kolonoka sabuļa ota''', kas pazīstama arī ar nosaukumu '''sabuļa ota''' vai '''Sibīrijas caunu ota''', ir ļoti kvalitatīva un smalka mākslinieku ota.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ferrari
| operators =
| attēls = Ferrari-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Maikls Manns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ādams Draivers]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Sāra Gadona]]
* [[Gabriels Leone]]
* [[Džeks O'Konels]]
* [[Patriks Dempsijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ferrari''
| studija = * ''Moto Pictures''
* ''Forward Pass''
* ''Storyteller Productions''
* ''[[STX Entertainment|STXfilms]]''
* ''Ketchup Entertainment''
* ''Esme Grace Media''
* ''Rocket Science''
* ''Cecchi Gori USA''
* ''Iervolino & Lady Bacardi Entertainment''
* ''Bliss Media''
* ''Le Grisbi Productions''
* ''Red Sea Film Fund''
| montāža =
| izplatītājs = ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2023|12|25|ASV|2024|01|26|Latvija}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|95 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|38,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3758542/|title=
Ferrari (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ferrari"''' ({{Val|en|Ferrari}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ādams Draivers]], [[Penelope Krusa]], [[Šeilīna Vudlija]], [[Sāra Gadona]], [[Gabriels Leone]], [[Džeks O'Konels]] un [[Patriks Dempsijs]]. Filma balstīta uz žurnālista Broka Jeitsa 1991. gada biogrāfisko grāmatu ''Enzo Ferrari: The Man, the Cars, the Races, the Machine''.

sentences:
'''Kruifs''' ({{val-nl|Cruijff}}) ir nīderlandiešu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Johans Kruifs]], Nīderlandes futbolists
* [[Žordi Kruifs]], Nīderlandes futbolists, Johana Kruifa dēls

sentences: '''Pirmvaloda''' jeb '''protovaloda''' ir hipotētiska [[valoda]], kas pastāvējusi pirms divu vai vairāku cilmes ziņā radniecīgu valodu rašanās. Pirmvalodas parasti netiek tieši pētītas vai labākajā gadījumā tiek pētītas daļēji, rekonstruētas ar salīdzinošās vēstures metodes palīdzību.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Bulduri}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Bulduri
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Bulduru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Bulduru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = Bilderlingshofa
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           = Voldemārs Ozoliņš
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 52.91 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 51 | longs = 7.71 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (3 km)
[[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (5 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Lielupe (stacija)|Lielupe]] (1 km)
[[Dzintari (stacija)|Dzintari]] (2 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 20
}}

sentences:
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]
[[Kategorija:Krievijas salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences:
[[Kategorija:Automašīnu detaļas]]
[[Kategorija:Riteņi]]
[[Kategorija:Gumija]]

sentences: '''Sēlpils virspilskunga iecirknis''' jeb '''Sēlpils virspilskundzība''' ({{val|de|Oberhauptmannschaft Selburg}}, no 1819. gada {{val|de|Kreis Selburg}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s (1617—1795) un [[Kurzemes guberņa]]s (1795—1864) sastāvā. Rietumos tas robežojās ar [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkni]]. Ziemeļos pa [[Daugava]]s upi tā robežojās ar [[Zviedru Vidzeme|Zviedru Vidzemi]] (1629—1721) un [[Inflantijas vaivadija|Inflantijas vaivadiju]] (1621—1772), vēlāk ar [[Vidzemes guberņa|Vidzemes]] un [[Vitebskas guberņa|Vitebskas guberņām]]. Dienvidos Sēlpils virspilskunga iecirknis robežojās ar Lietuvas [[Traķi|Traķu]] un [[Viļņa]]s vaivadijām, vēlāk ar [[Kauņas guberņa|Kauņas guberņu]].

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Avārijas kontracepcija''' ir metode, ko lieto ārkārtas situācijās, lai novērstu neplānotu [[grūtniecība]]s iestāšanos pēc [[Dzimumakts|dzimumakta]] bez izsargāšanās. Tāpēc to sauc arī par "nākamā rīta tableti" jeb "nākamās dienas tableti”.<ref>Charlotte Ellertson. History and Efficacy of Emergency Contraception: Beyond Coca-Cola. Family Planning Perspectives. Volume 28, Number 2, March/April 199</ref> Avārijas kontracepcija nespēj pārtraukt jau iestājušos [[Grūtniecība|grūtniecību]], tā:
* aizkavē vai novērš [[Ovulācija|ovulāciju]],
* novērš [[Apaugļošanās|apaugļošanos]],
* neveicina apaugļotas [[olšūna]]s implantāciju vai ieligzdošanos gļotādā.
Visbiežāk izmantotā avārijas kontracepcija ir levonorgestrels tabletēs, kas var būt atpazīstams ar kādu no tā komercnosaukumiem — ''Elistrel'', ''Escapelle'', ''Labella'', ''Levidon'', ''Ramonna'', ''Levonorgestrel Actavis, Postinor-Duo''.<ref name="ZVA, zāļu reģistrs. Levonorgestrels">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=levonorgestr&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on&MFR=&MDO=&IK= |title=ZVA, zāļu reģistrs. Levonorgestrels |access-date={{dat|2015|11|16||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304221104/http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=levonorgestr&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on&MFR=&MDO=&IK= }}</ref> Šis avārijas kontracepcijas veids ir sabiedrībai brīvi pieejams, jo to var iegādātes [[Aptieka|aptiekās]] bez receptes.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''État indépendant du Congo''
|nosaukums_latv_val  = Kongo Brīvvalsts
|sugasvārds          = Kongo Brīvvalsts
|
|kontinents          = Āfrika
|reģions             = Kongo
|valsts              = Kongo Demokrātiskā Republika
|laikmets            = Jaunais Imperiālisms
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|
|
|
|gads_sākums         = 1885
|gads_beigas         = 1908
|
|event_start = [[Berlīnes konference]]
|date_start  =
|event_end   = Beļģijas aneksija
|date_end    = 15. novembris
|
|event1      =
|date_event1 =
|event2      =
|date_event2 =
|event3      =
|date_event3 =
|event4      =
|date_event4 =
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|
|p1          = Starptautiskā Kongo savienība
|flag_p1     = Flag of Congo Free State.svg
|image_p1    =
|p2          =
|flag_p2     =
|p3          =
|flag_p3     =
|p4          =
|flag_p4     =
|p5          =
|flag_p5     =
|s1          = Beļģu Kongo
|flag_s1     = Flag of Congo Free State.svg
|image_s1    =
|s2          =
|flag_s2     =
|s3          =
|flag_s3     =
|s4          =
|flag_s4     =
|s5          =
|flag_s5     =
|
|image_flag    = Flag of Congo Free State.svg
|flag          = Kongo Demokrātiskās Republikas karogs
|flag_type     = Kongo brīvvalsts karogs
|
|image_coat    =Coat_of_arms_of_the_Congo_Free_State.svg
|symbol        = Kongo Demokrātiskās Republikas ģerbonis
|symbol_type   = Kongo brīvvalsts ģerbonis
|
|image_map     = LocationCongoFreeState.png
|image_map_caption  =
|
|galvaspilsēta = [[Boma]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto   = ''Travail et progres''
no franču valodas:Darbs un attīstība
|national_anthem  =
|kopīgas_valodas  =
|reliģija         =
|nauda            =
|
|
|leader1      = Beļģijas Leopolds II
|leader2      =
|leader3      =
|leader4      =
|year_leader1 =
|year_leader2 =
|year_leader3 =
|year_leader4 =
|title_leader = Valdnieks un saimnieks
|representative1      =
|representative2      =
|representative3      =
|representative4      =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1      =
|deputy2      =
|deputy3      =
|deputy4      =
|year_deputy1 =
|year_deputy2 =
|year_deputy3 =
|year_deputy4 =
|title_deputy =
|
|
|legislature  =
|house1       =
|type_house1  =
|house2       =
|type_house2  =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1    =
|stat_platība1 =
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|stat_year3    =
|stat_platība3 =
|stat_pop3     =
|stat_year4    =
|stat_platība4 =
|stat_pop4     =
|stat_year5    =
|stat_platība5 =
|stat_pop5     =
|footnotes     =
}}
'''Kongo Brīvvalsts''' ({{val|fr|État indépendant du Congo}}) bija [[Beļģija]]s karaļa [[Leopolds II (Beļģija)|Leopolda II]] personīgs valdījums [[Āfrika|Āfrikā]], tagadējās [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātiskās Republikas]] teritorijā, kas pastāvēja no [[1885]]. līdz [[1908]]. gadam.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2503''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2503''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Bars-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|2|27|SK}} 11:01:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 5 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 4000 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2515]]''
}}
'''''Kosmos-2503''''' (''Космос-2503'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2015. gada februārī.

sentences: Daoisma grāmatas '''"Džuandzi"''' autors ir [[Džuandzi]]. Tā ir dažādu avotu rakstu apkopojums. Tiek uzskatīts, ka pats Džuandzi uzrakstīja pirmās septiņas nodaļas ("iekšējās" nodaļas), savukārt viņa mācekļi un domubiedri - pārējās.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Notikuma infokaste
| title                    = ''Black Lives Matter''
| image_name               = Black_Lives_Matter_logo.svg
| image_size               =
| caption                  =
| map_type                 =
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| date                     = 2013 - pašlaik
| time                     =
| place                    = Starptautiski
| also known as            = Black Lives Matter kustība
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  = Masu protesti [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Blue-and-yellow_Macaw_(Ara_ararauna)_(27728951833).jpg
| att_nosaukums  = [[Zildzeltenā ara]] (''Ara ararauna'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| virskārta      = Psittacopasserae
| virskārta_lv   = Papagaiļu un zvirbuļu virskārta
| kārta          = Psittaciformes
| kārta_lv       = Papagaiļveidīgie
| virsdzimta     = Psittacoidea
| virsdzimta_lv  = Papagaiļu virsdzimta
| iedalījums     =
* [[Papagaiļu dzimta]] (''Psittacidae'')
* [[Vecās pasaules papagaiļu dzimta]] (''Psittaculidae'')
| binomial       = Psittacoidea <small>([[Johann Karl Wilhelm Illiger|Illiger]], 1811)</small>
| izplatība      =
}}
'''Papagaiļu virsdzimta''' jeb '''tipisko papagaiļu virsdzimta''' (''Psittacoidea'') ir viena no trim [[papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo kārtas]] (''Psittaciformes'') [[dzimta (bioloģija)|virsdzimtām]], kas apvieno lielāko daļu papagaiļveidīgo sugu (373 [[sugas]]) un kas tiek iedalītas divās [[dzimta (bioloģija)|dzimtās]].<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/parrots/ World Bird Names: Parrots, cockatoos, 2018]</ref> Šīs grupas papagaiļi plaši izplatīti [[Vecā pasaule|Vecās]] un [[Jaunā pasaule|Jaunās pasaules]] [[tropu josla|tropu]] joslā. Pazīstamākie virsdzimtas pārstāvji ir [[aras]], [[amazones (putni)|amazones]], [[loriketi]], [[viļņpapagailis]], [[pelēkais Kongo papagailis]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ēras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Margaret's_Cathedral,_Ayr_by_Ian_Rainey_Geograph_6036865.jpg
| image_size            =
| caption               = Ēras katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Ēras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.464722
| longd                 = -4.626667
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Sautēršīra|Ēra}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = Džeimss Dempsters (''James Dempster'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1826. gads
| year_completed        = 1827. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Svētās Margaritas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Margaret}}) jeb '''Ēras katedrāle''' ({{val|en|Ayr Cathedral}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s dienvidrietumu pilsētā [[Ēra|Ērā]]. 1827. gadā uzceltais dievnams ir 5. gadsimtā [[Svētais Ninians|Svētā Niniana]] dibinātās, 1689. gadā likvidētās un 1878. gadā atjaunotās [[Gallovejas diecēze]]s galvenā baznīca. Baznīcas ietilpība ir 350 sēdvietu. Baznīca par katedrāli kļuva 2007. gadā, kad vecā Ēras katedrāle jeb Labā Gana katedrāle tika pamesta baznīcas apmeklētāju trūkuma pēc. Tā savukārt par katedrāli kļuva 1961. gadā, kad nodega [[Damfrīsa]]s katedrāle. Vecā katedrāle tika pārbūvēta par daudzdzīvokļu māju.

sentences: '''Kāls''' ir skaita [[mērvienība]] — 30 gabalu. Kālu pamatā lieto [[zivis|zivju]] tirdzniecībā. Izmanto vismaz kopš [[17. gadsimts|17. gadsimta]]. To lietoja [[Rīga|Rīgā]] un [[Anglija|Anglijā]].

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Astra Lux''
|alternat nosaukums     =
|attēls                 = AstraLux 02.2009.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        = ''Astra Lux'' 2009. gada februārī.
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 04| latNS =N
|longd = 24| longm = 11| longs = 17| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|adrese                 = [[Gunāra Astras iela]] 8 k-1
|apkaime                = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[2005. gads|2005]]—[[2007. gads|2007]]
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                = {{dat|2007|7|25}} <ref>[http://www.astra-lux.lv/html/index.php?id=1938 "Astra Lux" nodots ekspluatācijā]{{Novecojusi saite}}, astra-lux.lv</ref>
|ekspluatācijā no       = 2007
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Dzīvojamā ēka
|antena spice           =
|jumts                  = 80,80
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 24
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           = [[Juris Poga|SIA "Arhitekta J. Pogas birojs"]]
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            = SIA "PBLC-nekustamie īpašumi"
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 219829
|areja saite            = [http://www.astra-lux.lv/ astra-lux.lv]
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Astra Lux''''' ir daudzstāvu dzīvojamā ēka [[Rīga|Rīgā]], [[Purvciems (Rīga)|Purvciema]] apkaimē, [[Gunāra Astras iela|Gunāra Astras ielā]] 8 k-1. Ēka sastāv no diviem savstarpēji savienotiem blokiem: zemākajam blokam ir 22 stāvi, augstākajam — 24 stāvi. Tie ir celti ieslīpi, ar sašaurinājumu dienvidu virzienā. ''Astra Lux'' izvietoti 158 dzīvokļi ar franču tipa balkoniem. Ēkas kopējais augstums ir 80,80 metri un tā tika uzcelta laika posmā no 2005. līdz 2007. gadam. 2008. gadā ''Astra Lux'' saņēma godalgu kā 2007. gada labākā jaunbūve, pirmo vietu izcīnīja 14 jaunbūvju konkurencē.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/320279-par_gada_labako_jaunbuvi_atzita_eka_purvciema Par gada labāko jaunbūvi atzīta ēka Purvciemā], tvnet.lv, {{dat|2008|3|29|SK}}</ref><ref>[http://www.astra-lux.lv/html/index.php?id=2011 Astra Lux atzīta par 2007. gada labāko jaunbūvi]{{Novecojusi saite}}, astra-lux.lv, {{dat|2008|4|2|SK}}</ref>

sentences: '''Fluorescence''' ir process, kurā [[viela]] pēc [[Gaisma|gaismas]] vai cita [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbēšanas izstaro gaismu. Vairumā gadījumu izstarotajai gaismai ir lielāks [[Viļņa garums|viļņu garums]] un mazāka [[enerģija]] nekā absorbētajam [[Starojums|starojumam]]. Visspilgtākais fluorescences piemērs rodas, ja absorbētais starojums ir spektra [[Ultravioletais starojums|ultravioletajā]] apgabalā un tādējādi ir neredzams [[Cilvēks|cilvēka]] [[Acs|acij]], bet izstarotā gaisma ir redzamās gaismas diapazonā, kas fluorescējošajai vielai piešķir noteiktu [[Krāsa|krāsu]], ko var redzēt tikai tad, ja to apstaro ar UV gaismu. Fluorescējoši [[Materiāls|materiāli]] pārstāj spīdēt gandrīz uzreiz pēc ierosinošā starojuma izbeigšanās, atšķirībā no fosforescējošiem materiāliem, kas turpina izstarot gaismu ilgāku [[Laiks|laiku]].

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Līvānu slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Līvāni|Zaļā iela 44}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = pašvaldības slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://livanuslimnica.lv/
| other_links         =
}}

sentences: '''Dolma''' jeb '''vīnogu lapu tīteņi'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://epadomi.lv/tavavirtuve/receptes/uzkodas/22082013-tavavirtuve_lv_1377156285 | title= Dolmas jeb vīnogu lapu tīteņi | publisher= KatraiVirtuvei.lv – epadomi.lv | accessdate= 2020. gada 18. maijā}}</ref> ir sautēti [[gaļa]]s, parasti [[jēra gaļa|jēra]], rullīši, kas ietīti [[vīnkoki|vīnogulāju]] lapās. Kā piedevas var būt pievienoti dažādi [[dārzenis|dārzeņi]], piemēram, [[dārza sīpoli|sīpoli]], [[baklažāns]], [[tomāts|tomāti]], [[sarkanie pipari]] un [[cukīni]]. Vīnogulāju lapu vietā dažreiz izmanto arī [[galviņkāposti|kāpostu]] lapas, bet gaļas vietā var lietot [[rīsi|rīsus]]. Ēdiens tiek ēsts gan karstā, gan aukstā veidā kā uzkoda. Dolma ir izplatīta [[Turcija|Turcijā]], [[Balkānu pussala|Balkānu pussalā]] un [[Kaukāzs|Kaukāzā]]. Turcijā šī ēdiena variācija tiek saukta arī par [[sarma (ēdiens)|sarmu]].

sentences:
[[Kategorija:Džibutija]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]
[[Kategorija:Āfrikas vēsture]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi prezidenta vīri
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = All the president's men.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris, mistērija
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = [[Volters Koblencs]]
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Mārtins Bolsams]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Džeisons Robardss]]
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''All the President's Men''
| studija = ''Wildwood Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|4|4}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl524518913/|title=All the President's Men |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Visi prezidenta vīri"''' ({{Val|en|All the President's Men}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Roberts Redfords]], [[Džeks Vordens]], [[Mārtins Bolsams]], [[Hals Holbruks]] un [[Džeisons Robardss]]. Filma balstīta uz 1974. gada [[Karls Bernstīns|Karla Bernstīna]] un [[Bobs Vudvards|Boba Vudvarda]] grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Hakeri
| attēls = Hackersposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hackers''
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Īens Softlijs]]
| producents = * [[Maikls Peisers]]
* [[Ralfs Vinters]]
| scenārija autors = [[Rafaels Moreu]]
| galvenajās lomās = * [[Andželīna Džolija]]
* [[Džonijs Lī Millers]]
* [[Fišers Stīvenss]]
* [[Loreina Brako]]
| mūzika = [[Saimons Bosvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[United Artists]]''
| izplatītājs = ''[[MGM/UA Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1995|9|15|ASV|}}
| ilgums = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hackers-1995|title=Hackers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190424155614/http://www.bbfc.co.uk/releases/hackers-1995}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hackers.htm|title=Hackers|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Hakeri"''' ({{val|en|Hackers}}) ir 1995. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors ir [[Īens Softlijs]]. Galvenās lomas atveido [[Andželīna Džolija]], [[Džonijs Lī Millers]], [[Fišers Stīvenss]] un [[Loreina Brako]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|9|15||bez}} ASV.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(La)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-50
|ķīm_formula=(La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, dzeltenzaļš, zils
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Rīgas Tehniskā universitāte
|image             = RTU logo 2017.svg
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1958 (1862. gadā kā [[Rīgas Politehniskā augstskola]])
|vision            =
|type              = [[Valsts_pārvaldes_iestādes_Latvijā#Latvijas_Republikas_Izglītības_un_zinātnes_ministrija|Valsts universitāte]]
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = [[Tālis Juhna]]
|faculty           =
|staff             =
|students          = 14 383 (2019)
|undergrad         =
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = [[Ķīpsalas iela (Rīga)|Ķīpsalas iela]] 6a, [[Rīga]], {{LAT}}
|country           =
|address           =* Kaļķu iela 1 (galvenais birojs līdz 2021. gadam; vēsturiskā ēka)
* Ķīpsalas ielā (mācību ēkas)
* Āzenes ielā (mācību ēkas)
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{URL|http://www.rtu.lv}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
|affiliation=BSRUN, BALTECH, NORDTEK, EUt+|image_name=|image_size=100|imagesize=100}}
 19, ap 1890. gadu. Mūsdienās tā ir galvenā [[Latvijas Universitāte]]s ēka]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs Fehners
|          vārds_orig = ''Gustav Fechner''
|              attēls = Gustav Fechner.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustavs Fehners
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1801
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Groszerhene, [[Saksija]]
(tagad Žarki Velke, {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Leipciga]], [[Vācijas impērija]]
(tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta = [[Žari]], [[Drēzdene]], [[Leipciga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Leipcigas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihofizika]]
[[Vēbera-Fehnera likums]]
[[mediāna (statistika)|mediāna]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Gustavs Teodors Fehners''' ({{val-de|Gustav Theodor Fechner}}, {{dat|1801|04|19}} — {{dat|1887|11|18}}) bija vācu [[psiholoģija|psihologs]]. [[Psihofizika]]s un viens no [[eksperimentālā psiholoģija|eksperimentālās psiholoģijas]] pamatlicējiem, ietekmējis daudzu 20. gadsimta psihologu un [[filozofija|filozofu]] darbību.

sentences:
siltuma daudzuma mērīšanai izmantoja [[Antuāns Lavuazjē]] un [[Pjērs Simons Laplass]]]]
{{Līdzīgs|Kolorimetrs}}
'''Kalorimetrs''' ir ierīce, ko [[kalorimetrija|kalorimetrijā]] izmanto [[siltums|siltuma]] daudzuma mērīšanai [[ķīmiska reakcija|ķīmiskajās reakcijās]] un fizikālajās pārvērtībās, kā arī, lai noteiktu [[īpatnējā siltumietilpība|īpatnējo siltumietilpību]]. Vienkāršu kalorimetru veido ūdens trauks, kas atrodas virs reakciju kambara, un šajā ūdenī ir termometrs. Notiekot reakcijai, kurā izdalās siltums, ūdens uzņem šo siltumu un tā temperatūra paaugstinās. Izmērot ūdens sākuma un beigu temperatūru, var aprēķināt siltuma daudzumu, kas izdalījies reakcijas laikā. Šī metode tiek izmantota tikai mācību procesā, jo mērījumā netiek ņemts vērā siltuma zudums ārējo apstākļu dēļ.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Hanīfa
 |    vārds_orig = {{ara|أبو حنيفة}}
 |        attēls = Imam Abū Ḥanīfa, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 699
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = [[Kūfa]], [[Umajādu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 767
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 18
 |       m_vieta = [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = musulmaņu jurists, teologs, arī tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Georgs Kūfalts
 |           image = Georg Kuphaldt Portrait.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1853|6|6}}
 |        location = [[Plēne]] (tagad [[Šlēsviga-Holšteina]], {{GER}})
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1938|4|14|1853|6|6}}
 |      deathplace = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
 |          places =
 |     nationality = vācietis
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils = [[Andrejs Zeidaks]]
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Georgs Frīdrihs Ferdinands Kūfalts''' ({{val|de|Georg Friedrich Ferdinand Kuphaldt}}; dzimis {{dat|1853|6|6}}, miris {{dat|1938|4|14}}) bija vācu daiļdārznieks, ainavu arhitekts, Rīgas galvenais dārzu arhitekts un veidotājs 1880.—1914. gados.

sentences: '''Gaismas ātrums''' (parasti apzīmēts ar ''c'', zināms arī kā [[Alberts Einšteins|Einšteina]] konstante) ir ātrums, ar kuru [[vakuums|vakuumā]] pārvietojas [[elektromagnētiskais starojums]] — [[fotons|fotoni]]. Tas ir tieši {{nobr|299 792 458}} [[metrs|metri]] [[sekunde|sekundē]] (jeb {{nobr|1 079 252 848,8 km/h}}) — tas nav mērījums, bet gan definīcija; metru definē, ņemot vērā gaismas ātrumu un sekundes ilgumu. Gaismas ātrums citās vidēs, piemēram, [[gaiss|gaisā]], [[ūdens|ūdenī]], [[stikls|stiklā]], ir mazāks par ''c''. [[Daba|Dabā]] nekas nevar pārvietoties ātrāk par [[gaisma|gaismu]] vakuumā.

sentences: '''Patogēns''' ({{val|fr|pathogène}}; cēlies no {{val-el|πάθος}} — ‘ciešanas, slimība’ un {{gree|-γενής}} — ‘izcelsme’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=569}}</ref> ir jebkura bioloģiska sistēma, kas var inficēt ķermeni un izraisīt [[slimība|slimību]]. Patogēni uzbrūk ķermeņa [[šūna|šūnām]] un izdala stipras [[inde]]s jeb [[toksīni|toksīnus]]. Gandrīz visi patogēni ir [[mikroorganismi]]. Izplatītākie patogēni ir [[baktērija]]s, [[vīruss|vīrusi]], bet dažas slimības var izraisīt arī [[vienšūņi]] un [[sēne]]s. Pie patogēniem pieskaita arī [[prioni|prionus]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
|name= Karaliskā Alberthola
| native_name         = ''Royal Albert Hall''
|inauguration_date= {{dzimšanas datums un vecums|1871|03|29}}
|logo= Royal Albert Hall, London - Nov 2012.jpg
|structural_system=
|logo_caption= ''Royal Albert Hall'' no Kensingtonas dārzu puses
|image= Royal Albert Hall - Central View 169.jpg
|caption= Skats uz interjeru no augšējā balkona
|altitude=
|building_type= koncertzāle
|architectural_style= [[itāļu arhitektūra|itāļu]]
|cost= {{sk|200000}} [[sterliņu mārciņa]]s1
|completion_date= 1871. gadā1
|client= Centrālās mākslas un zinātnes zāles pagaidu komiteja
|owner= Mākslas un zinātnes zāles korporācija
|height= 41 metrs
|current_tenants=
|landlord=
|address= ''Kensington Gore'', Londona
|location_country= Apvienotā Karaliste
|start_date= 1867. gadā1
|architect= [[Frensiss Fouks]] un [[Henrijs Jangs Derakots Skots]]
|diameter=
|other_dimensions=
|floor_count=
|floor_area=
|capacity= {{sk|5272}}<ref name="BI">{{Tīmekļa atsauce |last1=Colson |first1=Thomas |title=A 12-seat Grand Tier box at the Royal Albert Hall is on sale for £2.5 million |url=https://www.businessinsider.com/royal-albert-halll-grand-tier-box-on-sale-for-25-million-2017-1 |website=Business Insider |access-date=24 October 2019}}</ref>
|main_contractor= ''[[Lucas Brothers]]''
|architecture_firm= ''[[Royal Engineers]]''
|renovation_date= 1996–2004
|structural_engineer=
|services_engineer=
|civil_engineer=
|other_designers=
|quantity_surveyor=
|awards=
|website= {{URL|www.royalalberthall.com}}
|references= 1 – Viktorijas laika Londona: ''Royal Albert Hall''
}}
'''Karaliskā Alberthola''' ({{val|en|Royal Albert Hall}}) ir koncertzāle [[Dienvidkensingtona]]s ziemeļos, [[Londona|Londonā]]. Viena no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vērtīgākajām un atšķirīgākajām ēkām, tā pieder valstij un to pārvalda reģistrēta labdarības organizācija, kas nesaņem valsts finansējumu.<ref>{{Ziņu atsauce|title=It's Hall to do with the experience|publisher=Metro|date=18 June 2013|last=Hope|first=Jasper}}</ref> Tajā ir 5272 sēdvietas.

sentences: {{eksperts|Daudzas neprecizitātes un citas kļūdas, kas radušās brutāli tulkojot no krievu Vikipēdijas}}

sentences: '''Borazons''' (arī '''elbors''' vai '''kubonīts''') ir [[bora nitrīds|bora nitrīda]] BN [[alotrops]]. Tas ir trešā cietākā mākslīgi radītā viela pēc [[dimanta nanostienīši]]em un [[ultracietais fullerīts|ultracietā fullerīta]]. Borazons ir [[kristāls]], kuru rada, karsējot līdzīgu daudzumu [[bors|bora]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] temperatūrā, kas pārsniedz 1800 °C pie 7 [[gigapaskāls|GPa]] spiediena. Borazons spēj ieskrāpēt [[dimants|dimantu]], taču arī ar dimantu var ieskrāpēt borazona kristālu.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Vjatka
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Вятка
  | citvaloda1        = tt
  | oriģinālnosaukums1= Нократ
  | attēls            = Vyatka.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Схема бассейна реки Вятка.svg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa#Krievija
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Jaras rajons]], [[Udmurtija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kama (upe)|Kama]], [[Tatarstāna]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1314
  | iztekas_augstums  = 240
  | ietekas_augstums  = 53,1
  | kritums           =
  | caurtece          = 890
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = {{nobr|129 000}}
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 58 | sāk_plat_m= 26 | sāk_plat_s= 52 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 52 | sāk_gar_m= 10 | sāk_gar_s= 38 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 55 | iet_plat_m= 35 | iet_plat_s= 27 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 51 | iet_gar_m= 29 | iet_gar_s= 46 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kalmārs un valis
| attēls = The Squid and the Whale poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Squid and the Whale''
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Noa Baumbaks]]
| producents = * [[Vess Andersons]]
* [[Čārlijs Korvins]]
* [[Klāra Markovica]]
* [[Pīters Ņūmens]]
| scenārija autors = Noa Baumbaks
| galvenajās lomās = * [[Džefs Denjelss]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Ouens Klains]]
* [[Viljams Boldvins]]
* [[Anna Pakvina]]
| mūzika = * [[Dīns Veirhems]]
* [[Brita Filipsa]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Sony Pictures Releasing International]]''
* ''[[Destination Films]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
* ''[[Original Media]]''
| izplatītājs = * ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Sony Pictures Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2005|10|5|ASV|}}
| ilgums = 78 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/squid-and-whale-2005|title=The Squid and the Whale|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2019|archive-date={{dat|2019|10|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191020135325/https://bbfc.co.uk/releases/squid-and-whale-2005}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=squidandthewhale.htm|title=The Squid and the Whale|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 20, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kalmārs un valis"''' ({{val|en|The Squid and the Whale}}) ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Noa Baumbaks]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Denjelss]], [[Lora Linnija]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Ouens Klains]], [[Viljams Boldvins]] un [[Anna Pakvina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Inesa Kraveca
 |      vārds_orig = ''Інеса Кравець''
 |          attēls = Inessa Kravets IAAF Championships 1995.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Inesa Kraveca 1995. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|10|5}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Dņepropetrovska|td=Ukraina|3s=Dņipro}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=60}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 15,50 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 7,37 m
 |           PR2_d = Tāllēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Inesa Kraveca''' ({{val|uk|Інеса Миколаївна Кравець}}; dzimusi {{dat|1966|10|5}}) ir bijusī [[ukraiņi|ukraiņu]] [[vieglatlēte]]. Startējusi [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] un [[trīssoļlēkšana|trīssoļlēkšanā]]. I. Kraveca bija [[pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordiste]] trīssoļlēkšanā no 1995. līdz 2021. gadam ([[Tokijas olimpiskās spēles (2020)|Tokijas olimpiskajās spēlēs]] viņas rekordu pārspēja [[Julimara Rohasa]]).

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''vienkāršā'''
| '''pamatnē centrētā'''
| '''telpiski centrētā'''
| '''malās centrētā'''
|-
||
||
||
||
|}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Kūsamo lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Kuusamon lentoasema
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Kuusamo_Airport_landside_2017-11-27.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = KAO
| ICAO                       = EFKS
|lat_deg=65.990278|lat_dir=N
|lon_deg=29.231944|lon_dir=E
| karte                      = Somija#Eiropa
| map_relief = yes
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Kūsamo lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Finavia''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Somija|Ziemeļpohjanmā|Kūsamo}}
| apkalpo                    = [[Kūsamo]]
| elevation-f                = 866
| elevation-m                = 264
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 12/30
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 2 500
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 87 752 (2017)
| lidojumu_skaits            = 530 (2017)
}}

sentences: '''Zilais''' jeb '''Safīra kvarcs''' ir necaurspīdīgs līdz caurspīdīgs [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] zilā krāsā. Akmens zilo krāsu rada [[magnezioribekīts|magnezioribekīta]] vai [[krokidolīts|krokidolīta]] ieslēgumi.

sentences: '''Bēta daļiņa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''bēta daļiņas'' vai ''bēta-daļiņas''? |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=7 |accessdate= 2017. gada 1. oktobrī |quote='''''Bēta''''' – šajā gadījumā ‘termina sastāvdaļa, kas norāda, ka termina nozīme saistāma ar bēta daļiņām’ (''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga: Avots, 2005, 103. lpp.). Defisi lieto marku, standartu u. tml. apzīmējumos, sarežģītu ķīmisko savienojumu nosaukumos un dažos saīsinājumos, piem., „Audi-80”, N-8-acetil-p-fenetidīns u.tml. (Skujiņa, V. ''Latviešu valoda lietišķajos rakstos''. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999, 119.lpp.). Defise šajā vārda savienojumā nav nepieciešama.}}</ref> ('''β daļiņa''') ir lādēta daļiņa, kas izdalās [[bēta sabrukšana|bēta sabrukšanā]]. Bēta daliņu plūsmu sauc par '''bēta starojumu''' vai '''bēta stariem'''. Negatīvi lādētas bēta daļiņas ir [[elektrons|elektroni]] (β-), bet pozitīvi lādētas bēta daļiņas ir [[pozitrons|pozitroni]] (β+). Bēta starojumu nevajag jaukt ar sekundārajiem un terciārajiem elektroniem, kas rodas, [[alfa stari]]em vai citām smagām lielas enerģijas daļiņām [[jonizācija|jonizējot]] gaisa molekulas. Tie ir tā sauktie [[delta stari]] un [[epsilon stari]]. Atšķirībā no bēta stariem, tiem ir mazāka enerģija un citādāks enerģētiskais spektrs.

sentences:
uz ķekara]]
'''Avene''' ir ēdams [[auglis]] daudzām [[rožu dzimta]]s [[kazenes|aveņu ģints]] (''Rubus'') augu sugām, no kurām lielākā daļa pieder pie ''Idaeobatus'' apakšģints. Nosaukums attiecas arī uz pašiem augiem. Avenes ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgas]], ar apakšdaļā koksnainiem [[stumbrs|stumbriem]]. Pasaules aveņu kopprodukcija 2020. gadā bija 895 771 tonna, un [[Krievija]] ar 20% no kopējās produkcijas bija lielākā audzētāja, kurai sekoja [[Serbija]] un [[Polija]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fao.org/faostat/en/#search/raspberries|title=FAOSTAT|website=www.fao.org|access-date=2022-05-02}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-25
|ķīm_formula=Ca4(Y,Ce)2(Ti,Al,Fe+++,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns līdz bāli dzeltens, bāli sārts, balts, bezkrāsas
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
'''Tadžikīts-(Y)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - ļoti rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Satur retus metālus - [[cērijs|cēriju]] (16,19%), [[itrijs|itriju]] (13,47%). Vāji radioaktīvs - 158 [[Bq]]/g.

sentences: '''6. janvāris''' ir gada 6. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 359 dienas (360 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Skumjas''' ir [[emocijas|emocionālas]] ciešanas, kam raksturīga netaisnīguma, zaudējuma, izmisuma, bezpalīdzības, ciešanu un niknuma izjūtas. Kad cilvēki ir skumji, viņi kļūst nerunīgāki, mazāk enerģiski un vairāk emocionāli. [[Raudāšana]] ir skumju fiziskā izpausme.

sentences: '''Faktoru modelis''' ir ekonomiskais [[modelis]], kurš balstīts uz statistisko [[faktoru analīze|faktoru analīzi]]<ref>Handbook of Economic Forecasting, Volume 1, Editors: Elliot G., Granger W.J.C., Timmermann A., North-holland, Amsterdam, 2006.</ref>. Faktoru modeļu galvenā ideja ir faktoru analīzes pielietošana ekonomisko sakarību pētīšanā.

sentences:
[[Kategorija:Berģi]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Berģi]]

sentences: '''Teoloģija''' ({{val|el|Θεός}} (''theos'') — 'Dievs' un ''λόγος'' (''logos'') — 'mācība') ir kādas [[reliģija]]s [[reliģiska doktrīna|doktrīnu]] kopums. Teoloģija iespējama tikai [[Teisms|teismā]]. Tiek mācīta dažādu iemeslu dēļ. Daži to apgūst, lai labāk izprastu savu reliģiju, savukārt citi noskaidro atšķirības starp dažādām reliģijām.

sentences: '''14. marts''' ir gada 73. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (74. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 292 dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada septembrī,}}
'''Baktēriju transformācija''' ir šveša [[DNS]] uzņemšana, līdz ar to iegūstot jaunas īpašības. Šādu transformāciju varētu izmantot [[gēnu inženierija|gēnu inženierijā]], lai baktērijas mainītu savu [[DNS]] un tās darbotos cilvēka, dzīvnieka vai auga labā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Gobio_gobio2.jpg
|  att_nosaukums = [[Grundulis]] (''Gobio gobio'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Gobionidae
|      dzimta_lv = Grunduļu dzimta
|          ģints = Gobio
|       ģints_lv = Grunduļi
|       binomial = Gobio <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1816)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Grunduļi, grunduļu ģints''' (''Gobio'') ir [[grunduļu dzimta]]s (''Gobionidae'') ģints, kas apvieno 43 zivju sugas.<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/identification/SpeciesList.php?class=Actinopterygii&order=Cypriniformes&famcode=122&subfamily=Gobioninae&genus=Gobio&areacode=&c_code=&spines=&fins=&resultPage=1&sortby=species FishBase: Genus: Gobio]</ref><ref name=tur/><ref name=lep/><ref name=hari/><ref name=tc/> Šīs ģints zivis mājo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]],<ref name=fish/> turklāt daudzas no šīm sugām ir [[endēms|endēmas]] Eiropas dienvidaustrumu reģionam. Grunduļiem ķermenis ir slaids, šķērsgriezumā ieapaļš. [[Mute]] vērsta uz leju, un pie mutes divi taustekļi. Šīs zivis parasti ir neliela auguma un reti pārsniedz 10 [[centimetrs|cm]] garumu.<ref name=fish/>

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences: [[Informācijas tehnoloģijas|Informācijas tehnoloģijās]] '''pakete''' ir īpašā veidā izveidots [[Dati|datu]] fragments, kas pārvietojas [[Datortīkls|datortīklā]]. Sakaru līnijas, kas neatbalsta paketes, piemēram, tradicionālie "point-to-point" telekomunikāciju savienojumi vienkārši pārraida datus kā atsevišķu [[Baits|baitu]] vai [[Bits|bitu]] virkni. Ja datus saformē paketēs, tīkls var pārraidīt garākus paziņojumus efektīvāk un drošāk.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Rongelapa''' ({{val|mh|Ron̄ļap}}) ir [[koraļļu atols]] no 61 [[sala]]s Klusajā okeānā, [[Māršala salas|Māršala salās]] Ralika arhipelāgā. Tā [[sauszeme]]s teritorija ir 8 kvadrātjūdzes (21 kvadrātkilometrs), bet tajā ir [[lagūna]] ar aptuveni 1000 kvadrātjūdžu teritoriju.

sentences: {{Commonscat|International System of Units}}

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Mūziķes]]
[[Kategorija:ASV mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Aiviekste (nozīmju atdalīšana)|Aiviekste}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Aiviekste
|attēls=Aiviekste pie iztekas no Lubānas ezera 2002-05-04 - panoramio.jpg
|paraksts=Aiviekste pie iztekas no [[Lubāns|Lubāna]]
|garums=114
|kritums=26,9
|baseins=9160
|gada_notece=1,81
|izteka=[[Lubāns]]
|ieteka=[[Daugava]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Pededze]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=48 | sāk_plat_s=58 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=54 | sāk_gar_s=28 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| vietaskarte = Latvija
| reljefs = jā
}}
'''Aiviekste''' ir [[upe]] [[Latvija|Latvijā]], pēc baseina lielākā [[Daugava]]s pieteka. Aiviekste ir 14. garākā Latvijas upe. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Aiviekste atdala [[Vidzeme|Vidzemi]] no [[Latgale]]s, kaut arī vēsturiski [[Vidzemes guberņa|Vidzemes]] un [[Vitebskas guberņa]]s robeža negāja precīzi pa Aiviekstes upi.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Andrejs Zeidaks
 |           image = Zeidaks.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1874|1|18}}
 |        location = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīga}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1964|1|12|1874|1|18}}
 |      deathplace = {{vieta|ASV|Ņūtona}}
 |          places =
 |     nationality = [[latvieši|latvietis]]
 |           field = Daiļdārzniecība
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers = [[Georgs Kūfalts]]
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Andrejs Zeidaks''' (dzimis {{dat|1874|1|18}} Kuldīgā, [[Kurzemes guberņa|Kurzemes guberņā]], miris {{dat|1964|1|12}}, Ņūtonā, ASV)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/arhivs/ko-sodien-teiktu-andrejs-zeidaks-10387187|title=Ko šodien teiktu Andrejs Zeidaks?|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|11|8||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] daiļdārznieks, ainavu [[arhitekts]].
Līdz 1900. gadam Zeidaka skolotājs bija [[Georgs Kūfalts]].<ref name="lat">{{LAT e|5|895}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sekretāre
| attēls                   = Secretary (2002).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Secretary''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Šainbergs]]
| producents               =
* [[Endrū Fīrbergs]]
* [[Eimija Hobija]]
* Stīvens Šainbergs
| scenārija autors         = [[Ērina Kresida Vilsone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Speiders]]
* [[Megija Jillenhola]]
| mūzika                   = [[Andželo Badalamenti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Secretary, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|11|[[Sandensas kinofestivāls]]|2002|9|20|ASV|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009|title=Secretary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2018|02|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180216025346/http://bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/secretary-2002|title=Secretary (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923195815/https://www.bbfc.co.uk/releases/secretary-2002}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sekretāre"''' ({{val|en|Secretary}}) ir 2002. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Mērijas Geitskillas tāda paša nosaukuma īsstāstu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Šainbergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimss Speiders]] un [[Megija Jillenhola]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|11||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Hodža Nasredīns''' ir folklorizēta persona [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]], parasti tiek uzskatīts par [[turki seldžuki|seldžuku]] [[sūfisms|sūfiju]]. Tiek uzskatīts, ka viņš ir dzimis [[Eskišehiras ils|Eskišehiras ilā]], mūsdienu [[Turcija]]s teritorijā, savukārt miris 13. gadsimā [[Rumas sultanāts|Rumas sultanātā]], netālu no tās galvaspilsētas [[Konja]]s. Viņš tiek attēlots kā vieds vīrs, nereti tiek izmantots kā tēls austrumu [[joks|jokos]] un [[anekdote|anekdotēs]]. Nav tiešu pierādījumu, ka šāda persona tik tiešām ir bijusi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Tropidophora michaudi shell.jpg
| att_nosaukums   = ''[[Tropidophora michaudi]]'' zīmējums
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochozoa
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klase           = Gastropoda
| klase_lv        = Gliemeži
| apakšklase      = Orthogastropoda
| kārta           = Architaenioglossa
| dzimta          = Pomatiidae
| ģints           = Tropidophora
| binomial        = <small>([[Franz Hermann Troschel|Troschel]], 1847)</small>
}}
'''''Tropidophora''''' ir sauszemes [[gliemeži|gliemežu]] [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder ''[[Pomatiidae]]'' [[dzimta (bioloģija)|dzimtai]].<ref name="ZipcodeZoo">[http://zipcodezoo.com/key/Animalia/Tropidophora_Genus.asp ZipcodeZoo, Genus Tropidophora]{{Novecojusi saite}}</ref> Ģints pārstāvjiem ir plakana vai [[konuss|konusveida]] čaula, gara kāja, labi nodalīta galva ar taustekļiem.

sentences:
ir zināšanu simbols]]
'''Zināšanas''' ir [[informācija]]s kopums, kas iegūts [[mācīšanās|apmācības]] vai [[pētniecība]]s procesā, kā arī no [[pieredze]]s. Bieži vien zināšanas saprot kā [[izpratne|izpratni]] par [[fakts|faktiem]] vai iegūtās [[prasme|prasmes]] kādā noteiktā jomā vai sfērā. Par zināšanām sauc arī saprašanas līmeni par kādu jautājumu, priekšmetu, problēmu vai situāciju, un līdz ar to arī sekojošā prasme rīkoties. Zināšanas izmanto, lai veiktu noteiktas darbības kāda [[uzdevums|uzdevuma]] izpildē un [[mērķis|mērķa]] sasniegšanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Lielais Lebovskis
 | oriģinālnos = ''The Big Lebowski''
 |      attēls = Biglebowskiposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, komēdija
 |    režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
 |  producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
 |   scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
 |     aktieri =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Working Title Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1998|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|1998|3|6|ASV|1998|4|24|Apvienotā Karaliste|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0|title=The Big Lebowski|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181103020334/http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biglebowski.htm|title=The Big Lebowski (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Lielais Lebovskis"''' ({{val|en|The Big Lebowski}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Gudmens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Deivids Hadlstons]], [[Džons Turturo]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=H2C=CHCH3
|molmasa=42,08
|blīvums=1,79
|kušanas temperatūra=88 K (-185,2 °C)
|viršanas temperatūra=225,5 K (-47,6 °C)
}}
'''Propēns''' (propilēns, H2C=CHCH3) ir otrs vienkāršākais [[alkēni|alkēns]]. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Tā ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, un to iegūst no [[nafta]]s. Propilēnu lieto par [[polipropilēns|polipropilēna]] izejvielu. Hidratējot propilēnu, iegūst [[izopropanols|izopropanolu]]. Propilēnu lieto arī dažādu savienojumu alkilēšanai, lai pievienotu izopropilgrupu.
{{Nepiesat}}

sentences: '''Jūras līmenis''' ir vidējais [[jūra]]s virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu [[sauszeme]]s punktu [[Augstums virs jūras līmeņa|augstuma]] atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 [[metrs|metriem]] zemāks nekā mūsdienās. Savukārt [[20. gadsimts|20. gadsimtā]] tas ir pacēlies par 20 [[centimetrs|centimetriem]] jeb par 2 [[milimetrs|milimetriem]] gadā.

sentences:
'''Engelss''' var būt:
* [[Frīdrihs Engelss]] (''Friedrich Engels''; 1820—1895) — marksisma teorijas pamatlicējs;
* [[Ludvigs Engelss]] (''Ludwig Engels''; 1905—1967) — Vācijas un Brazīlijas šahists.

sentences:
pielāgots BTCC noteikumiem]]
'''Salonautomobiļu sacensības''' ({{val-en|touring car racing}} vai ''stock car racing'') ir [[autošoseja]]s veids, kurā piloti un komandas piedalās ar sacensībām atbilstoši pārveidotām ielu automašīnām. Šis sporta veids ir īpaši iecienīts [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijā]], [[Vācija|Vācijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Eiropas čempionātos parasti piloti brauc trasēs, bet ASV populārajos [[NASCAR]] čempionātos tiek izmantoti ovāli.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dedzināšana
| operators =
| attēls = Burning.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[I Čandons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Jū Ains]]
* [[Stīvens Juns]]
* [[Jona Jonso]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''버닝''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2018|5|17|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 148 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Beoning-(South-Korea)#tab=summary|title=Beoning (2018) |publisher=[[Thu Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|9|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dedzināšana"''' ({{Val|ko|버닝}}; ''Beoning'') ir 2018. gada [[Dienvidkoreja]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[I Čandons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Jū Ains]], [[Stīvens Juns]] un [[Jona Jonso]]. Filma ir balstīta uz [[Haruki Murakami]] īsā stāsta ''Barn Burning'', ar elementiem, kurus iedvesmojis [[Viljams Folkners|Viljama Folknera]] stāsts ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/oscars-interview-lee-chang-dong-burning-1167869/|title=HKIFF Interview: South Korea’s Lee Chang-dong on the Many Mysteries of ‘Burning’|last=Brzeski|first=Patrick|last2=Brzeski|first2=Patrick|website=The Hollywood Reporter|access-date=2022-09-02|date=2018-12-10|language=en-US}}</ref>

sentences:
(ap 1880)]]
s karogs]]
{{Latvijas vēsture}}
'''Jaunlatvieši''' ir jēdziens, ko attiecina uz pirmās [[latviešu tautas atmoda]]s intelektuāļiem, kas darbojās [[19. gadsimts|19. gadsimta]] 50.—80. gados. Jaunlatvieši deva lielu ieguldījumu latviešu nacionālās kultūras attīstībā, literārās valodas izkopšanā, [[folklora]]s vākšanā, nacionālās literatūras veidošanā u.c.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Sanfrancisko
| settlement_type = Pilsēta un apgabals
| other_name =
| nickname = The City, The City by the Bay, San Fran, Frisco,<ref>{{Ziņu atsauce
 |url         = http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?file=/chronicle/archive/2003/10/14/DD67721.DTL&type=travelbayarea
 |title       = Frisco, that once-verboten term for the city by the bay, is making a comeback among the young and hip. Herb Caen is spinning at warp speed.
 |date        = [[October 14]] [[2003. gads|2003]]
 |publisher   = San Francisco Chronicle
 |access-date = {{dat|2008|06|23||bez}}
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20080623034642/http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?file=%2Fchronicle%2Farchive%2F2003%2F10%2F14%2FDD67721.DTL&type=travelbayarea
 |archivedate = {{dat|2008|06|23||bez}}
}}</ref> Baghdad by the Bay<ref>The nickname "Baghdad by the Bay" was coined in 1949 by columnist [[Herb Caen]]: {{Grāmatas atsauce
 |last = Caen
 |first = Herb
 |title = Baghdad-by-the-Bay
 |url = https://archive.org/details/baghdadbybay00caen
 |publisher = Doubleday
 |date = 1949
 |location = Garden City, N.Y.
 |id =  LC F869.S3 C12
}}</ref>
| motto =
| image_skyline = San_Francisco_from_the_Marin_Headlands_in_March_2019.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag = Flag of San Francisco.svg
| flag_size = 125px
| flag_link = Sanfrancisko karogs
| image_shield = Seal of San Francisco.svg
| shield_size = 100px
| shield_link = Sanfrancisko ģerbonis
| pushpin_map = ASV
| pushpin_label_position =
| latd = 37
| latm = 47
| latNS = N
| longd = 122
| longm = 25
| longEW = W
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|ASV}}'''
| subdivision_type1 = Štats
| subdivision_name1 = {{flagicon image|Flag of California.svg}} [[Kalifornija]]
| established_title = Dibināta
| established_date = [[1776]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = [[1850]]. gada [[15. aprīlis|15. aprīlī]]
| government_type = [[Sanfrancisko dome]]
| leader_title = Domes priekšsēdētājs
| leader_name = [[Eds Lī]]
| area_footnotes =
| area_total_km2 = 600.6
| area_total_sq_mi =
| area_land_km2 = 121.4
| area_land_sq_mi =
| area_water_km2 = 479.2
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 16
| elevation_ft =
| population_footnotes =
| population_total = 805235
| population_as_of = 2010
| population_rank =
| population_density_km2 = 6,632.9
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro = 7,563,460
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| utc_offset = -8
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = 94101–94112, 94114–94147, 94150–94170, 94172, 94175, 94177
| area_code = 415
| website = {{URL|http://www.sfgov.org/}}
| footnotes =
}}

sentences: '''Adopcija''' ir process, ar kuru [[persona]] uzņemas citas personas, parasti [[bērns|bērna]], audzināšanu no šīs personas bioloģiskajiem vai likumīgā [[cecāki|vecāka]] vai vecākiem, un ar šo procesu uz mūžu pārnes visas [[tiesības]] un pienākumus, līdz ar izcelsmi, no bioloģiskā vecāka vai vecākiem. Atšķirībā no [[aizbildniecība]]s vai citām sistēmām, kas paredzētas jaunu cilvēku aprūpei, adopcija ir paredzēta, lai panāktu pastāvīgu statusa maiņu, un tādēļ sabiedrības atzīšana ir nepieciešama, izmantojot [[tiesību zinātne|juridiskas]] vai [[reliģija|reliģiskas]] [[sankcijas]].

sentences:
[[Kategorija:Sievietes pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Žurnālisti| ]]

sentences: '''Kutikula''' ir ārējs epidermas [[apvalks]], kas sedz dažādus dzīvos [[Organisms|organismus]] vai to daļas. Kutikulas ir mehāniski stingras, bet elastīgas, pildot aizsardzības funkciju no ārējās vides. Ķīmiski tās sastāv no [[Organiskās vielas|organiskām vielām]]. Dažādi kutikulu tipi nav [[Homoloģija|homoloģiski]], bet atšķiras pēc izcelsmes, [[struktūra]]s, funkcijām un ķīmiskā sastāva.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name = Barkavas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca
| infobox_width =
| image = Barkavas katolu baznica.jpg
| image_size =
| caption = Barkavas katoļu baznīca
| map_type = Latvia
| map_size =
| position = left
| latd = 56
| latm = 43
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 36
| longs = 41
| longEW = E
| map_label = Barkavas baznīca
| location = {{Flag|Latvija}}, [[Barkavas pagasts]], [[Barkava]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year = [[1896]]
| status = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership = [[prāvests]] Arturs Mozga
| website =
| architecture_style = [[Gotika]]
| facade_direction = R
| groundbreaking =
| year_completed = [[1882]]
| length = 38m
| width = 28m
| width_nave =
| height_max =
| materials = [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[laukakmens|laukakmeņi]]
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Barkavas katoļu baznīca
|      numurs = 8772
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2011|04|06|N|bez}}
}}
}}
'''Barkavas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub462 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Barkavas pagasts|Barkavas pagasta]] centrā [[ciems|ciemā]] [[Barkava|Barkavā]]. Dievnams ir iekļauts valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā.<ref name="nosaukums-1">[http://www.mantojums.lv/?cat=660&lang=lv www.mantojums.lv]</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Dmitro Luņins
 |       vārds_orģ = ''Дмитро Сергійович Лунін''
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] [[gubernators|gubernatora]] pienākumu izpildītājs
 |     term_sākums = {{dat|2021|12|24}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Olehs Siņehubovs]]
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |           amats2 = [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] [[gubernators|gubernatora]] pirmais vietnieks
 |     term_sākums2 = [[2019. gads|2019.]] gada [[decembris]]
 |     term_beigas2 = {{dat|2021|12|24}}
|      prezidents2 =
|        premjers2 =
 |     priekštecis2 =
 |        pēctecis2 =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1980|3|31}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Harkiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni = 2 dēli
 |       profesija = [[jurists]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Harkivas polittehniskais institūts</br>Harkivas Nacionālā universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes =
}}
'''Dmitro Luņins''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Дмитро Сергійович Лунін''; dzimis [[1980. gads|1980.]] gada [[31. marts|31. martā]]), ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[Tiesību zinātne|tiesību]] [[zinātņu doktors]] un [[Politiķis|valstsvīrs]], kurš pašlaik ir [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] [[Gubernators|gubernatora]] pienākumu izpildītājs kopš [[2021. gads|2021.]] gada [[24. decembris|24. decembra]]. Kopš [[2022. gads|2022.]] gada [[24. februāris|24. februāra]] viņš ir [[Poltavas apgabals|Poltavas apgabala]] militārās pārvaldes vadītājs.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.president.gov.ua/documents/6742021-41025|title=Указ Президента України від 24 грудня 2021 року № 674/2021}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Māris Bružiks
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1962|8|25}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Pļaviņas|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{URS}}<br />{{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums =
| svars =
| iesauka =
| izglītība = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[trīssoļlēkšana]]
| kar_sāk =
| kar_beig = [[1998]]
| klubs =
*[[Vārpa (sporta biedrība)|Sporta biedrība "Vārpa"]]
*[[ASK]]
| treneris =
*[[Igors Lulle]]
*[[Tālivaldis Budēvičs]]
*[[Valentīns Voinovs]]
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=1992}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = 17,56 m (1988, [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|LR]])
| PR1_d = trīssoļlēkšana
| PR2 = 17,54 m (1986, LR)
| PR2_d = trīssoļlēkšana (telpās)
| PR3 = 7,91 m (1984)
| PR3_d = [[tāllēkšana]]
| PR4 = 7,55 m (1996)
| PR4_d = tāllēkšana (telpās)
| PR5 =
| PR5_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = V
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Māris Bružiks''' (dzimis {{dat|1962|8|25}} [[Pļaviņas|Pļaviņās]]) ir bijušais latviešu vieglatlēts, pārsvarā startējis [[trīssoļlēkšana]]s disciplīnā, kurā ir [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]]. Pārstāvēja [[Padomju Savienība|PSRS]], vēlāk [[Latvija|Latviju]]. Divkārtējs Eiropas čempions viegatlētikā telpās

sentences: '''PSKP 22. kongress''' notika [[Maskava|Maskavā]] no 1961. gada 17. līdz 31. oktobrim. Kongresā piedalījās gandrīz 4500 [[PSKP]] delegāti un 80 pasaules valstu komunistisko partiju pārstāvji. Vēsturē iegājis ar to, ka tas apstiprināja PSKP 3. programmu un partijas pirmā sekretāra [[Ņikita Hruščovs|Ņikitas Hruščova]] paziņojumu par [[Komunisms|komunistiskas]] sabiedrības sākumu pēc 1980. gada. Kongress notika jaunuzceltajā Kremļa kongresu pilī. Par godu 22. kongresam uzcēla Eiropā lielāko [[Volgogradas HES]] uz [[Volga]]s un veica pasaulē lielākās [[ūdeņraža bumba]]s izmēģinājumu virs [[Novaja Zemļa]]s. Kongress iezīmējās ar atjaunotu uzbrukumu [[Staļins|Staļina]] [[Personības kults|personības kultam]], viņa zārku iznesa no [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] [[Mauzolejs|Mauzoleja]], un dažu mēnešu laikā valstī pazuda gandrīz visas atsauces uz Staļinu (pilsētu, ielu, kolhozu nosaukumi, pieminekļi un portreti). Ideoloģiskās nesaskaņas ar [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] komunistiem noveda pie tā, ka Ķīnas delegācija pameta kongresu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Squalius_cephalus_Prague_Vltava_2.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Squalius
|       ģints_lv = Eiropas sapali
|           suga = Squalius cephalus
|        suga_lv = Sapals
|       binomial = Squalius cephalus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Leuciscus cephalus''
}}
'''Sapals''' (''Squalius cephalus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=fish/><ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/61205/0 IUCN: Squalius cephalus]</ref> Nesenā pagātnē sapals tika klasificēts [[Eirāzijas sapali|Eirāzijas sapalu ģintī]] (''Leuciscus'').<ref name=iuc/> Iecienīts makšķernieku loms.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in the United States|Vietas ASV UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences: '''Elektronu paramagnētiskā rezonanse''' (EPR) ir magnētiskās spektroskopijas veids. EPR spektroskopija ir līdzīga [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskās rezonanses]] metodei, ar galveno atšķirību, ka tiek ierosinātas un detektētas elektronu spinu pārejas nevis kodolu spinu pārejas, kā tas ir [[Kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskajā rezonansē]]. EPR spektroskopija ir noderīga metālu kompleksu un organisko [[Brīvais radikālis|radikāļu]] izpētē, dodot informāciju par paramagnētiski aktīvu vielu lokālām struktūrām.

sentences:
{{jāuzlabo|ļoti daudz valodas kļūdu}}
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
'''Spraits''' ({{val|en|sprite}} — '[[feja]]; elfs') ir grafiskais objekts datorgrafikā.

sentences:
[[File:Сор IMG 20220903 174029.jpg|thumb|250px|Sors Kazahstānā]]
'''Sors''' (no {{val|kz|сор, sor}}) vai '''šors''' (no {{val|tk|şor}}) ir [[solončaks|solončaka]] paveids, kas veidojas beznoteces ieplakās ar izteiktu krasta līniju. Raksturīgs [[Centrālāzija]]s tuksnešiem un pustuksnešiem.<ref>[https://tezaurs.lv/%C5%A1ors:1 Tezaurs.lv Šors]</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Kārlis Kautskis
|          vārds_orig = ''Karl Kautsky''
|              attēls = Karl Kautsky 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1854
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Prāga]], [[Hābsburgu impērija]]<br/>({{CZE}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Amsterdama]], {{NED}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[marksisms]]
|           intereses = [[politikas filozofija]], [[politika]], [[ekonomika]], [[vēsture]]
|              idejas = evolucionārā epistemioloģija, sociālais instinkts, ultraimperiālisms
|          alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Kārlis Markss|Markss]], [[Frīdrihs Engelss|Engelss]], [[Čārlzs Darvins|Darvins]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Bruno Bauers]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Džons Stjuarts Mills|Mills]], [[Jozefs Dīcgens|Dīcgens]]
|          ietekmējis = [[Konrāds Lorencs|Lorencs]], [[Villijs Brants|Brants]], [[Kārlis Renners|Renners]], [[Oto Bauers]], [[Bruno Kreiskis|Kreiskis]], [[Makss Adlers|Adlers]], [[Rūdolfs Hilferdings|Hilferdings]], [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņins]], [[Josifs Staļins|Staļins]], [[Ļevs Trockis|Trockis]]
|               darbi = ''Karl Marx’ ökonomische Lehren'' (1887), ''Der Ursprung des Christentums'' (1908)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''3. augusts''' ir gada 215. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (216. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 150 dienas.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 59
 | lv  = Piecdesmit deviņi
}}

sentences: '''Glikozīdi''' ir [[organiskā viela|organiskas vielas]], ko veido caur [[glikozīdiskā saite|glikozīdisko saiti]] saistījušies [[monosaharīds|monosaharīda]] vai [[oligosaharīds|oligosaharīda]] atlikumi — [[glikoni]] — un neogļhidrāta savienojumu atlikumi — [[aglikons|aglikoni]]. Glikons var būt [[glikoze]], [[galaktoze]], [[ramnoze]], [[arabinoze]], [[ksiloze]] un citi cukuri, bet aglikoni — [[terpēnu spirti]], [[fenoli|fenolu]] atvasinājumi un citi savienojumi, kuru sastāvā ir [[hidroksilgrupa]].<ref>{{Grāmatas atsauce |editor=Evita Straumīte |title=Bioloģiski aktīvās vielas pārtikas produktos |year=2012 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=978-9984-4808-3-1 |page=251}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Asena
 | official_name            = ''Assen''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Drents Museum.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Assen.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Assen wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Drente]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1809. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 83.45
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2014. gada janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 67209
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 53 | latm = 00 | lats =  | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 34 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 9400–9409, 9486–9489, 9492
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.assen.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''28. februāris''' ir gada 59. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 306 (307 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{ezera infokaste
|           ezers = Uvsnūrs
|          attēls = Uvs-noor.jpg
|        paraksts = Uvsnūra ainava
|           karte = Uvs-Nuur Hollow, Mongolia, Russia, Landsat-7.jpg
| kartes_paraksts = Uvsnūra satelītattēls
|             map = Mongolija#Krievija#Tiva
| plat_d=50 | plat_m=20 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=92 | gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=E
|           vieta = {{RUS}}
{{MNG}}
|         platība = 3350
|          garums = 85
|         platums = 80
|     Vid_dziļums = 6
|     Max_dziļums = 10
|         tilpums =
|    augstums_vjl = 753
|          izteka = beznoteces
|         baseins =
|         valstis = [[Krievija]]
[[Mongolija]]
|           salas =
|        pilsētas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Uvsnūra baseins
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = ix, x
|        designation1_date = 2003 (27. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/369rev 369rev]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}, {{MNG}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Āzija un Okeānija
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,13
|blīvums=980
|kušanas temperatūra=-23 °C
|viršanas temperatūra=140 °C
}}
'''Acetilacetons''' (diacetilmetāns, pentān-2,4-dions, СН3–СО–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais [[ketoni|β-diketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir viens oglekļa atoms ([[metilēngrupa]]). Acetilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Bauskas slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Bauska|Dārza iela 7/1}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = pašvaldības slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://bauskasslimnica.lv
| other_links         =
}}

sentences: '''Rubulis''' (arī '''Rubuls''', '''Rubuļs''') ir latgaliešu izcelsmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Firma
| operators =
| attēls = Firm ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Džīna Triplhorna]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Hollija Hantere]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Gērijs Bjūsijs]]
| mūzika = [[Deivs Grusins]]
| oriģinālnos = ''The Firm''
| studija = * ''Davis Entertainment''
* ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|30}}
| ilgums = 154 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|42 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|270,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2186511873/weekend/|title=The Firm |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Firma"''' ({{Val|en|The Firm}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Džīna Triplhorna]], [[Džīns Hekmens]], [[Eds Heriss]], [[Hollija Hantere]], [[Hals Holbruks]], [[Deivids Stratērns]] un [[Gērijs Bjūsijs]]. Filma ir balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] 1991. gada romāna ar [[Firma (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Camp X-Ray''
| attēls                   = Camp X-Ray - Movie Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pīters Satlers]]
| producents               = [[Džīna Kvona]]
| scenārija autors         = Pīters Satlers
| galvenajās lomās         =
* [[Peimens Moadi]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Džons Kerols Linčs]]
* [[Džozefs Džuliāns Sorija]]
* [[Korijs Maikls Smits]]
* [[Leins Gerisons]]
| mūzika                   = [[Džesika Strupa]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[GNK Productions]]''
* ''[[Gotham Group]]''
* ''[[Rough House Pictures]]''
* ''[[The Young Gang]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|10|17|ASV|}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/camp-x-ray-2014|title=Camp X-Ray|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=campxray.htm|title=Camp X-Ray (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13,302}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''"Camp X-Ray"''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Satlers]]. Galvenās lomas atveido [[Peimens Moadi]], [[Kristena Stjuarta]], [[Džons Kerols Linčs]], [[Džozefs Džuliāns Sorija]], [[Korijs Maikls Smits]] un [[Leins Gerisons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Lietvārds''' jeb '''substantīvs''' ({{val|la|[nōmen] substantivum}}, no ''substantia'' — '[[viela]], būtība') ir patstāvīga un lokāma [[vārdšķira]], kuras [[vārds|vārdi]] nosauc objektus (piemēram, "māja"), procesus ("lasīšana"), pazīmes ("zaļums"), abstraktus jēdzienus ("laime"). Izšķir divu veidu lietvārdus — [[sugas vārds|sugas vārdus]], kas apzīmē jebkuru priekšmetu no līdzīgu priekšmetu kopas ("māja", "bērns" u.c.), un [[īpašvārds|īpašvārdus]], kas apzīmē kādu konkrētu priekšmetu ([[personvārds|personvārdi]], [[vietvārds|vietvārdi]] u.c., piemēram, "Jēkabs", "Himalaji").

sentences:
{{navbox
|name = Hainaņa
|title = [[Hainaņa]]s administratīvais iedalījums
|bodyclass = hlist
|state  = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1  =
* [[Daņdžou]]
* '''[[Haikou]]'''
* [[Saņja]]
* [[Saņša]]
|group2 = Provinces tiešās pārvaldes<br/>apriņķa līmeņa iedalījums
|list2  =
{{navbox subgroup
| group1 = Pilsētas
| list1 =
* [[Cjunhai]]
* [[Dunfana]]
* [[Udžišaņa]]
* [[Veņčana]]
* [[Vaņnina]]
| group2 = Apriņķi
| list2 =
* [[Čenmai apriņķis]]
* [[Dinaņas apriņķis]]
* [[Liņgao apriņķis]]
* [[Tuņčanas apriņķis]]
| group3 = Autonomie apriņķi
| list3 =
* [[Baišas Li autonomais apriņķis]]
* [[Baotinas Li un Miao autonomais apriņķis]]
* [[Cjundžunas Li un Miao autonomais apriņķis]]
* [[Čandzjanas Li autonomais apriņķis]]
* [[Ledunas Li autonomais apriņķis]]
* [[Linšui Li autonomais apriņķis]]
}}
}}<includeonly>
[[Kategorija:Hainaņa]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}
[[Kategorija:Ķīnas navigācijas veidnes|Hainaņa]]
</noinclude>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vāhāndarja
| citvaloda         =
| oriģinālnosaukums =
| citvaloda1        =
| oriģinālnosaukums1=
| citvaloda2        =
| oriģinālnosaukums2=
| citvaloda3        =
| oriģinālnosaukums3=
| attēls            = Wakhan_Corridor.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vāhānas koridora ainava
| vietaskarte       = Afganistāna
| reljefs = jā
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Hindukušs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pandža]]
| baseina_valstis   = {{AFG}}
| tek_caur          = {{AFG}}
| garums            = 220
| iztekas_augstums  = 4556
| ietekas_augstums  = 2799
| kritums           = 1757
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          = [[Bāzaīgunbāda]]
| sāk_plat_d=37 | sāk_plat_m=2 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=74 | sāk_gar_m=29 | sāk_gar_s=13 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=37 | iet_plat_m=1 | iet_plat_s=3 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=72 | iet_gar_m=39 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
}}
'''Vāhāndarja''' ({{val-fa|واخان دریا}}) ir upe [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], viena no [[Pandža]]s satekupēm [[Afganistāna|Afganistānā]].<ref>{{PZT|571|Pjandža}}</ref> Sākas no kalnu ledāja [[Hindukušs|Hindukuša]] ziemeļaustrumos kā '''Vāhdžīra''' ({{val|fa|وخجیر}}), tek pa šauru ieleju starp Hindukušu un [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Sarikola grēda|Sarikolas Muztagu]]. No [[Mazais Pamirs|Mazā Pamira]] ielejas pieplūst [[Bāzaīgunbāda]] un lejpus, tekot gar [[Vāhānas grēda|Vāhānas grēdu]], upe dēvēta par Vāhāndarju. Satekot ar [[Pāmira|Pāmiru]], veido [[Amudarja]]s garāko augšteci [[Pandža|Pandžu]]. Upes ieleju apdzīvo viena no [[pamirieši|pamiriešu]] tautām — [[vahani]]. Vāhāndarjas ieleja atrodas tā sauktajā [[Vāhānas koridors|Vāhānas koridorā]], kas atdalīja [[Krievijas Impērija]]s valdījumus no [[Britu Indija]]s. Netālu no upes iztekas atrodas [[Vāhdžīras pāreja]], pār kuru gāja viens no [[Zīda ceļš|Zīda ceļa]] dienvidu atzariem.

sentences: '''Kaps''' ir vieta, padziļinājums zemē vai celtne mirušo apglabāšanai. Kaps var atrasties daļēji vai pilnībā zem zemes virsmas.

sentences: '''Izkārnījumi''' ir [[resnā zarna|resnās zarnas]] apakšējās daļas saturs. Runājot par [[cilvēks|cilvēku]] izkārnījumiem, lieto vārdu '''fēces''' vai '''fekālijas''' (no {{val-la|faeces}} — 'atliekas'), bet [[dzīvnieki|dzīvnieku]] izkārnījumus mēdz apzīmēt ar vārdu '''ekskrementi''' (no {{val-la|excrēmenta}} — 'izdalījumi'), lai gan nereti tā sauc arī cilvēku izkārnījumus. [[Izkārnīšanās]] procesā no resnās zarnas izkārnījumi tiek izvadīti caur [[anālā atvere|anālo atveri]] vai [[kloāka|kloāku]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Adriāno Čelentāno
| Vārds_orig = ''Adriano Celentano''
| Attēls = Adriano al Politecnico di Milano.jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Adriāno Čelentāno 2013
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1938|1|6}}
| Vieta_dz = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = Pops, roks, disko
| Nodarbošanās =
| Instrumenti =
| Gadi = 1957—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}
'''Adriāno Čelentāno''' ({{val|it|Adriano Celentano}}, {{izrunā|adriˈano tʃelenˈtano}}; dzimis {{dat|1938|1|6}}) ir itāļu dziedātājs, komponists, komiķis, aktieris, kinorežisors, TV raidījumu vadītājs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Alilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH2=CHCH2OH
|molmasa=58,08
|blīvums=854
|kušanas temperatūra=−129 °C
|viršanas temperatūra=97 °C
}}
'''Alilspirts''' (propenols, CH2=CHCH2OH) ir vienkāršākais stabilais nepiesātinātais [[spirts]] ([[vinilspirts]] CH2=CHOH brīvā veidā nav pazīstams, jo uzreiz pārgrupējas par [[acetaldehīds|acetaldehīdu]] (sk. [[tautomērija]])).

sentences: '''Ekstāze''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ἔκστασις'' (''ékstasis'') — 'ārpus sevis') ir [[emocijas|emocionāls]] stāvoklis, kam raksturīga ārkārtīga sajūsma, kura pāriet [[afekts|afektā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ekstāze |url=https://tezaurs.lv/ekst%C4%81ze |website=tezaurs.lv |accessdate={{dat|2023|2|10||bez}}}}</ref> Klasiskajā grieķu literatūrā ar šo vārdu apzīmē [[prāts|prāta]] vai [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]] izņemšanu no tā "ierastās darbības vietas".

sentences: {{Citas nozīmes|stikla masu|Emalja (nozīmju atdalīšana)|Emalja}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Safety of Objects''
| attēls                   = Safety of objects.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Rouza Troše]]
| producents               =
* [[Dorotija Bērvina]]
* [[Kristīne Večona]]
| scenārija autors         =
* Rouza Troše
* [[A. M. Homsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Džesika Kempbela]]
* [[Džošua Džeksons]]
* [[Dermots Malronijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Clear Blue Sky]]''
* ''[[Renaissance Films]]''
* ''[[Infilm]]''
* ''[[Killer Films]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|4|24||bez}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/safety-objects-2001|title=The Safety of Objects|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|319,299}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=safetyofobjects.htm|title=The Safety of Objects (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Safety of Objects''''' ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Rouza Troše]]. Galvenās lomas atveido [[Glenna Klouza]], [[Kristena Stjuarta]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Džesika Kempbela]], [[Džošua Džeksons]] un [[Dermots Malronijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|4|24||bez}}.

sentences:
'''Valdess''' var būt:
* [[Rihards Bērziņš]] (zināms ar pseidonīmu '''Rihards Valdess'''; 1888—1942) — LETA dibinātājs;
* [[Viktors Valdess]] (''Víctor Valdés''; 1982) — spāņu futbolists.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Čīles Antarktikas institūts
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1963}}
| Sēdeklis            = [[Puntaarenasa]], {{CHL}}
| Vadība              = Hose Retamaless Espinosa
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.inach.cl www.inach.cl]
}}
'''Čīles Antarktikas institūts''' ({{val|es|Instituto Antártico Chileno}}, INACH) ir [[Čīle]]s Ārlietu ministrijai pakļauta valdības institūcija, kas nodarbojas ar [[Antarktika]]s zinātnisko izpētes programmu organizēšanu un koordinēšanu.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Jūnijs''' ({{val|la|Junius}}) ir [[gads|gada]] sestais [[mēnesis]]. Jūnijā ir 30 [[diena]]s. Mēnesis ir nosaukts par godu romiešu dievietei [[Junona]]i, [[Jupiters (mitoloģija)|Jupitera]] sievai. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''ziedu''' vai '''papuves mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sėjinis'' vai ''pūdymo mėnuo'', bet mūsdienās — ''birželis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Jūnijs ir pirmais [[vasara]]s [[mēnesis]]. Jūnijā ir vasaras [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visgarākā un [[nakts]] visīsākā. Ziemeļeiropā sākas baltās naktis, kad visu nakti ir gaišs.

sentences:
'''Heringtons''' var būt:
* [[Dens Heringtons]] (''Dan Harrington'') — ASV profesionāls pokera spēlētājs (dzimis 1945.);
* [[Maiks Heringtons]] (''Mike Harrington'') — ASV datorspēļu izstrādes uzņēmuma ''Valve Corporation'' līdzdibinātājs.

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Tērbatas bīskapa igauņu vasaļu, Livonijas ordeņa un Dānijas karaļa vasaļu karagājiens notika uz [[Pleskava]]i (kartē - ''Pskov'') pakļautajām zemēm.]]
'''1240. gada karagājiens uz Izborsku un Pleskavu''' notika 1240. gada rudenī [[Tērbatas bīskapija|Tērbatas bīskapa]] Hermaņa vadībā, kas ilgstoši naidojās ar [[Novgoroda]]i pakļauto [[Pleskava]]s valsti par meslu ievākšanu no [[Ugaunija]]s iedzīvotājiem. Bruņoto konfliktu veicināja Romas pāvestu vēlme ieviest katoļu ticību [[mongoļi]]em nepakļautajā Krievzemes daļā. Tā kā [[Baltazars Rusovs]] savā hronikā kļūdaini rakstīja, ka karagājienu vadījis pirmais Livonijas ordeņa mestrs [[Hermans Balke]], tad agrāk tika pieņemts, ka tas noticis 1238. gadā.

sentences:
{{citas nozīmes|Lielupes pieteku|Sesava (nozīmju atdalīšana)|Sesava}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sesava
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Šeševe
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Šešėvė
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Z no [[Bučūni]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielupe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=12 | sāk_plat_s=59 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=47 | sāk_gar_s=52 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=38 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=49 | iet_gar_s=25 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LTU}}<br />{{LAT}}
| garums            = 58
| garums_latvijā    = 39
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,4
| kritums           = 44
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,04
| baseins           = 264
| baseins_latvijā   = 215
| pietekas          = [[Oglaine (upe)|Oglaine]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Hierochloe australis kz04.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Hierochloё
| ģints_lv = Mārsmilgas
| suga = Hierochloё australis
| suga_lv = Dienvidu mārsmilga
| binomial = Hierochloё australis
| autors =
}}'''Dienvidu mārsmilga''' ({{val|la|Hierochloё australis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kurai ir šaurs izplatības areāls Eiropas ziemeļaustrumos un [[Centrāleiropa|centrālajā]] daļā.

sentences: '''Hierarhija''' ir [[sistēma]] vai struktūra, kas organizē elementus vienības līmeņos, pamatojoties uz to nozīmi, autoritāti vai citiem kritērijiem. Hierarhijas izmanto, lai noteiktu kārtību, kontroli un attiecības dažādos kontekstos, piemēram, organizācijās, sabiedrībās un informācijas sistēmās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juliušs Slovackis
|     vārds_orig = ''Juliusz Słowacki''
|         attēls = Juliusz Słowacki.PNG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kremeneca]], [[Krievijas Impērija]]<br />(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1849
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = [[Kremeneca]], [[Viļņa]], [[Varšava]], [[Ženēva]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-JuliuszSlowacki.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = gramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =[[dzeja]], [[drāma]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = drāma "[[Baladīna]]" (''Balladyna'', 1834)
|    ietekmējies = [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = "[[Jaunā Polija]]" (''Młoda Polska'')
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Omura''' var būt:
* [[Vaičiro Omura]];
* [[Norio Omura]].

sentences: '''1. februāris''' ir gada 32. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 333 (334 garajā gadā) dienas.

sentences:
(''Huperzia selago'')]]
'''Gada augs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru katru gadu izraugās [[Latvijas Botāniķu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://botany.lv/about/gada-augs/|title=Gada augs {{!}} Latvijas Botāniķu biedrība|access-date=2019-01-09|language=en-US}}</ref> Augu izvēlas, lai pievērstu sabiedrības uzmanību kādas sugas aizsardzībai un izplatībai. Dažkārt Gada augs var būt pat bieži sastopama suga, par kuru interesanti uzzināt ko vairāk, citreiz tas ir izceļams retums. Gada auga izvēle notiek, balsojot Botāniķu biedrības biedriem.

sentences: '''Elektromagnētiskais lauks''' ir lauks, kurā realizējas [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] mijiedarbība. [[Elektrodinamika|Elektrodinamikā]] elektromagnētiskais lauks klasiskajā tuvinājumā tiek aprakstīts ar [[Maksvela vienādojumi]]em. Pārejot no vienas inerciālas [[atskaites sistēma]]s uz citu atskaites sistēmu, katrs no tā veidojošajiem laukiem — [[elektriskais lauks]] un [[magnētiskais lauks]] — joprojām ir savstarpēji atkarīgs, un tas ir vēl viens no iemesliem, kas liek domāt par elektrisko un magnētisko lauku kā vienota elektromagnētiskā lauka izpausmi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Silvija Ģibiete
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Tulkošana|tulkotāja]]<br />literāte
|rakstīšanas valoda =
|        periods =
|        dzimums = S
|    apbalvojumi =
}}
'''Silvija Ģibiete''' (dzimusi '''Čaibele''' 1946. gada 29. janvārī [[Rīga|Rīgā]]) ir vācu valodas [[Tulkošana|tulkotāja]], literāte, [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2008. gada).

sentences:
'''Kveinis''' var būt:
* [[Aloizs Kveinis]] (''Aloyzas Kveinys'') — Lietuvas šaha lielmeistars (1962-2018),
* [[Vineta Kveinis]] (arī Vineta Lāce) — Latvijas un Lietuvas šahiste (dzimusi 1962.).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Teliomycetes
| klase_lv = Teliomicētes
| rinda = Agaricostilbales
| rinda_lv =
| iedalījums=
* dzimta: [[Agaricostilbaceae]]
* dzimta: [[Chionosphaeraceae]]
* dzimta: [[Kondoaceae]]
}}
'''Agaricostilbales''' ir sēņu rinda [[Bazīdijsēnes|bazīdijsēņu]] nodalījumā, kurā ietilpst 3 [[dzimta]]s, 9 [[Ģints|ģintis]] (no kurām viena ģints neietilpst nevienā dzimtā — ''[[Mycogloea]]'') un 43 [[suga]]s.<ref name="Kirk.etal2008"/> Šīs sēnes raksturo [[cistīda]]s neesamība, kā arī tām ir garas [[bazīdijas]] ar šķērsenisku starpsienu. Tās producē [[Hialīns|hialīna]] (daļēji caurspīdīgas) un ne [[Amiloīds|amiloīdas]] [[bazīdiospora]]s.<ref name="OberwinklerBauer2006"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Espozito''' var būt:
* [[Fils Espozito]];
* [[Tonijs Espozito]].

sentences:
{{Citas nozīmes|laika vienību|diena (nozīmju atdalīšana)|diena}}
. Ziemeļu piepolārā zona ir vienmēr apspīdēta (polārā diena), bet dienvidu polārā zona vienmēr aptumšota (polārā nakts)]]
'''Diena''' ir [[diennakts]] gaišais periods, t.i. laika posms no saullēkta līdz saulrietam. Dienas garums ir atkarīgs no novērojuma punkta [[Ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un [[Gadalaiks|gadalaika]]. Dienas garuma izmaiņas gada laikā notiek tādēļ, ka [[Zeme]]s [[Ekvators|ekvatora]] plakne un [[ekliptika]]s plakne atrodas 23°26′ leņķī. Zemei riņķojot ap [[Saule|Sauli]], Saules redzamais stāvoklis pārvietojas no [[debess sfēra]]s [[dienvidu puslode]]s uz [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]], un attiecīgi mainās Saules pusdienlaika augstums virs horizonta. Ziemeļu puslodē visīsākā diena ir [[ziema]]s [[Saulgrieži|saulgriežos]], bet visgarākā — [[vasara]]s saulgriežos. [[Rudens]] un [[Pavasaris|pavasara]] saulgriežos dienas un [[nakts]] ilgumi ir vienādi.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Džohars Dudajevs
| vārds_orģ = Дуди Муса кант Джохар
Джохар Мусаевич Дудаев
| attēls = Dzhokhar Dudaev.jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats = 1. [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s prezidents
| term_sākums = [[1991]]. gada 27. oktobris
| term_beigas = [[1996]]. gada 21. aprīlis
| viceprezidents = Zelimhans Jandarbijevs
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = nav
| pēctecis = Zelimhans Jandarbijevs (p.i.)
| amats2 = 1. [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s premjerministrs
| term_sākums2 = [[1991]]. gada 9. novembris
| term_beigas2 = [[1996]]. gada 21. aprīlis
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 = nav
| pēctecis2 = Zelimhans Jandarbijevs
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 =
| term_sākums4 =
| term_beigas4 =
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 =
| premjers4 =
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 =
| term_sākums5 =
| term_beigas5 =
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 =
| premjers5 =
| priekštecis5 =
| pēctecis5 =
| dzim_dati = {{dat|1944|02|15|N}}
| dzim_vieta = [[Jalhoroja]], [[Čečenijas-Ingušijas APSR|Č.-I. APSR]], [[PSRS]]
([[Galančožas rajons]], [[Čečenija]], {{RUS}})
| mir_dati = {{dat|1996|04|21|N}}
| mir_vieta = [[Gehiču]], [[Urusmartanas rajons]], [[Čečenija]], {{RUS}}
| tautība = [[Čečeni|Čečens]]
| partija =
| dzīvesb = Alla Dudajeva
| profesija = Kara lidotājs
| alma_mater = [[Tambova]]s augstākā kara lidotāju skola
| reliģija = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts = Signature of Dzhokhar Dudayev.png
| piezīmes =
}}

sentences:
'''Šifrēšanas tehnika PGP''' ({{val-en|Pretty Good Privacy}}) ir viena no izplatītākajām [[šifrēšana]]s tehnikām, ko izmanto ziņojumu aizsardzībai [[Internets|internetā]]. Šifrēšanas tehnikas pamatā ir [[publiskā atslēgšifrēšana]].<ref>{{AkadTerm|term=Pretty Good Privacy|lang=EN}}</ref> To izstrādāja [[Filips Zimmermans]] 1991. gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url= https://www.philzimmermann.com/EN/essays/WhyIWrotePGP.html
|title= Why I Wrote PGP
|last= Zimmermans |first= Filips R.
|authorlink= Fils Zimmermans |date= 1999
|website= Essays on PGP |publisher= Filips Zimmermans
|language=EN
}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{| border=1 align=right cellpadding=4 cellspacing=0 width=300 style="margin: 0.5em 0 1em 1em; background: #fff; border: 1px #aaaaaa solid; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|+<big>'''Sīlendas Hercogiste'''</big>
|-
| style="background:#fff;" align=center colspan=2 |
{| border=0 cellpadding=2 cellspacing=0
| align=center width=148 |
| align=center width=148 |
|}
|-
| align=center colspan=2 | Nacionālais sauklis : ''E mare libertas''
([[latīņu valoda|latīniski]]: No jūras brīvība)
|-
| align=center colspan=2 |
|-
| [[Valsts valoda]]
| [[Angļu valoda|Angļu]]
|- valign=top
| [[Monrahs|Monarhi]]
| [[Princis]] un [[Princese]]
[[Rojs Beitss]] un [[Džoana Beitsa]]
|-
| [[Premjerministrs|Valdības vadītājs]]
| Princis-[[Reģents]] [[Maikls Beitss]]
|-
| Platība

| 550 [[kvadrātmetrs|m²]]

|- valign=top
| Iedzīvotāju skaits
| 1 (Maikls Beitss; 2002)
|- valign=top
| Neatkarība
 — deklarēta
 — atzīta
|
 1967.gada 2.septembrī
 -
|-
| Valūta
| Sīlendas dolārs, piesaistīts [[ASV dolārs|ASV dolāram]]
|-
| [[Laika josla]]
| [[Coordinated Universal Time|UTC]]+0
|}
'''Sīlendas Hercogiste''' ir pašpasludināta mikrovalstiņa, kuras neatkarību nav atzinusi neviena no [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] dalībvalstīm, turklāt [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s tiesas lēmušas, ka tā vienmēr būs [[Lielbritānija]]s jurisdikcijā, jo valsts atrodas vienā no Lielbritānijas jūras fortiem.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = OpenProj
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| developer              = Projity
| released               = [[6 August]] [[2007. gads|2007]]
| latest_release_version = OpenProj 1.1
| latest_release_date    = [[25 Aprīlī]] [[2008. gads|2008]]
| programming language   = [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating system       = [[Cross-platform]]
| language               = angļu
| genre                  = [[Projktu pārvaldības programmatūra]]
| license                = [[Common Public Attribution License]]
| website                = {{URL|http://www.projity.com/}}
}}
'''Open Proj''' bija bezmaksas [[Lietojumprogrammatūra|datorprogramma]], kas ir paredzēta [[Projektu vadība|projektu]] plānošanai uz Ganta un tīklu diagrammu būves bāzes. Programma ir līdzīga [[Microsoft Project]], un tā ļauj arī saglabāt failus ''Microsoft Project'' formātā.

sentences: '''Gravitācijas lauks''' ir [[Fundamentālā mijiedarbība|fundamentāls]] [[Lauks (fizika)|fizikāls lauks]], kurš pastāv ap katru [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]], kuram ir [[masa]]. Masa ir [[Gravitācija|gravitācijas]] lauka avots.

sentences: '''9. marts''' ir gada 68. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (69. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 297 dienas.

sentences: '''19. augusts''' ir gada 231. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (232. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 134 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Rafael Cadenas
| vārds_orig = ''Rafael Cadenas''
| attēls = Rafael_Cadenas_2016.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1930
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 08
| dz_vieta = {{vieta|Venecuēla|Barkisimeto}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[spāņi|spānis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[spāņu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Giberelīni''' ir [[augu hormoni]], kas regulē augšanu un ietekmē dažādus bioloģiskos attīstības procesus, tai skaitā stumbra un lapu augšanu garumā, dīgtspēju, pārtrauc sēklu, pumpuru, sīpolu un bumbuļu miera periodu, veicina ziedēšanu, ietekmē gēnu ekspresiju un enzīmu sintēzi, lapu un augļu novecošanu.<ref name=Gibberllins>Gibberellins: A Short History, pieejams http://www.plant-hormones.info {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081223095909/http://www.plant-hormones.info/ |date={{dat|2008|12|23||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306005613/http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>

sentences:
{{inuse}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Egostena
| native_name    = {{gree|Αιγόσθενα}}
| image          = The fortification wall of the Castle of Aigosthena on August 27, 2020.jpg
| image_size     =
| caption        = Egostenas aizsargmūris
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 38| latm = 08| lats = 51| latNS = N
| longd = 23| longm = 13| longs = 43| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Megarīda}}
| region         =
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu, bizantiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Egostena''' ({{val|grc|Αἰγόστενα}}) bija sena pilsēta Megarīdā netālu no Atikas un Beotijas robežas mūsdienu Porto Germeno ciema teritorijā, Grieķijā. No senās Egostenas ir labi saglabājies 4. gadsimta pr.Kr. cietoksnis (viens no labāk saglabātiem antīkajiem cietokšņiem Grieķijā), kura restaurācija ar Eiropas Savienības līdzfinansējumu bija uzsākta 2011. gadā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ņūtons, Īzaks}}
[[Kategorija:1643. gadā dzimušie]]
[[Kategorija:1727. gadā mirušie]]
[[Kategorija:Angļu fiziķi]]
[[Kategorija:Anglijas matemātiķi]]
[[Kategorija:Alķīmiķi]]
[[Kategorija:Rožkrustieši]]
[[Kategorija:Anglikāņi]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu [[Vidzeme|Vidzemē]]|Skrīveri (nozīmju atdalīšana)|Skrīveri}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Skrīveri
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Andreja Upīša māja- muzejs - panoramio.jpg
| image_caption            = [[Andreja Upīša memoriālais muzejs]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_name2        = [[Skrīveru pagasts]]
| established_title        = Apdz. vieta kopš
| established_date         = [[1882]]. gada
| established_title1       = Pilsētciemats no
| established_date1        = [[1958]]. gada
| established_title2       = Ciems no
| established_date2        = [[1990]]. gada
| area_total_km2           = 3,98; 4,43
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1167&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 2543
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 48 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 07 | longs = 20 | longEW = E
| elevation_m              = 75
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5125
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Natunas jūra
|attēls=
|attēls_paraksts = Natunas jūras ainava
| vietaskarte  = Indonēzija
| alt_karte = Indonesia relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
|latd=1 |latm= |lats= |latNS=N |longd=107 |longm= |longs= |longEW=E
|okeāns = Klusais okeāns
|platība=
|garums= 750
|platums= 530
|Max_dziļums=
|valstis={{IDN}}<br />{{MYS}}
|pilsētas=
}}
'''Natunas jūra''' ({{val|id|Laut Natuna}}) ir [[malas jūra]] [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]],<ref>[http://geoseismic-seasia.blogspot.com/2008/11/luconia-basin.html Natuna Sea and Sarawak Basin]</ref> [[IHO|Starptautiskās Hidrogrāfijas organizācijas]] dokumentos tiek pieskaitīta [[Dienvidķīnas jūra]]i. Izvietojusies starp [[Malakas pussala|Malakas pussalu]] un [[Sumatra]]s salu rietumos, [[Kalimantāna|Kalimantānu]] austrumos un [[Anambasas salas|Anambasas]] un [[natunas salas|Natunas]] salām ziemeļos. Rietumos [[Malakas šaurums]] to savieno ar [[Andamanu jūra|Andamanu jūru]], bet [[Karimatas šaurums]] dienvidos — ar [[javas jūra|Javas jūru]]. Natunas jūras ziemeļdaļā ievērojami [[nafta]]s un [[gāze]]s krājumi. Jūrā daudz salu un koraļļu rifu.

sentences:
{{cita nozīme|apstrīdētu teritoriju|daļēji atzītu valsti|Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika}}
{{Coord|25|N|13|W|type:country|display=title}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الصحراء الغربية}}
''{{Unicode|As-Ṣaḥarā' al-Ġarbiyya}}''
Sahara Occidental
|    pilnais_valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|            valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|               kartes_attēls = LocationWesternSahara.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (Lājūna)
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]] «de jure»1,
 [[Spāņu valoda|Spāņu]] un [[franču valoda|franču]] «plaši lietotas»,
 [[berberu valodas|berberu]] un [[hasanīja]] arābu (sarunvalodas)
|             etniskās_grupas =
|                    demonīms = [[Sahrāvī]]
|              valsts_iekārta =
|        neatkarības_iegūšana = '''Apstrīdēta neatkarība2'''
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība no [[Spānija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1975|11|14}}
|                 platība_km2 = 266 000
|               platība_rangs = 76.
|              procenti_ūdens = nenozīmīgs
|          iedzīvotāju_skaits = 513 000<ref name=unpop>{{Laikraksta atsauce | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=.PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs
Population Division | year=2009 | accessdate= 2009-03-12}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 168.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 237.
|                      valūta = [[Rietumsahāras peseta]] (RADR pārvaldītajā daļā),
 [[Marokas dirhams]] (Marokas pārvaldītajā daļā)
|                  utc_offset = +0
|                      domēns = nav3
|              tālsarunu_kods = 2124
|                    piezīme1 = Arābu ir vienīgā oficiālā valoda gan [[Maroka]]s, gan [[Rietumsahāras Arābu Demokrātiskā Republika|Rietumsahāras Arābu Demokrātiskās Republikas]] (RADR) pārvaldītajā daļā.
|                    piezīme2 = Pārsvarā Marokas valdījumā, kā tās [[Dienvidu provinces]]. Polisario fronte kontrolē pierobežas apgabalus aiz [[Marokas valnis|robežvaļņa]] kā [[brīvā zona (apgabals)|Brīvo zonu]], RADR vārdā.
|                    piezīme3 = [[.eh]] ir rezervēts.
|                    piezīme4 = Marokas kods; [[Starptautiskā telekomunikāciju savienība|STS]] nav izsniegusi individuālu kodu Rietumsahārai.
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Terminators: Genisys
 | oriģinālnos = ''Terminator Genisys''
 |      attēls =  Terminator Genisys.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Alans Teilors]]
 |  producents =
* [[Deivids Elisons]]
* Dana Goldberga
 |   scenārijs =
* [[Laeta Kalogridis|Laerta Kelogridisa]]
* [[Patrick Lussier|Patriks Lusjērs]]
 |     aktieri =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Emilija Klārka]]
* [[Jai Courtney|Džajs Kortnijs]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Dayo Okeniyi|Daio Okenaji]]
* [[Mets Smits]]
* [[Courtney B. Vance|Kortnijs B. Venss]]
* [[Lee Byung-hun|Lī Bēngs Huns]]
 |      mūzika = [[Lorne Balfe|Lorns Belfs]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Skydance Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|06|22|Berlīne|2015|07|01|ASV|2015|07|10|Latvija}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=TERMINATOR GENISYS |url=https://bbfc.co.uk/releases/terminator-genisys-film |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022221759/https://bbfc.co.uk/releases/terminator-genisys-film }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|155 miljoni}}<ref name="mojo">{{tīmekļa atsauce |title=Terminator: Genisys |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=terminator2015.htm |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|7|30||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|440,6 miljoni}}<ref name="mojo"/>
 | iepriekšējā = "[[Terminators: Glābšana]]" (2009)
 |      nākamā = "[[Terminators: Tumšais liktenis]]" (2019)
 |        imdb =
}}
'''"Terminators: Genisys"''' ({{val|en|Terminator Genisys}}) ir 2015. gada filma, kuras režisors ir [[Alans Teilors]]. Galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Džeisons Klārks]], [[Emilija Klārka]], [[Jai Courtney|Džajs Kortnijs]], [[Dž. K. Simonss]], [[Dayo Okeniyi|Daio Okenaji]], [[Mets Smits]], [[Courtney B. Vance|Kortnijs B. Venss]] un [[Lee Byung-hun|Lī Bēngs Huns]]. Filmas pirmizrāde notika Berlīnē 2015. gada 22. jūnijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria.fluitans.2.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| suga = Glyceria fluitans
| suga_lv = Peldošā ūdenszāle
| binomial = Glyceria fluitans
| autors = (L.) R.Br.
| sinonīmi =
}}'''Peldošā ūdenszāle''' ({{val|la|Glyceria fluitans}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur grupas vai blīvas audzes aug [[Grāvis|grāvjos]], ūdenstilpju piekrastēs, peļķveida padziļinājumos pļavās un mežos, arī [[Purvs|purvu]] apmalēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/glyceria-fluitans-l-rbr/|title=peldošā ūdenszāle - Glyceria fluitans (L.) R.Br. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-05}}</ref>

sentences: '''3. marts''' ir gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Sailors from the Germany|Vācijas burātāji}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Československá republika''
|nosaukums_latv_val  = Čehoslovākijas Republika
|sugasvārds          = Republika
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Čehija, Slovākija
|laikmets            = Aukstais karš
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = [[Federatīva republika|Federatīva]] [[parlamentāra republika]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1945
|gads_beigas         = 1948
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Vācijas kapitulācija
|date_start          = {{dat|1945|5|8||bez}}
|event_end           = Komunistu apvērsums
|date_end            = {{dat|1948|2|25||bez}}
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before
                             after "event_end"--->
|date_post           =
|
|<!--- Flag navigation: Preceding and succeeding entities p1 to p5 and s1 to
       s5 --->
|p1                  = Bohēmijas un Morāvijas protektorāts
|flag_p1             = Flag_of_the_Protectorate_of_Bohemia_and_Moravia.svg
|image_p1            =
|p2                  = Slovākijas Pirmā republika
|flag_p2             = Flag_of_Slovakia_(1939–1945).svg
|p3                  = Trešais reihs
|flag_p3             = Flag_of_Germany_(1935–1945).svg
|p4                  = Ungārijas Karaliste (1920—1946)
|flag_p4             = Flag_of_Hungary_(1915-1918,_1919-1946).svg
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Čehoslovākijas Sociālistiskā Republika
|flag_s1             = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|image_s1            =
|s2                  = Aizkarpatu apgabals
|flag_s2             = Flag_of_the_USSR_(1936-1955).svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_the_Czech_Republic.svg
|flag                = Čehijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Lesser_coat_of_arms_of_Czechoslovakia.svg

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sers Frānsiss Dreiks
 |    vārds_orig = ''Sir Francis Drake''
 |        attēls = Francis drake.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[1540. gads|1540]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =  [[Devona]], [[Anglijas Karaliste]]
 |        m_gads = 1596
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta =  [[Kolona (province)|Kolona]], [[Panama]], [[Spānijas impērija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =  [[Anglijas Karaliste]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona, pirāts, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1563–1596
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Francis Drake Signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Luijs Leklerks, grāfs de Bifons
|     vārds_orig = ''Georges-Louis Leclerc, comte de Buffon''
|         attēls = Buffon 1707-1788.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Monbāra]], [[Kotdora]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts = Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon signature.svg
|   darba_vietas = [[Karaliskie dārzi]] (''Jardin du Roi'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[dabas vēsture]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada oktobrī,}}
'''Devolūcija''' ir valsts centrālā pārvaldes līmeņa pilnvaru nodošana kādai zemākai vienībai valsts iekšienē, parasti - reģionālajai valdībai. Devolūcija atšķiras no federālisma ar to, ka pilnvaras var tikt uz laiku vai patstāvīgi atkal nodotas centrālajai valdībai, tāpēc juridiski valsts uzskatāma par unitāru.{{fact}}

sentences:
[[Kategorija:Parīze]]
[[Kategorija:Francijā dzimušie]]
{{catmore|Parīze}}

sentences: '''Lietuvas latvieši''' ({{val|lt|Lietuvos latviai}}) ir [[Lietuva|Lietuvā]] dzīvojošā [[latvieši|latviešu]] mazākumtautība. Saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanas rezultātiem sevi par latviešiem atzinuši 2025 cilvēki, kas ir 0,07% no Lietuvas iedzīvotājiem un veido 9. lielāko etnisko grupu valstī. 46,2% no latviešiem par dzimto valodu atzina latviešu valodu, 27,8% — lietuviešu valodu, bet 14,6% — krievu valodu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://web.stat.gov.lt/uploads/docs/gyv_kalba_tikyba.pdf |title=Archived copy |accessdate=2013-07-29 |dead-url=yes|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130923095014/http://web.stat.gov.lt/uploads/docs/gyv_kalba_tikyba.pdf |archivedate=2013-09-23 }}</ref>

sentences: {{Commonscat|Shooters from Belgium|Beļģijas šāvēji}}

sentences: '''Orbītas slīpums''', arī '''inklinācija''' ir [[orbīta|orbītu]] raksturojošs elements – leņķis, ko veido [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] orbītas [[plakne]] ar bāzes (atskaites) plakni. [[Saules sistēma]]s gadījumā to definē, kā leņķi, ko veido Saules sistēmas [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] orbītas [[plakne]] ar [[ekliptika]]s plakni.<ref>J. Žagars, I.Vilks "Astronomija augstskolām", LU, 2005 {{ISBN|9984-802-55-8}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Botsvāna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Botsvana]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Botsvana]]

sentences: pārskriešana pāri ceļam nes neveiksmi.]]

sentences: {{Commonscat|Gymnastics at the Olympics|Vingrošana olimpiskajās spēlēs}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Zendaja
 | attēls                  = Zendaya - 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Zendaja 2019. gadā
 | dz. vārds               = {{dzimšanas datums un vecums|1996|9|1}}
 | dz. datums              = {{Vieta|ASV|Kalifornija|Oklenda|3s=Oklenda (Kalifornija)}}
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja
 | darbības gadi           = 2009—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alfametiltriptamīna struktūrformula

Alfametiltriptamīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Indopan'', IT-290
|           CAS numurs = 299-26-3
|      ķīmiskā formula = C11H14N2
|              molmasa = 174,24
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Miķeļtornis
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Miķeļtornis lighthouse 1.jpg
| image_caption            = Miķeļtorņa bāka 2018. gadā
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ventspils novads]]
| subdivision_name2        = [[Tārgales pagasts]]
| established_title        =
| established_date         =
| area_total_km2           = 2,91
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3383&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 30
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =57  | latm =35  | lats =50  | latNS =N
| longd =21  | longm =58  | longs =30  | longEW =E
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 4
| website                  =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|basketbolistu|Edgars Rūja}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rūja
| citvalsts         = Igaunija
| citnosaukums      = Ruhja
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Ruhja jõgi
| attēls            = Rūja pie Jeriem 2004-09-25.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rūja pie [[Jeri (Jeru pagasts)|Jeri]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ruhijervs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Burtnieks]]
| sāk_plat_d=58 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=47 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=14 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}<br />{{LAT}}
| garums            = 77
| garums_latvijā    = 72
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 39,5
| kritums           = 40
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,29
| baseins           = 962,7
| baseins_latvijā   = 792,0
| pietekas          = [[Sapraša]], [[Acupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozefs Hofmanis
|     vārds_orig = ''Josef Hoffmann''
|         attēls = Josef-Hoffmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Brtnice]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vīne]],{{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada jūnijā,}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādolfs Osvalds Plamšs
|     vārds_orig = ''Adolf Oswald Plamsch''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|      m_dat_alt = [[1939]]. gada februārī
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, dzejnieks, komponists un filatēlists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lēlanda Savienotās valstis
| attēls                   =  United states of leland ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The United States of Leland''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Metjū Raiens Hodžs]]
| producents               =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Bērnijs Moriss]]
* [[Džona Smits]]
| scenārija autors         = Metjū Raiens Hodžs
| galvenajās lomās         =
* [[Dons Čīdls]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Kriss Kleins]]
* [[Džena Malone]]
* [[Lena Olina]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Mārtins Donovans]]
| mūzika                   = [[Džeremijs Iniks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Thousand Words]]''
* ''[[MDP Worldwide]]''
* ''[[Trigger Street Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|1|18|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/united-states-leland-2003|title=The United States of Leland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2019|archive-date={{dat|2019|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190823175817/https://bbfc.co.uk/releases/united-states-leland-2003}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|343 847}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=unitedstatesofleland.htm|title=The United States of Leland (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lēlanda Savienotās valstis"''' ({{val|en|The United States of Leland}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Metjū Raiens Hodžs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dons Čīdls]], [[Raiens Goslings]], [[Kriss Kleins]], [[Džena Malone]], [[Lena Olina]], [[Kevins Speisijs]], [[Mišela Viljamsa]] un [[Mārtins Donovans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|18||bez}}.

sentences: '''Telefonu numerācijas plāns''' ir noteikumu kopums, kas [[tālrunis|tālruņu]] lietotājiem ļauj veikt un saņemt zvanus. Pēc numerācijas plāna veido [[telefona numurs|telefonu numurus]]. Numerācijas plāns norāda izmantoto numuru formātu un struktūru. Tas parasti sastāv no [[decimālcipars|decimālcipariem]], kas apvienoti grupās, lai standarta [[E.164]] ietvaros varētu identificēt valstis, nacionālos adresātus un abonentus. Numerācijas plānā nav ietverti [[prefikss|prefiksi]], [[sufikss|sufiksi]] un papildinformācija, kas nepieciešama izsaukuma pabeigšanai. Nacionālais numerācijas plāns ir standarta E.164 numerācijas plāna īstenošana nacionālā mērogā.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Zālamana jūra
|attēls=ZalamanaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Okeānija
 |latd = 8 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 154 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
 |relief       = jā
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 720 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums   = 9140
|valstis       = {{PNG}}<br />{{SLB}}
|pilsētas=Nav lielu pilsētu
}}
'''Zālamana jūra''' ({{val|en|Solomon Sea}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Ņikita Priimkovs-Rostovskis
|     vārds_orig = ''Никита Приимков-Ростовский''
|         attēls = Facial_Chronicle_-_b.22,_p._462.gif
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Cīņas pie Tartu hronikā, kurā minēts vojevoda Priimkovs
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|      m_dat_alt = pēc [[1579]]. gada
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Lao Še''' ({{val-zh|老舍}}, {{zh-p|Lǎo Shě}}), īstajā vārdā '''Šu Ciņčuņs''' ({{zh|s=舒庆春|t=舒慶春|p=Shū Qìngchūn}}; dzimis 1899. gada 3. februārī [[Pekina|Pekinā]], miris 1966. gada 24. augustā [[Pekina|Pekinā]]), bija [[mandžūri|mandžūru]] izcelsmes [[Ķīna|ķīniešu]] rakstnieks.

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti|Jaunalūksnes]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jaunalūksnes pagasts}}

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Epitēlijaudi''' jeb '''epitēlijs''' (''epithelium'') ir [[audi]], kas veidojas uz robežas ar ārējo vidi un nodrošina vielu apmaiņu ar to, kā arī aizsardzību no ārējās vides iedarbības. Epitēlijaudi sastāv no vairākām šūnu kārtām, tās ir blīvi novietotas un ātri noveco, un iet bojā.

sentences:
Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Rēzekne|Rēzeknē]].
{{monument-title-wikidata|180379}}

sentences: '''WASP-18b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-18]], kas atrodas 99,3 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēniksa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0204 AU (3 050 000 km) un gads uz tās ilgst tikai 23 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-18b, tad uz tās būtu 2288 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši [[metāli]].

sentences:
{{jāuzlabo|jāsalabo saišu formatējums; jāizņem saites uz ārējiem resursiem tekstā}}
{{atsauces+}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izoprēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=СН2=С(СН3)—СН=СН2
|molmasa=68,11
|blīvums=681
|kušanas temperatūra=-146 °C
|viršanas temperatūra=34 °C
}}
'''Izoprēns''' (2-metil-1,3-butadiēns, СН2=С(СН3)—СН=СН2) ir [[ogļūdeņradis]] ([[alkadiēni|alkadiēns]]) ar divām konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Izoprēns ir bezkrāsains, [[etanols|etilspirtā]] šķīstošs šķidrums.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Hidrostatiskie manometri''' — vienkāršākās ierīces [[Vakuums|vakuuma]] mērīšanai.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Pirmais angļu-afgāņu karš
|partof      =  [[Lielā spēle|Lielās spēles]]
|image       =
|caption     = Britu karaspēka iznīcināšana atkāpšanās laikā uz Džalālābādu (1842)
|date        = [[1839|1839. —]] [[1842]].
|place       = [[Afganistāna]]
|casus       =
|result      = Briti pamet Afganistānu<ref>https://books.google.lv/books?id=qTDfAQAAQBAJ&pg=PA5&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false</ref> un tā saglabā neatkarību.
|combatant1  =  [[Britu impērija]]
|combatant2  =  [[Afganistāna]]
|commander1 = [[Viljams Maknagtons]]{{Kritis kaujā}}
[[Džons Kīns]]
[[Viljams Elfinstons]]{{Padevies}}
[[Džordžs Polloks]]
|commander2 = [[Dosts Muhammeds]]{{Padevies}}
[[Muhammeds Akbars]]
|casualties1 = '''Miruši:'''
 ap 5000 kareivju un 12 000 civiliedzīvotāju
|casualties2 = '''Miruši:'''
 vismaz 7000 kareivju un nezināms skaits civiliedzīvotāju
}}
'''Pirmais angļu-afgāņu''' karš norisinājās starp [[Afganistāna|Afganistānu]] un [[Britu impērija|Britu impēriju]] no [[1839]]. līdz [[1842|1842. gadam]]. Šis karš iezīmēja vienu no vissmagākajiem triecieniem [[Britu impērija|britu]] varai šajā reģionā.

sentences:
[[Kategorija:Monarhijas]]
[[Kategorija:Politiskās sistēmas]]
[[Kategorija:Islāmisms]]

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Mali
| Article =
| Type = Valsts karogs
| Image = Flag of Mali.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111000
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = [[1961]]. gada [[1. marts]]
| Design =
| Designer =
}}
'''Mali karogs''' ir viens no [[Mali]] nacionālajiem simboliem.

sentences: '''Rīgas Centrālcietums''' ir lielākais [[cietums]] [[cietumi Latvijā|Latvijā]], tajā sodu izcieš ap 1225 ieslodzīto.<ref name="IEVP" /> Tas ir izmeklēšanas cietums, kurā atrodas daļēji slēgtā un slēgtā cietuma nodaļa. Cietums atrodas [[Mazā Matīsa iela|Mazajā Matīsa ielā]] 3, [[Rīga|Rīgā]], un tas ir atklāts 1905. gadā. 2008. gadā Centrālcietums tika apvienots ar [[Matīsa cietums|Matīsa cietumu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Malaysia Airlines}}
{{līdzīgs|Malaysia Airlines reiss 17}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
 | name            = ''Malaysia Airlines'' reiss 370
 | occurrence_type =
 | image           = Boeing 777-200ER Malaysia AL (MAS) 9M-MRO - MSN 28420 404 (9272090094).jpg
 | caption         = Pazudusī lidmašīna 9M-MRO Šarla de Golla lidostā 2011. gadā
 | date            = {{dat|2014|3|8|N|bez}}
 | summary         =
 | site            =
 | coordinates     = <!-- Please do not add coordinates unless the accident site is confirmed, as it is all speculation at this point. -->
 | aircraft_type   = [[Boeing 777|Boeing 777-2H6ER]]
 | operator        = ''[[Malaysia Airlines]]''
 | tail_number     = 9M-MRO
 | passengers      = 227
 | crew            = 12
 | fatalities      =
 | injuries        =
 | survivors       =
 | origin          = {{vieta|Malaizija|Kualalumpura}}
 | destination     = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
}}
'''''Malaysia Airlines'' reiss 370''' ir pazudusi [[Malaizija]]s lidsabiedrības ''[[Malaysia Airlines]]'' ''[[Boeing 777]]'' pasažieru lidmašīna ar 227 pasažieriem un 12 apkalpes locekļiem.<ref name=BBC>{{ziņu atsauce|title=Malaysia Airlines 'loses contact with plane'|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-26492748|accessdate=8 March 2014|newspaper=[[BBC]]|date=8 March 2014}}</ref> Pazušanas iemesli nav zināmi un tiek izmeklēti.<ref name=BBC /><ref name="usatoday">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/story/news/world/2014/03/07/malaysia-airlines-beijing-flight-missing/6187779/|title=Beijing-bound flight from Malaysia missing|publisher=USA TODAY|accessdate=7 March 2014}}</ref><ref name="ct">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.chicagotribune.com/news/nationworld/chi-malaysia-plane-missing-20140308,0,412921.story|title=Malaysia Airlines says 'fearing the worst' for missing jet|work=Chicago Tribune|date=12:37 a.m. CST, March 9, 2014|accessdate=9 March 2013|archiveurl=https://archive.today/20140308220100/http://www.chicagotribune.com/news/nationworld/chi-malaysia-plane-missing-20140308,0,412921.story|archivedate={{dat|2014|03|08||bez}}}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Festuca altissima.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca altissima|suga_lv=Meža auzene|binomial=Festuca altissima|autors=All.|sinonīmi=Festuca sylvatica <i>(Pollich) Vill.</i>}}'''Meža auzene''' ({{val|la|Festuca altissima}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tā ir neregulāri sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]], un dažviet rietumu un centrālajā [[Āzija|Āzijā]]. Latvijā atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug [[Platlapu mežs|platlapu]] un lapkoku, kā arī egļu mežos. Suga ir ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 3. kategorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/festuca-altissima-all/|title=meža auzene - Festuca altissima All. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-06}}</ref>

sentences: '''Ekspertsistēma''' ir [[datorprogramma]], kas spēj aizstāt cilvēku-[[eksperts|ekspertu]] noteiktu problēmsituāciju risināšanā. Piemēram, ir tādas ekspertsistēmas, kuras spēj noteikt diagnozi [[cilvēks|cilvēku]] [[slimība|slimībām]], citas veic [[finanses|finansu]] prognozes vai arī izstrādā maršrutus piegādes [[transports|transportam]]. Ekspertsistēmas ne tikai ir paredzētas cilvēku—ekspertu aizstāšanai, ir arī tādas sistēmas, kuras ir paredzētas kā palīgs tiem. Pirmās ekspertsistēmas tika izstrādātas [[mākslīgais saprāts|mākslīgā saprāta]] [[pētījums|pētījumu]] rezultātā 1960. gados. 1980. gados tās rada komerciālu pielietojumu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = ''Berkshire Hathaway Inc.''
| Logo = Berkshire Hathaway.svg
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = [[publisks uzņēmums]]
| Birža = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/lcddata.html?ticker=BRKA BRK.A], [http://www.nyse.com/about/listed/lcddata.html?ticker=BRKB BRK.B])
| Indekss =
| Dibināšanas_datums = 1839. gadā kā ''Valley Falls Company''
| Sēdeklis = [[Omaha]], [[Nebraska]], {{USA}}
| Vadība = [[Vorens Bafets]] (''Warren E. Buffett'')
| Darbinieku_skaits = 233 000 (2007)
| Apgrozījums = 118,3 miljardi USD (2007)
| Aktīvi = 273,2 miljardi USD (2007)
| Peļņa = 13,2 miljardi USD (2007)
| Nozare = [[finanšu pakalpojumi]], [[kapitālieguldījumi]]
| Produkti = [[apdrošināšana]], rūpniecības [[konglomerāts (ekonomika)|konglomerāts]]
| Mājaslapa = http://www.berkshirehathaway.com/
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Territoire des îles Wallis-et-Futuna
Telituale o Uvea mo Futuna
|    pilnais_valsts_nosaukums = Volisas un Futunas teritorija
|            valsts_nosaukums = Wallis and Futuna
|               karoga_attēls = Flag of France.svg
|            karoga_nosaukums = Francijas karogs
|              ģerboņa_attēls = BlasonWallisetFutuna.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Volisas un Futunas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Marseljēza|La Marseillaise]]''
|               kartes_attēls = Wallis and Futuna on the globe (Polynesia centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Matāutu]]
| latd=13 | latm=20 | latNS=S | longd=176 | longm=20 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda|franču]], [[uveiešu valoda|uveiešu]], [[futuniešu valoda|futuniešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Francija]]s aizjūras kopiena
|        valsts_galvas_tituls = [[Francijas prezidents]]
|                valsts_galva = [[Emanuels Makrons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Administrators]]
|               valsts_galva2 = [[Rišārs Didjē]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Volisas un Futunas Teritoriālās asamblejas prezidents|Teritoriālās asamblejas prezidents]]
|               valsts_galva3 = [[Viktors Briāls]]
|       valsts_galvas_tituls4 = [[Karalis|Karaļi]]
(tradicionālās trīs karalistes)
|               valsts_galva4 = [[Uvea]]: (šobrīd nav)
[[Alo]]: [[Soane Patita Maituku]]
[[Sinave]]: [[Visesio Moeliku]]
|        neatkarības_iegūšana = Francijas aizjūras kopiena
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Francijas aizjūras teritorija
|          neatkarības_datums = [[1961]].g.
|       neatkarības_notikums2 = Francijas aizjūras kopiena
|         neatkarības_datums2 = [[2003. gads|2003]].g.
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|                 platība_km2 = 142.42
|               platība_rangs = 211
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|          iedzīvotāju_skaits = 11 558
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 83.55
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 112
|                     IKP_PPP = $60 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2004
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $3800
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[CFP franks]]
|                valūtas_kods = XPF
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .wf
|              tālsarunu_kods = 681
|                iso_kods_num = 876
|              iso_kods_alfa2 = WF
|              iso_kods_alfa3 = WLF
}}
'''Volisa un Futuna''' ({{val|fr|Wallis et Futuna}}; [[uveiešu valoda|uveiešu]] un [[futuniešu valoda|futuniešu]]: ''ʻUvea mo Futuna'') ir [[Francija]]s aizjūras komūna [[Polinēzija|Polinēzijā]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā starp [[Fidži]] un [[Samoa]]. Volisā un Futunā ietilpst [[Volisa salas]] (Uvea), kur mīt gandrīz 3/4 no kopējā iedzīvotāju skaita un [[Hornas salas]] (Futunas salas), kurās ietilpst [[Futuna]] un neapdzīvotā [[Alofi]] sala.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Pseudorasbora_parva(edited_version).jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Gobionidae
|      dzimta_lv = Grunduļu dzimta
|          ģints = Pseudorasbora
|       ģints_lv = Čebačeki
|           suga = Pseudorasbora parva
|        suga_lv = Amūras čebačeks
|       binomial = Pseudorasbora parva
([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]] & [[Hermann Schlegel|Schlegel]], 1846)
|    kategorijas = nē
}}
'''Amūras čebačeks''' (''Pseudorasbora parva'') ir [[grunduļu dzimta]]s (''Gobionidae'') saldūdens zivs, kuras dabīgais izplatības areāls aptver [[Austrumāzija]]s reģionu [[Sibīrija|Sibīrijā]], [[Korejas pussala|Korejā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], sākot ar [[Amūra]]s un beidzot ar [[Pērļu upe]]s baseinu. Areāls ziemeļu virzienā sasniedz 54° ziemeļu paralēli.<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/4691 FishBase: Pseudorasbora parva  (Temminck & Schlegel, 1846) Stone moroko]</ref> Šī suga introducēta daudzviet [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], kļūstot par invazīvu sugu, kas strauji vairojas un izspiež vietējās zivju sugas.<ref name=fish/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Ēdamais tomāts
|          platums = 235px
|           attēls = Bright red tomato and cross section02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Naktenes
|             suga = S. lycopersicum
|          suga_lv = Ēdamais tomāts
|           suga_r = Tomāts
|         binomial = Solanum lycopersicum
|         sinonīmi = ''Lycopersicon lycopersicum''<br />''Lycopersicon esculentum''
|  izcelsmes_vieta = [[Latīņamerika]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Elektriskais izolators''' ir materiāls vai viela, kas neļauj [[elektroenerģija]]i aizplūst uz ārieni vai ieplūst no ārienes. Tajā ir maz brīvo [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], tiem ir vāja [[elektrovadītspēja]] jeb augsta [[elektriskā pretestība]]. Elektriskais lādiņš var uzkrāties uz izolatoru virsmas. Izolatori ir pretēji [[elektriskais vadītājs|elektriskajiem vadītājiem]], kas labi vada elektrisko strāvu; vēl atsevišķi izdala [[pusvadītājs|pusvadītājus]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Latvijā|Priekule (nozīmju atdalīšana)|Priekule}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Priekule
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Swedish gates.jpg
| imagesize =
| image_caption = Muižas Zviedru vārti
| image_flag = Priekule flag.svg
| flag_link = Priekules karogs
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Priekule.svg
| shield_link = Priekules ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 26
| lats = 39
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 35
| longs = 42
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dienvidkurzemes novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
 | leader_title             = Priekules pagasta un Priekules pilsētas apvienības pārvaldes vadītājs
 | leader_name              = Andris Razma
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Preekuln}}
| area_total_km2 = 5.4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Priekule}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 60
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3434
| website = {{URL|www.priekule.lv}}
| footnotes =
}}
'''Priekule''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s dienvidrietumos, [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. Attālums līdz [[Rīga]]i ir 200 km, līdz novada centram [[Grobiņa]]i ir 30 km, bet līdz [[Liepāja]]i 40 km.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.liepajasrajons.lv/index.php/content/view/112/143/ |title=Liepājas rajons |access-date={{dat|2008|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2008|03|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20080302073042/http://www.liepajasrajons.lv/index.php/content/view/112/143/ }}</ref> Priekulē atrodas Priekules pagasta un Priekules pilsētas apvienības pārvalde, Priekules vidusskola, kultūras nams, slimnīca, luterāņu un baptistu baznīcas, bibliotēka, sporta halle un slidotava. Kā vienu no pilsētas simboliem min [[Priekules Ikars|Priekules Ikaru]].

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences: '''Paranormālas [[parādība]]s''' ir notikumi, kam no [[masu kultūra]]s un [[folklora]]s viedokļa nav [[zinātne|zinātniska]] izskaidrojuma ([[spoks|spoki]] un [[poltergeists|poltergeisti]], [[ekstrasenss|ekstrasensu]] pārdabiskas spējas, [[NLO]], [[levitācija (paranormāla)|levitācija]], [[telepātija]], [[psihokinēze|psihokinēze jeb telekinēze]] u.tml.).<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/paranormal "Paranormal"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://www.dictionary.com/browse/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.cambridge.org''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>Lynne, K. ''The Skeptic's Guide to the Paranormal''. Crows Nest, NSW: Allen & Unwin, 2004. pp. v-vi.</ref> Šī iemesla dēļ paranormālās parādības biežāk tiek atspoguļotas nevis zinātniskajā literatūrā, bet gan masu kultūrā un folklorā.

sentences:
{{Citas nozīmes|tipogrāfisku terminu|Korpuss|Korpuss}}
'''Korpuss''' (no {{val-it|corpus juris civilis}}) ir [[tipogrāfija]]s [[fonts]], kura izmērs ir vienāds ar 10 [[tipogrāfijas punkts|tipogrāfijas punktiem]]. Pirmoreiz izmantots, drukājot "[[Corpus iuris civilis]]". Mūsdienās vairs netiek izmantots.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox" style="float:right;margin:0 0 1em 1em;font-size:90%;clear:right;" cellspacing="5"
|+ style="text-align:center; font-size:larger;" | '''Simeons Bekbulatovičs'''
'''''Симеóн Бекбулáтович'''''
|-
| colspan="2" style="padding-bottom:1em;text-align:center;" |
|-
| colspan="2" style="padding-bottom:1em;text-align:center;" | Cars Simeons
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Pie varas'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 1575 - 1576
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Kronēšana'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | 1575
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Priekšgājējs'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" |  [[Ivans IV]]
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Pēctecis'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | [[Ivans IV]]
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Dinastija'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | [[Čingishans|Čingishana]] dzimta
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Tēvs'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | [[Bekbulats]]
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Dzimis'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | pēc 1540
[[Astrahaņa|Astrahaņā]]?
|-
| style="vertical-align: top; text-align: right;" | '''Miris'''
| style="vertical-align: top; text-align: left;" | {{dat|1616|01|05}}
[[Maskava|Maskavā]]
|}
'''Simeons Bekbulatovičs''' ({{val|ru|Симеóн Бекбулáтович}}) jeb '''hans Sainbulats''' ({{val|ru|Саин-Булат хан}}, {{val|tt|ساین بولاط}}, miris 1616. gadā) bija [[Krievijas cariste|Krievijas cara]] [[Ivans IV|Ivana IV]] vasalis, [[Kasimovas hani|Kasimovas hans]] (1567—1573) no [[Čingishans|Čingishana]] dzimtas. Viens no [[Krievija]]s karaspēka pavēlniekiem [[Livonijas karš|Livonijas kara]] trešajā posmā (1571-1573). Uz neilgu laiku kronēts par Visas Krievzemes lielkņazu un caru (1575-1576), pēc tam [[Tveras kņazi|Tveras lielkņazs]] (1576-1585).

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Latvijas zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]]
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =116 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences: '''Psihoanalīze''' jeb '''dzīļu psiholoģija''' ir neklasiska teorija par neapzinātiem dvēseles mehānismiem un struktūrām, kas pievēršas to izpētes metodēm, piedāvājot arī dziedināšanas tehnikas.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Dzīļu psiholoģija: personas, idejas un risinājumi|last=Šuvajevs|first=Igors|publisher=Zvaigzne ABC|year=2002|isbn=9984-22-439-2|location=Rīga|pages=11}}</ref> Psihoanalīzes pamatlicējs ir [[Zigmunds Freids]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cucumaria miniata.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Cucumaria miniata|Jūras gurķis}} filtrē planktonu.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| iedalījums =
* tips {{TaksoSaite|Echinodermata|Adatādaiņi}}
* tips {{TaksoSaite|Chordata|Hordaiņi}}
* tips {{TaksoSaite|Hemichordata|Pushordaiņi}}
* tips †{{TaksoSaite|Vetulicolia|Vetulikolijas}}
| kategorijas =nē
| binomial=Deuterostomia <small>([[Grobben]], 1908)</small>
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Leobene
 | official_name            = ''Leoben''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Blick auf Leoben 2009.jpg
 | image_caption            = Leobenes panorāma
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wappen von Leoben.svg
 | shield_size              = 70px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Štīrija]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Leobenes apgabals]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1261. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 107.74
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gada janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 24600
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 47 | latm = 22 | lats = 54 | latNS = N
 | longd = 15 | longm = 05 | longs = 50 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 8700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 541
 | website                  = [http://www.leoben.at/ www.leoben.at]
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Amiloīdums''' [[Mikoloģija|mikoloģijā]] ir kādas [[sēnes]] daļas pozitīva amiloīda reakcija, kad to [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiski]] pārbauda, izmantojot [[Jods (elements)|jodu]] kā sastāvdaļu Melcera reaģentā vai, retāk, Lugola šķīdumā, tā radot zilu vai zili melnu krāsojumu. Termins "amiloīds" ir cēlies no latīņu vārda ''amyloideus'' ("cietei līdzīgs"),<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=2nd ed|title=Illustrated dictionary of mycology|url=https://www.worldcat.org/oclc/793519950|publisher=APS Press|date=2012|location=St. Paul, Minn.|isbn=978-0-89054-400-6|oclc=793519950|first=Miguel|last=Ulloa}}</ref> jo ciete rada līdzīgu reakciju, ko arī sauc par amiloīdo reakciju. Testu var veikt ar mikroskopiskiem objektiem, piemēram, [[Sporas|sporu]] vai [[Hifas|hifu]] sieniņām, vai arī makroskopiskiem sēnes audu gabaliņiem, kuriem uzklāj pilienu reaģenta. Pie negatīvas reakcijas, ko sauc par inamiloīdu vai neamiloīdu, pētāmie audi paliek savā krāsā. Reakciju, kas rada brūnu krāsojumu, sauc par dekstrinoīdu reakciju. Visbiežāk uz šo reakciju pārbauda sēņu sporas, un zinātniskākajos sēņu noteicējos tiek norādīts, vai sugas sporas ir vai nav amiloīdas. Tāpat pārbauda arī hifas un [[bazīdijas]].

sentences:
. gadā]]
'''Kukluksklans''' ({{val|en|Ku Klux Klan}}; saīsinājumā '''KKK''') ir nosaukums vairākām vēsturiskām un šobrīd pastāvošām [[rasisms|rasistiskām]] organizācijām [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kuras par savu darbības mērķi ir izvirzījušas ar vardarbību un iebiedēšanu aizsargāt un sekmēt baltādaino amerikāņu intereses. Pirmās šādas organizācijas parādījās ASV dienvidu štatos. Tās ātri skaitliski pieauga un sasniedza lielu vērienu. Viņi izveidoja īpašu ietērpu, kas sastāvēja no baltas mantijas, maskas un konusveida galvassegas. KKK izmantoja [[terorisms|terorismu]], [[vardarbība|vardarbību]], nolinčošanu un slepkavošanu pret [[afroamerikāņi]]em, [[ebreji]]em un citām [[mazākumgrupa|mazākumgrupām]], kā arī lietoja iebiedēšanu pret [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcu]] un arodbiedrībām.

sentences: : {{Cita nozīme|telekomunikācijām|automašīnas transmisijas sistēmu|Transmisija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Peroksisērskābes molekulas modelis

Peroksisērskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = Karo skābe, peroksimonosērskābe,
monoperoksisērskābe,
 peroksomonosērskābe
|           CAS numurs = 7722-86-3
|      ķīmiskā formula = H2SO5
|              molmasa = 114,04
|              blīvums = 1700 - 1800
|  kušanas temperatūra = 45 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstoša
|                 citi =
}}
'''Peroksisērskābe''' jeb '''Karo skābe''' (H2SO5) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[peroksiskābes|peroksiskābe]]. Karo skābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Babefīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/B.01-60
|ķīm_formula=BaBe[(F,OH)|PO4]
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.629 nε = 1.632
|pleohroisms=
|blīvums=4,31
}}
__NOTOC__

sentences: '''24. maijs''' ir gada 144. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (145. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 221 diena.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Fujitsu''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1935. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tokija]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         = [[datortehnika]], [[programmatūra]], IT pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.fujitsu.com fujitsu.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Aizeks Heiss
| Vārds_orig = ''Isaac Hayes''
| Attēls = Issac Hayes 1998.jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Aizeks Heiss 1998. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1942|8|20}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Tenesī|Kovingtona}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2008|8|10|1942|8|20}}
| Vieta_mr = {{vieta|ASV|Tenesī|Memfisa|3s=Memfisa (ASV)}}
| Vieta =
| Žanrs = {{flatlist|
* [[soulmūzika]]
* [[psihodēliskā soulmūzika]]
* [[progresīvā soulmūzika]]
* [[fankmūzika]]
* [[popmūzika]]
* [[disko]]
}}
| Nodarbošanās = mūziķis, komponists, dziesmu autors, aktieris
| Instrumenti =
| Gadi = 1963–2008
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Aizeks Lī Heiss jaunākais''' ({{Val|en|Isaac Lee Hayes Jr.}}; dzimis {{Dat|1942|8|20}}, miris {{Dat|2008|8|10}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[dziedātājs]], [[aktieris]], dziesmu autors un [[komponists]].

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2457''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2457''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2456]]'', ''[[Kosmos-2458]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2456]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2458]]''
}}
'''''Kosmos-2457''''' (''Космос-2457'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada decembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 733. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 6.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
'''Pamataudi''' jeb '''parenhīma''' ({{val|la|parenchyma}}) ir daudzšūņu [[Organisms|organismu]] iekšējās vides [[audi]], kas sastāv no salīdzinoši vienādām nepolarizētām [[Šūnas|šūnām]].
* [[Dzīvnieki]]em pamataudi ir galvenie [[Orgāns|orgānu]] funkcionējošie audi.
* [[Augi]]em pamataudi ir audi, kuros notiek augsti specializēto vadaudu [[diferenciācija]].<ref name="HumBio"/>
Pamataudi lielākoties sastāv no dzīvām noapaļoti daudzstūrainām šūnām, starp kurām veidojas starpšūnu telpa. Pamataudi ir maz diferencējušies. Tie spēj atkal kļūt par [[veidotājaudi]]em. Pamataudu šūnās notiek barības vielu ražošana, tās veic vielu uzsūkšanas, uzkrāšanas un izdalīšanas funkcijas, piedalās gāzu maiņā. Pamataudiem piemīt arī mehāniska izturība.

sentences: '''8. oktobris''' ir gada 281. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (282. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 84 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Halkona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C15H12O
|molmasa=208,26
|blīvums=1071
|kušanas temperatūra=55-57 °C
|viršanas temperatūra=345-348 °C
}}
'''Halkons''' (fenilstirilketons, benzālacetofenons, benzilidēnacetofenons, 1,3-difenil-2-propēn-1-ons, C6H5−CO−CH=CH−C6H5) pieder pie nepiesātinātajiem aromātiskajiem [[ketoni]]em. Halkons ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 15
|lv = Piecpadsmit
}}
'''15''' ('''piecpadsmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitļiem [[14 (skaitlis)|14]] un [[16 (skaitlis)|16]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mirt vēlreiz
| operators =
| attēls = Dead Again poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', trilleris, romantika
| režisors = [[Kenets Brana]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Kenets Brana
* [[Emma Tompsone]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Dereks Džekobi]]
* [[Hanna Šigulla]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Veins Naits]]
| mūzika = [[Patriks Doils]]
| oriģinālnos = ''Dead Again''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1991|8|23}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|38 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mirt vēlreiz"''' ({{Val|en|Dead Again}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' romantiska trillera filma, kuras režisors ir [[Kenets Brana]]. Filmā galvenās lomas atveido Brana, [[Emma Tompsone]], [[Endijs Garsija]], [[Dereks Džekobi]], [[Hanna Šigulla]], [[Robins Viljamss]] un [[Veins Naits]].

sentences: '''Energoefektivitāte''' ir attiecība starp iegūto preci vai pakalpojumu un patērēto [[Enerģija|enerģiju]]. Savukārt energoefektivitātes paaugstināšana nozīmē energoefektivitātes uzlabošanu tehnoloģisku, galalietotāju rīcības vai saimniecisku darbību rezultātā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Mamma Mia!''
| attēls                   = MammaMiaTeaserPoster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Filida Loida]]
| producents               =
* [[Džūdija Kreimere]]
* [[Gerijs Gecmens]]
| scenārija autors         = [[Ketrīna Džonsone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Džūlija Voltersa]]
* [[Dominiks Kūpers]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Kristīne Baranski]]
| mūzika                   =
* [[Benni Andešons]]
* [[Bjērns Ulveuss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Littlestar Productions]]''
* ''[[Playtone]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|6|30|Londona|2008|7|10|Apvienotā Karaliste|2008|7|17|Vācija|2008|7|18|ASV|2008|8|22|Latvija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mamma-mia-2008|title=Mamma Mia!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 3, 2019|archive-date={{dat|2019|05|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190503231812/http://www.bbfc.co.uk/releases/mamma-mia-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{DEU}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|52 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mammamia.htm|title=Mamma Mia!|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|694,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt]]"
| imdb                     =
}}
'''''Mamma Mia!''''' ir 2008. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Vācijas kopražojuma muzikāla romantiska kinokomēdija, kas balstīta uz 1999. gada tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisore ir [[Filida Loida]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Merila Strīpa]], [[Pīrss Brosnans]], [[Kolins Fērts]], [[Stellans Skašgords]], [[Džūlija Voltersa]], [[Dominiks Kūpers]], [[Amanda Saifreda]] un [[Kristīne Baranski]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|30||bez}} Londonā. Tā ir pirmā filma [[Mamma Mia! (filmu sērija)|"Mamma Mia!" filmu sērijā]]; 2018. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt]]".

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Mordvijas Republika
| karte = Russia - Republic of Mordovia (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Мордовия
Мордовия Республикась
Мордовия Республиксь''
| karoga_attēls = Flag_of_Mordovia.svg
| karoga_nosaukums = Mordvijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mordovia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mordvijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Saranska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mokšu valoda|mokšu]]
[[erzju valoda|erzju]]
| tautas = [[krievi]] (60,84%)
[[mordvieši]] (31,94%)
[[tatāri]] (5,21%)
| platība = 26 200
| iedzīvotāji = 888 766
| iedz blīvums = 33,9
| pilsētas = 3
| rajoni = 22
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.e-mordovia.ru/
| ainavas_skats = Saransk_from_Ferris_wheel.JPG}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Frīdrihs Reinholds Holmanis
|     vārds_orig = ''Franz Friedrich Reinhold Hollmann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Reuge (''Rõuge''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Veru apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1946
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Lībeka]], [[Vācijas Britu okupācijas zona]]
([[Šlēzviga-Holšteina]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Edgars „Zirgs” Grabovskis
|Attēls = Skyforger 16127 Cernunnos Fest 06.jpg
|Att_izm = 200px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Edgars Grabovskis
|Dzimis = 1972. gada 27. maijā
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = balss, [[basģitāra]], [[ģīga]], [[vargāns]]
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]
[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = basģitārists
|Gadi = 1991-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = ''[[Grindmaster's Death]]'' (1991—1995)
''[[Skyforger]]'' (1995—pašlaik)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 18
|lv = Astoņpadsmit
}}
'''18''' ('''astoņpadsmit''') ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp [[17 (skaitlis)|17]] un [[19 (skaitlis)|19]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īstā mīlestība
| operators =
| attēls = True romance.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, kriminālfilma
| režisors = [[Tonijs Skots]]
| producents =
| scenārijs = [[Kventins Tarantīno]]
| aktieri = * [[Kristians Sleiters]]
* [[Patrīcija Ārkete]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Breds Pits]]
* [[Kristofers Volkens]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''True Romance''
| studija = * ''Morgan Creek Productions''
* ''Davis Films''
* ''A Band Apart''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|9|10}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/True-Romance#tab=summary|title=True Romance (1993) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|2|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Īstā mīlestība"''' ({{Val|en|True Romance}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kriminālfilma, kuras režisors ir [[Tonijs Skots]], bet scenārija autors [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Sleiters]], [[Patrīcija Ārkete]], [[Deniss Hopers]], [[Vels Kilmers]], [[Gērijs Oldmens]], [[Breds Pits]] un [[Kristofers Volkens]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Frīdrihs Parrots
|     vārds_orig = ''Georg Friedrich Parrot''
|         attēls = Georg Friedrich Parrot.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1767
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1852
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Frīdrihs Parots]]
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Georgs Frīdrihs Parrots''' ({{val|de|Georg Friedrich Parrot}}), arī '''Žoržs Frēderiks Parro''' ({{val|fr|George-Frédéric Parrot}}; dzimis {{dat|1767|7|5}}, miris {{dat|1852|7|20}}) bija franču izcelsmes [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[fiziķis]]. [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitātes]] pirmais rektors.
[[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis no 1826. gada, goda loceklis no 1840. gada.<ref name="lat" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielā zādzība
| attēls                   =  TheBigBounce2004.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Big Bounce''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džordžs Armitadžs]]
| producents               =
* [[Stīvs Bings]]
* Džordžs Armitadžs
| scenārija autors         = [[Sebastians Gutjerezs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Sāra Fostere]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
| mūzika                   = [[Džordžs S. Klintons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Shangri-La Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|30|}}
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-bounce-2004-2|title=The Big Bounce|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190629102227/https://bbfc.co.uk/releases/big-bounce-2004-2|archivedate={{dat|2019|06|29||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigbounce.htm|title=The Big Bounce|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielā zādzība"''' ({{val|en|The Big Bounce}}) ir 2004. gada ASV kriminālkomēdijas filma, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džordžs Armitadžs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Čārlijs Šīns]], [[Morgans Frīmens]], [[Sāra Fostere]] un [[Gērijs Sinīzs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|30||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Eira barbara.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Eira
| ģints_lv = Tairas
| ģints_r = Taira
| suga = Eira barbara
| suga_lv = Taira
| binomial = Eira barbara <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Ādolfs Šmals
 |       piktogramma_1 = Cycling (road) pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 26px
 | piktogramma_1 saite = Šosejas riteņbraukšana
 |       piktogramma_2 = Fencing pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm = 26px
 | piktogramma_2 saite = Paukošana
 |          vārds_orig = ''Adolf Schmal''
 |              attēls = Adolf schmal.jpg
 |             att_izm = 175
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Felikss Ādolfs Šmals
 |              dz_dat = {{dat|1872|9|18}}
 |             dz_viet = {{vieta|Vācijas Impērija|Dortmunde}} (tagad {{karogs|Vācija}})
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1919|8|28|1872|9|18}}
 |            mir_viet = {{vieta|Austrija|Zalcburga}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Austrija|empire}}
 |        sporta veids = [[Riteņbraukšanas sports|Riteņbraukšana]], [[Paukošana]]
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry| {{flaga|Austrija|empire}}}} [[Austrija olimpiskajās spēlēs|Austrija]] (AUT)
{{MedalSport| [[File:Cycling pictogram.svg|20px]] [[Riteņbraukšana olimpiskajās spēlēs|Riteņbraukšana]] (Treka riteņbraukšana)}}
{{Medal|VOS}}
{{MedalGold| [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Riteņbraukšana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 12 stundas vīriešiem|12 stundas]]}}
{{MedalBronze| [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Riteņbraukšana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālais brauciens vīriešiem|Individuālais brauciens]]}}
{{MedalBronze| [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Riteņbraukšana 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 10 kilometri vīriešiem|10 kilometri]]}}
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūnijā,}}
Viena [[trigers|trigera]] iegūšana, izmantojot kādu cita veida trigeri un kādu kombinacionālu shēmu, sauc par '''trigeru konversiju'''. Lai izveidotu nepieciešamo trigeri izmanto vispārīgu metodi (skat. attēlu), saskaņā ar kuru, apvienojot abu trigeru stāvokļu tabulas, iegūst vienu stāvokļu tabulu, kur ieejas ir vajadzīga trigeri datu signāli un dota trigera <math>Q</math> izeja, izejas ir dota trigera ieejas signāli.

sentences: '''Kortežs''' (no {{val|fr|cortège}} — 'gājiens') [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtota, galīga elementu virkne.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Papīra mēness
| operators =
| attēls = Paper-moon small.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Raiens O'Nīls]]
* [[Tatuma O'Nīla]]
* [[Medlina Kāna]]
* [[Džons Hillermans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Paper Moon''
| studija = ''The Directors Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|9}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Paper-Moon#tab=summary|title=Paper Moon (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Papīra mēness"''' ({{Val|en|Paper Moon}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pīters Bogdanovičs]]. Filmā galvenās Mozesa un Edijas lomas atveido tēvs un meita [[Raiens O'Nīls|Raiens]] un [[Tatuma O'Nīla]]. Citas lomas atveido [[Medlina Kāna]] un [[Džons Hillermans]]. Filma balstīta uz Džo Deivida Brauna 1971. gada romānu ''Addie Pray''.

sentences:
{{enciklopēdisks stils}}
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Hypholoma fasciculare LC0091.jpg
| att_nosaukums   = [[Rūgtā sērsēne]] (''Hypholoma fasciculare'')
| valsts          = Fungi
| valsts_lv       = Sēnes
| nodalījums      = Basidiomycota
| nodalījums_lv   = Bazīdijsēnes
| klase           = Homobasidiomycetes
| klase_lv        = Himēnijsēnes
| kārta           = Agaricales
| kārta_lv        = Atmateņu rinda
| dzimta          = Strophariaceae
| dzimta_lv       = Virpainīšu dzimta
| ģints           = Hypholoma
| ģints_lv        = Sērsēnes
|             suga = H. fasciculare
|          suga_lv = Rūgtā sērsēne
|         binomial = Hypholoma fasciculare
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtā sērsēne''' (''Hypholoma fasciculare'') ir indīga [[virpainīšu dzimta]]s [[Sēnes|sēne]]. Cepurīte bēšā krāsā, lapiņas zaļganas, ciešas. Kātiņš salīdzinoši garš, tādā pat krāsā kā cepurīte. [[Koksne]]s saprotrofs. Aug uz celmiem pušķos, ļoti reti pa vienai. Mīkstums dzeltenīgs, ar ļoti rūgtu garšu. Var sajaukt ar [[Ēdamās sēnes|ēdamām sēnēm]], piemēram, [[celmenes|celmenēm]] un [[dūmainā sērsēne|dūmaino sērsēni]], kurai ir patīkama garša un pelēcīgas lapiņas. Ja sajauc - būs nejauks pārsteigums. [[Literatūra|Literatūrā]] ir norādes, ka rūgtā sērsēne ir gan ļoti indīga, gan arī rūgtuma dēļ vienkārši neēdama sēne<ref>[https://web.archive.org/web/20100908101025/http://www.liis.lv/indigie/sersene.htm Edgars Vimba "Latvijas indīgās sēnes"]</ref>. [[Latvija|Latvijā]] sastopama ļoti bieži. Sēnes aug lielos, ciešos puduros pie celmiem vai trūdošiem [[koki]]em. Atrodama visu [[Vasara|vasaru]] līdz [[rudens]] [[Salna|salnām]]<ref>A. Balodis, "Rokasgrāmata sēņotājiem", izdevniecība "Liesma", Rīga, 1974. gads, 85. lpp.</ref>.
Kātiņa augšdaļā ir gredzenveida josla, kura izbirušo sporu dēļ izskatās purpurbrūna. Rūgtās sērsēnes lietošana pārtikā izraisa gremošanas traucējumus. Lapiņas sākumā spilgti zaļgandzeltenas, vēlāk pamazām kļūst purpurmelnas. Sastopama vasarā un rudenī.
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olena Zelenska
| vārds_orģ = ''Олена Зеленська''
| attēls = Olena Zelenska, the First Lady of Ukraine (cropped).jpg
| apraksts = Zelenska 2022. gadā
| amats = Ukrainas pirmā lēdija
| term_sākums = 2019. gada 20. maijs
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| priekštecis = [[Marina Porošenko]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|2|6}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krivijriha|td=Ukraina}}
| tautība = [[Ukraiņi|ukrainiete]]
| dzīvesb = [[Volodimirs Zelenskis]] (2003—pašlaik)
| bērni = 2
| profesija = [[scenāriste]]
| alma_mater = Krivijrihas Nacionālā universitāte
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļzamboanga
| official_name = ''Zamboanga del Norte''
| image_skyline = Zamboanga del Norte Provincial Capitol.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolija ēka
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Zamboanga del Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Zamboangas Pussala]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1952
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 7301
| population_total = 1047455
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 08 | lats =| latNS = N
| longd =123 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Dipologa]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 27
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Dapitana]]
| p3 = [[Dipologa]]
| p4 = '''25 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ZAN
| website                  = {{URL|https://zamboangadelnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļzamboanga''' ({{val|fil|Lalawigan ng Hilagang Zamboanga}}, {{val|en|Province of Zamboanga del Norte}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Amihanang Zamboanga}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Zamboangas Pussala]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētā un 25 municipalitātēs un sīkāk 691 barangajā. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Dipologa]].

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                      = Jēkabpils
| settlement_type           = Valstspilsēta
| image_skyline             = Jēkabpils lynx - panoramio.jpg
| image_caption             = Jēkabpils Vecpilsētas laukums
| image_flag                = Jēkabpils flag.svg
| flag_link                 = Jēkabpils karogs
| flag_size                 = 150px
| image_shield              = Coat of Arms of Jēkabpils.svg
| shield_link               = Jēkabpils ģerbonis
| shield_size               = 75px
| image_blank_emblem        = Logo of Jēkabpils.svg
| blank_emblem_type         = [[Logo]]
| pushpin_map               = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position    =
| subdivision_type          = Valsts
| subdivision_name          = {{flag|Latvija}}
| subdivision_type2         = Novads
| subdivision_name2         = [[Jēkabpils novads]]
| established_title         = Pilsētas tiesības
| established_date          = no [[1670. gads|1670]]. gada
| established_title2        =
| established_date2         =
| established_title3        =
| established_date3         =
| seat_type                 = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat                      = {{val|de|Jakobstadt}}
                              {{val|pl|Jakubów}}
| government_type           =
| leader_title             = [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] domes priekšsēdētājs
| leader_name              = [[Raivis Ragainis]]
([[Latvijas Zaļā partija|LZP]])
| area_footnotes            = <ref name="Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf|title=Jēkabpils pilsētas pašvaldības 2012. gada publiskais pārskats|publisher=Jēkabpils pilsētas pašvaldība|accessdate={{dat|2015|7|2||bez}}|archive-date={{dat|2020|09|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200919113925/https://www.jekabpils.lv/sites/default/files/universalais/2013/01/1024-gada-publiskais-parskats/jekabpils-pilsetas-pasvaldibas-2012-gada-publiskais-parskats.pdf}}</ref>
| area_total_km2            = 25.53
| area_land_km2             =
| area_water_km2            =
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jēkabpils}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          = 10
| population_metro          =
| population_density_km2    = auto
| timezone                  = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset                = +2
| timezone_DST              = EEST
| utc_offset_DST            = +3
| latd  = 56 | latm  = 29 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 42 | longEW = E
| elevation_m               = 74 — 110
| postal_code_type          = Pasta indeksi
| postal_code               = LV-52(01-06)
| area_code                 = (+371) 652
| website                   = {{URL|http://www.jekabpils.lv}}
| footnotes                 =
}}
'''Jēkabpils''' ir viena no desmit [[Latvija]]s [[valstspilsēta|valstspilsētām]], ietilpst [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]] un ir tā administratīvais centrs. Pilsēta izvietojusies [[Daugava]]s abos krastos gan [[Sēlija|Sēlijā]], gan [[Latgale|Latgalē]]. Pieder [[Zemgales plānošanas reģions|Zemgales plānošanas reģionam]]. Jēkabpilī dzīvo 21 418 (2022. gada dati) iedzīvotāji. Jēkabpils ir nozīmīgs satiksmes mezgls: autoceļu un dzelzceļu krustpunkts.

sentences:
'''Armitsteds''' var būt:
* [[Džordžs Armitsteds]] (''George Armitstead''; 1824—1915) — britu uzņēmējs un parlamenta deputāts;
* [[Džeimss Armitsteds]] (''James Armitstead''; 1826—1879) — skotu izcelsmes vācbaltiešu tirgotājs, rūpnieks un mecenāts
* [[Georgs Armitsteds]] (arī '''Džordžs Armitsteds'''; ''George Armitstead''; 1947―1912) — vācbaltiešu inženieris, uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks, Rīgas pilsētas galva (1901—1912).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Didriķis Volganskis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Košrags]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Košrags]], [[Latvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
([[Talsu novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zvejnieks, laivu būvētājs, sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Edgars Vālgamā]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|             name = ''Baskin-Robbins''
|             logo = Baskin-Robbins logo.svg
|        logo_size = 150px
|            image = File:BaskinRobbinsMelrose.jpg
|       image_size = 250px
|    image_caption = ''Baskin-Robbins'' restorāns [[Losandželosa|Losandželosā]]
|             type = [[meitasuzņēmums]]
|       foundation = 1945. gadā, [[Glendeila (Kalifornija)|Glendeilā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], {{USA}}
|          founder = [[Bērts Beiskins]] (''Burt Baskin'')
[[Ērvs Robinss]] (''Irv Robbins'')
|    location_city = 130 ''Royall Street'', [[Kentona]], [[Masačūsetsa]]
| location_country = {{USA}}
|      area_served = vispasaules
|         industry = [[pārtikas rūpniecība]]
|       key_people = Naigels Treviss (''Nigel Travis'') (priekšsēdētājs un izpilddirektors)
|         products = [[saldējums]],
[[aukstie dzērieni]],
[[saldējuma kūka]]s,
[[saldētie produkti]]
|           parent = ''[[Dunkin' Brands]]''
|         homepage = {{URL|baskinrobbins.com}}
}}

sentences: '''Smurfi''' ({{val|fr|Les Schtroumpfs}}, {{val|nl|De Smurfen}}) ir beļģu [[komikss|komiksu]] un [[televīzija]]s franšīze, kurā tiek stāstīts par mazu zilu radījumu kopienu, kas dzīvo [[sēne|sēnēm]] līdzīgos namiņos mežā. Smurfu radītājs un veidotājs ir [[Beļģija|beļģu]] komiksu mākslinieks [[Peijo]] (''Peyo'', īstajā vārdā Pjērs Kulifords). Pirmo reizi Smurfi parādījās 1958. gadā. Ir vairāk nekā 100 dažādu smurfu tēlu, un viņu vārdi parasti saistīti ar kādu konkrētam smurfam piemītošu rakstura iezīmi. Vēl smurfiem raksturīgs, ka tie valkā [[frīgiešu cepure]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Čarltons''' var būt:

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2505
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2505''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Galvenā izlūkošanas pārvalde]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|6|5|SK}} 15:23:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2015
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2015
| Beigu_datums           = {{dat|2015|9|17|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 104 dienas
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 6600 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2495]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2505''''' (''Космос-2505'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2015. gada jūnijā un darbojās līdz septembrim, kad uz zemi atgriezās nolaižamais aparāts.

sentences:
{{cita nozīme|valsti|upi|Moldova (upe)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republica Moldova''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Moldovas Republika
|            valsts_nosaukums = Moldova
|               karoga_attēls = Flag of Moldova.svg
|            karoga_nosaukums = Moldovas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Moldova.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Moldovas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = Limba noastră-i o comoară
Mūsu valoda ir mūsu bagātība
|                valsts_himna = ''[[Limba Noastra]]''
|               kartes_attēls = Location_Moldova_Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kišiņeva]]
|latd=47 |latm=0 |latNS=N |longd=28 |longm=55 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[rumāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Moldovas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Maija Sandu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Moldovas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =  [[Dorins Rečans]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1991|8|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1991|12|25}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 33,843
|               platība_rangs = 139.
|              procenti_ūdens = 1,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 2 913 281 {{small|(bez [[Piedņestra]]s)}}
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 133.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 105
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 101.
|                     IKP_PPP = $9,367 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 141.
|          IKP_PPP_per_capita = $2962
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 135.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.767
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 80.
|                        Gini = 33.2
|                   Gini_gads = 2003
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Moldovas leja]]
|                valūtas_kods = MDL
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.md]]
|              tālsarunu_kods = 373
|                    piezīme1 =
|                iso_kods_num = 498
|              iso_kods_alfa2 = MD
|              iso_kods_alfa3 = MDA
}}
'''Moldova''' ({{val|ro|Moldova}}), oficiāli '''Moldovas Republika''' ({{val|ro|Republica Moldova}}), ir valsts Austrumeiropā. Tā atrodas starp [[Rumānija|Rumāniju]] un [[Ukraina|Ukrainu]].

sentences: {{Commonscat|Religion in England|Reliģija Anglijā}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Pireneju pussala
|attēls              = ISS-40 Iberian Peninsula at night.jpg
|attēla paraksts     = Pireneju pussala no [[SKS]] naktī
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Eiropa
| reljefa_karte= jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|vietējais nosaukums = ''península ibérica''
''Península Ibérica''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=40|latm= |lats= |latNS=N
|longd=4|longm= |longs= |longEW=W
|platība             = 583 254
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Mulasens]]
|augstums            = 3482
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{ESP}}
{{POR}}
{{AND}}
{{GIB}}
|valsts adm vienības tips1 =
|valsts adm vienība1       =
|iedzīvotāji         = 53 000 000
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[spāņi]], [[portugāļi]], [[kataloņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Madride]]
|piezīme =
}}
'''Pireneju pussala''' vai '''Ibērijas pussalu''' ({{val|es|península ibérica}}, {{val|pt|Península Ibérica}}) atrodas [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]].<ref>{{PZT|570}}</ref> Mūsdienās šajā pussalā atrodas [[Spānija]], [[Portugāle]], [[Andora]] un [[Gibraltārs]]. Otra lielākā [[Eiropa]]s pussala pēc [[Skandināvijas pussala]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Eņģeļi ar netīrām sejām
| operators =
| attēls = AngelswithDirtyFaces.Theatricalposter.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Maikls Kertics]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Kegnijs]]
* [[Pets O'Braiens]]
* [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Enna Šeridena]]
* [[Džordžs Bānkrofts]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Angels with Dirty Faces''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1938|11|26}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Eņģeļi ar netīrām sejām"''' ({{Val|en|Angels with Dirty Faces}}) ir 1938. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Kertics]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kegnijs]], [[Pets O'Braiens]], [[Hamfrijs Bogarts]], [[Enna Šeridena]] un [[Džordžs Bānkrofts]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ape
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Apes pilsētas dome.jpg
| imagesize =
| image_caption = Apes pilsētas un pagasta pārvalde
| image_flag =
| flag_link =
| image_shield = Ape_COA.svg
| shield_link = Apes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 32
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 41
| longs = 36
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Smiltenes novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1928. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Apes pilsētas un pagasta pārvaldes vadītāja
| leader_name = Liene Ābolkalne
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Hoppenhof}}
{{val|et|Hopa}}
| area_total_km2 = 1.7
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ape}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4337
| area_code =
| website =
| footnotes =
}}
'''Ape''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Latvija]]s ziemeļaustrumos, tuvu [[Igaunija]]s robežai. Ietilpst [[Smiltenes novads|Smiltenes novadā]], pirms tam bijusi [[Apes novads|Apes novada]] administratīvais centrs. Atrodas 28 km attālumā no [[Alūksne]]s, 56 km no [[Smiltene]]s un 176 km no [[Rīga]]s, tikai 2 km attālumā no Igaunijas robežas.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Prokuratūra''' ir iestāde, kas uzrauga [[likumi|likumu]] izpildi un ierosina sodīt likumpārkāpējus, kā arī [[valsts]] vārdā uztur apsūdzību pret tiem [[tiesa|tiesā]].

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences:
{| class="infobox" style="width: 18em;"
|- style="background:#99cccc" align="center"
| style="border-bottom:2px solid #ffffff" |  '''Attālinātais darbs'''
|- style="background:#ccffff"
|  ''' Saistītie termini
|-
|
* [[E-darbs]]
* Teledarbs
* Tāldarbs
* Darbs no mājām
* [[Internetdarbs]]
|- style="background:#ccffff"
| '''Uzņēmumi Latvijā'''
|-
|
* [[Lokalise]]<ref>{{Cite web|url=https://www.eu-startups.com/2020/09/riga-based-translation-startup-lokalise-raises-e5-million-to-hire-top-talent-and-goes-fully-remote/|title=Riga-based translation startup Lokalise raises €5 million to hire top talent, and goes fully remote|last=Tucker|first=Charlotte|website=EU-Startups|access-date=2022-11-10|date=2020-09-07|language=en-US}}</ref>
|}
'''Attālinātais darbs''' (angļu: ''remote work''), arī '''teledarbs''' jeb '''tāldarbs''' (angļu: ''telecommuting'') ir [[Strādāšana|darba]] organizācijas veids, ar ko apzīmē [[Darbs|darba]] veikšanu neklātienē, nepiesaistot darba izpildītāja atrašānās vietu ar darba devēju vai pasūtītāju. Attālināto darbu veic, izmantojot [[Informācijas tehnoloģijas|informācijas un telekomunikāciju tehnoloģijas]], kā, piemēram, [[Dators|datoru]], [[Internets|internetu]] un [[Tālrunis|tālruni]], kas aizstāj fizisku došanos uz darbu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://arodbiedribas.lv/wp-content/uploads/2019/11/rokasgramata_es_programmas.pdf|title=Rokasgrāmata par Eiropas sociālo partneru darba programmas 2009.–2010. gadam un Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumu īstenošanu un ieviešanu praksē|last=Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība|date=2009}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nakts reportieris
 | oriģinālnos = ''Nightcrawler''
 |      attēls = NaktsReportieris.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* Mišels Litvaks
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Tonijs Gilrojs]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Džeiks Jillenhols
* [[Renē Ruso]]
* [[Rizs Ahmeds]]
* [[Bils Pakstons]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Bold Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|5|Toronto kinofestivāls|2014|10|31|ASV|2014|11|13|Itālija|}}
 |      ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014|title=Nightcrawler|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2018|08|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180816062552/http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightcrawlers.htm|title=Nightcrawler|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|7|1||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nakts reportieris"''' ({{val|en|Nightcrawler}}) ir 2014. gada ASV trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Renē Ruso]], [[Rizs Ahmeds]] un [[Bils Pakstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|5||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zebrenes pagasts
| karte             = Zebrenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Zebrene
| platība           = 90,66
| iedzīvotāji       = 564<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 564 / 90.66 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Zebrenes pagasts''' ir viena no [[Dobeles novads|Dobeles novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada [[Bikstu pagasts|Bikstu]], [[Annenieku pagasts|Annenieku]], [[Īles pagasts|Īles]] un [[Lielauces pagasts|Lielauces]] pagastiem, kā arī [[Saldus novads|Saldus novada]] [[Blīdenes pagasts|Blīdenes pagastu]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', 1753—1796) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]] un [[Krievijas Impērijas armija]]s [[pulkvedis]]. Viņš bija [[Rīgas loža "Apollo"|Rīgas brīvmūrnieku ložas „Apollo”]] brālis 5. grādā (1785).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Staņislavs Kostka Plāters-Zībergs
|     vārds_orig = ''Stanisław Kostka Kazimierz Jan Jozef Michal Plater-Zyberk''
|         attēls = POL COA Plater-Zyberk.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Pilskalnes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Augšdaugavas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Mihals Plāters; Izabella, dzimusi Zīberka
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Terēze, dzimusi [[Borhi|Borha]]
|          bērni = Andrejs, Marija, Jadviga, Jozefats, Emma, Pēteris
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|valsts_lv=Augi|ģints_lv=Melnceres|autors=|binomial=Schoenus|att_nosaukums=<i>Schoenus nigricans</i>|valsts=Plantae|nodalījums=Magnoliophyta|rinda=Poales|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Schoenus nigricans 2.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Schoenus|sinonīmi=}}'''Melnceres''' ({{val-la|Schoenus}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] ģints. Šīs ģints sugas galvenokārt sastopamas [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] (apmēram 44 sugas), [[Austrālija|Austrālijā]] (apmēram 70 sugas) un [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. Citviet pasaulē ir sastopamas tikai dažas sugas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Andrejs Valdmanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Dobeles apriņķis|Dobeles apr.]] [[Tērvetes pagasts|Kalnmuižas pag.]] "Adieņos", [[Latvija|Latvijā]]
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 06
|        m_vieta = [[Rīga|Rīgā]], Latvijā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Vissavienības Zootehnikas un putnkopības institūts ([[Maskava|Maskavā]]), LPSR ZA Zootehnikas un zooloģijas institūts (Rīgā), LPSR ZA [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Ļeņingradas Piena un dārzeņu institūts
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Tallulah''
| attēls =  Tallulah poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Siana Hedera]]
| producents = * [[Hetere Reja]]
* [[Rasels Levains]]
* [[Kriss Kolumbuss]]
* [[Eleonora Kolumbusa]]
* [[Tods Treina]]
* [[Deivids Ņūsoms]]
| scenārija autors = Siana Hedera
| galvenajās lomās = * [[Elena Peidža]]
* [[Temija Banšarda]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika = [[Maikls Brūks]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Route One Entertainment]]''
* ''[[Ocean Blue Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|1|23|Sandensas kinofestivāls|2016|7|29|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/tallulah-2016|title=Tallulah|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Tallulah''''' ir 2016. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Siana Hedera]]. Galvenās lomas atveido [[Elena Peidža]], [[Temija Banšarda]] un [[Elisone Dženija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto Klemperers
|     vārds_orig = Otto Klemperer
|         attēls = Otto Klemperer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Klemperers ap 1930. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ungārija]], [[Londona]], [[Šveice]]
|      pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Izraēla]]
|   nodarbošanās = diriģents, komponists
|  darbības_gadi =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālais šelfs''' vai vienkārši '''šelfs''' (no {{val-en|shelf}} — 'sēklis' vai 'plaukts') ir [[kontinents|kontinentu]] zemūdens apkārtne līdz apmēram 200 metru<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 650. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> dziļumam (dažos gadījumos līdz pat 500—1500 m dziļumam). Kontinentālais šelfs no [[ģeoloģija]]s viedokļa tiek pieskaitīts kontinentiem, jo šelfa ģeoloģiskā uzbūve ir tāda pati. Šelfa robežas ir jūras krasts un zemūdens nogāze (krass jūras dibena pārliekums).

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Apo
| Nosaukums2       = ''Apo''
| Photo            = Mount Apo view from Aeon Tower (Davao City; 11-26-2021).jpg
| Paraksts         = [[Davao]] pilsēta ar Apo vulkānu fonā
| Augstums         = 2954
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Mindanao
| reljefa_karte    = jā
| latd= 6 |latm= 59 |lats= 15 |latNS= N
| longd= 125 |longm= 16 |longs= 15 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Mindanao}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = [[holocēns]]
| First ascent         =
}}
'''Apo''' ({{val|fil|Bundok Apo}}, {{val|en|Mount Apo}}) ir potenciāli aktīvs snaudošs [[stratovulkāns]] [[Mindanao]] salā [[Filipīnas|Filipīnās]], valsts augstākā virsotne. Atrodas salas dienvidaustrumos {{nobr|20 km}} no [[Davao līcis|Davao līča]] piekrastes, administratīvi atrodas [[Kotabato]] un [[Dienviddavao]] provinču un [[Davao]] pilsētas robežu krustpunktā. Kalnam trīs virsotnes, augstākajā no tām krāteris 500 m diametrā ar nelielu ezeriņu. Nogāzēs karstie avoti, izplūst sēra un ogļskābā gāze.<ref>{{PZT|51}}</ref> Ģeoloģiskā vēsture vāji izpētīta, tiek lēsts, ka pēdējais izvirdums noticis [[holocēns|holocēnā]].<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=271030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Apo]</ref> Apkārtējām tautām vulkāns ir svēts, tā nosaukums tiek tulkots kā ‘cienījamais sirmgalvis’. Vulkāna apkārtnē kopš 1966. gada izveidots Apo kalna dabas parks {{nobr|640 km²}} platībā, kurā mīt 272 putnu sugas, no kurām 111 endēmas, tajā skaitā viens no pasaulē lielākajiem ērgļiem — apdraudētais [[Filipīnu ērglis]] (''Pithecophaga jefferyi'').<ref>[https://forestry.denr.gov.ph/b+wiser/index.php/sites/mount-apo-natural-park Mount Apo Natural Park]</ref>

sentences: '''Elektriskā ķēde''' ir [[Elektroniskais komponents|elektrisko komponentu]] slēgums, to veido [[vadi]], [[rezistors|rezistori]], [[strāvas avots]], [[elektriskais slēdzis|slēdzis]], [[kondensators|kondensatori]] un citi elektriskie elementi. Kopumu, kas paredzēts [[elektroenerģija]]s pārvadīšanai un sadalīšanai, sauc par '''elektrotīklu'''.

sentences:
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Dalbe - Cena (2).jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Dalbe—Cena]]
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Baloži - Tīraine.jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Baloži—Tīraine]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Magnificent tree frog (Litoria splendida) crop.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Litoria caerulea|Austrālijas zaļā kokvarde}}
|          attēls2 = Salamander-olympus.jpg
|   att2_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|        virskārta = Batrachia
|     virskārta_lv = Varžu virskārta
|         binomial = Batrachia <small>([[Latreille]], 1800)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 2 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
}}
'''Varžu virskārta''' (''Batrachia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') virskārta, kas apvieno [[bezastainie abinieki|vardes]], [[bezastainie abinieki|krupjus]] un [[astainie abinieki|salamandras]] ([[astainie abinieki|astaino abinieku]] un [[bezastainie abinieki|bezastaino abinieku kārtas]]), kā arī vienu izmirušu kārtu ''[[Allocaudata]]'', kuras pārstāvji ārēji atgādināja [[salamandras]]. Šajā virskārtā netiek iekļauta tikai viena [[kailamfībijas|kailamfībiju]] grupa — [[bezkājainie abinieki]].

sentences:
planšetdatorā]]
'''Planšetdators''' ir pārnēsājams [[dators]], kam informācijas ievade galvenokārt notiek izmantojot [[skārienjūtīgais ekrāns|skārienjūtīgo ekrānu]], nevis [[tastatūra|tastatūru]] vai [[datorpele|peli]] kā, piemēram, [[personālais dators|personālajam datoram]]. Planšetdatori ir samērā jauns datoru veids, kas parādījās [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, bet savu plašāku izplatību ieguva tikai ap 2010. gadu, kad tirgū parādījās kompānijas [[Apple Inc.]] izstrādātais planšetdatora [[iPad]] modelis.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija
| native_name         = ''Cape Canaveral Space Force Station''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Cape Canaveral Air Force Station.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Starta pozīcijas 1964. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[ASV Kosmosa spēki|USSF]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Florida]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Florida
| latd  = 28| latm  = 29| lats  = 20| latNS  = N
| longd = 80| longm = 34| longs = 40| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1949
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija''' ({{val-en|Cape Canaveral Space Force Station}}, CCSFC) ir [[kosmodroms]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] austrumkrastā, kas ir [[ASV Kosmosa spēki|ASV Kosmosa spēku]] pārziņā. Tas atrodas [[Kanaveralas zemesrags|Kanaverala zemesragā]] [[Florida]]s štatā. Blakus atrodas [[Kenedija Kosmosa centrs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Brēms
|          vārds_orig = ''Alfred Brehm''
|              attēls = Brehm-behm.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 02
|            dz_vieta = Unterrenterdorfa
(mūsdienās [[Rentendorfa]], [[Tīringene]], {{GER}})
|              m_gads = 1884
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Rentendorfa]], [[Vācijas impērija]]
(mūsdienās [[Tīringene]], {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = žurnāls ''Die Gartenlaube'', [[Hamburgas zooloģiskais dārzs]], akvārijs [[Berlīne|Berlīnē]]
|          alma_mater = [[Jēnas universitāte]]
|             zinātne = [[zooloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = izdevums "Dzīvnieku valsts" (''Brehms Tierleben'', 1829–1884)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Spēļu infokaste|name=Pasaules čempionāts skriešanā Rīga 2023|host city={{vieta|Latvija|Rīga}}|nations participating=|teams participating=|debuting countries=|athletes participating=|stadium=|length=[[Pusmaratons]], [[5000 metri |5 km]], [[jūdze|jūdze]]|previous=[[2020. gada Pasaules čempionāts pusmaratonā|Gdiņa 2020]]<br/>(pusmaratons)<!-- 2022. gada sacīkstes tika atceltas -->|next=''[[2025. gada Pasaules čempionāts skriešanā|Sandjego 2025]]''|website={{URL|www.riga23.org|Rīga 2023}}|logo=World Athletics Road Running Championships Riga 2023 logo.svg|size=320px}}
'''2023. gada Pasaules čempionāts skriešanā''' notika [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]], no 2023. gada 30. septembra līdz 1. oktobrim.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.insidethegames.biz/articles/1125294/yanghzou-half-marathon-cancelled|title=archive.ph|website=archive.ph|access-date=2022-11-07|archive-date=2022-07-10|archive-url=https://archive.today/20220710070303/https://www.insidethegames.biz/articles/1125294/yanghzou-half-marathon-cancelled}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/sports/citi/kampana-riga--pasaules-skriesanas-galvaspilseta-cer-uz-maratonturistu-skaita-rekordu.a473805/|title=Kampaņā «Rīga – pasaules skriešanas galvaspilsēta» cer uz maratontūristu skaita rekordu|website=www.lsm.lv|access-date=2022-11-07|language=lv}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://worldathletics.org/lv/competitions/world-athletics-road-running-championships/riga23|title=Home {{!}} WRU 23 {{!}} World Athletics|website=worldathletics.org|access-date=2022-11-07}}</ref>
Tas bija pirmais pasaules čempionāts skriešanā šosejā, kas ietvēra gan [[Pasaules čempionāts pusmaratonā|Pasaules čempionātu pusmaratonā]], kas pēdējo reizi notika 2020. gadā [[Gdiņa|Gdiņā]], gan arī 5 kilometru un [[jūdze]]s distances.<ref name=":1" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://runningmagazine.ca/sections/runs-races/the-2022-world-half-marathon-championships-have-been-postponed/|title=archive.ph|website=archive.ph|access-date=2022-11-07|archive-date=2021-11-05|archive-url=https://archive.today/20211105132407/https://runningmagazine.ca/sections/runs-races/the-2022-world-half-marathon-championships-have-been-postponed/}}</ref> Sacensības notika viena apļa plakanā trasē [[Rīga]]s ielās.

sentences: '''Seldžuki''' (arī '''turki seldžuki'''; turku valodā: ''selçuklular''; persiešu valodā: سلجوقيان ''Saldžūkijān''; arābu valodā: سلجوق ''Saldžūk'' vai السلاجقة ''al-Salādžika'') bija oguzu [[tjurki|rietumtjurku]] atzars no kiniku cilts. Apzīmējums cēlies no to pirmā vadoņa Seldžuka, kurš ap 955. gadu apvienoja daļu kiniku klanu, kuri dzīvoja [[Sirdarja]]s upes baseinā (ap Džendas - mūsd. Hodženda, - oāzi) un uzsācis apkaimes tautu pakļaušanu. Tā dēli un mazdēli (piem. Togrul-beks, Čagril-beks) turpināja iekarojumus, pakļaujot savai varai praktiski visu Centrālāziju un Tuvos Austrumus laikā no XI līdz XIV gs. Seldžuki izveidoja [[Lielā Seldžuku impērija|Lielo Seldžuku impēriju]], kura stiepās no [[Anatolija]]s līdz [[Pakistāna]]i un bija uzbrukuma mērķis [[krusta kari|pirmajam krusta karam]]. XII gs. šī lielvalsts sašķēlās atsevišķās valstīs, kurās valdīja [[Seldžukīdi|Seldžukīdu]] dinastijas (piem. [[Rumas sultanāts|Rumas sultanātā]], no kura vēlāk radās [[Osmaņu impērija]] u.c.).

sentences:
[[Kategorija:Itālijā dzimušie]]
[[Kategorija:Apūlija]]
{{catmore|Apūlija}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Koha postulāti''', kurus [[Roberts Kohs]] un [[Frīdrihs Loflers]] noformulēja 1884. gadā [[infekcijas slimība]]s izraisītāja identificēšanai, ir:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolass Steno
|     vārds_orig = Nicolaus Stenonis
|         attēls = Portrait of Nicolas Stenonus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1638
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1686
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[ģeoloģija|ģeologs]], [[anatomija|anatoms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dāhla
 | native_name              = {{ara|الداخلة}}
 | settlement_type          = oāze
 | other_name               =
 | image_skyline            = Dakhla Oasis view (May 2007) cropped.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Kasras pilsētiņa Dāhlas oāzē
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ēģipte
 | pushpin_image = Egypt relief location map.jpg
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 25 | latm  = 30 | lats  = | latNS  = N
 | longd = 29 | longm = 10 | longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Ēģipte}}
 | subdivision_type1        = Muhāfaza
 | subdivision_name1        = [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīda]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Apdzīvota
 | established_date         = pirms 6000 gadiem
 | area_total_km2           = 2000
 | population_total         = 75000
 | population_as_of         = 2002
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | area_code                =
 | website                  =
 | elevation_m              =
}}
'''Dāhla''' ({{val|ar|الداخلة}}, ''ad Dākhilah''; {{ipa2|edˈdæxlæ}}) ir [[oāze]] [[Ēģipte|Ēģiptē]], [[Vādīelgedīdas muhāfaza|Vādīelgedīdas muhāfazā]]. Izvietojusies valsts vidienē [[Lībijas tuksnesis|Lībijas tuksnesī]] starp [[Hārga]]s oāzi austrumos un [[Farāfira]]s oāzi ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|157|Dahla}}</ref> Oāze stiepjas aptuveni 80 km austrumu—rietumu virzienā un ir ap 25 km plata. Lielākās apdzīvotās vietas ir [[Mūta]]s (20 tūkstoši iedzīvotāju) un Kasras pilsētas, kā arī 15 ciemi. Kopējais iedzīvotāju skaits tiek lēsts ap 75 tūkstošiem.

sentences: Datorikā '''virtuālā mašīna''' ir datorsistēmas emulācija. Virtuālās mašīnas ir balstītas [[Datora arhitektūra|datoru arhitektūrās]] un nodrošina fiziska datora funkcionalitāti. To izveidei var lietot specializētu aparatūru, programmatūru vai to kombināciju.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig = {{ara|محمد البخاري}}
 |        attēls = محمد بن إسماعيل البخاري.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 810
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 21
 |      dz_vieta = [[Buhāra]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{UZB}})}}
 |        m_gads = 870
 |     m_mēnesis = 9
 |       m_diena = 1
 |       m_vieta = [[Samarkanda]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{UZB}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{flagicon image|Black flag.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = islāma reliģiskais skolotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''5. oktobris''' ir 278. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (279. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 87 dienas.

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
{{Riteņbraucēja infokaste
| name          = Ādams Hansens
| image         = Rund um Köln 2016 102.jpg
| piktogramma    = Cycling (road) pictogram.svg
| piktogramma izm = 26px
| piktogramma saite = šosejas riteņbraukšana
| vārds_orig    = ''Adam Hansen''
| caption       = Hansens 2016. gadā
| fullname      =
| nickname      = Croc Man, Lumpy
| birth_date    = {{dzimšanas datums un vecums|1981|5|11}}
| birth_place   = {{vieta|Austrālija|Sautporta}}
| height        = 186 cm
| weight        = 77 kg
| currentteam   =
| discipline    = [[šosejas riteņbraukšana|šoseja]] un [[kalnu riteņbraukšana|MTB]]
| role          = braucējs
| ridertype     = vispusīgs
| amateuryear 1 = 2003
| amateurteam 1 = Arboe Mérida
| amateuryear 2 = 2004
| amateurteam 2 = Corratec Austria
| amateuryear 3 = 2005
| amateurteam 3 = ELK Haus
| amateuryear 4 = 2006
| amateurteam 4 = Aposport Krone Linz
| proyear 1     = 2007–2010
| proteam 1     = {{ct|THR|2007a}}
| proyear 2     = 2011–2020
| proteam 2     = {{ct|OLO|2011}}
| majorwins     = '''[[Lielās tūres]]'''
:''[[Giro d'Italia]]''
::1 posms ([[2013 Giro d'Italia|2013]])
:''[[Vuelta a España]]''
::1 posms ([[2014 Vuelta a España|2014]])
'''Daudzdienu sacensības'''
:''[[Ster Elektrotoer]]'' (2010)
'''[[Klasiskās riteņbraukšanas sacensības|Viendienas un klasikas]]'''
:Austrālijas čempions individuālajā braucienā (2008)
| updated =
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi Vācijā un Čehijā|salu Itālijā|Elba (sala)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Elba
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Elba
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Elbe
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Laba
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Labe
| attēls            = Festung Koenigstein asv2023-01 img17 Aussicht.jpg
| attēla_izmērs     = 300px
| paraksts          = Elba Saksijas Šveicē
| karte             = Elbe basin.png
| kartes_paraksts   = Elbas baseins
| kartes_izmērs     = 300px
| izteka            = [[Krkonošes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| baseina_valstis   = {{DEU}}
{{CZE}}
{{AUT}}
{{POL}}
| tek_caur          = {{CZE}}
{{DEU}}
| garums            = 1094
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1386
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 22
| baseins           = 148 268
| baseins_latvijā   =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=46 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| pietekas          = [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]], [[Švarce Elstere]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Elba, Šnakenburga-Lauenburga (Elbauen, Schnackenburg-Lauenburg)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 7560 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/84 84]
}}
}}
'''Elba''' ({{val|de|Elbe}}) jeb '''Laba''' ({{val|cs|Labe}}, [[augšsorbu valoda|augšsorbu]] un {{val|dsb|Łobjo}}) ir upe [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas sākas [[Krkonošes kalni|Krkonošes kalnos]], [[Čehija]] ziemeļaustrumos, tālāk plūst caur [[Vācija|Vāciju]] un ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tā ir vienīgā upe, kuras baseins atrodas [[Bohēmija]]s teritorijā. Upes iztekas augstums virs jūras līmeņa ir 1386 m. Upes baseina teritorijā atrodas visa Bohēmija, jo to no visām pusēm ieskauj kalni. Lielākās Elbas pietekas ir [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]] un [[Švarce Elstere]]. Viens no svarīgākajiem Vācijas ūdensceļiem, līdz [[Hamburga]]s ostai pa upi ienāk lielie kuģi.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | title= Elba | publisher= aliens.lv | accessdate= 2019. gada 15. jūlijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190715120239/http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | archivedate= {{dat|2019|07|15||bez}} }}</ref> Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Gaujienas rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Druvienas pagasts}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Francis Crick
| attēls =Francis Crick.png
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Northemptona]], [[Northemptonšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=7
| m_diena=28
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Ņujorkas Politehniskā Universitāte]],
[[Salka bioloģisko pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Londonas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]], [[neirobioloģija]]
| pasniedzēji =[[Makss Perucs]]
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS|DNS struktūra]], [[apziņa]]s pētījumi
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
]]
'''Lāpa''' ir mākslīgi izveidots [[gaisma]]s un [[uguns]] avots, kas parasti sastāv no stieņveida koka gabala, kam viens gals aptīts ar degtspējīgu šķidrumu piesūcinātu audumu, bet otrs gals paredzēts turēšanai.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Skūgširkogordena
| native_name = ''Skogskyrkogården''
| image       = Skogskyrk Grav 2006.jpg
| imagesize   = 250
| caption     = Kapavietas
| established = 1920
| country     =
| location    = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| map_type            = Stokholma
| latd  = 59 | latm  = 16 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 18 | longm =  5 | longs = 58 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        =
| graves      = 100 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     = {{URL|http://www.skogskyrkogarden.se/}}
| findagrave  =
| political   =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1994 <small>(18. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/558 558]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{SWE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
{{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Zviedrija
|  valsts2 = Zviedrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/anlaggning/visaHistorik.raa?page=historik&visaHistorik=true&anlaggningId=21300000004811 21300000004811]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Skūgširkogordena''', '''Stokholmas Meža kapi''' ({{val|sv|Skogskyrkogården}} — ‘meža kapsēta’) ir [[kapsēta]] [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]. Tās arhitektūrā vērojama pāreja no ziemeļu klasicisma uz [[Funkcionālisms (arhitektūra)|funkcionālismu]]. Arhitekti: [[Gunnars Asplunds]] un Sīgurds Leverencs.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Pēkšēna
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1845
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = "Kalnamači", [[Mazsalacas pagasts|Valtenberģu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1903
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 8
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta = [[Valtenberģu pagasts]], [[Kalnamači]]
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[rakstniece]], [[dramaturģe]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Marija Pēkšēna''' (dzimusi {{dat|1845|10|10}}, mirusi {{dat|1903|12|8}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[dramaturģe]].

sentences: '''Gateris''' ir kokapstrādes iekārta, ar kuru gareniski tiek zāģēti apaļkoki, iegūstot [[Zāģmateriāli|zāģmateriālus]].

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
'''Dzimtes binaritāte''' ([[Angļu valoda|angļu val.]] ''Gender Binary System'') ir vispārpieņemta [[ideja]], ka pastāv stingrs visu [[Cilvēks|cilvēku]] iedalījums tikai divos pilnīgi atšķirīgos [[Dzimums|dzimumos]] – [[Vīrietis|vīriešu]] un [[Sieviete|sieviešu]] - un ka katram cilvēkam jāpieder vai nu vienam, vai otram dzimumam. Šis iedalījums ietekmē visu [[Indivīds|indivīda]] dzīvi, proti, vienam vai otram dzimumam tiek piedēvētas noteiktas [[Sabiedrība|sociālas]] lomas, ar vienu vai otru dzimumu saistītas [[Apģērbs|ģērbšanās]] un [[Uzvedība|uzvedības]] normas, romantiskās un [[Sekss|seksuālās]] attiecības. Binārais dalījums neņem vērā lielu skaitu cilvēku, kas nejūtas nedz, kā vīrieši, nedz, kā sievietes, piemēram starpdzimuma cilvēki vai [[transseksuāļi]], [[Androgīnija|androgīni]] vai bezdzimtes cilvēki, [[Hermafrodīts|hermafrodīti]], kuru neatbilstība binārajai sistēmai izpaužas vai nu [[Bioloģija|bioloģiskajā]] [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņa]] uzbūvē, vai sociālajā [[Dzimumidentitāte|dzimumidentitātē]].
[[Kategorija:Dzimums]]
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:LGBT]]
[[Kategorija:Dzimtes identitāte]]

sentences:
kažoki]]
'''Kažokāda''' ir nonāvēta kažokzvēra vai cita [[dzīvnieks|dzīvnieka]] (parasti [[zīdītāji|zīdītāja]]) [[āda]], kurai ir biezs [[mati|apmatojums]] un kuru pēc īpašas apstrādes izmanto [[apģērbs|apģērba]], piemēram, kažoku, apkakļu un cepuru izgatavošanai.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=ka%C5%BEok%C4%81da Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |title=Latviešu valodas vārdnīca |access-date={{dat|2012|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305094621/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
simbols [[Tukss]], šī zīmola pārstāvētās vērtības ir atvērtība un nekomercialitāte]]
'''Zīmols''' ir produkta vai uzņēmuma [[Korporatīvā identitāte|vizuālās identitātes]] elements, kas veido izmērāmu emocionālu un finansiālu vērtību. Tas var būt vārds, apzīmējums, zīme, [[simbols]], dizains vai šo elementu kopums, kas atšķir konkrēto produktu vai uzņēmumu no tā konkurentiem.<ref> Philip Kotler, Principles of Marketing, 12th Edition</ref> Zīmols sabiedrībai saistās ar noteiktām produkta vērtībām. Uzņēmumu [[tirgzinība]]s kampaņas mēdz apzināti kultivēt vērtības, ar kurām identificējas tā esošie klienti vai potenciālie klienti. Šo procesu sauc par [[Zīmolvedība|zīmolvedību]]. Zīmols ir tik pat skaidri atpazīstams kā nosaukums, ko uzņēmums sabiedrībā izmanto, lai tā atšķirtu uzņēmuma piedāvāto no jebkura cita uzņēmuma piedāvājumiem. Tā atpazīstamība attiecas uz patērētāja zināšanām, pieredzi vai lojalitāti pret reklamēto zīmolu.<ref> Gerard Tellis, Effective Advertising. 9.-125.lpp. </ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Equus''
| operators =
| attēls = Equusposter77.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs = [[Pīters Šefers]]
| aktieri = * [[Ričards Bērtons]]
* [[Pīters Fērts]]
* [[Dženija Egatere]]
* [[Džoana Plauraita]]
* [[Kolins Bleiklijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Equus''
| studija = ''Winkast Film Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|10|14}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Equus''''' ir 1977. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska [[drāma]] filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]], bet scenārija autors [[Pīters Šefers]]. Filma ir balstīta uz Šefera 1973. gada lugu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Bērtons]], [[Pīters Fērts]], [[Dženija Egatere]], [[Džoana Plauraita]] un [[Kolins Bleiklijs]].

sentences: '''Programmētājs''' ir [[speciālists]], kas [[Programmēšana|izstrādā programmas]] automātiskām iekārtām un ierīcēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/programm%C4%93t%C4%81js|title=programmētājs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-27}}</ref> Programmētājs pārzina [[programmēšanas valoda]]s un [[datu struktūras]], izstrādā programmatūru atbilstoši prasību specifikācijai, organizē un vada programmētāju darba grupu, pilnveido savas zināšanas un prasmes. Programmētājs var specializēties programmu izstrādē, uzturēšanā, uzlabošanā vai testēšanā vai arī kļūt par kādas [[programmēšanas valoda]]s ekspertu. Programmētājs var strādāt gan kā [[Pašnodarbinātais|pašnodarbināta]] persona, gan kā darbinieks dažādos uzņēmumos. Programmētāji izmanto [[Dators|datoru]], speciālas [[datorprogramma]]s un dažādus datu nesējus, lieto dažādas [[operētājsistēma]]s un [[programmēšanas valoda]]s, izmanto [[Tehnika|biroja tehniku]]. Strādā biroja telpās, taču var veikt darbu arī neizejot no mājām — izmantojot internetu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/programmetajs|title=Programmētājs {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2022-01-27}}</ref>

sentences: '''Dreifusa lieta''' bija [[antisemītisms|antisemītisks]] [[politisks skandāls]], kas norisinājās [[Francija|Francijā]] 1890. gados un 20. gadsimta sākumā. Lieta izraisīja šķelšanos Francijas tālaika sabiedrībā un spēcīgi ietekmēja valsts iekšpolitiku.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Argentina|Argentīnas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[File:14. Електрични силови линии.ogv|thumb|right|280px|Elektriskā lauka līniju demonstrējums. Ar [[elektrostatiskā mašīna|elektrostatisko mašīnu]] tiek uzlādēts eļļas traukā ievietots elektrods. Eļļā iebērtas daļiņas izvietojas gar elektriskā lauka līnijām]]
'''Elektriskais lauks''' ir [[Lauks (fizika)|lauks]], kas pastāv ap jebkuru elektriski lādētu [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]] vai [[Elektriskais lādiņš|lādiņu]], un [[Kulona likums|Kulona likumu]] var interpretēt šādi: viens no lādiņiem, piemēram <math>q_2 = q \ </math>, ir lauka avots, bet otrs, <math>q_1 \ </math>, atrodas tā radītajā laukā un uz to darbojas Kulona spēks <math>\vec{F} \ </math>.

sentences: '''Kanabidiols''' (saīsināti '''CBD''') pieder vielu grupai, ko sauc par kanabinoīdiem, kas dabiski sastopami [[Kaņepju dzimta|kaņepju]] augos. Atšķirībā no [[Tetrahidrokanabinols|tetrahidrokanabinola]] (THK), kas ir viens no pazīstamākajiem kanabinoīdiem, CBD nepiemīt tāda pati [[Psihoaktīva viela|psihoaktīva]] iedarbība, jo tas tieši nestimulē kanabinoīdu receptorus CB1 un CB2.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Cannabidiol displays unexpectedly high potency as an antagonist of CB1 and CB2 receptor agonist|url=https://www.greenbudguru.com/history-of-cannabis|accessdate=2022. gada 31. marts|website=researchgate.net}}</ref> CBD ir atrodams gandrīz visās kaņepju šķirnēs. Vielas saturs augā svārstās no niecīgiem daudzumiem līdz aptuveni 95% no tajā esošajiem kanabinoīdiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Roķīgā mamma
 | oriģinālnos = ''Ricki and the Flash''
 |      attēls = RokigaMamma.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Demme]]
 |  producents =
* [[Meisons Noviks]]
* [[Marks Plets]]
 |   scenārijs = [[Diablo Koudijs]]
 |     aktieri =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Odra Makdonalda]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Bens Plets]]
* [[Riks Springfīlds]]
* [[Mamija Gamere]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Badwill Entertainment]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|8|7||bez}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015|title=Ricki and the Flash|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2020|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200407090724/https://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rickiandtheflash.htm|title=Ricki and the Flash (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Roķīgā mamma"''' ({{val|en|Ricki and the Flash}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demme]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]], [[Odra Makdonalda]], [[Sebastians Stens]], [[Bens Plets]], [[Riks Springfīlds]] un [[Mamija Gamere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|7||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Aleksandrs Melders
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Jelgava
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas =
* [[Latvijas Universitāte]]
* [[Upsālas Universitāte]]
* [[Britu Dabas vēstures muzejs]] (''Natural History museum'')
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol., graudzāļu dzimtas ''(Poaceae)'' sistemātika un taksonomija pasaules mērogā.
}}
'''Aleksandrs Melderis''' (1909—1986) bija latviešu [[botāniķis]], [[Latvijas Universitāte]]s privātdocents, [[Britu muzejs|Britu muzeja]] Eiropas [[herbārijs|herbārija]] vadītājs. Aprakstījis divas zinātnei jaunas [[graudzāļu dzimta]]s (''Poaceae'') ģintis un 50 citus taksonu. Veicinājis [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] ieviešanu [[botānika|botānikā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Murder by Death''
| operators =
| attēls = Murder by death movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[Roberts Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ailīna Brenana]]
* [[Trūmens Kapote]]
* [[Džeimss Koko]]
* [[Pīters Falks]]
* [[Aleks Giness]]
* [[Elza Lančestera]]
* [[Deivids Nivens]]
* [[Pīters Selerss]]
* [[Megija Smita]]
* [[Nensija Vokera]]
* [[Estella Vinvuda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Murder by Death''
| studija = ''Rastar''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|6|23}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Murder-by-Death#tab=summary|title=Murder by Death (1976) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Murder by Death''''' ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Roberts Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ailīna Brenana]], [[Trūmens Kapote]], [[Džeimss Koko]], [[Pīters Falks]], [[Aleks Giness]], [[Elza Lančestera]], [[Deivids Nivens]], [[Pīters Selerss]], [[Megija Smita]], [[Nensija Vokera]] un [[Estella Vinvuda]].

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #000000
| nos             = LASK
| logo_links      = LASK logo.png
| logo_izm        = 130px
| pilns           = ''Linzer Athletik-Sport-Klub''
| iesauka         = ''Die Schwarz-Weißen''<br />(melnbaltie)
| pilsēta         = {{Vieta|Austrija|Linca}}
| līga            = [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīga]]
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 3. vieta
| dib             = 1908
| dib_mēn         = 8
| dib_dat         = 7
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Waldstadion]]''
| ietilp          = 6009
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Austrija}} Zīgmunds Grūbers
| tren            = {{flaga|Austrija}} Tomass Zāgeders
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://www.lask.at/}}
| sadarbojas      =
|pattern_la1 =_lask1920h|pattern_b1=_lask1920h|pattern_ra1 =_lask1920h| pattern_sh1 = _lask1920h |leftarm1=FFDD00|body1=FFFFFF|rightarm1=FFDD00|shorts1=FFFFFF|socks1=FFFFFF| pattern_la2 =_lask1920a|pattern_b2=_lask1920a|pattern_ra2 =_lask1920a| leftarm2=000000|body2=FFFFFF|rightarm2=000000|shorts2=000000|socks2=000000
}}
'''''Linzer Athletik-Sport-Klub''''', parasti saukts par '''LASK''' vai '''Lincas LASK''', ir [[Austrija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Linca]]s. Klubs ir dibināts 1908. gadā, pašlaik spēlē [[Austrijas futbola Bundeslīga|Austrijas Bundeslīgā]]. Mājas spēles komanda aizvada ''[[Waldstadion]]'' (sponsorēšanas nolūkos saukts par ''Raiffeisen Arena''), kas atrodas [[Pašinga|Pašingā]]. Stadiona ietilpība ir 6009 vietas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.lask.at/lask/raiffeisen-arena/ |title=Raiffeisen Arena |language=de |accessdate={{dat|2019|8|30||bez}} |website=lask.at |archive-date={{dat|2019|08|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190816150609/https://www.lask.at/lask/raiffeisen-arena/ }}</ref> Eiropas kausu spēles aizvada [[Lincas stadions|Lincas stadionā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical intervention|Name=Pulsa spiediens|image=File:2109_Systemic_Blood_Pressure.jpg|caption=Pulsa spiediena variācija (PPV) dažādās artērijās un vēnās}}

sentences: '''Pompeji''' ({{val|la|Pompeii}}, {{val|it|Pompei}}) bija [[Senā Roma|Senās Romas]] pilsēta, kas atrodas netālu no mūsdienu [[Neapole]]s, [[Kampānija]]s reģionā. Tā, tāpat kā [[Herkulāna]], tika iznīcināta [[Vezuvs|Vezuva]] izvirduma laikā 79.gada 24. augustā. Izvirduma laikā pilsētu pārklāja bieza pelnu kārta, tāpēc pilsēta saglabājusies praktiski neskarta. Pompeji iekļauti ''[[UNESCO]]'' [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems
|     vārds_orig = ''Alexander Friedrich von Medem''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1803
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Šanhaja]], [[Ķīnas impērija]]
(tagad {{flaga|PRC}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]], Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|          brāļi = [[Pēteris fon Mēdems]], [[Pauls fon Mēdems]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
([[Trešais reihs|Vācija]])
[[Thompson|M1928A1 Thompson]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
[[Sterling]] ([[Lielbritānija]])]]
'''Mašīnpistole''' ir [[automātiskais šaujamierocis|automātiskais šaujamierocis]] šaušanai ar [[pistole]]s tipa [[patrona|patronām]]. Šī tipa šaujamieroči ļauj nodrošināt blīvu uguni, tomēr tie ir efektīvi tikai 50 — 200 metru distancē. Konstrukcijā tiek pielietots brīvais, pusbrīvais vai slīdošais [[aizslēgs]], šaušanas ātrums vidēji 600 — 1200 šāvieni minūtē.

sentences: '''Individuālā psiholoģija''' ir viens no [[psiholoģija]]s dziļuma virzieniem, kura pamatlicējs ir [[Alfrēds Ādlers]] (ebreju izcelsmes austriešu psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, individuālās psiholoģijas pamatlicējs). Tā izriet no Ādlera koncepcijas par, indivīdam piemītošā nepilnvērtības kompleksa un centieniem to pārvarēt, kā galveno motivācijas avotu. Nepilnvērtības izjūtu, kura rodas jau agrā bērnībā, nosaka cilvēkam specifisks „dzīves stils”. Atšķirībā no psihoanalīzes Individuālā psiholoģija uzskata, ka sociālā rakstura pamatā ir iedzimta sociāla sajūta, kuras uzdevums, galvenokārt ir audzināšana sevis pilnīgākas attīstības labā. Neirotiķiem un nesociāliem elementiem, šī sajūta nepiemīt, to aizstāj tieksme pēc neapzinātiem fiktīviem mērķiem. Individuālās psiholoģijas terapijas mērķis ir šāda veida izkropļojumu atklāšana un noteikšana pacienta dzīves stilā. Pats Ādlers, kurš piederēja pie Austrijas sociāldemokrātijas, saskatīja individuālajā psiholoģijā reformistisku programmu ar kuras mērķi sasniegt harmoniju cilvēkā un sabiedrībā. Individuālā psiholoģija pievērsās arī daiļrades izpētei, pamatojoties uz savu mācību par kompensējošo darbību, kā bioloģisko un sociālo nepilnvērtību pārvarēšanas veidu. Individuālā psiholoģija tāpat nodarbojās arī ar grupu psiholoģiju, t.i., ar izteiktu sociālo nepilnvērtības sajūtu. Kopumā individuālā psiholoģija nav izstrādājusi sev vispārpsiholoģisku teoriju, aprobežojoties lielākoties ar empīriska rakstura novērojumiem. Lielāku popularitāti tā sasniedza 1920. gados, jo īpaši pedagoģijas un psihoterapijas jomās. Vēlāk individuālā psiholoģija pēc būtības sevi noliedza, tai pat laikā dodot spēcīgu stimulu attīstīties kā sociālpsiholoģiskajām un grupu metodes terapijām tā arī socioloģiskiem novirzieniem psiholoģijā un medicīnā.

sentences: {{citas nozīmes|franžīzi|Jugio (nozīmju atdalīšana)|Jugio}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Maksims Grieķis
|dzimšanas datums=apm. {{dat|1475}}
|nāves datums=apm. {{dat|1556}}
|piemiņas diena=
|godā=[[Pareizticība]]
|attēls=Максим Грек.jpg
|attēla izmērs=250px
|attēla nosaukums=Sv. Maksims Grieķis vecticībnieku ikonā
|dzimšanas vieta=[[Arta]], [[Grieķija]]
|nāves vieta=Troicas Sergija lavra, [[Sergijevposada]]
|nosaukums=
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}
'''Maksims Grieķis''' ([[Grieķu valoda|grieķu]]: ''Μάξιμος ὁ Γραικός'', [[Krievu valoda|krievu]]: ''Максим Грек'', apm. [[1475. gads|1475]]-[[1556. gads|1556]]) bija grieķu mūks, publicists, tulks un rakstnieks, darbojās mūsdienu Krievijas teritorijā. Kanonizēts krievu baznīcā svētmūku kārtā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ņukšu pagasts
| karte             = Ņukšu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Ņukšu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ņukšu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Ņukši
| platība           = 68,52
| iedzīvotāji       = 515<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 515 / 68.52 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Reinīra kalns
| Photo            = Mount Rainier 5917s.JPG
| Augstums         = 4392
| Atrašanās vieta  = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Augstiene        = [[Kaskāžu kalni]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Eiropas čempionāts basketbolā|Czempioni]]
[[Kategorija:Basketbolisti]]

sentences: {{citas nozīmes|jūdaisma svētajiem rakstiem|Tora (nozīmju atdalīšana)|Tora}}

sentences:
[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Dolomītmerģelis''', '''dolomīta merģelis''' jeb '''domerīts'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=%D0%B4%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B9%20%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B5%D0%BB%D1%8C&lang=RU Akadēmiskā terminu datubāze - доломитовый мергель]{{Novecojusi saite}}</ref> ir mālaini karbonātisks [[nogulumiezis]], kurā [[Iezis|iezi]] veidojošais karbonātiskais [[minerāls]] ir [[dolomīts]], kas sastāda 50—75% no ieža kopējā daudzuma, bet pārējo daļu veido [[māls]]. Dolomītmerģeļi var būt saistīti ar pārejām starp dolomītiem, māliem, [[argillīti]]em un [[anhidrīta dolomītmerģeļi]]em.<ref>Геологический словарь, Том первый: Мергель доломитовый. Москва, Недра. 1978; 422. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] dolomītmerģeļi ir plaši izplatīti [[Augšdevons|Augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Titurga (nozīmju atdalīšana)|Titurga}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Titurga
  | attēls            = Titurgas ieteka.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Titurgas ieteka [[Sausā Daugava|Sausajā Daugavā]]
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Titurgas ezers]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Sausā Daugava]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=21 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=8 | sāk_gar_s=21 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=51 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=24 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=27 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 8
  | iztekas_augstums  = 7,9
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 7
  | caurtece          =
  | gada_notece       = 0,007
  | baseins           = 36,5
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Ostvalda kanāls]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Baltijas somi
| native_name =
| native_name_lang =
| image = [[file:Balto-Finnic languages.png|200px]]
| image_caption = [[Baltijas somu valodas]]
| population = apmēram '''7,4–8,2 miljoni''' <!-- sum of numbers from each region below -->
| region1 = '''[[Somi]]'''{{ref label|en|a}}
| pop1 = apmēram 6,2–7 miljoni
| region2 = '''[[Igauņi]]'''
| pop2 = apmēram 1,1 miljoni
| region3 = '''[[Karēļi]]'''
| pop3 = apmēram 75 000
| region4 = '''[[Vepsi]]'''
| pop4 = apmēram 6000
| region5 = '''[[Ižori]]'''
| pop5 = apmēram 1000
| region6 = '''[[Lībieši]]'''
| pop6 = apmēram 200
| region7 = '''[[Voti]]'''
| pop7 = apmēram 100
| related =
| rels = Pārsvarā [[kristietība]] ([[Luterānisms]] vai [[Pareizticība]]);<ref name=statistics>{{cite web|title=Population|url=http://tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_vaesto_en.html#structure| publisher=Statistics Finland|access-date=3 May 2016}}</ref> nelielā skaitā [[somugru neopagānisms]]
| langs = [[Baltijas somu valodas]]
| footnotes = {{note label|en|a}} [[Tornedāļi]], [[Ingri]], [[Kveni]] un [[meža somi]] ir iekļauti somu kategorijā, jo tās visbiežāk tiek raksturotas kā somu apakšgrupas, nevis atsevišķas etniskās grupas.
}}
 1899. gada grāmatas ''[[Eiropas rases]]'']]

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 90
 | lv  = Deviņdesmit
}}

sentences: {{citas nozīmes|stāvokli, kad nav gaismas|Tumsa (nozīmju atdalīšana)|Tumsa}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Top Gun: Maveriks
| attēls = Top Gun Maverick Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Top Gun: Maverick''
| žanrs = spraiga sižeta, drāma
| režisors = [[Džozefs Kosinskis]]
| producents = * [[Džerijs Brukhaimers]]
* [[Toms Krūzs]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2018/film/news/tom-cruise-top-gun-maverick-photo-1202826439/|title=Tom Cruise Shares First Look Photo as 'Top Gun 2' Begins Production|first=Robert|last=Mitchell|date=May 31, 2018|magazine=[[Variety]]|access-date=June 30, 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190426020852/https://variety.com/2018/film/news/tom-cruise-top-gun-maverick-photo-1202826439/|archive-date=April 26, 2019|dead-url=no}}</ref>
* [[Kristofers Makkvarijs]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2020/film/news/tom-cruise-top-gun-maverick-release-date-1203521021/|author=Dave McNary|author-link=Dave McNary|work=Variety|access-date=March 2, 2020|title=Tom Cruise's 'Top Gun: Maverick' to Release Two Days Early|date=March 2, 2020}}</ref>
* [[Deivids Elisons]]
| scenārija autors = * [[Ērens Krūgers]]
* [[Ēriks Vorens Singers]]
* Kristofers Makvarijs
| galvenajās lomās = * Toms Krūzs
* [[Mailss Tellers]]
* [[Dženifere Konelija]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Glens Pauels]]
* [[Lūiss Pulmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Vels Kilmers]]
| mūzika = * [[Harolds Faltermaijers]]
* [[Hanss Cimmers]]
| operators = [[Klaudio Miranda]]<ref>{{Tīmekļa atsauce| title = 'Top Gun: Maverick' Will Indeed Have Oscar-Winning Cinematographer Claudio Miranda | url = https://thegww.com/top-gun-maverick-will-indeed-have-oscar-winning-cinematographer-claudio-miranda/ | work = Omega Underground | via = Geeks WorldWide | date = June 5, 2018 | last = Marc | first = Christopher | access-date = July 7, 2019 | archive-url = https://web.archive.org/web/20190708004219/https://thegww.com/top-gun-maverick-will-indeed-have-oscar-winning-cinematographer-claudio-miranda/ | archive-date = July 8, 2019 | dead-url=no }}</ref>
| montāža = * Edijs Hamiltons
* [[Kriss Lēbensons]]
| studija = * ''[[Skydance Media]]''
* ''[[Jerry Bruckheimer Films|Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/watch?v=Nz9lnIDdkMo|title=Top Gun: Maverick (2022) – Real Flying. Real G-Forces. Pure Adrenaline.|date=Dec 18, 2019}}</ref>
* ''[[New Republic Pictures]]''
* ''[[Toms Krūzs|TC Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2022|5|28|''CinemaCon''|2022|5|27|ASV un Latvija}}
| ilgums =
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|170 miljoni}}<ref name=VarietyProj>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2022/film/box-office/top-gun-maverick-opening-weekend-box-office-projections-tom-cruise-1235276259/ |title=Will 'Top Gun: Maverick' Be Tom Cruise's First $100 Million Opening Weekend? |first= Rebecca |last= Rubin |website=[[Variety]] |date=May 25, 2022 |access-date=May 25, 2022}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,488 miljardi}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Top Gun: Maverick |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2500036097/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|12|15||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Labākais šāvējs]]"
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Top Gun: Maveriks"''' ({{val|en|Top Gun: Maverick}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta drāmas filma. Filmas režisors ir [[Džozefs Kosinskis]], scenāristi [[Ērens Krūgers]], [[Ēriks Vorens Singers]] un [[Kristofers Makkvarijs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://findawriter.wgaeast.org/project/1152598/top-gun-maverick/ |title=Top Gun: Maverick|work=[[Writers Guild of America, East]]|date=March 24, 2020}}</ref> Filma ir turpinājums 1986. gada filmai "[[Labākais šāvējs]]". Galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Mailss Tellers]], [[Dženifere Konelija]], [[Džons Hemms]], [[Glens Pauels]], [[Lūiss Pulmens]], [[Eds Heriss]] un [[Vels Kilmers]]. Krūzs un Kilmers atgriežas iepriekšējās filmas lomās. Filma stāsta par Maverika nevēlēšanos pēc 36 gadiem atgriezties TOPGUN instruktoru programmā, kur viņam jāsastopas ar savu pagātni, apmācot jaunāku lidotāju grupu, tostarp Maverika mirušā labākā drauga dēlu.

sentences: '''Tehnikums''' ir [[Izglītība|izglītības]] iestāde, kura īsteno profesionālās vidējās izglītības programmas, kas dod iespēju iegūt trešo profesionālās kvalifikācijas līmeni, un kurai ir piešķirts profesionālās izglītības kompetences centra statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.niid.lv/izlgsist|title=Izglītības sistēma Latvijā|website=www.niid.lv|access-date=2023-10-04|language=lv}}</ref> [[Profesionālā izglītība|Profesionālās izglītības]] iestādes specializējas profesionālās tālākizglītības programmu īstenošanā, ļaujot iegūt piektā līmeņa profesionālo kvalifikāciju dažādās profesionālajās jomās.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Ziepniekkalns
|attels             =
|paraksts           = Tipisks Ziepniekkalna daudzstāvu apbūves iekšpagalms.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Šosciems]]
|platiba            = 10,917 km²
|iedzivotaju_skaits = 33 016 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              = [[Ēbelmuižas parks]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|44|46|56|60}}
|trolejbuss         = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19.]], [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1058
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ziepniekkalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto Liberty City Stories
|bilde            = LCScover.jpg
|developer        = [[Rockstar Leeds]], [[Rockstar North]]
|publisher        = [[Rockstar Games]]
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]
|engine           =
|version          =
|released         = {{dat|2005|11|4}}
|genre            = [[action]]
|modes            = vienspēlētāja, daudzspēlētāja
|ratings          = [[Pan European Game Information|PEGI]] 18+
|platforms        = [[PlayStation Portable]], [[Playstation 2]] ,[[ios]],[[android]]
|media            = [[UMD]], [[DVD]]
|requirements     = PSP: [[Atmiņas karte|Memory Stick PRO Duo]]<br /> PS2: [[Atmiņas karte]]
|input            = spēles kontrolieris
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Bjērns Ulveuss
|      Vārds_orig = ''Björn Ulvaeus''
|          Attēls = Björn Ulvaeus in May 2013.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Bjērns Ulveuss 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1945|04|25}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Gēteborga}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Europops, [[disko]], [[šlāgermūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs]], [[komponists]]
|     Instrumenti = [[Ģitāra]], [[bandžo]], [[mandolīna]], [[vokāls]]
|            Gadi = 1963—pašlaik
|Izdevējkompānija = Polar Music
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], Hootenanny Singers, Benni Andešons
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Bjērns Ulveuss''' ({{val-sv|Björn Kristian Ulvaeus}}; dzimis {{dat|1945|4|25}} [[Gēteborga|Gēteborgā]]) ir [[Zviedri|zviedru]] dziedātājs un komponists. Pazīstams kā grupas [[ABBA]] dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku [[Benni Andešons|Benni Andešonu]] radīja [[mūzikls|mūziklus]] "Šahs" (''Chess''; 1986), ''Kristina från Duvemåla'' (1995).

sentences: '''Ištaras vārti''' bija astotie [[Babilonija]]s iekšpilsētas vārti. Tie bija četri uz kvadrāta pamatnes celti torņi ar arkveida ieeju, aiz kuras sākās galvenā [[maģistrāle]] — procesiju ceļš. Šo ceļu uzskatīja par svētu, jo tas veda uz Bābeles galveno templi, tā saucamo «Esagilu», kas bija celts par godu dievam Mardukam. Procesiju [[ceļš]] bija izbruģēts ar [[kaļķakmens]] plāksnēm un inkrustēts ar sarkanu [[brekčija|brekčiju]]. Pilsētas mūris, vārtu torņi, sienas gar procesiju ceļu bija celti no dedzinātiem ķieģeļiem, pie kam uz ķieģeļiem ciļņa tehnikā bija attēloti [[lauvas]], [[vērši]], [[pūķis|pūķi]] — dievu simboli. Ciļņus klāja krāsaina [[glazūra]].

sentences:
{{novec}}
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''Gibraltar''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Gibraltārs
|           valsts_nosaukums = Gibraltārs
|           karoga_nosaukums = Gibraltāra karogs
|              karoga_attēls = Flag of Gibraltar.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Gibraltāra ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 80px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Gibraltar1.svg
|              kartes_attēls = Location Gibraltar EU.png
|                valsts_moto = "Montis Insignia Calpe"
|               valsts_himna = ''[[God Save the King]]''
Nacionālā dziesma: ''[[Gibraltar Anthem]] '' 1
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
|                    demonym = Gibraltārietis
|              galvaspilsēta = Gibraltārs
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|            lielākā_pilsēta =
|            etniskās_grupas = gibraltārieši, briti, marokāņi, indieši
|             valsts_iekārta = [[Lielbritānija]]s [[Lielbritānijas aizjūras teritorijas|aizjūras teritorija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums|Monarhs]]
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Gibraltāra gubernatoru uzskaitījums|Gubernators]]
|              valsts_galva2 = [[Deivids Stīls]]
|      valsts_galvas_tituls3 = [[Gibraltāra galvenā ministru uzskaitījums|Galvenais ministrs]]
|              valsts_galva3 = [[Fabiāns Pikardo]]
|       neatkarības_notikums = Lielbritānijas aizjūras teritorija
|         neatkarības_datums = 1704.g.
|              platība_rangs = 241.
|                platība_km2 = 6.8
|             procenti_ūdens = 0
|         iedzīvotāju_skaits = 34003
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 220.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          population_census =
|     population_census_year =
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 5000
| apdzīvotības_blīvums_rangs = n/a
|                    IKP_PPP = $ 1 miljons
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2011
|         IKP_PPP_per_capita = $11,320
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                        HDI = 0.961
|                  HDI_rangs = 28.
|                   HDI_gads =
|             HDI_kategorija =
|                     valūta = [[Gibraltāra mārciņa]]
|               valūtas_kods = GIP
|               country_code =
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +1
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +2
|                  drives_on = left
|                     domēns = [[.gi]]
|               iso_kods_num = GI
|             iso_kods_alfa2 = GI
|             iso_kods_alfa3 = GIB
|             tālsarunu_kods = 350
|                postal code = GX11 1AA
|                   piezīme1 =
|                       work =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šprē
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Šprē
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Spree
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Sprjevja
| citvaloda1        = wen
| citvaloriģin1     = Sprjewja
| valsts2           = Čehija
| citnosaukums2     = Sprēva
| citvaloda2        = cs
| citvaloriģin2     = Spréva
| attēls            = Berlin-friedrichshain osthafen 20050922 437.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Šprē [[Berlīne|Berlīnē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Augšlauzica]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Hāfele]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 400
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 430
| ietekas_augstums  = 29
| kritums           =
| caurtece          = 36
| gada_notece       =
| baseins           = 9793
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
}}
'''Šprē''' ({{val|de|Spree}}, {{val|wen|Sprjewja}}, {{val|cs|Spréva}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Saksija|Saksijā]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgā]] un [[Berlīne|Berlīnē]]). [[Hāfele]]s kreisā krasta pieteka. Izteka [[Lauzicas kalni|Lauzicas kalnos]] netālu no [[Čehija]]s robežas. Tek caur [[Šprēvalde|Šprēvaldi]] — daļēji [[sorbi|sorbu]] apdzīvotu apvidu. Tek cauri [[Berlīne]]s centram un tās rietumos ietek [[Hāfele|Hāfelē]]. Upes nosaukums, iespējams, radies no [[slāvi|slāvu]] cilts [[sprevjāni|sprevjānu]] vārda, kuri šeit dzīvoja 8. gadsimtā.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Die Gewässernamen Brandenburgs|url=https://www.worldcat.org/oclc/37113207|publisher=Verlag Hermann Böhlaus Nachfolger|date=1996|location=Weimar|isbn=3-7400-1001-0|oclc=37113207|first=Gerhard|last=Schlimpert}}</ref>

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Hittite Empire|Hetu valsts}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Franklina šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Pīla šaurums]]
| savieno1     = [[Larsena šaurums]]
| atdala       = [[Velsas Prinča sala (Kanāda)|Velsas Prinča sala]]
| atdala1      = [[Būtijas pussala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta
| relief = jā
| alt =
| plat_d=71| plat_m=30| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=96| gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 100
| platums      = 32
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Karolīna Heršela
|     vārds_orig = ''Caroline Herschel''
|         attēls = Herschel Caroline 1829.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vāciete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[Astronomija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Karolīna Lukrēcija Heršela''' ({{val|de|Caroline Lucretia Herschel}}; dzimusi {{dat|1750|3|16}}, mirusi {{dat|1848|1|9}}) bija vācu [[astronome]]. Astronoma [[Viljams Heršels|Viljama Heršela]] māsa. Viņi abi strādāja kopā. Atklājusi vairākas [[komēta]]s, tai skaitā viņas vārdā nosaukto ''[[35P/Herschel–Rigollet]]''. Heršela ir pirmā sieviete, kas saņēmusi samaksu par darbu astronomijā.<ref name=":4">{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=Gs0fAQAAIAAJ|title=The Comet Sweeper: Caroline Herschel's Astronomical Ambition|last=Brock|first=Claire|date=2007-01-01|publisher=Icon|isbn=9781840467208|language=en}}</ref><ref name="Ogilvie">{{grāmatas atsauce | last = Ogilvie| first = Marilyn Bailey| authorlink = Marilyn Bailey Ogilvie | coauthors = | title = Women in Science: Antiquity through the Nineteenth Century | publisher = [[MIT Press]] | year = 1986 | location = | pages =[https://archive.org/details/womeninscience00mari/page/97 97]–98 | url =https://archive.org/details/womeninscience00mari|isbn = 0-262-65038-X}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group            =  Franki
| native_name      = Franci
| native_name_lang = la
| image            =
| image_caption    = Ieroči, kas atrasti kāda aristokrātiska franka kapā no Merovingu laikmeta

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Two_adult_Guinea_Pigs_(Cavia_porcellus).jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Caviidae
|     dzimta_lv = Jūrascūciņu dzimta
|         ģints = Cavia
|      ģints_lv = Jūrascūciņas
|          suga = C. porcellus
|       suga_lv = Jūrascūciņa
|      binomial = Cavia porcellus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      sinonīmi =
* Mus porcellus
* Cavia cobaya
* Cavia anolaimae
* Cavia cutleri
* Cavia leucopyga
* Cavia longipilis
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Hāgas parks''' ir viens no karaliskajiem nacionālajiem pilsētas parkiem.Tas atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]]. Viņš ir To stokholmieši mēdz arī saukt vienkārši par Hāgu, cits nosaukums ir Gustaviānisks parks par godu tā radītājam karalim [[Gustavs III|Gustavam III]], pēc kura iniciatīvas parks tika radīts laika posmā no 1780. līdz 1797. gadam. Parku un tajā atrodošās celtnes ir veidojuši tādi [[arhitekts|arhitekti]] kā Frederiks Magnuss Pīpers, Luīzs Žans Desprezs, Kārlis Kristofers Gjorvels un Ulofs Tempelmans. Parks ir veidots, ietekmējoties no [[angļu parks|angļu parku]] stila veidošanas principiem. Hāgas parkam ir raksturīgas lielas zālāju platības, pusatvērti aploki, kas mijās ar apmežotām platībām.
Šo parku ir apdziedājis un dievinājis [[Zviedrija]]s dziesminieks, [[trubadūrs]] Kārlis Mikaels [[Belmans]], kura patrons bija pats karalis Gustavs III.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Batļo māja
| native_name         = ''Casa Batlló''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Barselona#Spānija#Eiropa
| status              =
| image               = Casa_Batllo_Overview_Barcelona_Spain_cut.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[jūgendstils]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Barselona]], [[Katalonija]], {{ESP}}
| latd  = 41.391667 | latNS  = N
| longd = 2.165 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1904. gads - 1907. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Antonio Gaudi]]
| architecture_firm   =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.casabatllo.es/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Fosforescence''' ir viens no [[fotoluminiscence]]s veidiem, līdzīgs [[fluorescence]]i. Kad fosforescents materiāls tiek apspīdināts ar [[gaisma|gaismu]], tas sāk spīdēt, jo  absorbējot īsākus gaismas viļņus, tas emitē garākus viļņa garumus. Atšķirībā no fluorescences, fosforescentais materiāls emitē starojumu kādu laiku pēc starojuma avota noņemšanas. Fluorescējošie materiāli pārtrauc izstarot gaismu nanosekunžu laikā (sekundes miljardā daļa) pēc starojuma avota noņemšanas, bet fosforescējošie materiāli var turpināt spīdēt no dažām mikrosekundēm līdz daudzām stundām pēc starojuma avota noņemšanas. Pazīstamā baltā [[fosfors|fosfora]] spīdēšana tumsā nav fosforescence, bet gan [[hemiluminiscence]], kas pavada fosfora oksidēšanos gaisā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Donovans Beilijs
 |      vārds_orig = ''Donovan Bailey''
 |          attēls = Asv-koeln-1997-donovan-bailey.jpg
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts = Donovans Beilijs 1997. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1967|12|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|Jamaika|Mančestra|2s=Mančestra (Jamaika)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{CAN}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=82}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Dens Fefs
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,84 s
 |           PR1_d = [[100 m]] (1996)
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry     | {{flaga|CAN}} [[Kanāda]]}}
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|Atlanta 1996]] | [[Vieglatlētika 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|Atlanta 1996]] | [[Vieglatlētika 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 4x100 m stafete vīriešiem|4x100 metru stafete]]}}
{{MedalCompetition | [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 1995]] | [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Gēteborga 1995]] | [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā — 4x100 m stafete vīriešiem|4x100 metru stafete]]}}
{{MedalGold        | [[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Atēnas 1997]] | [[1995. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā — 4x100 m stafete vīriešiem|4x100 metru stafete]]}}
{{MedalSilver      | [[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Atēnas 1997]] | [[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalCompetition | [[Nāciju Sadraudzības spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1994. gada Nāciju Sadraudzības spēles|Viktorija 1994]] | [[Vieglatlētika 1994. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs — 4x100 m stafete vīriešiem|4x100 metru stafete]]}}
{{MedalCompetition | [[Labas gribas spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1998. gada Labas gribas spēles|Ņujorka 1998]] | [[Vieglatlētika 1998. gada Labas gribas spēlēs — 4x100 m stafete vīriešiem|4x100 metru stafete]]}}
{{MedalCompetition | [[Panamerikas spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1991. gada Panamerikas spēles|Havana 1991]] | [[Vieglatlētika 1991. gada Panamerikas spēlēs — 4x100 m stafete vīriešiem|4x100 metru stafete]]}}
{{MedalSilver      | [[1999. gada Panamerikas spēles|Vinipega 1999]] | [[Vieglatlētika 1999. gada Panamerikas spēlēs — 4x100 m stafete vīriešiem|4x100 metru stafete]]}}
{{MedalCompetition | [[Frankofonijas spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1994. gada Frankofonijas spēles|Parīze 1994]] | [[Vieglatlētika 1994. gada Frankofonijas spēlēs — 4x100 m stafete vīriešiem|4x100 metru stafete]]}}
{{MedalSilver      | [[1994. gada Frankofonijas spēles|Parīze 1994]] | [[Vieglatlētika 1994. gada Frankofonijas spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
}}

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47007944}}
'''2018. gada Parīze—Nica''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 4. līdz 11. martam. Tā bija 76. reize, kad notika [[Parīze—Nica]] sacensības un tās bija sestās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vēlēšanu infokaste
| election_name      = 2019. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| country            = Apvienotā Karaliste
| flag_year          =
| flag_image         =
| type               = legislative
| ongoing            = no
| party_colour       = blue
| previous_election  = 2017. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| previous_year      = 2017.
| next_election      = Nākamās Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| next_year          = ''Nākamās''
| seats_for_election = Visas [[Apvienotās Karalistes vēlēšanu apgabali|650 vietas]] [[Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātā]]<br />
326 nepieciešamas vairākumam
| election_date      = {{dat|2019|12|12}}
| party_name         = no
| turnout            = {{samazinājās}} 67,3%

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''Homer's Enemy''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     =
| Image        =
| Caption      =
| Season       = 8. sezona
| Series no    = 176. sērija
| Episode      =
| Director     = [[Džims Rīdons]]
| Writer       = [[Džons Švalcvelders]]
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1997|5|4|N}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0701122/?ref_=fn_al_tt_1|title=Homer's Enemy |publisher=IMDb|language=angļu|accessdate={{dat|2018|10|13||bez}}}}</ref>
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
'''''Homer's Enemy''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" [[Simpsoni (astotā sezona)|astotās sezonas]] 23. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1997|5|4|}}. Sēriju sarakstīja [[Džons Švalcvelders]], režisēja — [[Džims Rīdons]].

sentences: {{cita nozīme|ģeoloģisko lūzumu|filmu|Sanandreasa lūzums (filma)}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Facebook''
| logo_attēls          =
| veids                = Sociālais portāls
| valsts               = {{USA}}
| īpašnieks            = ''[[Meta Platforms]]''
| darbību_uzsāka       = {{dat|2004|2|04}}
| valodas              = 111 valodas
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = Obligāta
| reģistrēti_lietotāji = 3 miljardi aktīvu lietotāju (2023. gada)
| mājas_lapa           = [http://www.facebook.com/ Facebook.com]
|lapas_attēls=}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
 |         aviokompanija = Lidsabiedrība ''Belavia''
 |                  logo = Belavia logo.svg
 |           logo izmērs = 250px
 |                attēls = Belavia, EW-366PA, Boeing 737-31S (39200361412).jpg
 |         attēla izmērs = 250px
 |       attēla paraksts =
 |                  IATA = B2
 |                  ICAO = BRU
 |             izsaukums = BELARUS AVIA
 |              dibināta = {{dat|1996|3|5}}
 |        darbību uzsāka =
 |     darbību pārtrauca =
 |          galvenā bāze = [[Minskas Nacionālā lidosta]]
 |           citas bāzes =
 | lojalitātes programma =
 | aviokompāniju alianse =
 |                 flote = 27
 |             galamērķi = 52
 |               sauklis =
 |       mātes kompānija = [[Baltkrievijas valdība]]
 |             īpašnieki =
 |         galvenā mītne = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
 |                vadība =
 |           apgrozījums =
 |              ieņēmumi =
 |            mājas lapa = {{URL|https://belavia.by/}}
}}

sentences: '''Kaledonijas krokojums''' (''Caledonia'' — [[Skotija]]s latīniskais nosaukums) ir [[tektoģenēze]]s ēra, laikā no [[Kembrijs|kembrija]] līdz [[Devons|devonam]], kad notika [[Zemes garoza]]s [[krokošanās]], kalnu (kaledonīdu) veidošanās, un [[granitizācija]]s cikls. Terminu 1887. gadā ieviesa franču ģeologs M. Bertrāns. Kaledonīdu raksturīgas īpatnības ir slāņu nesaderība [[Silūrs|silūra]] vai devona pamatnē, biezu kontinentālo sarkanīgu nogulumu uzkrāšanās (Britu devona [[senais sarkanais smilšakmens]] (''Old Red Sandstone'') un tā analogi, piemēram, [[Baltija]]s devona sarkanie smilšakmeņi).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Umbuso weSwatini''
''Kingdom of eSwatini''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Svatini Karaliste
|            valsts_nosaukums = Swaziland
|               karoga_attēls = Flag of Eswatini.svg
|            karoga_nosaukums = Svatini karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Eswatini.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Svatini ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 110px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Nkulunkulu Mnikati wetibusiso temaSwati]]''
|               kartes_attēls = Location_Swaziland_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Svatini atrašanās vieta Dienvidu Āfrikā
|               galvaspilsēta = [[Mbabane]]
| latd= 26 | latm= 19 | latNS= S | longd= 31 | longm= 08 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[sisvati]]
[[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Absolūta monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = Karalis
|                valsts_galva = [[Msvati III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Karaliene-māte
|               valsts_galva2 = [[Ntombi]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Svatini premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Russell Dlamini]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Svatini vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1968|9|6}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 17,364
|               platība_rangs = 154.
|              procenti_ūdens = 0,9
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|          iedzīvotāju_skaits = 1 236 126
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 155.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 68,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 135.
|                     IKP_PPP = 5,858 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 5708
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,547 vidējs
|                   HDI_rangs = 141.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Lilangeni]]
|                valūtas_kods = SZL
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.sz]]
|              tālsarunu_kods = 268
|                iso_kods_num = 748
|              iso_kods_alfa2 = SZ
|              iso_kods_alfa3 = SWZ
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #fcfe03
| bg_color = #082b53
| nos = FCSB
| logo = Fcsb-logo.svg
| pilns = ''Fotbal Club FCSB ''
| iesauka = ''Roș-Albaștrii (sarkani-zilie)
| pilsēta = {{Vieta|Rumānija|Bukareste}}
| dib = 1947
| dib_mēn = 6
| dib_dat = 7
| stad = ''[[Arena Națională]]''
| ietilp = 55 634
| prez = {{flaga|Rumānija}} Valeriu Argeseale
| tren = {{flaga|Kipra}} Elias Čaralambuss
| līga = ''[[Liga I]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 2. vieta
| mediji = {{url|steauafc.com/}}
| pattern_la1 = _steaua1718h
| pattern_b1 = _steaua1718h
| pattern_ra1 = _steaua1718h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _steaua1718h
| leftarm1 =
| body1 =
| rightarm1 =
| shorts1 = 0067ab
| socks1 = 0067ab
| pattern_la2 =
| pattern_b2 = _steaua1617h
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 = _redstripes
| pattern_so2 = _steaua1617a
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
}}
'''FCSB''', agrāk pazīstams arī kā '''Bukarestes "Steaua"''', ir [[Rumānija]]s futbola klubs, kurš spēlē valsts augstākajā līgā ''[[Liga I]]''. Savas mājas spēles komanda aizvada ''[[Arena Națională]]'' stadionā. ''Steaua'' futbolisti 26 reizes ir izcīnījusi valsts čempionu titulu, 24 reizes uzvarējuši Rumānijas kausa izcīņā, kā arī ieguvuši sešus Rumānijas superkausus. Komandas lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir uzvara [[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kausā]] (tagad — UEFA Čempionu līga) 1986. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.steauafc.com/ro/trofee/ |title=Trofee |accessdate={{dat|2016|2|1||bez}} |publisher=FC Steaua Bucureşti |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305073912/http://www.steauafc.com/ro/trofee/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305073912/http://www.steauafc.com/ro/trofee/ |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Frīdrihs Vilhelms Timms''' ({{val|de|Friedrich Wilhelm Timm}}, 1779—1848) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] jurists, Rīgas [[birģermeistars]] (1829—1848). Pirmā Rīgas kopdziedāšanas pasākuma rīkotājs 1836. gadā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/citi-raksti/97487-dziesmu-svetkiem-zvaigznu-labveliba.htm|title=Dziesmu svētkiem zvaigžņu labvēlība|last=Pudele|first=Zane|website=nra.lv|access-date=2022-12-19|date=2013-06-29|language=lv}}</ref>
Gleznotāja [[Georgs Vilhelms Timms|Georga Vilhelma Timma]] tēvs, arhitekta [[Vilhelms Bokslafs|Vilhelma Bokslafa]] vectēvs.

sentences: '''Konstitūcijas diena''' daudzās valstīs ir [[svētku diena]] par godu valsts [[konstitūcija]]i. Latvijā konstitūcijas diena ir [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] sasaukšanas gadadiena, ko atzīmē 1. maijā.

sentences:
veidojušies [[aleirolīts|aleirolīta]] (apakšā) un [[kaļķakmens]] (augšā) slāņi. [[Jūta]]s pavalsts ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) dienvidrietumi]]
'''Nogulumieži''' ir [[iezis|ieži]], kas veidojušies [[nogulsnēšanās|nogulsnējoties]] senāk izveidojušos iežu noārdīšanās produktiem vai [[vulkāns|vulkānisko]] vai [[bioloģija|bioloģisko]] procesu materiāliem. No [[Zemes garoza]]s kopējā apjoma nogulumieži aizņem tikai 8%, bet [[Zeme]]s virspusē tie ir visizplatītākie un visbiežāk sastopamie. Nogulumieži relatīvi plānā kārtā klāj [[magmatiskie ieži|magmatiskos]] un [[metamorfie ieži|metamorfos iežus]], kas veido Zemes garozas pamatmasu.<ref>[http://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/vpp/mali_latvija/berniem/4_Iezi.pdf V. Segliņš Kas ir ieži?]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Tretjakovs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = Krievija, [[Kijevas guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]]
|        tautība = [[krievs]]
|     pseidonīms = V.T.
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, kritiķis
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[Dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
}}

sentences:
[[Kategorija:Anime]]
[[Kategorija:Japānas filmas]]
[[Kategorija:Animācijas filmas pēc valsts]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Jokičs''' var būt:

sentences: '''Upsilon Andromedae d''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Upsilon Andromedae A]], kura atrodas 13,49 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromedas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 2,527 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,331 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,3181. Tas nozīmē, ka šī planēta pēc katra apriņķojuma skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma [[Antarktīda]]s ziemai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = White shark.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Carcharodon carcharias|Lielā baltā haizivs}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|    apakšklase = Elasmobranchii
| apakšklase_lv = Plātņžauņi
|      binomial = Elasmobranchii <small>([[Šarls Lisjēns Bonaparts|Bonaparts]], 1838)</small>
| iedalījums=
* [[Haizivis|Haizivju virskārta]] (''Selachii'')
* [[Rajas|Raju virskārta]] (''Batoidea'')
}}

sentences: '''Ekonomiskais pārpalikums''' ir [[Terminoloģija|termins]], kas apraksta situāciju [[Tirgus ekonomika|tirgū]], kad ir iespēja iegādāties lielāku [[Prece|preču]] daudzumu par konkrēto [[Cena (ekonomika)|cenu]], nekā tas ir nepieciešams [[Pirkšana|pircējiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/ekonomika/10-12-klase/pieprasijums-un-piedavajums-1668/re-d9f3d124-0e0a-4e01-9d68-d6dca39540d3|title=Tirgus līdzsvars, līdzsvara cena — teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2019-03-25|language=lv}}</ref>

sentences: '''Spīdums''' ir materiāla [[virsma]]s spēja atstarot gaismu - šo īpašību nosaka tas, ka virsma ir pietiekami gluda un tās nelīdzenumi ir mazāki nekā redzamās [[gaisma]]s viļņa garums. Kopumā gludi materiāli labāk atstaro gaismu, kamēr negludi materiāli šķiet matēti. Labāks spīdums ir raksturīgs tādiem materiāliem, kā [[metāls|metāliem]] un [[minerāls|minerāliem]] to [[kristāls|kristāliskajās]] formās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_persa3.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| virsdzimta = Caenophidia
| virsdzimta_lv = Augstākās čūskas
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints = Natrix
| ģints_lv = Ūdenszalkši
| binomial = Natrix <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Ūdenszalkši, ūdenszalkšu ģints''' (''Natrix'') ir [[zalkšu dzimta]]s (''Colubridae'') ģints, kas pieder pie [[ūdenszalkšu apakšdzimta]]s (''Natricinae''). Saskaņā ar Starptautisko rāpuļu datu bāzi ({{val-en|Reptile Database}}), šajā ģintī apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[čūskas|čūsku]] sugas, kuras nav indīgas.<ref name=rep>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Natrix Reptile Database: Genus: Natrix]</ref><ref name=brit>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/637263/water-snake Britannica: Water snake]</ref> Visas ūdenszalkšu sugas dzīvo [[Eirāzija|Eirāzijā]] ([[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumos), kā arī visas sugas sastopamas [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=brit/> [[Latvija|Latvijā]] mājo viena šīs ģints suga — [[parastais zalktis]] (''Natrix natrix'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |title=Latvijas daba: Zalkšu dzimta (Colubridae) |access-date={{dat|2015|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150907012625/http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |archivedate={{dat|2015|09|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Bothriolepis panderi.jpg
| att_nosaukums = ''Bothriolepis panderi'' fosilija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Bothriolepididae
|     dzimta_lv = Botriolepidīdi
|         ģints = Bothriolepis
|      ģints_lv = Botriolepji
|          suga = Bothriolepis panderi
|   kategorijas = nē
| binomial =<small>Lahusen, 1880</small>
}}
'''''Bothriolepis panderi''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Galvenais devona lauks|galvenā devona lauka]] teritorijā [[Frānas stāvs|frāna]] laikmetā, un kuru fosilijas atrastas [[Pļaviņu svīta|Pļaviņu svītas]] Sņetogoras slāņos [[Sjasa]]s upes krastos pie Moncevas ciema, [[Krievija|Krievijā]]. Sugu aprakstīja krievu paleontologs [[Jozefs Lahuzens]] 1880. gadā. Sugas nosaukums dots par godu vācbaltiešu paleontologam [[Kristians Panders|Kristianam Panderam]].

sentences:
{{Citas nozīmes|folkloras žanru|Teika (nozīmju atdalīšana)|teika}}
'''Teika''' ir [[pasaka]]i, [[leģenda]]i vai [[nostāsts|nostāstam]] līdzīgs folkloras žanrs, kas biežāk balstās uz vēsturiskiem notikumiem, atainojot dažādu priekšmetu un parādību izcelsmi. Teikas mēdz būt pirmsākums [[mitoloģija|mitoloģiskiem]] sižetiem. Teikas ir viens no saturā visdaudzveidīgākajiem latviešu vēstītājas folkloras žanriem, kam raksturīga iezīme ir to izziņas raksturs. Liela daļa teiku saistās ar noteiktu laiku un tajās tiek pieminētas reāli dzīvojušas personas un patiesi notikumi, kas tiek attēloti atbilstoši tā laika cilvēku zināšanām un dzīves izpratnei. Notikumu un uzskatu attēlojums teikās arvien savijies ar tautas iztēli, fantastiku. Liela daļa teiku ietver sevī lokālus elementus, ir saistītas ar noteiktu laiku, vēstī par kādu konkrētu personu, piemin patiesus notikumus. Teikās atainojas dzimtās zemes daba, sava laika tradīcijas, dzīves veids un ar to saistītie ticējumi. Tas viss piešķir teikām spilgtu nacionālu raksturu. Daļā teiku pats stāstītājs apliecina, ka vēstījums vai nu atspoguļo paša pieredzēto, vai arī balstās uz citu apgalvojumiem, tā cenšoties radīt īstenības iespaidu. Teikas slēpj sevī daudzu paaudžu iepludināto informāciju. Te iemiesota tautas pagātne, tās pieredze, zināšanas. Teikās atainotie fantastiskie notikumi daudzkārt nav bez zināma pamata, un teiku, kuru izcelšanās avots ir senas, kādreiz bijušas realitātes, var atrast daudz, ja vien prot lasīt teiku valodu. Pierādījumus kādreizējai realitātei, ko slēpj zeme un ūdens, palīdz atklāt dažādas mūsdienu zinātnes nozares:piemēram, balstoties uz teikās atrodamajām norādēm par ezeros nogrimušajām mājām vai pilīm, hidroarheologi ir atklājuši klāstu mītnes vairākos Latvijas ezeros. Vēsturē rodam pamatojumu daudzām teikām par mūsu zemes vēsturiskajām vietām un notikumiem, vēsturiskām personām. <ref>Latviešu tautas teikas. Vēsturiskās teikas. R., "Zinātne", 1989.</ref>

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{līdzīgs|Pilsāta}}
 [[Vācija]]s rietumdaļā.]]
'''Pilsēta''' ir [[apdzīvota vieta]] ar ievērojamu [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]], rūpniecisku, tirdzniecības, kultūras un administratīva vai politiska centra nozīmi. Pilsētas statuss apdzīvotai vietai ir saistīts ar vēsturiski iegūtām [[pilsētas tiesības|pilsētas tiesībām]], kas var būt saglabājušās arī apdzīvotām vietām ar mazāku nozīmi. Pilsētām ir raksturīga [[ēka|ēku]] koncentrācija un pilsētas [[infrastruktūra]]: [[iela]]s, [[laukums|laukumi]], [[transporta tīkls]], [[enerģija]]s, [[ūdensapgāde]]s, [[atkritumi|atkritumu]] apsaimniekošanas un citas sistēmas. Pat neliela pilsēta nevar iztikt bez [[medicīna]]s institūcijām, glābšanas, sociālās palīdzības un citām struktūrām. Pilsētās koncentrējas arī [[izglītība]]s un [[kultūra]]s objekti: [[Bērnudārzs|bērnudārzi]], [[skola]]s, [[universitāte]]s, [[Muzejs|muzeji]], [[Teātris|teātri]] u.c.

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = Lemānas 24 stundu sacīkstes
| aktuāla_sezona = 2009. gada Lemānas 24 stundu sacīkstes
| logo           = 24 Hours of Le Mans logo (2014).svg
| pikseļi        = 180px
| sports         = [[Autosports]]
| dibin          = [[1923]]
| komandas       = 55
| valsts         = [[Francija]]
| čempions_br    = {{flaga|Austrālija}} [[Deivids Brebems]]
{{flaga|Spānija}} [[Marks Ženē]]
{{flaga|Austrija}} [[Aleksandrs Vurcs]]
| čempions_km    = {{flaga|Francija}} [[Peugeot Sport]]
| mlapa          = [http://www.lemans.org lemans.org]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Sagaredžo
| official_name            = საგარეჯო
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            =
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Sagaredžo municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 19. gadsimts
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1962
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 10871
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (98,7%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 41|latm= 44|lats= |latNS=N
| longd= 45|longm= 20|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 3800
| area_code                = +995 351
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 772
| website                  = {{url|http://www.sagarejo.gov.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Sagaredžo''' ({{val|ka|საგარეჯო}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Sagaredžo municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts austrumos [[Iori]] upes ielejas ziemeļu malā [[Gombori grēda]]s pakājē {{nobr|58 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|612|Sagaredža}}</ref>

sentences: '''''Inmarsat plc''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       =
| nosaukums     = Dārza zemene
| binomial      = Fragaria × ananassa
| attēls        = Chandler strawberries.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = F. × ananassa
| suga_lv       = Dārza zemene
| izplatība     =
| iedalījums    =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Nervu sistēmas slimības]]
[[Kategorija:Neiroloģija]]
[[Kategorija:Smadzenes]]

sentences:
{{Pieturzīmes|?}}
'''Jautājuma zīme''' ('''?''') ir [[interpunkcija]]s zīme, kas parasti tiek likta [[jautājuma teikums|jautājuma teikuma]] beigās. Jautājuma zīmi izmanto arī citos nolūkos, piemēram, to liek [[iekava|iekavās]] aiz kāda [[vārds|vārda]] vai [[frāze]]s, kas tiek apšaubīta, vai [[dialogs|dialoga]] tekstā norāda uz sarunbiedra neizpratni vai izbrīnu.<ref name="ailab"/> Zīmes izskats ir radies no burta [[q]] — [[latīņu valoda|latīņu]] vārda ''quaestio'' (‘meklēt (atbildi)’) pirmā burta.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = ATB
|          Attēls = André Tanneberger at Pacha 2007.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = ATB uzstājoties Ņujorkas Pača klubā
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|        Dz_vārds = Andrē Tannenbergs
|      Pseidonīms = ATB
Danny Lee
Naughty A.T.
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|2|26}}
|           Miris =
|           Vieta = {{flaga|Vācija}} [[Freiberga (pilsēta)|Freiberga]], [[Vācija]]
|     Instrumenti =
|           Žanrs = [[Elektroniskā deju mūzika]]
[[Transs (mūzikas žanrs)|Transs]]
|    Nodarbošanās =
|            Gadi = [[1998]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = Kontor Records
|   Darbojies_arī = Sequential One/SQ-1
Love & Fate
Re-Flex
|           Mlapa = [http://www.atb-music.com atb-music.com]
|      Dalībnieki = Andrē Tannenbergs (André Tanneberger)
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''ATB''' (īstajā vārdā '''Andrē Tannenbergs''', dzimis [[1973]]. gada [[26. februāris|26. februārī]] Freibergas pilsētā [[Vācija|Vācijā]]) ir [[Vācija|vācu]] mūziķis, dīdžejs un pārsvarā [[Elektroniskā deju mūzika|Elektroniskās deju mūzikas]] producents. Atsaucoties uz oficiālo pasaules dīdžeju topu, kuru apkopo žurnāls ''DJ Mag'', [[2008. gads|2008]]. gadā ATB ieņēma 25. vietu un dīdžeju sarakstā 4. vietu.<ref>[http://djmag.com/index.php?op=top100dj&top100dj_op=results&results_op=2008&search_op=list&limit_num=150&type=&page=3 DJmag.com: Top 100 DJs - Results and History]</ref>

sentences:
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

sentences: '''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Ķemeru pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Ķemeru pamatskola 1937.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                = Ķemeru pamatskolas ēka 1937. gadā
|motto                  = Katram cilvēkam ir dabas dots talants… Mūsu uzdevums ir atklāt tās spējas, uz kurām jābalsta savas dzīves veiksmes stāstu.
|location               = [[Tukuma iela (Jūrmala)|Tukuma iela 10]], [[Ķemeri]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 27 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 29 | longs = 24 | longEW = E
|schooltype             = pamatskola
|fundingtype            = pašvaldības finansēta
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = [[1934. gads|1934. gadā]]
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|director               =
|headmistress           =Svetlana Seņkina
|headmaster             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = {{URL|https://kemeruskola.lv}}
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Skola
|      numurs = 5705
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
raktuves Čīlē]]
'''Kalnrūpniecība''' ir [[rūpniecība]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvi, kā arī ar to izpēti un bagātināšanu. Sīkāk kalnrūpniecība tiek iedalīta iežu ieguves rūpniecībā un iežu apstrādes rūpniecībā. Lai iegūtu derīgos izrakteņus, tiek veidotas '''raktuves'''. Raktuves iedala atklātajās, apakšzemes un zemūdens raktuvēs. Lai iegūtu šķidrus vai gāzveida izrakteņus, piemēram, [[nafta|naftu]], tiek veikti [[urbums|urbumi]].

sentences: '''Harkivas metropolitēns''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Харківський метрополітен, Харківське метро'') ir [[Harkiva|Harkivas]] [[metro]] transporta sistēma. Tai ir trīs aktīvas līnijas, kuru ekspluatācijas garums 2018. gadā bija aptuveni 38,1 km. Pilsētas centrā ir 30 stacijas un trīs metro pārsēšanās mezgli.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc valsts]].''

sentences:
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums            = Piedņestras rublis
|valūtas nosaukums cit val    = rublă transnistreană {{ro ikona}}
приднестровский рубль {{ru ikona}}
придністровський рубль {{uk ikona}}
|attēls 1                     = Transnistrian ruble notes.jpg
|attēla paraksts 1            = 2007. gadā izdotās Piedņestras rubļa banknotes
|attēla fons 1                =
|attēls 2                     =
|attēla platums 1             =200px
|attēla paraksts 2            =
|attēla fons 2                =
|attēla platums 2             =
|iso kods                     =
|neoficiāli lieto             =
|oficiāli lieto               = {{flagicon image|Flag of Transnistria (state).svg}} [[Piedņestra|Piedņestrā]]
|inflācijas līmenis           = 10.83%
|inflācijas avota datums      =
|inflācijas metode            = {{Citation | url = http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html | year = 2006 | title = Pridnestrovie | contribution = Inflation | accessdate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archivedate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20190327164943/http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html }}
|subvienības attiecība        = 1/100
|subvienības nosaukums        = kapeika (''копейка'', ''copeică'')
|valūtas simbols              = [[File:Pridnestrovie ruble sign.svg|20px]] (izplatīts arī руб un р)
|subvienības simbols          =
|iesauka                      =
|subvienības iesauka          =
|daudzskaitlis                =
|subvienības daudzsk          =
|daudzskaitlis slāvu          =
|nav daudzskaitļa             =
|monētas                      = 1, 5, 10, 25, 50 kapeikas un 1, 3, 5, 10 rubļi
|monētu raksts                =
|bieži liet monētas           =
|reti liet monētas            =
|banknotes                    = 1, 5, 10, 25, 50, 100, 200, 500 rubļi
|banknošu raksts              =
|bieži liet banknotes         =
|reti liet banknotes          =
|izdevēja iestāde             = [[Piedņestras Republikas banka]]
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības        =
|infokastes paraksts          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lupinus polyphyllus UA 2016 G1.jpg
| binomial = Lupinus polyphyllus Lindl.
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lupinus
| ģints_lv = Lupīnas
| suga = L. polyphyllus
| suga_lv = Daudzlapu lupīna
| kategorijas = nē
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Elementa infokaste
 |                     tips =
 |          kārtas skaitlis =
 |                 7. čaula =
 |                 6. čaula =
 |                 5. čaula =
 |                 4. čaula =
 |                 3. čaula =
 |                 2. čaula =
 |                 1. čaula =
 |                  simbols =
 |                 atommasa =
 |       valences elektroni =
 |           tabulas attēls =
 |                   attēls =
 |      oksidēšanas pakāpes =
 |      elektronegativitāte =
 |                  blīvums =
 |      kušanas temperatūra =
 |     viršanas temperatūra =
 |       trīskāršais punkts =
 |        kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība =
 |      īpatnējā pretestība =
 |            skaņas ātrums =
 |    Van der Vālsa rādiuss =
}}</pre>

sentences: '''Definīcija''' ({{val|la|definitio}} — ‘robeža’) ir [[jēdziens|jēdziena]] vai [[priekšmets|priekšmeta]] īss raksturojums, kurā ir iekļautas tā būtiskās pazīmes. Definīcija atbild uz jautājumu "Kas tas ir?" vai "Ko tas nozīmē?".<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 23. lpp.</ref> Lai kaut ko varētu definēt, ir nepieciešams pietiekami precīzi raksturot, jo pretējā gadījumā [[jēdziens]] vai priekšmets var tikt sajaukts ar citiem jēdzieniem vai priekšmetiem, kas atbilst nepilnīgi nodefinētajam raksturojumam. Definīcijā nevar būt arī [[pretrunas]]. Dažādu terminu definīcijas apkopo [[vārdnīca|vārdnīcās]] un [[enciklopēdija|enciklopēdijās]].

sentences: '''18. augusts''' ir gada 230. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (231. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 135 dienas.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Armēņu genocīda memoriālais komplekss
|native_name   =
|image         = Astela near Armenian Genocide Museum-Institute (3-1).JPG
|image_size    = 300
|caption       =
|map_image     = Erevāna
|map_text      =
|map_width     = 300
|latd  = 40 | latm  = 11 | lats  =  9 | latNS  = N
|longd = 44 | longm = 29 | longs = 26 | longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 44 m
|begin         =
|complete      =
|open          = 1967
|governing     =
|dedicated_to  = [[armēņu genocīds|Armēņu genocīda]] upuru piemiņai
|visitors      =
* ap 200 000<ref>{{cite news|title=On April 24 about 100 thousand visitors at Armenian Genocide Museum-Institute|url=http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|agency=[[Armenpress]]|date=24 April 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616154103/http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|archivedate=16 June 2014}}</ref>
* (līdz 150 000 cilvēkiem, izņemot 24. aprīli)<ref>{{cite news|title=Ցեղասպանությունն` օտարների աչքերով [The Armenian Genocide in the eyes of foreigners]|url=http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|agency=[[Yerkir Media]]|date=23 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616155306/http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|archivedate=16 June 2014|location=Yerevan|language=hy|quote=Ծիծեռնակաբերդի հուշահամալիր` չհաշված ապրիլի 24-ը, տարեկան է 120-150 հազար մարդ է այցելում: Նրանցից 80 հազարն օտարազգի են, այդ թվում եւ թուրքեր:}}</ref>
|public_transit=
|extra         =
}}
<mapframe text="Armēņu genocīda memoriālais komplekss" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q154775"
}
</mapframe>
'''Armēņu genocīda memoriālais komplekss''' ({{val|hy|Հայոց ցեղասպանության զոհերի հուշահամալիր}}, ''Hayots tseghaspanut'yan zoheri hushahamalir'') ir oficiālais [[Armēnija]]s memoriāls, kas veltīts [[armēņu genocīds|armēņu genocīda]] upuru piemiņai. Izveidots 1967. gadā Cicernakaberda pakalnā valsts galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences: '''Durbes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 22 [[iela]]s [[Durbe|Durbē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Durbe, Dienvidkurzemes nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Oxytropis jaquinii.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Oxytropis jaquinii''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Oxytropis
| ģints_lv = Aslaiviņas
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Oxytropis
| kategorijas =
}}'''Aslaiviņas''' ({{val|la|Oxytropis}}) ir [[tauriņziežu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir subarktiskajā un [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]]. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 600 sugas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331824-2|title=Oxytropis DC. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-02|language=en}}</ref> no kurām [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama tikai viena — [[pūkainā aslaiviņa]] (''Oxytropis pilosa'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/leguminosae/|title=Tauriņziežu dzimta - Leguminosae; syn. Papilionaceae; syn. Fabaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-02}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Josips Brozs Tito
| vārds_orģ           = ''Јосип Броз Тито''
| attēls              = Josip Broz Tito uniform portrait.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Josips Brozs Tito 1961. gadā
| amats               = 2. [[Dienvidslāvijas SFR prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1953|1|14|N|bez}}
| term_beigas         = {{dat|1980|5|4|N|bez}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Ivans Ribars]]
| pēctecis            = [[Lazars Koliševskis]]
| dzim_dati           = {{dat|1892|5|7}} vai [[25. maijs|25. maijā]]
| dzim_vieta          = {{Vieta|Austroungārija|Kumroveca}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1980|5|4}}
| mir_vieta           = {{Vieta|Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Ļubļana}}
| apglabāts           = [[Ziedu nams (mauzolejs)|Ziedu nams]]
| tautība             = [[horvāts]]
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               = 4
| profesija           = [[mašīnists]], [[revolucionārs]], [[valstsvīrs]]
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Tito signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums       = FIFA Klubu Pasaules kauss
| aktuāla_sezona  = 2023. gada FIFA Klubu Pasaules kauss
| logo            =
| pikseļi         =
| apraksts        =
| sports          = [[Futbols]]
| kategorija      =
| dibin           = [[2000. gads|2000]]. gadā
| komandas        = 7
| reģions         = {{flaga|Pasaule}} Pasaule
| čempions        = {{flaga|ENG}} [[Manchester City F.C.]]
(2023; 1. tituls)<ref>https://sportacentrs.com/futbols/citas_ligas/22122023-mancestras_city_iesit_pirmaja_minute_un_t</ref>
| čempions_visv   = {{flaga|Spānija}} [[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]
(5 tituli)
| mlapa           = [http://www.fifa.com/clubworldcup/index.html FIFA Club World Cup]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hypsibiusdujardini.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Hypsibius dujardini|Gauskājis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie
| tips =Tardigrada
| tips_lv =Gauskāji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Heterotardigrada}}
* {{TaksoSaite|Mesotardigrada}}
* {{TaksoSaite|Eutardigrada}}
| kategorijas =nē
}}
'''Gauskāji''' (''Tardigrada'') ir mikroskopisku [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips, kas radniecīgs [[posmkāji]]em.
== Morfoloģija ==
Gauskāju ķermeņa garums 0,05—1,2 mm. Posmi neskaidri izteikti. Kāju četri pāri, tās īsas, bez posmiem. 3 kāju pāri ir ķermeņa sānos, ceturtais pāris — ķermeņa pakaļējā galā. Ķermeņa priekšgalā atrodas [[mutes atvere]]; ap to var būt dažādi izaugumi ([[ciras]], [[palpas]], [[papilas]]). [[Olas]] apaļas vai ovālas, līdz 0,14 mm garas, dažām sugām ar izteiktu virsmas reljefu. Augšana saistīta ar novilkšanos (ādas mešanu). Juvenilās stadijas visumā līdzīgas pieaugušajām. Tēviņi daudz mazāki nekā mātītes un sastopami nelielā skaitā.
Gauskājis var badoties daudzus gadus. Sīciņie dzīvnieki mēdz ieslīgt kriptobiozē - dzīvnieku pasaules galējā anabiozes formā. Gauskājis līdz pilnīgam minimumam samazina dzīvības funkcijas, kļūstot gluži vai par dzīvu mironi, kura vielmaiņa ir mazāka nekā 0,01% no normāla stāvokļa.
Gauskājis kriptobiozē var ieslīgt līdz pat desmit gadiem.

sentences: '''Rokas pirksti''' ({{val|la|Digiti manus}}) ir cilvēka plaukstas [[pirksts|pirksti]]. Cilvēkiem ir pieci pirksti. Izņemot [[īkšķis|īkšķi]], tos veido trīs kauli jeb [[falanga (anatomija)|falangas]] — [[pamata falanga]] (''Phalanx proximalis''), [[vidējā falanga]] (''Phalanx media'') un [[naga falanga]] (''Phalanx distalis''). Savukārt īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Visi pirkstu kauli ir savienoti ar [[delnas kauli]]em (''metacarpus''). Līdzīgi ir arī ar [[pēdas pirksti]]em.

sentences:
pirmo reizi tika nodemonstrēta elektronu daļiņu daba]]
'''Elektrons''' ({{val-el|ἤλεκτρον}}, ''ēlektron'' — ‘[[dzintars]]’) ir vieglākā no zināmajām stabilajām [[elementārdaļiņas|elementārdaļiņām]] (neskaitot [[neitrīno]], kam arī ir ļoti niecīga [[miera masa]]).<ref name="physics.aps"/> Elektrona miera masa ir 9,109{{E|−31}} [[kilograms|kg]]. Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] (−1,602{{E|−19}} [[kulons|C]]), un tā simbols ir е<sup>−</sup> vai e. Elektroni ir vieni no [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] lādiņa nesējiem. Tie pieder pie [[leptoni]]em un nosaka atoma [[mijiedarbība|mijiedarbību]] ar citiem atomiem. Elektronus 1897. gadā atklāja [[Džozefs Tomsons]], pētot [[katodstari|katodstarus]].<ref name="Rēvalds"/>

sentences:
[[Kategorija:Fizikas nozares]]
[[Kategorija:Kosmoloģija]]
[[Kategorija:Astronomija]]

sentences:
{{Infobox settlement
<!-- See Template:Infobox settlement for additional fields and descriptions -->
| name                    = Bohēmija
| native_name             = ''Čechy''
| type                    = [[Čehijas administratīvais iedalījums|Vēsturiskais reģions]]
<!-- images and maps  ----------------->
| image_skyline           = Karlstejn castle Czech Republic.JPG
| image_caption           = [[Karlštejnas pils]]
| image_shield            = Small coat of arms of the Czech Republic.svg
| shield_size             = 70px
| image_flag              = Flag_of_Bohemia.svg
| image_map               = CZ-cleneni-Cechy-wl.png
| map_caption             = Ar zaļo krāsu ir iekrāsota Bohēmijas atrašanās vieta Čehijā
| image_map1              = EU-Bohemia.png
| map_caption1            = Ar zaļo krāsu ir iekrāsota Bohēmijas atrašanās vieta [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]]
<!-- Location        ------------------>
| subdivision_type        = [[Valsts]]
| subdivision_name        = [[Čehija]]
| seat_type               = [[Galvaspilsēta]]
| seat                    = [[Prāga]]

sentences: [[Image:Stack.png|right|thumb|230px|[[Steks (datu struktūra)|Stekā]] pēdējais ievietotais elements tiek apstrādāts (izņemts) kā pirmais.]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Celestīns I
| vārds_orģ           = ''Caelestinus I''
| attēls              = Pope Celestine I.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 43. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|422|9|10|N}}
| term_beigas         = {{dat|432|7|26|N}}
| priekštecis         = [[Bonifācijs I]]
| pēctecis            = [[Siksts III]]
| dzim_dati           = nav zināms dzimšanas gads
| dzim_vieta          = [[Roma]], [[Rietumromas impērija]]
| mir_dati            = {{dat|432|7|26}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Kabotāža''' ir preču, kravu vai pasažieru pārvadājumi starp divām vietām vienā un tajā pašā valstī, ko veic citas valsts transporta operators. Sākotnēji to piemēroja kuģošanai pa piekrastes maršrutiem, no ostas uz ostu, bet tagad attiecas arī uz [[Aviācija|aviāciju]], [[Dzelzceļš|dzelzceļu]] un [[Autotransports|autotransportu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Garcinia mangostana
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Mangosteens - whole and opened.jpg
| att_nosaukums = Mangostāna augļi
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Malpighiales
|      rinda_lv = Malpīgiju rinda
|        dzimta = Clusiaceae
|     dzimta_lv = Asinszāļu dzimta
|         ģints = Garcinia
|      ģints_lv = Garīcijas
|          suga = G. mangostana
|       suga_lv = Mangostāns
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Konrads
|     vārds_orig = ''Victor Conrad''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[seismoloģija]]
[[meteoroloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Čerņivcas Universitāte]]
[[Vīnes Universitāte]]
[[Ņujorkas Universitāte]]
[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
[[Čikāgas Universitāte]]
[[Hārvarda Universitāte]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|    pasniedzēji = [[Juliuss Hanns]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Dzelteno apsēju sacelšanās''' bija zemnieku sacelšanās, kas notika [[Ķīna|Ķīnā]] 184. gadā [[Haņu dinastija]]s un imperatora [[Lindi]] valdīšanas laikā.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name            = Amerikas Kinoinstitūts
|image           = American Film Institute (AFI) logo.svg
|established     = 1967
|location        = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|key_people      = Bobs Gazāls (prezidents un izpilddirektors)
|website         = [http://www.AFI.com/ www.AFI.com]
}}
'''Amerikas Kinoinstitūts''' ({{val|en|American Film Institute}}; '''AFI''') ir neatkarīga [[bezpeļņas organizācija]], ko izveidoja ''National Endowment for the Arts'' aģentūra. Institūts tika dibināts 1967. gadā, kad ASV prezidents [[Lindons Džonsons]] parakstīja ''National Foundation on the Arts and the Humanities Act''.<ref name="history">{{tīmekļa atsauce| title=History of AFI| url=http://www.afi.com/about/history.aspx| date=| accessdate=2011-04-12| publisher=American Film Institute}}</ref>

sentences: '''Dieva valstība''' ([[Mateja evaņģēlijs|Mateja evaņģēlijā]] saukta arī kā '''Debesu valstība''') ir [[Teokrātija|teokrātiska]] sabiedriska iekārta, kur tās pārstāvju dzīve un darbība ir pilnīgā saskaņā ar [[Dievs|Dieva]] gribu<ref>К. Барнуел, П. Денси, Т. Поп. Ключевые понятия Библии (словарь-справочник), изд. "Герменевт", Санкт-Петербург, 1996. г., стр 430.</ref>. Dievs tur ir augstākais [[likumdevējs]] un [[tiesnesis]]. Tas tiek traktēts kā atgriešanās stāvoklī pirms [[grēkā krišana]]s [[Ēdenes dārzs|Ēdenes dārzā]].

sentences: '''Juglas tirgus''' bija [[tirgus]], kas atradās [[Brīvības gatve|Brīvības gatvē]] 409 [[Rīga]]s [[Jugla (Rīga)|Juglas]] apkaimē, kas piederēja SIA "Tallinn".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sentpīterporta
 | official_name            = ''Saint Peter Port
Saint-Pierre-Port''
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = StPeterPortSouth.jpg
 | image_caption            = Skats uz Sentpīterportas ostu
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Normandijas salas
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes
kroņa teritorija]]
 | subdivision_name         =  [[Gērnsija]]
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 6.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2013
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 16712
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 49 | latm =27  | lats = 18 | latNS =N
 | longd =2  | longm =32  | longs =19  | longEW =W
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = GY1-GY9
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0
 | website                  = {{url|http://www.stppcons.com/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Loģika''' ({{val-el|λογική}}, ''logiké'' — ‘pareizi domāt’)<ref name="ZTV"/> ir [[zinātne]] par intelektuālās izziņas formām, metodem un to savstarpējām [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Būtībā loģika ir zinātne par [[domāšana|domāšanu]], kura nodarbojas ar domāšanas veidu un likumu pētīšanu. Loģika ļauj pamatot savu [[viedoklis|viedokli]] un nenonākt [[pretrunas|pretrunās]] pašam ar sevi. Viens no loģikas svarīgākajiem uzdevumiem ir iemācīt apzināti izmantot loģikas likumus un domāšanas formas. Tā ļauj izprast [[jēdziens|jēdzienus]] un izdarīt [[spriedums|spriedumus]] un [[secinājumi|secinājumus]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Xfce
| logo                   =

sentences: '''Spānijas Maroka''' ([[Arābu valoda|arābu]]: المغرب الإسباني, [[Spāņu valoda|spāņu]]: ''Protectorado español de Marruecos'') ir reģions [[Maroka|Marokas]] ziemeļos, kas no 1912. līdz 1956. gadam bija Spānijas pakļautībā. Tā kopējā platība bija 20 948 km², no kuriem tikai 14 % bija piemēroti lauksaimniecībai, pārējie 86 % bija kalnaini un daļēji tuksnešaini. Galvaspilsēta bija [[Tetuāna]].

sentences: '''Alfa daļiņa''' ('''α daļiņa''') ir pozitīvi lādēts [[hēlijs|hēlija-4]] [[atoma kodols]], kas sastāv no 2 [[protons|protoniem]] un 2 [[neitrons|neitroniem]]. Alfa daļiņas rodas [[alfa sabrukšana]]s procesā un šādām daļiņām piemīt 1,8—15 MeV liela [[enerģija]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dīlere
| operators =
| attēls = La Daronne 2020 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Žans Pols Saloms]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Izabella Ipēra]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Daronne''
| studija = * ''Les Films du Lendemain''
* ''La Boétie Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''La Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|1|16}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9288726/|title=Mama Weed (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dīlere"''' ({{Val|fr|La Daronne}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Francija]]s kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Žans Pols Saloms]]. Filmā galveno lomu atveido [[Izabella Ipēra]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

sentences:
{{Infobox Christian leader
| type             = Arhibīskaps
| honorific-prefix =
| name             = Kārlis Gailītis
| honorific-suffix =
| title            = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps]]
| image            = Kārlis_Gailītis.jpg
| image_size       = 150px
| alt              =
| caption          =
| native_name      =
| native_name_lang =
| church           = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| archdiocese      = Rīga
| province         =
| metropolis       =
| diocese          =
| see              =
| elected          = {{dat|1989|4|12}}
| term             = 1989-1992
| quashed          =
| predecessor      = [[Ēriks Mesters]]
| successor        = [[Jānis Vanags (arhibīskaps)|Jānis Vanags]]
| opposed          =
| other_post       =
<!---------- Orders ---------->
| ordination       =
| ordained_by      =
| consecration     =
| consecrated_by   =
| rank             =
<!---------- Personal details ---------->
| birth_name       =
| birth_date       = {{dat|1936|03|03}}
| birth_place      = {{LAT}}
| death_date       = {{Miršanas datums un vecums|1992|11|22|1936|03|03}}
| death_place      = [[Sabile]], {{LAT}}
| buried           = <!-- or | tomb = -->
| resting_place_coordinates =
| nationality      = [[latvietis]]
| religion         = [[luterisms]]
| residence        =
| parents          =
| spouse           =
| children         =
| occupation       =
| profession       =
| education        =
| alma_mater       =
| motto            =
| signature        =
| signature_alt    =
| coat_of_arms     =
| coat_of_arms_alt =
}}

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Limbažu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Braslavas pagasts}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Kivjē
|     vārds_orig = ''Georges Cuvier''
|         attēls = Bolton-cuvier.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1769
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
([[Dū]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Nacionālais dabas vēstures muzejs]] (''Muséum national d'histoire naturelle'')
|     alma_mater = [[Kārļa akadēmija]] [[Štutgarte|Štutgartē]]
|        zinātne = [[dabas vēsture]], [[paleontoloģija]], [[anatomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]s un [[salīdzinošā anatomija|salīdzinošās anatomijas]] pamatlicējs, [[sugu izmiršana]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''23. jūlijs''' ir gada 204. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (205. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 161 diena.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Albanuss
|     vārds_orig = ''Karl Albanus''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Daugavgrīvas mācītājmuiža]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1887
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Ādolfs Albanuss, māte - Helene Vilhelmīne, dzim. Dāla
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēne Briknere (''Helene Brückner'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furfurola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H4O2
|molmasa=96,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=-36,5 °C
|viršanas temperatūra=161,7 °C
}}
'''Furfurols''' (no latīņu ''furfur'' — ‘klijas’ + ''oleum'' — ‘eļļa’) (furān-2-karbaldehīds, α furilaldehīds, C5H4O2) tīrā veidā ir bezkrāsains [[šķidrums]] ar mandeļu smaržu. Reaģējot ar gaisa skābekli, tas kļūst dzeltens. Furfurols ir heterociklisks aromātiskais [[aldehīds]] (satur [[furāns|furāna]] ciklu).

sentences: '''Aļaskas pārdošana''' ({{val|ru|продажа Аляски}}) vai '''Aļaskas pirkums''' ({{val|en|Alaska Purchase}}) bija darījums, ar kuru [[Krievijas Impērija]] pārdeva savas [[Krievijas Amerika]]s zemes [[ASV]] par 7,2 miljoniem zelta dolāru. [[Aļaska]]s iegūšana nostiprināja ASV pozīcijas [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] reģionā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Diena vēsturē: 150 gadi, kopš Krievija pārdeva ASV Aļasku |date= 2017. gada 30. marts |publisher= [[Apollo (portāls)|Apollo]] |url= https://www.apollo.lv/5987925/diena-vesture-150-gadi-kops-krievija-pardeva-asv-alasku |accessdate= 2019. gada 19. februārī}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Cockcroft''
| attēls = Cockcroft.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1897
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Todmordena]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1967
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Atomenerģijas pētīšanas uzņēmums]] (''Atomic Energy Research Establishment'')
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pašvaldību vadītāji|Valmiera]]
[[Kategorija:Valmiera]]

sentences:
[[Boļeslavs Sloskāns]]. (No 04.12.2001. '''Dieva kalps''', no 20.12.2004 [[Godināmais]])]]
'''Dieva kalps''' ir [[Romas katoļu baznīca]]s kādas mirušas personas godināšanas epitets, ko piemēro tām personām, kurām [[Svētais Krēsls|Svētā Krēsla]]  Kanonizācijas lietu kongregācija [[Vatikāns|Vatikānā]] uzsākusi [[beatifikācija]]s procesu, izdodot [[dekrēts|dekrētu]]. Tas ir beatifikācijas pirmais posms. [[Pareizticība|Austrumu ortodoksālajā baznīcā]] ar šo jēdzienu tiek apzīmēts jebkurš tās baznīcas [[kristietis]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Drava
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Drau_bei_Ruden_in_Kärnten_(Österreich).jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Drava Austrijā
  | karte             = Drau river.PNG
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Bolcāno province]], [[Itālija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Donava]] (netālu no [[Osijeka]]s)
  | baseina_valstis   = {{ITA}}, {{AUT}}, {{SLO}}, {{CRO}}, {{HUN}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 720
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 620
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 40 400
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 46 | sāk_plat_m= 43 | sāk_plat_s= 09 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12 | sāk_gar_m= 15 | sāk_gar_s= 16 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45 | iet_plat_m= 32 | iet_plat_s= 38 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 18 | iet_gar_m= 55 | iet_gar_s= 36 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
[[File:Epigenetic mechanisms.png|thumb|300px|Attēlota epiģenētiska darbība]]
'''Epiģenētika''' ir mūsdienu [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[Gēns|gēnu]] aktivitātes, kuras nav saistītas ar [[DNS]] primārās struktūras izmaiņām.<ref>[http://web.stanford.edu/class/cs273a/papers.spr07/10/epigenetics.pdf ''Epigenetics''  {{en ikona}}]</ref> Epiģenētika ir zinātne par to, kā vides signāli atlasa, modificē un regulē gēnu darbību. Epiģenētika palīdz skaidrot, kā no vienas [[šūna]]s ([[cilmes šūna]]s) veidojas daudzšūnu organisms, kurš sastāv no ļoti atšķirīgām pēc funkcijas un uzbūves šūnām, kā arī šūnu reakciju uz vides faktoru ietekmi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |title=Epiģenētika un histonu deacetilāzes {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|04|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160316180850/http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |archivedate={{dat|2016|03|16||bez}} }}</ref> Epiģenētika pēta, kas kontrolē "gēnu aktivizāciju no DNS "ārpuses", signālus (ķīmiskus vai elektromagnētiskus), kuri ieslēdz un izslēdz gēnus."

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Starr 030807-0078 Phaeomeria magnifica.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| kārta          = Zingiberales
| kārta_lv       = Ingveraugu rinda
| dzimta         = Zingiberaceae
| dzimta_lv      = Ingveru dzimta
| ģints          = Etlingera
| ģints_lv       = Laterningveri
| suga           = Etlingera elatior
| suga_lv        = Malajas laterningvers
| binomial       = Etlingera elatior, <small>((Jack) R.M.Sm., 1986)</small>
| sinonīmi       =
* ''Alpinia elatior'' ''(Jack, 1822)''
* ''Nicolaia elatior'' ''((Jack) Horan. 1852)''
* ''Geanthus speciosus'' ''(Reinw. ex Blume, 1823)''
* ''Diracodes javanica'' ''(Blume, 1827)''
* ''Elettaria speciosa'' ''(Blume, 1827)''
* ''Alpinia magnifica'' ''(Roscoe, 1828)''
* ''Phaemoria imperialis'' ''(Lindl. 1836)''
* ''Bojeria magnifica)'' ''((Roscoe) Raf. 1838)''
* ''Alpinia javanica'' ''((Blume) D.Dietr. 1839)''
* ''Alpinia speciosa'' ''((Blume) Horan. 1862)''
* ''Cardamomum magnificum'' ''((Roscoe) Kuntze, 1891)''
* ''Cardamomum speciosum'' ''((Blume) Kuntze, 1891)''
* ''Cardamomum tridntatum'' ''(Kuntze, 1891)''
* ''Amomum magnificum'' ''((Roscoe) Benth. & Hook.f ex B.D.Jacks. 1893)''
* ''Amomum tridentatum'' ''((Kuntze) K.Schum. 1899)''
* ''Hornstedtia imperialis'' ''((Lindl.) Ridl. 1899)''
* ''Nicolaia magnifica'' ''((Roscoe) K.Schum. ex Valeton, 1904)
* ''Phaeomeria magnifica'' ''((Roscoe) K.Schum. in H.G.A.Engler (1904)''
* ''Phaeomeria speciosa'' ''((Blume) Koord. 1911)''
* ''Nicolaia intermedia'' ''(Valeton, 1921)''
* ''Alpina diracodes'' ''Loes. in H.G.A.Engler, 1930)''
| kategorijas = nē
}}
'''Malajas laterningvers''' (''Etlingera elatior'') ir [[ingveru dzimta]]s [[suga]],<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=502458 Integrated Taxonomic Information System: Etlingera elatior (Jack) R.M. Sm.]</ref> kas sastopama dienvidaustrumu [[Āzija]]s [[tropi|tropos]].

sentences: '''Pasaules ass''' ir [[taisne]], kas iet caur [[debess sfēra]]s centru un ir paralēla [[Zeme]]s rotācijas asij. Pasaules ass krusto debess sfēru [[debess pols|debess polos]]. Līdzīgi kā Zemes polus, tos sauc par debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Pirmais atrodas [[Mazais Lācis|Mazā Lāča zvaigznājā]], otrais – [[Oktants (zvaigznājs)|Oktanta zvaigznājā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{atsauces+}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''MySQL Workbench''
| logo                   =
| screenshot             = Mysqlwb-homepage.png
| caption                = ''MySQL Workbench''
| author                 =
| developer              = ''[[Oracle Corporation]]''
| released               =
| latest release version = 6.0.8
| latest release date    = 2013. gada 7. novembris
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]/[[C#]]/[[Objective-C]] (atkarīgi no platformas)
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  =
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]] vai komerclicence
| website                = {{URL|http://mysqlworkbench.org/}}
}}
'''''MySQL Workbench''''' ir vizuāls [[datubāzes projektēšana]]s rīks, kurā ietverta SQL izstrāde, administrēšana, datubāzes projektēšana, izveidošana un uzturēšana vienā integrētā izstrādes vidē ''[[MySQL]]'' datubāzes sistēmai.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = "Jauns Mēness"
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = Stefanija Meiere
|  orig nosaukums = New Moon
|          valsts = ASV
|          valoda = Angļu
|          serija = "Krēsla"
|           zanrs = Fantastika, romantika
|        izdevejs = Little, Brown (oriģinālvalodā)
Apgāds Zvaigzne(latviski)
|          izdota =
|       tulkotajs =
|         formats = Cietie un mīkstie vāki
|             lpp = (ASV cietie vāki)
(ASV mīkstie vāki)
(latviski)
|            pec  = [[Aptumsums (grāmata)|Aptumsums]]
|           pirms = [[Krēsla (grāmata)|Krēsla]]
}}
'''Jauns mēness''' ir otrā grāmata [[Stefanija Meiere|Stefanijas Meieres]] [[Krēsla (grāmatu sērija)|"Krēslas" sērijā]], kurā ir stāsts par septiņpadsmitgadīgo Izabellu Svonu un [[vampīrs|vampīru]] Edvardu Kalenu. Grāmata iznāca [[2006. gads|2006]]. gadā.

sentences:
).]]
'''Abisāle''' (no {{val|el|ᾄβυσσος}} (''abyssus'') — 'bezdibenis') jeb '''abisālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] dziļūdens zona, kas atrodas dziļumā virs 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref> un atbilst [[Okeāns|okeāna]] gultnei. Citos avotos abisāles augšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://ru-ecology.info/term/815/ Экология (Справочник)]</ref> vai 3000<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 305 mlj. km², kas sastāda 85% no kopējās Pasaules okeāna platības un gandrīz 60% no visas [[Zemeslode]]s platības. Okeāna gultnes apgabali virs 6000 m dziļuma tiek saukti par [[hadāle|hadāli]] jeb [[ultraabisāle|ultraabisāli]]. Abisālās zonas dibena [[reljefs]] ir ļoti daudzveidīgs. Lielākās platības aizņem līdzeni vai pauguraini [[abisālais līdzenums|abisālie līdzenumi]], kas ir klāti ar irdeniem [[abisālie nogulumi|nogulumiem]], nosedzot sākotnējo [[Magmatiskie ieži|magmatisko]] reljefu. Abisālajā zonā ietilpst arī zemūdens grēdas (tai skaitā arī [[Vidusokeāniskā grēda|vidusokeāniskās grēdas]]), [[plato]], [[Vulkāniskā darbība|vulkāniskas]] izcelsmes objekti u.c.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Bosnieši
''Bošnjaci''
Бошњаци
| skaits    = aptuveni 3,2 miljoni
|region1    = {{BIH}}
|pop1       = {{sk|1858388}}
|ref1       = <ref name="CIA Fact Book">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bk.html |title=CIA Fact Book |publisher=Cia.gov |date= |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-03-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180315193211/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/bk.html }}</ref>
|region2    = {{DEU}}
|pop2       = {{sk|158158}}
|ref2       = {{lower|<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.en.bmi.bund.de/nn_148248/Internet/Content/Themen/Auslaender__Fluechtlinge__Asyl__Zuwanderung/DatenundFakten/Deutsche__Auslaender__mit__Migrationshintergrund__en.html |title=Germans and foreigners with an immigrant background |access-date={{dat|2009|03|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090504094914/http://www.en.bmi.bund.de/nn_148248/Internet/Content/Themen/Auslaender__Fluechtlinge__Asyl__Zuwanderung/DatenundFakten/Deutsche__Auslaender__mit__Migrationshintergrund__en.html |archivedate={{dat|2009|05|04||bez}} }}</ref>}}
|region3    = {{SRB}}
|pop3       = {{sk|145278}}
|ref3       = {{lower|<ref name="Census 2011">{{tīmekļa atsauce |url=http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/userFiles/file/Aktuelnosti/Prezentacija_Knjiga1.pdf |title=Попис становништва, домаћинстава и станова 2011. у Републици Србији: НАЦИОНАЛНА ПРИПАДНОСТ |format=PDF |date= |accessdate=2012-12-22 |archive-date=2018-07-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180708082957/http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/userFiles/file/Aktuelnosti/Prezentacija_Knjiga1.pdf }}</ref>}}
|region4    = {{AUT}}
|pop4       = {{sk|128047}}
|ref4       =
|region5    = {{TUR}}
|pop5       = {{sk|102000}}
|ref5       = {{lower|<ref name="Bosniak in Turkey">{{tīmekļa atsauce|url=https://joshuaproject.net/people_groups/10953/TU |title=Bosniak in Turkey |date= |accessdate=2016-05-17}}</ref>}}
|region6    = {{USA}}
|pop6       = {{sk|98766}}
|ref6      = <ref name="The 2000 USA census">{{Tīmekļa atsauce |url=http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |title=The 2000 USA census |access-date={{dat|2016|05|16||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20200212034353/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |archivedate={{dat|2020|02|12||bez}} }} {{Webarchive|url=https://archive.today/20200212034353/http://factfinder.census.gov/servlet/DTTable?_bm=y&-state=dt&-ds_name=DEC_2000_SF3_U&-mt_name=DEC_2000_SF3_U_PCT019&-redoLog=true&-_caller=geoselect&-geo_id=01000US&-geo_id=NBSP&-format=&-_lang=en |date={{dat|2020|02|12||bez}} }}</ref>
|region7    = {{SWE}}
|pop7       = {{sk|80000}}
|ref7       = {{lower|<ref name="swedenabroad.com">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.swedenabroad.com/sv-SE/Ambassader/Sarajevo/Landfakta/Om-Bosnien-och-Hercegovina/Sveriges-forbindelser-med-Bosnien-och-Hercegovina/|title=Sveriges förbindelser med Bosnien och Hercegovina|publisher=|accessdate=1 May 2016|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160507014739/http://www.swedenabroad.com/sv-SE/Ambassader/Sarajevo/Landfakta/Om-Bosnien-och-Hercegovina/Sveriges-forbindelser-med-Bosnien-och-Hercegovina/|archivedate={{dat|2016|05|07||bez}}}}</ref>}}
|region8    = {{MNE}}
|pop8       = {{sk|53605}}
|ref8       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.monstat.org/userfiles/file/popis2011/saopstenje/saopstenje(1).pdf|title=Census of Population, Households and Dwellings in Montenegro 2011|date=July 12, 2011|accessdate=13 July 2011}}</ref>}}
|region9    = {{CHE}}
|pop9       = {{sk|46773}}
|ref9       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bfs.admin.ch/bfs/portal/de/index/themen/01/22/publ.Document.88215.pdf |title=Pub_Auslaender_D.pdf |format=PDF |date= |accessdate=2012-01-05 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303193114/http://www.bfs.admin.ch/bfs/portal/de/index/themen/01/22/publ.Document.88215.pdf |archivedate=2016-03-03 }}</ref>}}
|region10   = {{HRV}}
|pop10      = {{sk|31479}}
|ref10      = {{lower|<ref>{{citation|title=Cro Census 2011 |publisher=Dzs.hr}}</ref>}}
|region11    = {{karogs|Kosova}}
|pop11       = {{sk|27533}}
|ref11       = {{lower|<ref>{{citation|title=Kosovo Census 2011 |publisher=ask.rks-gov.net}}</ref>}}
|region12    = {{karogs|Slovēnija}}
|pop12       = {{sk|21542}}
|ref12       = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.stat.si/popis2002/en/rezultati/rezultati_red.asp?ter=SLO&st=15|title=Statistični urad RS - Popis 2002|publisher=|accessdate=1 May 2016}}</ref>}}
|region13   = {{karogs|Kanāda}}
|pop13      = {{sk|21040}}
|ref13      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=By Ethnic origin |publisher=2.statcan.ca |date=2011-07-04 |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-12-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181225044404/https://www12.statcan.gc.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF=%20 }}</ref>}}
|region14   = {{karogs|Dānija}}
|pop14      = {{sk|21000}}
|ref14      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.folkedrab.dk/sw52060.asp?usepf=true |title=Kilde: "Ældre bosniske flygtninge søger hjem" |publisher=Folkedrab.dk |date= |accessdate=2012-01-05 |archive-date=2018-12-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181225044348/https://folkedrab.dk/kilder/kilde-aeldre-bosniske-flygtninge-soeger-hjem?usepf=true%20 }}</ref>}}
| valoda    = [[bosniešu valoda]]
| reliģija  = lielākoties [[sunnītu islāms]]
| grupas    =
| radi      = [[dienvidslāvi]] ([[serbi]], [[horvāti]])
}}
'''Bosnieši''' jeb '''bošņāki''' ({{val|bs|Bošnjaci}}/''Бошњаци'', {{IPA2|boʃɲǎːt͡si|pron}}; vienskaitlī: ''Bošnjak''/''Бошњак''), saukti arī par '''Bosnijas musulmaņiem''', ir [[dienvidslāvi|dienvidslāvu]] tauta. Runā [[bosniešu valoda|bosniešu valodā]]. Vairums bošņāku pēc [[Reliģiskā pārliecība|reliģiskās pārliecības]] ir [[musulmaņi]], lielākoties [[sunnītu islāms|sunnītu islāma]] piekritēji. [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijā un Hercegovinā]] bošņāki ir pamatiedzīvotāji (aptuveni 46 %). Par bosniešiem bieži apzīmē visus Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājus, neatkarīgi no etniskās un reliģiskās piederības.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jehuda Leibs Ašlags
|     vārds_orig = רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג
|         attēls = Baal Sulam yehuda ashlag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Lodza]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)]]<br />({{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{ISR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]], kabalists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jehuda Leibs Halevi Ašlags''' ({{val-he|רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג}}) jeb '''Baals Hasulams''' ({{Unicode|בַּעַל הַסּוּלָם}};{{Dat|1884|10|4|N}}—{{Dat|1954|10|6|N}}) bija viens no ievērojamākajiem 20. gs. kabalas skolotājiem. Viņš ieradās [[Izraēla]] zemē 1921. gadā un drīz vien nodibināja draudzīgas attiecības ar aškenazu ebreju virsrabīnu [[Ābrams Īzaks Kūks|Ābramu Īzaku Kūku]], kas Ašlagu atzina par vienu no dižākajiem [[Īzaks Luria|Īzaka Lurias]] sekotājiem. Viņš ir sarakstījis apjomīgus komentārus par kabalas pamattekstiem ''Zohar'' (1943) un [[Īzaks Luria|Īzaka Luria]] uzskatu apkopojumu ''Ec haim'' ("Dzīvības koks"). Abi šie darbi nodrošināja viņam pagodinošu pievārdu ''Baal Hasulam'' („Vadītāju meistars"). Viens no šobrīd pazīstamākajiem Jehudas Ašlaga sekotājiem ir [[Kabala|kabalists]], [[PhD]], MSc biokibernētikā, [[Ontoloģija|ontoloģijas]] un izziņas teorijas profesors Mihaels Laitmans (Dr. Michael Laitman).

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Pasterce
| attēls       = Johannisberg_(Hohe_Tauern)_2.jpg
| paraksts     =
| karte        = <!-- karte kā attēls -->
| vietaskarte  = Austrija#Eiropa
| relief = yes
| paraksta_izvietojums = left
| kontinents   = [[Eiropa]]
| atrodas      =
| vieta        = {{vieta|Austrija|Karintija|Augstais Tauerns}}
| sākas        =
| ieplūst      =
| plat_d=47 | plat_m=05| plat_s=08| plat_NS=N
| gar_d=12| gar_m=43| gar_s=24| gar_EW=E
| platība      = 18,5 (2006. gads)
| garums       = 8,3 (2006. gads)
| platums      =
| kritums      = 1353
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     = <!-- galvenās pietekas -->
| valstis      =
| salas        = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Duvzare
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Terra Dowzare}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 9. gadsimts
|gads_beigas            = 1263
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Savā starpā sadalīja [[Livonijas ordenis]] un [[Kurzemes bīskapija]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Sena_Kursa_13.gs..jpg
|image_map_caption      = Senās Kursas karte 13. gadsimtā
|
|galvaspilsēta          = [[Impilte]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 400
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences: '''17. marts''' ir 76. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (77. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 289 dienas.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Ilindenas-Preobražēnijas sacelšanās
| width             =
| partof            = [[Cīņa par Maķedoniju|Cīņas par Maķedoniju]]
| image             = Ilinden-Preobrazhenie-Krastovden-Rhodope Uprising.PNG
| image_size        = 300px
| caption           = Sacelšanās karte Maķedonijas un Traķijas reģionos. Mūsdienu robežas ir redzamas kopā ar Osmaņu robežām tajā laikā.
| date              = 1903. gada 2. augusts – 1903. gada novembris
| place             = [[Osmaņu impērija]]
*[[Monastiras ils]]
*[[Saloniku ils]]
*[[Kosovas ils]]
*[[Adrianopoles ils]]
| coordinates       =
| map_type          =
| map_relief        =
| latitude          =
| longitude         =
| map_size          =
| map_marksize      =
| map_caption       =
| map_label         =
| territory         =
| result            = Sacelšanās apspiešana.
*Osmaņu represijas pret kristiešiem.
*30 000 bēgļu devās uz [[Bulgārijas cariste|Bulgārijas caristi]].<ref name="IMARO_memoir">{{grāmatas atsauce | title = [[:File:Makedonija-i-Odrinsko-1893-1903.pdf|Македония и Одринско 1893–1903. Мемоар на Вътрешната организация.]] |trans-title = Macedonia and Adrianople Region 1893–1903. A Memoir of the Internal Organization.| publisher = [[IMARO|Internal Macedonian-Adrianople Revolutionary Organization]]|language=bg |year = 1904 |place = Sofia}}</ref>
| status            =
| combatants_header =
| combatant1        = {{flagicon image|Flag of the IMRO.svg}} [[Iekšējā Maķedonijas-Adrianopoles Revolucionārā organizācija|IMARO]]
  [[Maķedonijas-Adrianopoles Augstākā komiteja|SMAC]]
  [[Kruševas Republika]]
  [[Strandžas Republika]]
| combatant2        = {{flaga|Ottoman Empire}} [[Osmaņu impērija]]
| combatant3        =
| commander1        = {{Plainlist |
* [[Dame Gruevs]]<ref name="DPerry">{{grāmatas atsauce | title = The Politics of Terror. The Macedonian Revolutionary Movements, 1893–1903 | last=Perry |first=Duncan | publisher=Duke University Press|date=1988|place=Durham and London|isbn=0-8223-0813-4|page=136}}</ref>
* [[Boriss Sarafovs]]<ref name="DPerry"/>
* [[Nikola Karevs]]<ref name="FAdanir">{{grāmatas atsauce | last = Adanir |first = Fikret |title = Die Makedonische Frage. Ihre Entstehung und Entwicklung bis 1908 | trans-title=The Macedonian Question. Its Genesis and Development Until 1908| publisher = Franz Steiner Verlag |place = Wiesbaden | year = 1979 |isbn=3-515-02914-1}}</ref>
* [[Georgijs Sugarevs]]<ref name="FAdanir"/>
* [[Mihails Gerdžikovs]]
* [[Lazars Madžarovs]]
* [[Stamats Ikonomovs]]
* [[Ivans Cončevs]] ([[Maķedonijas-Adrianopoles Augstākā komiteja]])
}}
| commander2        = {{Plainlist |
* [[Huseins Hilmi Pašā]]<ref name="DPerry"/>
* Omers Ručidi Pašā<ref name="DPerry"/>
}}
| commander3        =
| units1            =
| units2            =
| units3            =
| strength1         = 26 408 (IMARO kaujinieki)<ref name = "IMARO_memoir"/>
| strength2         = 350 931<ref name = "IMARO_memoir"/>
| strength3         =
| casualties1       = IMARO kaujinieki:<ref name = "IMARO_memoir"/> {{Plainlist |
* 994 kaujinieki nogalināti vai ievainoti
* 4694 civilpersonas nogalinātas
* 3 122 sievietes un meitenes izvarotas
* 176 sievietes un meitenes nolaupītas
* 12 440 mājas nodedzinātas
* 70 835 cilvēki palika bez pajumtes
}}
| casualties2       =  5 328 nogalināti vai ievainoti<ref name = "IMARO_memoir"/>
| casualties3       =
| notes             =
| campaignbox       =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe manginii 02.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe manginii|Mangina kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe manginii|suga_lv=Mangina kalanhoja}}'''Mangina kalanhoja'''<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Kalanhoja|last=Zālīte|first=Daiga|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=978-9984-40-404-2|location=Rīga}}</ref> (''Kalanchoe manginii'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Andrāšs Šifs
|      Vārds_orig = András Schiff
|          Attēls = András Schiff Salzburg2013 01.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Andrāšs Šifs Zalcburgā 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1953|12|21}}
|        Vieta_dz = [[Budapešta]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[klavieres|pianists]], [[diriģents]]
|     Instrumenti = [[klavieres]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://andrasschiff.com andrasschiff.com]
|         Dzimums = vīrietis
}}
'''Andrāšs Šifs''' ([[Ungāru valoda|ungāru:]] ''András Schiff'', dzimis [[1953. gads|1953.]] gada [[21. decembris|21. decembrī]]) ir [[Ungārija|Ungārijā]] dzimis ebreju izcelsmes britu klasiskais pianists. Tiek uzskatīts par vienu no labākajiem [[Bēthovens|L. van Bēthovena]] mūzikas interpretētājiem, kā arī plaši pazīstams kā [[Mocarts|V.A. Mocarta]], [[Johans Sebastiāns Bahs|J.S. Baha]], [[Francis Šūberts|F. Šūberta]] un [[Roberts Šūmanis|R. Šūmaņa]] skaņdarbu izpildītājs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Anadenanthera peregrina.jpg
|       att_izmērs =225px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Anadenanthera
|         ģints_lv =
|             suga =A. peregrina
|          suga_lv =
|         binomial =Anadenanthera peregrina
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = LaTeX
| latest release date =
| license = [[LaTeX Project Public License]] (LPPL)
| genre = [[Typesetting]]
| size =
| platform =
| programming language =
| latest preview date =
| latest preview version =
| latest release version =
| logo = [[File:LaTeX project logo bird.svg|The LaTeX Project logo]]
| discontinued =
| released = {{start date and age|df=yes|1984}}
| developer =
| author = [[Leslijs Lemports]]
| collapsible =
| caption =
| screenshot =
| website = {{URL|https://latex-project.org}}
}}'''LaTeX''' (/lɑːtɛx/ vai /leɪtɛx/<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=//latex-project.org/intro.html|title=An introduction to LaTeX|website=LaTeX project|access-date=18 April 2016}}</ref>) ir programmatūra dokumentu sagatavošanai.<ref name="Lamport1986">{{Grāmatas atsauce|url=https://archive.org/details/latex00lesl|title=LATEX : a document preparation system|last=Lamport|first=Leslie|date=1986|publisher=Addison-Wesley Pub. Co|isbn=020115790X|oclc=12550262}}</ref> Atšķirībā no [[Teksta redaktors|teksta redaktoriem]], kā ''[[Microsoft Word]]'', ''[[LibreOffice Writer]]'' un [[Lapas (vārdu procesors)|''Apple Pages'']], kas izmanto [[Formatēts teksts|formatētu tekstu]] un ir balstīti uz [[Metode WYSIWYG|"What You See Is What You Get"]] metodes, rakstot ''LaTeX'', lietotājs izmanto [[Vienkāršs teksts|vienkāršu tekstu]]. Lietotājs izmanto [[Iezīmēšanas valoda|marķēšanas]] komandu konvencijas, lai definētu dokumenta vispārējo struktūru, stilizētu tekstu (piemēram, treknrakstā vai kursīvā) un pievienotu [[Citēšana|citātus]] un [[Savstarpēja atsauce|savstarpējas atsauces]].

sentences: '''Uzbrukums Rīgas Policijas pārvaldei''' jeb '''uzbrukums slepenpolicijai''' bija [[LSDSP]] [[kaujinieki|kaujinieku]] grupas operācija [[1905. gada revolūcija Latvijā|1905. gada revolūcijas]] laikā 1906. gada 17. janvārī, lai atbrīvotu apcietinātos biedrus. Atbrīvošana stipri apsargātajā policijas pārvaldes ēkā noritēja bez kļūmēm, stingri pēc iecerētā plāna. Vēstures materiālos šī operācija tika nosaukta par uzbrukumu Rīgas slepenpolicijai, kaut gan faktiski namā, kur risinājās notikumi, atradās [[Rīgas policija]]s pārvalde.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = ''Otto Wilhelm Struve''
|         attēls = Otto Willhelm Struve.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Tērbata]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Karlsrūe]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Oto Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Otto Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Отто Васильевич Струве}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1819|5|7}}|{{dat||4|25}}}}, miris {{dat|1905|4|14}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[astronoms]]. Ievērojamās Strūvju ģimenes pārstāvis, tēvs — [[Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve]]. Viens no vadošajiem sava laika [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s locekļiem.

sentences:
{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

sentences: (Maidanā) ar Ukrainas un [[Eiropas Savienība|ES]] karogiem 2013. gada 27. novembrī]]

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Percy Williams Bridgman''
| attēls =Bridgman.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =1946. gadā
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| m_gads =1961
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Rendolfa]], [[Ņūhempšīra]], {{USA}} ([[pašnāvība]])
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Hārvarda Universitāte]]
| alma_mater =[[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[augstspiediena fizika]]
| apbalvojumi =1946. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Солитер.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Taenia solium|Cūkas lentenis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Platyhelminthes
| tips_lv =Plakantārpi
| klase =Cestoda
| klase_lv =Lenteņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cestodaria}}
* {{TaksoSaite|Eucestoda}}
| kategorijas =nē
}}
'''Lenteņi''' (''Cestoda'') ir [[Plakantārpi|plakantārpu]] klase, kas visvairāk ir pielāgojušies parazītiskam dzīvesveidam.
[[Gremošanas sistēma]] ir pilnīgi reducējusies. Lenteņi parazitē arī [[cilvēks|cilvēkos]]. Lenteņu parazītismu cilvēkos sauc par [[Tenioze|teniozi]].
== Raksturojums ==
Atšķirībā no [[sūcējtārpi]]em un [[monogeneji]]em, lenteņiem ir pazudušas visas pazīmes, kas tos saista ar kādreiz brīvi dzīvojošajiem senčiem (ārējais [[parazītisms]], [[acis]], vāji attīstīta [[kutikula]] monogenejiem un citas pazīmes), turpretī tie daudz vairāk un pilnīgāk pielāgojušies parazītiskam dzīves veidam. No minētajām pazīmēm sevišķi raksturīga ir [[zarnu trakts|zarnu trakta]] pilnīga izzušana. Mainījusies arī [[ontoģenēze]]. Tā, piemēram, lenteņiem nav skaidri norobežotas dīgļlapas. Sūcējtārpu [[kāpuri]] attīstās ārējā vidē, turpretī lenteņu kāpuriem vienmēr ir parazītisks dzīves veids, un tikai dīgļi īsu laiku pavada ārējā vidē. Bez tam daļa sūcējtārpu ir [[Ektoparazītisms|ektoparazīti]], turpretī lenteņi ir tikai [[Endoparazītisms|endoparazīti]]. Visi tie (dzimumgatavā stāvoklī) parasti dzīvo dažādu dzīvnieku zarnu kanālā, retāk [[žultsvadi|žultsvados]] un [[ķermeņa dobums|ķermeņa dobumā]].
== Morfoloģija ==
Ķermenis dorsoventrali saplacināts, izstiepts garas lentes veidā un sastāv no [[galva]]s jeb [[skolekss|skoleksa]] (scolex), [[kakls|kakla]] un [[strobila]]s. Strobila sastāv no 3 līdz vairāk tūkstošiem posmu jeb [[proglotīdi|proglotīdu]]. Retāk sastopami lenteņi ar neposmotu ķermeni.

sentences:
''Pringles'' hiperboliskā paraboloīda formā]]
'''Paraboloīds''' ir ar [[parabola|parabolu]] saistīts [[otrās kārtas virsma]]s veids. Paraboloīds ir neierobežota necentrāla virsma (tai nav [[simetrijas centrs|simetrijas centra]]).

sentences:
{{Zemestrīces infokaste
|nosaukums         = 1906. gada Sanfrancisko zemestrīce
|attēls            = Post-and-Grant-Avenue-Look.jpg
|attēla izm        =
|attēla virsraksts =
|karte             = Kalifornija
|kartes_paraksts   =
| plat_d =  37 | plat_m  = 45 | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 122 | gar_m   = 33 | gar_s  =  | gar_EW  = W
|alt_karte         =
|reljefa_karte     = jā
|kartes_izmērs     =
|kartes_marķieris  =
|marķieris         =
|marķiera_lielums  = 40
|datums            = {{dat|1906|4|18|N|bez}}
|laiks             =
|ilgums            = 48 sekundes
|stiprums          = 7,8 [[magnitūda]]s<ref name=BSL>[http://seismo.berkeley.edu/faq/1906_0.html Where can I learn more about the 1906 Earthquake?], Berkeley Seismological Laboratory.</ref>
|dziļums           = 8 km<ref name=lomax>[http://alomax.free.fr/posters/1906-focus/ Location of the Focal Region and Hypocenter of the California Earthquake of April 18, 1906]</ref>
|epicentrs         =
|tips              =
|skartās valstis   = {{USA}}
|postījumi         =
|intensitāte       =
|paātrinājums      =
|cunami            =
|nogruvumi         =
|pēcgrūdieni       =
|cietušie          = 3000+
|cietušie aptuveni =
}}
'''1906. gada Sanfrancisko [[zemestrīce]]''' notika {{dat|1906|4|18||bez}}, tā skāra [[Sanfrancisko]] pilsētu un Ziemeļkalifornijas krastu. Pilsētā pēc tam izcēlās postošs ugunsgrēks, kas ilga vairākas dienas. Zemestrīces un ugunsgrēka rezultātā mira apmēram 3000 cilvēku un vairāk nekā 80% Sanfrancisko tika iznīcināta.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Oleksandrs Macijevskis
 |    vārds_orig = ''Олександр Мацієвський''
 |        attēls = Мацієвський Олександр Ігорович.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1980
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Kišiņeva]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{MDA}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2022
 |     m_mēnesis = 12
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta = netālu no [[Soledara]]s, [[Doneckas apgabals]], {{UKR}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{MDA}}, {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = jā
 |   citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = <br />[[ierindnieks]]
|  dienesta_laiks = 2022
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 119. atsevišķā [[Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēki|teritoriālās aizsardzības]] brigāde
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2023)
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Oleksandrs Macijevskis''' ({{val|uk|Олександр Ігорович Мацієвський}}, {{val|ro|Alexandru Mațievschi}}, dzimis {{dat|1980|5|10}} [[Kišiņeva|Kišiņevā]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], miris {{dat|2022|12|30}} netālu no [[Soledara]]s, [[Bahmutas rajons]], [[Doneckas apgabals]], [[Ukraina]]) bija [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] karavīrs, kurš gāja bojā [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma]] laikā. Ukrainas varonis (2023).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =AmericanBadger.JPG
| att_nosaukums =[[Amerikas āpsis]] (''Taxidea taxus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Mustelidae
| dzimta_lv=Sermuļu dzimta
| apakšdzimta =Melinae,
Mellivorinae,
Taxidiinae
| apakšdzimta_lv =Āpši
| binomial=Melinae, Mellivorinae, Taxidiinae
}}
Par '''āpšiem''' sauc [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') trīs dažādu apakšdzimtu [[dzīvnieki|dzīvniekus]]. Tās ir '''Eirāzijas āpšu apakšdzimta''' (''Melinae''), '''Amerikas āpšu apakšdzimta''' (''Taxidiinae'') un '''Medusāpšu apakšdzimta''' (''Mellivorinae'').

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''MetaTrader 4''' jeb MT4 ir elektroniska tirdzniecības platforma, kuru plaši izmanto tiešsaistes tirgotāji. Tās izstrādātājs ir uzņēmums ''MetaQuotes Software''.

Programmatūra sastāv no klienta un servera komponentiem. Servera komponentu pārvalda brokeris, bet klienta programmatūra tiek nodrošināta brokera klientiem, kuri to izmanto, lai skatītu cenas un diagrammas reāllaikā, veiktu pasūtījumus un pārvaldītu savus kontus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Currency Trading Platform|url=https://www.investopedia.com/terms/forex/c/currency-trading-platforms.asp|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=investopedia.com}}</ref>

Klienta programmatūra ir lietotne uz ''[[Microsoft Windows]]'' bāzes. Lai gan oficiāla ''MetaTrader 4'' versija operētājsistēmai ''[[Mac OS]]'' nepastāv, daži brokeri piedāvā pašu izstrādātus MT4 variantus operētājsistēmai Mac OS.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=XEMarkets Launches XEM MT4 for Mac Operating System|url=http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=forexbrokernews.com|archive-date=2017. gada 22. Aprīlis|archive-url=https://web.archive.org/web/20170422033231/http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/}}</ref>

Platforma ''MetaTrader 4'' ir orientēta uz maržinālo tirdzniecību. Daži lieli brokeru uzņēmumi izmanto ''MetaTrader 4'' CFD tirdzniecībai,<ref>{{tīmekļa atsauce|title=AvaTrade Review 2021|url=https://comparebrokers.co/avatrade-review/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=comparebrokers.co}}</ref> tomēr tā nav paredzēta pastāvīgam darbam fondu tirgū:

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Veise Elstera
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Veise Elstera
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Weiße Elster
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Bīli Halštrova
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Bílý Halštrov
| attēls            = Quelle Weisse Elster.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Upes izteka
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rūdu kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Zāle (upe)|Zāle]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 257
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 724
| ietekas_augstums  = 80
| kritums           = 644
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 5 100
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=12 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=16 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=56 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=57 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Bergengrūens
|     vārds_orig = ''Hermann Bergengruen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Livonijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Osment''''' var būt:
* [[Emilija Osmenta]];
* [[Heilijs Džoels Osments]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Asterolepis ornata-2.JPG
| att_nosaukums = ''[[Asterolepis ornata]]'' veselie skeleti no [[Lodes māla raktuves|Lodes]].
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv =
|        dzimta = Asterolepididae
|     dzimta_lv = Asterolepidīdi
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Asterolepis}} †
* {{TaksoSaite|Pambulaspis}} †
|   kategorijas = nē
| binomial =Asterolepididae <small>Traquair, 1888</small>
}}
'''Asterolepidīdi''' (''Asterolepididae'')  ir izmirušu [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[Antiarhi|antiarhu]] dzimta, kas dzīvoja [[Devons|devona]] periodā. Asterolepidīdi bija no dažiem centimetriem līdz apmēram 1 metram lielas zivis. [[Stratigrāfija|Stratigrāfijā]] tos izmanto devona ģeoloģisko slāņu vecuma noteikšanai. Asterolepidīdi ir sastopami arī [[Latvija]]s devona nogulumos.

sentences:
{{Triecienkrātera infokaste
| name            = Hotona triecienkrāteris
| other_name      =
| photo           = Haughton impact crater radar image.jpg
| photo_size      =
| photo_alt       =
| photo_caption   = Krātera satelītattēls
| map             = Nunavuta#Kanāda
| map_alt         =
| map_caption     =
| map_size        =
| location        = [[Devona (sala)|Devona]]
| label           =
| label_position  =
| mark_width       = 10
| plat_d = 75 | plat_m  = 23 | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 89 | gar_m   = 40 | gar_s  =  | gar_EW  = W
| confidence      = Apstiprināts
| diameter        = 23 km
| depth           = 300-350 m
| rise            =
| imp_size        =
| age             = 39 Ma<br/>[[Eocēns]]
| exposed         = Jā
| drilled         =
| bolide          =
| translation     =
| language        =
| pronunciation   =
| topo            =
| access          =
| country         = {{CAN}}
| state           =
| province        = {{CA-NU}}
| district        =
| municipality    =
| module          =
}}
'''Hotona triecienkrāteris''' ({{val|en|Haughton impact crater}}) ir [[meteorīts|meteorīta]] trieciena radīts [[triecienkrāteris|krāteris]] [[Devona (sala)|Devonas]] salā [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]]. Izvietojies salas rietumu daļā; tā diametrs ir ap {{nobr|23 km}}. Krāteris izveidojies [[Eocēns|Eocēnā]] pirms aptuveni 39 miljoniem gadu.<ref>[http://fmars.marssociety.org/ Jonathan Clarke. ENDEAVOUR CRATER (MARS) AND HAUGHTON CRATER (EARTH): A COMPARISON]</ref> Tiek lēsts, ka krāteri radījis [[bolīds]] 1,2—{{nobr|2 km}} diametrā.

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Argentīnas lielieplaka
 |position=right
 |width=250
  |latNS = S|latd = 40|latm = 00|lats = 00
  |longEW = W|longd = 43|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Argentīnas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Argentīnas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidrietumos. Izvietojusies starp [[Dienvidamerika]]s kontinenta nogāzi zietumos, [[Riugrandi augstiene|Riugrandi augstieni]] ziemeļos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] austrumos un [[Folklenda plato]] dienvidos.<ref>{{PZT|56}}</ref> Vidējais dziļums ap 5000 metru, maksimālais — 6212 metru [[Argentīnas abisālais līdzenums|Argentīnas abisālajā līdzenumā]] pie Folklenda plato pamatnes. Raksturīga zema ūdens temperatūra. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 =.cy
|background            =#CCF
|atklāts               =1994
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          =[[University of Cyprus]]
|sponsors              =[[University of Cyprus]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Kipra|Kipru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Kiprā
|ierobežojumi          = Pieejams tikai Kipras iedzīvotājiem un Kiprā reģistrētām kompānijām/organizācijām
|struktūra             = reģistrācija trešajā līmenī aiz atbilstošā otrā līmeņa domēna
|dokumenti             =[http://www.ocecpr.org.cy/media/documents/Legislation/EC_Order_DomainNames_GR_KDP380-2005_05-08-2005_PH.doc Legislation on .cy domain names]
|strīdu-risināšana     =[[UDRP]]
|mājas-lapa            =[http://www.nic.cy/ nic.cy]
|}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            =
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               =
| att_izm              =
| paraksts             =
| apakšveidne          = {{Apakšveidne Boeing}}
| tips                 =
| valsts               =
| ražotājs             =
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               =
| primārais            =
| ražošanā             =
| skaits               =
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Betelgeize
|               attēls =
Betelgeizes atrašanās vieta [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]]
|       citi nosaukumi = Oriona Alfa, Oriona α
|           zvaigznājs = [[Orions (zvaigznājs)|Orions]]
|          deklinācija = +07° 24′ 25.426″
|        rektascensija = 05h 55m 10.3053s<ref name="SIMBAD">{{Tīmekļa atsauce | url=http://simbad.u-strasbg.fr/simbad/sim-id?Ident=betelgeuse | title =SIMBAD query result: BETELGEUSE – Semi-regular pulsating Star | publisher=Centre de Données astronomiques de Strasbourg | accessdate=2007-06-20}}</ref>
|    redzamais spožums = no +0,2 līdz +1,2
|   absolūtais spožums = −5,14
|                 masa = ~18—19<ref name="KALER">{{Tīmekļa atsauce | title=Betelgeuse (Alpha Orionis) | publisher=University of Illinois | author=Kaler, James B. (Jim) | work=Stars website | url=http://stars.astro.illinois.edu/sow/betelgeuse.html | accessdate=2009-07-19}}</ref>
}}
'''Betelgeize''' ({{val|en|Betelgeuse}}), pazīstama arī kā '''Oriona Alfa''' jeb '''Oriona α''' ([[angļu valoda|angļu]]:''α Orionis''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|devītā spožākā zvaigzne]] pie debesīm [[nakts]] laikā un otra spožākā zvaigzne [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]] (uzreiz aiz [[Rīgels|Rīgela]]). Tās [[redzamais spožums]] variē starp 0,2 un 1,2. Betelgeize tiek klasificēta kā [[sarkanais pārmilzis]] un tā ir viena no lielākajām pašlaik zināmajām zvaigznēm. Tā atrodas apmēram 640 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s.<ref>Harper, G. M., Brown, A., Guinan, E. F. [http://iopscience.iop.org/article/10.1088/0004-6256/135/4/1430/pdf "A New VLA-Hipparcos Distance to Betelgeuse and its Implications"]. PDF. ''The Astronomical Journal'' '''135''' (4). April, 2008. pp. 1430–40. Retrieved November 12, 2015.</ref>

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Moldovas Valsts universitāte<br />''Universitatea de Stat din Moldova''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1946]]. gadā|valsts=Moldova|vieta=[[Kišiņeva]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=17 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://usm.md/|attēls=State_University_of_Moldova_(cropped).jpg}}'''Moldovas Valsts universitāte''' ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Universitatea de Stat din Moldova'') ir valsts akreditēta [[Augstākā izglītība|augstākās izglītības]] iestāde [[Moldova|Moldovas Republikā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirogallola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=131-134 °C
|viršanas temperatūra=309 °C
}}
'''Pirogallols''' (1,2,3-trihidroksibenzols, pirogallusskābe, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirogallols ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|          nosaukums = Stonhendža
|vietējais_nosaukums = ''Stonehenge''
|             attēls = Stonehenge back wide.jpg
|    attēla_paraksts =
|          map_image = Anglija#Apvienotā Karaliste#Eiropa
| relief = yes
|           map_text =
|          map_width =
|latd  = 51 | latm  = 10 | lats  = 44 | latNS  = N
|longd =  1 | longm = 49 | longs = 34 | longEW = W
|    atrašanās_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Viltšīra}}
|             autors =
|        arhitektūra =
|              veids = {{ubl|arheoloģiskais piemineklis|akmens aplis}}
|          materiāls = [[smilšakmens]]
|            platība =
|             garums = 30 m (diametrs, attiecas uz akmens apli)
|            platums =
|           augstums = 4 m
|              sākts = ap 3100. gadu p.m.ē.
|           pabeigts = ap 1600. gadu p.m.ē.
|            atklāts =
|       pārvaldnieks =
|            veltīts =
|        apmeklētāji =
|     public_transit =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Stonhendža, Eivberija un apkārtējie pieminekļi
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii
|        designation1_date = 1986. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/373 373]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{GBR}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 4985,4 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Stonhendža" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q39671"
}
</mapframe>

sentences:
(''Chlorociboria aeruginascens'')]]
'''Gada sēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2003. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://miko.ldm.gov.lv/GADA_SENES.htm |title=LMB: gada sēnes |access-date={{dat|2021|01|08||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191220014447/http://miko.ldm.gov.lv/GADA_SENES.htm }}</ref> Parasti par Gada sēni tiek izraudzīta suga, kurai [[mikoloģija|mikologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada sēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences: '''27. aprīlis''' ir gada 117. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (118. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 248 dienas.

sentences: '''Šugnani''' (pašnosaukums — ''хуг̌нӣ'', ''хуг̌ну̊нӣ'') ir viena no [[Pamirieši|pamiriešu]] tautām. [[Šugnanu valoda]] pieder [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] saimes [[Irāņu valodas|irāņu grupas]] austrumu atzaram.

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|S (nozīmju atdalīšana)|S}}
{{Elementa infokaste
|tips=nemetāls
|kārtas skaitlis=16
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=6
|2. čaula=8
|1. čaula=2
|simbols=S
|atommasa=32,065
|valences elektroni=[Ne]3s23p4
|tabulas attēls=
|attēls=
S8 molekulas uzbūve un sēra kristāli
|oksidēšanas pakāpes=6, 4, 2, -2
|elektronegativitāte=2,58
|blīvums=2070
|kušanas temperatūra=388,36 K (115,21 °C)
|viršanas temperatūra=717,87 K (444,6 °C)
}}
'''Sērs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''S''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 16. Sērs ir [[nemetāli|nemetāls]], kurš pieskaitāms pie [[halkogēni]]em, lai arī bieži vien šo grupu īpaši neizdala. Sērs deg (bet diezgan slikti), ar zilu [[liesma|liesmu]], veidojot [[sēra dioksīds|sēra dioksīdu]]. Rūpnieciski nozīmīgākais sēra savienojums ir [[sērskābe]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Par puiku
| attēls                   = about a boy movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''About A Boy''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, drāma
| režisors                 =
* [[Pols Veics (režisors)|Pols Veics]]
* [[Kriss Veics]]
| producents               =
* [[Džeina Rozentāla]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Breds Epšteins]]
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         =
* Pols Veics
* Kriss Veics
* [[Pīters Hedžss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Grānts]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika                   =
* [[Bazils Palidueriss]]
* ''[[Badly Drawn Boy]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[TriBeCa Productions]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|4|26|Apvienotā Karaliste|2002|5|17|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/about-boy-2002|title=About A Boy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518123111/https://bbfc.co.uk/releases/about-boy-2002}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=aboutaboy.htm|title=About A Boy|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|130,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Par puiku''' ({{val|en|About A Boy}}) ir 2006. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz Nika Hornbija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisori un vieni no scenārija autoriem ir [[Pols Veics (režisors)|Pols Veics]] un [[Kriss Veics]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hjū Grānts]], [[Toni Kolete]], [[Reičela Vaisa]] un [[Nikolass Holts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|26||bez}} Lielbritānijā.

sentences:
{{citas nozīmes|pīļu ģinti|Netta (nozīmju atdalīšana)|Netta}}
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Red-crested.pochard.slimbridge.arp.jpg
|  att_nosaukums = [[Lielgalvis (putns)|Lielgalvis]] (''Netta rufina'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Aythyinae
| apakšdzimta_lv = Nirējpīļu apakšdzimta
| apakšdzimta_r=Nirējpīles
| ģints=Netta
| ģints_lv=Lielgalvji
|       binomial = Netta <small>([[Johann Jakob Kaup|Kaup]], 1829)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Lielgalvji, lielgalvju ģints''' (''Netta'') ir viena no [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') ģintīm, kas pieder [[nirējpīļu apakšdzimta]]i (''Aythyinae''). Lielgalvju ģintī ir 3 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ World Bird List: Screamers, ducks, geese & swans]</ref> Zinātniskais nosaukums ''Netta'' atvasināts no [[grieķu valoda]]s un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē "pīle".<ref>Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 269. {{ISBN|978-1-4081-2501-4}}.</ref> Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref>[https://books.google.lv/books?id=WBks7RRbHjQC&pg=PA198&lpg=PA198&dq=Netta+genus&source=bl&ots=TEvxup4249&sig=fySMSEapp7RnmT8PmVg3N3Vw30w&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwj10r290MTTAhVGkywKHYqfCHkQ6AEIXjAI#v=onepage&q=Netta%20genus&f=false Avian survivors: The History and Biogeography of Palearctic Birds]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22680348/0 IUCN: Netta rufina]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22680351/0 IUCN: Netta peposaca]</ref>

sentences:
{{Commonscat|Dallas Stars|Dalasas "Stars"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Pēterupe
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| image_shield           =
| shield_link            =
| shield_size            = 80px
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Saulkrastu novads]]
| subdivision_name2      = [[Saulkrasti]]
| established_title      =
| established_date       = 1823. gadā
| established_title2     = Apvienoja ar Neibādi
| established_date2      = 1933. gadā
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = <!-- iedzīvotāju gads -->
| population_footnotes   = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
| population_total       = <!-- iedzīvotāju skaits -->
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 15 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 24 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 10
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-2160 Saulkrasti
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Pēterupe''', agrāk '''Pēterkapella''' ({{val-de|Peterskapelle}}), ir [[Saulkrasti|Saulkrastu]] pilsētas centrālā daļa uz dienvidiem no [[Neibāde (Saulkrasti)|Neibādes]]. Atrodas starp [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] krastu un [[Rīga]]s—[[Skulte (Skultes pagasts)|Skulte]]s dzelzceļu (stacija [[Saulkrasti (stacija)|Saulkrasti]]).

sentences:
s skulptūra]]
'''Tieslietas''', arī '''tiesību sistēma''', ir [[tiesa|tiesu]] iestāžu sistēma, to darbību kopums. Tās nodrošina [[sabiedriskā kārtība|sabiedrisko kārtību]], nosaka [[ētika]]s normas. Lai to panāktu, ir nepieciešami [[likums|likumi]]. Ar tieslietām mēdz apzīmēt arī [[tiesību zinātne|tiesību zinātni]].<ref name="tezaurs"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pipas Lī privātā dzīve
 | oriģinālnos = ''The Private Lives of Pippa Lee''
 |      attēls = Private lives of pippa lee.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Rebeka Millere]]
 |  producents = [[Lemora Saivana]]
 |   scenārijs = Rebeka Millere
 |     aktieri =
* [[Robina Raita]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Marija Bello]]
* [[Monika Belluči]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Vinona Raidere]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Maikls Rohatains]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Media Films]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2009|2|9|Berlīnes filmu festivāls|2009|11|27|ASV|2009|12|4|Latvija|}}
 |      ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/private-lives-pippa-lee-2009|title=The Private Lives of Pippa Lee|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=privatelivesofpippalee.htm|title=The Private Lives of Pippa Lee (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pipas Lī privātā dzīve"''' ({{val|en|The Private Lives of Pippa Lee}}) ir 2009. gada romantiska drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Rebeka Millere]]. Galvenās lomas atveido [[Robina Raita]], [[Alans Ārkins]], [[Marija Bello]], [[Monika Belluči]], [[Bleika Laivlija]], [[Vinona Raidere]], [[Kiānu Rīvss]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|2|9||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 5
|lv = Pieci
}}
'''5''' ('''pieci''') ir [[pirmskaitlis]], kurš atrodas starp [[4 (skaitlis)|4]] un [[6 (skaitlis)|6]].

sentences:
kristāli]]
'''Biotehnoloģija''' ({{val-el|βίος}}, ''bios'' — 'dzīvība' + [[tehnoloģija]]) ir [[bioloģija]]s un [[tehnika]]s nozare, kas izmanto dabiskās bioloģiskās sistēmas (piemēram, [[mikroorganisms|mikroorganismus]]), lai ražotu bioloģiski nozīmīgas vielas. Biotehnoloģija arī izstrādā un pēta dzīvo [[šūna|šūnu]] un [[audi|audu]] audzēšanas un pavairošanas metodes. Biotehnoloģiju izmanto [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]], [[medicīna|medicīnā]], [[ķīmiska viela|ķīmisko vielu]] ražošanā, [[lopkopība|lopkopībā]] un citur.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Ēriks Andrē
 | vārds_orig              = ''Eric Andre''
 | attēls                  = Eric Andre (7440656420).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Andrē 2012. gada jūnijā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1983|4|4}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Florida|Bokaratona}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris, komiķis, raidījuma vadītājs
 | darbības gadi           = 2009—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Ēriks Semjuels Andrē''' ({{val|en|Eric Samuel André}}; dzimis 1983. gada 4. aprīlī Bokaratonā, [[Florida|Floridā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tvguide.com/celebrities/eric-andre/bio/288887|title=Eric Andre Biography|publisher=TV Guide|access-date=2012-07-12}}</ref> ir amerikāņu [[komiķis]], [[aktieris]] un televīzijas raidījuma vadītājs. Viņš ir televīzijas kanāla ''[[Adult Swim]]'' raidījuma ''The Eric Andre Show'' autors un vadītājs. Andrē pazīstams arī ar Maika lomas attēlojumu televīzijas kanāla [[FXX]] seriālā ''[[Man Seeking Woman]]''. Kā balss aktieris ieskaņojis filmās "[[Karalis Lauva (2019. gada filma)|Karalis Lauva]]" (2019), "[[Supersavienotie]]" (2021) un "[[Dziedi! 2]]" (2021). Ir viens no scenārija autoriem filmai "[[Jackass uz visiem laikiem]]" (2022).

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2500''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2500''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 754
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|6|14|SK}} 17:16 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-032A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2494]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2501]]''
}}
'''''Kosmos-2500''''' (''Космос-2500'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas palaists 2014. gada jūnijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 755. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 21.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhelms Reimerss
|     vārds_orig = ''Wilhelm Heinrich Martin Reimers''
|         attēls = Vilhelms Reimerss-1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Foto (1925)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Barta]], [[Prūsija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1934
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Heinrihs Martins Reimerss''' (''Wilhelm Heinrich Martin Reimers'', 1857—1934) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskais darbinieks, [[Rīga]]s [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais. [[Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja|Baltiešu-vācu  Nacionālās komitejas]] (''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') priekšsēdētājs (1918—1919).

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Denjels Libeskinds
|     vārds_orig = ''Daniel Libeskind''
|         attēls =Daniel Libeskind.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Lodza]], {{POL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = arhitekts
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
s ēka [[Jelgava|Jelgavā]].]]
.]]
'''Akadēmija''' ({{val|grc|Ἀκαδημία}}) ir tradicionāli lietots nosaukums akadēmiski ievirzītām augstākās izglītības iestādēm. Nosaukuma izcelsmi saista ar [[Platona akadēmija|Platona akadēmiju]], kas pastāvēja [[Atēnas|Atēnās]] no 387. gadu p.m.ē. līdz tās slēgšanai 529. gadā. [[Aristotelis]] ap 334. gadu Atēnās nodibināja savu filozofisko skolu, ko dēvēja par likeju jeb liceju.
[[Renesanse|Renesanses laikmetā]] 1459. gadā akadēmiju atjaunoja [[Florence|Florencē]], vēlāk šo nosaukumu sāka lietot arī citviet.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =109P/Swift-Tuttle
| image =
| caption = Perseīdu meteors (Svifta-Tatla komētas atlūza)
| discoverer =Lūiss Svifts
[[Horass Pernels Tatls]]
| discovered ={{Dat|1862|7|16}}
| designations = yes
| mp_name =1737 N1; 1737 II; 1862 O1;
1862 III; 1992 S2;
1992 XXVIII
| orbit_ref =
| epoch ={{Dat|1995|10|10|N}}(JD 2450000.5)
| aphelion =51.225 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =0.9595 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =26.092 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.9632
| period =133.28 [[Jūlija gads|a]]
| inclination =113.45°
}}
'''Svifta-Tatla komētu''' (oficiāli apzīmē '''109P/Swift-Tuttle''') neatkarīgi viens no otra atklāja [[Lūiss Svifts]] (''Lewis Swift'') {{Dat|1862|7|16}} un [[Horass Pernels Tatls]] (''Horace Parnell Tuttle'') {{Dat|1862|7|19}}.

sentences: '''Kāpurs''' ir daudzu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla agrīnā stadija. Kāpuri parasti mēdz būt tādiem dzīvniekiem, kas attīstās ar pārvēršanos jeb [[pārvēršanās|metamorfozi]] (būtisku uzbūves izmaiņu). Parasti kāpuriem nav attīstīta [[reproduktīvā sistēma]], tādēļ tie nespēj vairoties. Dažām dzīvnieku sugām [[dzimumdziedzeri]] var sākt funkcionēt jau kāpura stadijā — šādu parādību sauc par [[neotēnija|neotēniju]]. Pazīstams neotēniskais kāpurs ir [[aksolotls]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
, 1921)]]
'''Krievijas igauņi''' ([[Igauņu valoda|igauņu]]: ''Venemaa eestlased'') ir viena no mazākajām etniskajām grupām [[Krievija|Krievijā]]. Saskaņā ar 2020.–2021. gada Viskrievijas tautas skaitīšanas datiem igauņu skaits Krievijā bija 8093 cilvēki (0,005 % no kopējā iedzīvotāju skaita).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Apūlija
 | official_name           = ''Puglia''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Apulia.svg
 | image_shield            = Coat of Arms of Apulia.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Bari]]
 | largest_city            = Bari
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Apulia in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Apūlijas atrašanās vieta Itālijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 19540.9
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 3889843
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.regione.puglia.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-75
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Robačs
|     vārds_orig = ''Karl Robatsch''
|         attēls = Karl Robatsch 1961.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Kārlis Robačs 1961. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Klāgenfurte}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Klāgenfurte}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{AUT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
'''Salo''' var būt:
* [[Salo (Somija)]] — pilsēta Somijā;
* [[Salo (Itālija)]] — pilsēta Itālijā;
* [[somi|somu]] uzvārds. Personas ar uzvārdu Salo:
** [[Mika Salo]] — somu autosportists (dzimis 1960. gadā);
** [[Sami Salo]] — somu hokejists (dzimis 1974. gadā);
** [[Tomijs Salo]] — zviedru hokejists (dzimis 1971. gadā).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''One False Move''
| attēls                   = One false move.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Karls Frenklins]]
| producents               =
* [[Džese Bītons]]
* [[Bens Mairons]]
| scenārija autors         =
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Toms Epersons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* Billijs Bobs Torntons
* [[Sinda Viljamsa]]
* [[Maikls Bīčs]]
* [[Ērls Billingss]]
* [[Džims Meclers]]
| mūzika                   =
* [[Pīters Hejkoks]]
* [[Dereks Holts]]
* [[Terijs Plumeri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[I.R.S. Releasing]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1992|5|8|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993|title=One False Move|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513173347/https://www.bbfc.co.uk/releases/one-false-move-1993}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=onefalsemove.htm|title=One False Move|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''One False Move''''' ir 1992. gada kriminālfilma, kuras režisors ir [[Karls Frenklins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Sinda Viljamsa]], [[Maikls Bīčs]], [[Ērls Billingss]] un [[Džims Meclers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1992|5|8||bez}}.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kraslavas pagasts}}
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Krāslavas pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija jodīda kristālrežģis

Pulverveida kālija jodīds
|       citi nosaukumi = jodkālijs
|           CAS numurs = 7681-11-0
|      ķīmiskā formula = KI
|              molmasa = 166
|              blīvums = 3130
|  kušanas temperatūra = 954K (681 °C)
| viršanas temperatūra = 1603K (1330 °C)
| šķīdība ūdenī        = 128g/100ml (6 °C)
140g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija jodīds''' (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[jodūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā [[nātrija jodīds]]. Gaisa [[skābeklis|skābekļa]] iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Herringadultkils.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Clupeinae
| apakšdzimta_lv = Siļķu apakšdzimta
|          ģints = Clupea
|       ģints_lv = Siļķes
|           suga = Clupea harengus
|        suga_lv = Atlantijas siļķe
|       binomial = Clupea harengus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{Infobox planet
| name                     = Oberons
| alt_names                = Urāns IV
| adjectives               =
| pronounce                =
| image                    = [[File:Voyager 2 picture of Oberon.jpg|220px]]
| caption                  = ''Voyager 2'' uzņemts Oberona attēls
| discovery                =
| discoverer               = [[Viljams Heršels]]
| discovered               = {{dat|1787|1|11||bez}}<ref name="Herschel 1787" />
| semimajor                = 583 520 km<ref name="orbit" />
| eccentricity             = 0,0014<ref name="orbit" />
| period                   = 13,463234 d<ref name="orbit" />
| inclination              = 0,058° (līdz Urāna ekvatoram)<ref name="orbit" />
| physical_characteristics = yes
| mean_radius              = {{nowrap|761,4 ± 2.6}} km (0,1196 no Zemes rādiusa)<ref name="Thomas 1988" />
| surface_area             = {{nowrap|7 285 000}} km²
| volume                   = {{nowrap|1 849 000 000}} km³
| mass                     = {{nowrap|3,014 ± 0,075}}{{Esp|21}} [[Kilograms|kg]] (5,046{{Esp|−4}} no Zemes masas)<ref name="Jacobson Campbell et al. 1992" />
| density                  = {{nowrap|1,63 ± 0,05}} [[Grams|g]]/cm³<ref name="Jacobson Campbell et al. 1992" />
| surface_grav             = 0,348 m/s²
| escape_velocity          = 0,726 km/s
| rotation                 =
| albedo                   = 0,31 (ģeometriskais)
}}
'''Oberons''', arī '''Urāns IV''', ir [[Urāns (planēta)|Urāna]] planētas [[dabiskais pavadonis]]. Tas ir Urāna otrs lielākais un arī otrs masīvākais pavadonis, kā arī devītais masīvākais dabiskais pavadonis [[Saules sistēma|Saules sistēmā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
'''Šifs''' var būt:

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Tokelau
|    pilnais_valsts_nosaukums = Tokelau
|            valsts_nosaukums = Tokelau
|               karoga_attēls = Flag_of_Tokelau.svg
|            karoga_nosaukums = Jaunzēlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Badge of Tokelau.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Jaunzēlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = New_Zealand_on_the_globe_(Tokelau_special)_(small_islands_magnified)_(Polynesia_centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Atafu]] (neoficiālā)
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = [[Fakaofo]]
|              valsts_valodas = [[tokelaviešu valoda|tokelaviešu]], [[angļu valoda|angļu]], [[samoāņu valoda|samoāņu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Tokelau administrators|Administrators]]
|               valsts_galva2 = [[Džonatans Kings]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Tokelau valdības vadītājs|Valdības vadītājs]]
|               valsts_galva3 = [[Keli Hiano Kalolo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Jaunzēlande]]s teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Tokalau akts
|          neatkarības_datums = [[1948]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 10
|               platība_rangs = 228
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|          iedzīvotāju_skaits = 1411
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 237
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 141.1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 86
|                     IKP_PPP = $1,5 milj.
|                IKP_PPP_gads = 1993
|               IKP_PPP_rangs = 227
|          IKP_PPP_per_capita = $1035
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona = UTC
|                  utc_offset = +13
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .tk
|              tālsarunu_kods = 690
|                iso_kods_num = 772
|              iso_kods_alfa2 = TK
|              iso_kods_alfa3 = TKL
}}
'''Tokelau''' ir [[Jaunzēlande]]s teritorija [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidu daļā, kas aizņem trīs no četriem [[Tokelau salas|Tokelau salu]] atoliem: [[Atafu]], [[Fakaofo]] un [[Nukunonu]]. Salu kopējā platība ir 10 kvadrātkilometri un tajās dzīvo ap 1400 iedzīvotāju. Tokelau atrodas uz ziemeļiem no [[Kiribati]], uz austrumiem no [[Kuka Salas]], uz dienvidiem no [[Samoa]] un uz rietumiem no [[Tuvalu]].

sentences:
{{atsauces+}}
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{noformējums+}}
'''Vemšana''' ({{val|la|vomitus}}) ir sarežģīts [[kuņģis|kuņģa]] un [[zarna|zarnu]] motorikas akts, kurā tiek iztukšots kuņģis un daļēji arī [[divpadsmitpirkstu zarna]]. Retos gadījumos tiek atvemts arī [[tievā zarna|tievās zarnas]] vai pat [[resnā zarna|resnās zarnas]] saturs.

sentences: '''Microsoft divpunktu šifrēšana''' ({{val-en|Microsoft Point-to-Point Encryption}} jeb '''MPPE''') šifrē datus [[PPP|divpunktu protokolā (PPP)]] balstītos savienojumos vai [[PPTP|tunelēšanas divpunktu protokola]] (PPTP) virtuālā privātā tīkla (VPN) savienojumos. Tiek atbalstītas 128 bitu atslēgas (spēcīga), 56 bitu atslēgas un 40 bitu atslēgas (standarta) MPPE šifrēšanas metodes. MPPE nodrošina datu drošību PPTP savienojumam, kas ir starp VPN klientu un VPN serveri.

sentences: "'''Karaliskā uguņošanas mūzika'''" ir [[Svīta (mūzika)|svīta]], kuru sacerējis [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]. Svīta pirmo reizi tika atskaņota [[1749]]. gada 27. aprīlī [[Londona|Londonā]], kad notika svētki par godu [[Austrija]]s un [[Anglija]]s miera līgumam un [[Karš par Austrijas mantojumu|kara par Austrijas mantojumu]] beigām. Rakstot "Uguņošanas mūziku", komponistam bija jārēķinās ar [[troksnis|troksni]], ko radīs [[pirotehnika]], tāpēc sākotnēji svītas izpildīšanas [[orķestris|orķestra]] sastāvā tika iekļautas 24 [[oboja]]s, [[baroks|baroka]] orķestrim raksturīgo trīs vietā. Kopā šajā orķestrī bija 24 obojas, 12 [[fagots|fagoti]], 9 [[trompete]]s, 9 [[mežrags|mežragi]], 3 pāri [[Timpāni|timpānu]], [[kontrafagots]] un vēl viens [[sitaminstrumenti|sitaminstruments]]. Svītas pirmās atskaņošanas laikā uz skatuves nokrita dažas [[petarde]]s, kas izraisīja ugunsgrēku. Par spīti ugunij, Hendelis turpināja diriģēt orķestri. Vēlāk skaņdarbs tika pārrakstīts tradicionālam baroka orķestra sastāvam, lai uzstātos [[Faundlingas slimnīca|Faundlingas slimnīcā]]. Šajā orķestrī [[vijole]]s spēlēja oboju daļas, [[Čells|čelli]] fagotu daļas, kā arī notika citas izmaiņas orķestra sastāvā.

sentences:
[[Kategorija:Mežaparks]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mežaparks]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|             attēls = Calidris-canutus.jpg
|             valsts = Animalia
|          valsts_lv = Dzīvnieki
|               tips = Chordata
|            tips_lv = Hordaiņi
|              klase = Aves
|           klase_lv = Putni
|              kārta = Charadriiformes
|           kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|             dzimta = Scolopacidae
|          dzimta_lv = Sloku dzimta
|              ģints = Calidris
|           ģints_lv = Šņibīši
|               suga = C. canutus
|            suga_lv = Lielais šņibītis
| binomial_authority = ([[Carl Linnaeus|Linnaeus]], [[10th edition of Systema Naturae|1758]])
|           sinonīmi = ''Tringa canutus''
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Genciānu rinda|attēls=Centaurium tenuiflorum flower6 CAN (15784193938).jpg|binomial=Centaurium|ģints_lv=Augstiņi|ģints=Centaurium|dzimta_lv=Genciānu dzimta|dzimta=Gentianaceae|rinda=Gentianales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=<i>Centaurium tenuiflorum</i>}}'''Augstiņi''' (''Centaurium'') ir augu ģints [[Genciānu rinda|genciānu rindā]] un [[Genciānu dzimta|genciānu dzimtā]], kurā ietilpst aptuveni 20 [[Lakstaugs|lakstaugu]] sugu. Šī ģints ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. Ģints savu latīnisko nosaukumu "Centaurium" ir ieguvusi par godu [[sengrieķu mitoloģija]]s tēlam — [[Kentaurs|kentauram]] [[Hīrons|Hīronam]], kurš ir pazīstams ar savām teicamajām zināšanām par [[Ārstniecības augi|ārstnieciskajiem augiem]].

sentences: '''Amulas svīta (D3aml)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|frānas stāva]] [[amulas horizonts|amulas horizonta]] [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta valsts dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Dienvidrietumos tā iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā, kur to [[Fācija|faciāli]] nomaina karbonātiskāka [[pakrojas svīta]]. Ar amulas svītu Latvijā nobeidzas frānas stāvs.

sentences: '''Silīcija nitrīds''' (Si3N4) ir cieta kristāliska viela, tas ir neoksīdu keramikas materiāls. To iegūst tiešā reakcijā starp [[silīcijs|silīciju]] un [[slāpeklis|slāpekli]] (vai [[amonjaks|amonjaku]]). Silīcija nitrīda keramikai ir relatīvi laba triecienizturība. No silīcija nitrīda izgatavo [[atomspēku mikroskops|atomspēku mikroskopu]] konsoles (''cantilever''). Ir bijuši mēģinājumi silīcija nitrīda detaļas izmantot iekšdedzes dzinējiem, jo keramikai ir daudz labāka karstumizturība nekā [[metāls|metāliem]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| vārds = Josifs Brodskis
| vārds_orig = ''Иосиф Александрович Бродский''
| attēls = Joseph Brodsky 1988.jpg
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1940
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 24
| dz_vieta = [[Ļeņingrada|Ļeņingradā]], {{USSR}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1996
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 28
| m_vieta = [[Ņujorka|Ņujorkā]], {{USA}}
| pilsonība = {{USSR}} (1940—1972)
[[Bezvalstnieki|apatrīds]] (1972—1977)
{{USA}} (1977—1996)
| rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[angļu valoda|angļu]]
| periods = [[1956]]—[[1996]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] ([[1987]])
| piezīmes =
| kategorijas =
| nodarbošanās = dzejnieks, esejists, dramaturgs, tulkotājs, pasniedzējs
| tautība = [[ebrejs]]
| paraksts = Iosif_Brodsky_signature.jpg
| žanri = [[dzeja]]
}}

sentences:
[[File:Graffiti Tel Aviv, Khayim Ben Atar St - zoom.jpg|thumb|upright=1.3|[[Klubs 27 grafiti Telavivā]] attēloti daži pazīstamākie kluba biedri. No kreisās uz labo: [[Braiens Džonss]], [[Džimijs Hendrikss]], [[Dženisa Džoplina]], [[Džims Morisons]], [[Žans Mišels Baskija]], [[Kurts Kobeins]], un [[Eimija Vainhausa]].<ref name="Forward">{{Citation|last=Peterson|first=Sydney|title=12 Must-See Works Of Israeli Street Art|date=March 8, 2017 |url=https://forward.com/slideshow/365364/12-must-see-works-of-israeli-street-art/#slide-9|publisher=Forward Magazine|access-date=October 1, 2017}}</ref>]]
'''Klubs 27''' ir neoficiāls saraksts ar [[slavenība|slavenībām]], galvenokārt [[aktieris|aktieriem]], [[mūziķis|mūziķiem]] un [[mākslinieks|māksliniekiem]], kuri miruši 27 gadu vecumā. Šāds saraksts izveidojies tāpēc, ka daudzas slavenības pāragri mūžībā aizgājušas tieši šajā vecumā. Tā kā šis uzskaitījums nav oficiāls, tad personas netiek arī oficiāli iekļautas sarakstā. Plašsaziņas līdzekļos “Klubs 27” pirmo reizi parādījās 1994. gadā pēc [[Kurts Kobeins|Kurta Kobeina]] nāves.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Spilve]]
[[Kategorija:Spilve]]

sentences:
pilsētā [[Eniva (pilsēta)|Eniva]] (2012. gads)]]
'''Ledus adatas''' ir cieti [[nokrišņi]] sīku [[ledus]] kristāliņu veidā, kuri lēni lido gaisā. Tie veidojas temperatūrā, kas zemāka par −10, −15 °C. Dienā tie spīd [[Saule]]s, bet naktī — ielas apgaismojuma vai prožektoru gaismā. Bieži šīs adatas veido [[Saules stabs|spīdošus stabus]], kuri iet no elektrības stabiem uz augšu. Novērojami skaidrā laikā. Parasti ledus adatas izkrīt no [[spalvmākoņi]]em un [[spalvu slāņmākoņi]]em.

sentences: '''Ramšteinas katastrofa''' ir otra traģiskākā aviošova katastrofa, nākamā pēc [[Skņilovas katastrofa]]s 2002. gadā.<ref>[http://archives.cnn.com/2002/WORLD/europe/07/28/ukraine.detained/index.html 4 held over worst air show crash] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130403145420/http://archives.cnn.com/2002/WORLD/europe/07/28/ukraine.detained/index.html |date={{dat|2013|04|03||bez}} }}, CNN World</ref>

sentences: '''Saldējums''' ir uzputots un saldēts pārtikas produkts, ko pamatā gatavo no [[piens|piena]], [[saldais krējums|saldā krējuma]], kā arī [[augļi|augļu]] un [[ogas|ogu]] [[sula]]s vai [[biezenis|biezeņa]]. Kā piedevas saldējumam var pievienot dažādas [[garšvielas]], svaigus vai žāvētus augļus, [[rieksti|riekstus]], [[olas]], [[olu pulveris|olu pulveri]], [[kafija|kafiju]], [[kakao]], [[šokolāde|šokolādi]], [[iesals|iesalu]], [[vanilīns|vanilīnu]], [[kanēlis|kanēli]], [[citronskābe|citronskābi]] u.c. Lai saldējumam būtu viendabīga konsistence un ražošanas laikā neveidotos lieli [[ledus]] kristāli, tiem pievieno [[stabilizatori|stabilizatorus]], no kuriem izplatītākie ir [[agars]], [[algināti]], [[karagenīns]], [[želatīns]], [[ciete]] un [[nātrija kazeināts|nātrija kazeināti]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:96 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=92.—94 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:96 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Fakaofo
|attēls              = Fakaofo village square 20070716.jpg
|attēla paraksts     = Fakaofo ciema centrālais laukums
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Tokelau#Okeānija
|reljefa_karte       = jā
|vietējais nosaukums = ''Fakaofo''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|latd= 9|latm= 22|lats= |latNS= S
|longd= 171|longm= 13|longs= |longEW= W
|arhipelāgs          = [[Tokelau]]
|salu skaits         = 49
|galvenās salas      =
|platība             = 3
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|valsts              = Tokelau
|iedzīvotāji      = 483
|iedzīvotāju gads = 2016
|blīvums          = 161
|valsts ciems     = Fale
|pamatiedzīvotāji = [[tokelavieši]]
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Fakaofo''' ({{val|tkl|Fakaofo}}) ir viens no trijiem [[Tokelau]] teritoriju veidojošajiem atoliem [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Izvietojies teritorijas dienvidaustrumos 60 km no rietumos esošā [[Nukunonu]] atola. Atola kopējā platība ir ap 45 km², tajā ir 49 saliņas ar kopējo sauszemes platību ap 3 km². Apdzīvotas ir divas saliņas atola rietumos — Fale, kas ir atola lielākā un senākā apdzīvotā vieta, kā arī Fenuafala (ciems dibināts 1960. gadā), kur atrodas slimnīca, skola un Tokelau telekomunikāciju operators ''Teletok''.<ref>[https://www.tokelau.org.nz/About+Us/Villages.html Government of Tokelau. Villages]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{coord|51.511549|N|0.112922|W|display=title|type:landmark}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''British American Tobacco''
| native_name      =
| logo             = British American Tobacco logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = British_American_Tobacco_Headquarters.jpg
| image_size       =
| image_caption    = Uzņēmuma galvenā mītne Londonā
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1902. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Londona]]
| location_country = {{GBR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = tabakas izstrādājumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.bat.com/
| footnotes        =
| intl             =
}}
{{VietasKarte | Londona
| width =
| float = right
| caption = British American Tobacco galvenā mītne Londonā
| label = British American Tobacco
| lat_deg = 51.511549 | lat_dir = N
| lon_deg = 0.112922 | lon_dir = W
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Rūta Kazāka
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{noformējums+}}
'''Perpendikuls''' ir perpendikulārs [[nogrieznis]], kas no kāda punkta novilkts pret [[Taisne|taisni]], un kuras atrodas tā galapunkts.<ref name=":0">Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 357. lpp.</ref> Perpendikuls ir īsākais [[attālums]] no punkta vai taisnes līdz taisnei. Perpendikulāru nogriezni, kas no punkta novilkts pret taisni un kuru viens galapunkts atrodas uz šīs taisnes, sauc par perpendikulu no punkta pret taisni.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 66. lpp.</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Hailuoto
|attēls              = Hailuoto_Marjaniemi.jpg
|attēla paraksts     = Bāka un loču stacija Hailuoto salā
|attēla izmērs       =
| map_type    = Somija#Baltijas jūra#Eiropa
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Baltijas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=65.016667|latNS=N
|longd=24.716667|longEW=E
|platība             = 200,53
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Somija
|valsts adm vienības tips  = Mākunta
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļpohjanmā]]
|iedzīvotāji         = 958
|iedzīvotāju gads    = 2020
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

'''Hailuoto''' ({{val|fi|Hailuoto}}, {{val|sv|Karlö}}) ir [[Somija]]s sala [[Botnijas līcis|Botnijas līcī]]. Atrodas 53 kilometrus uz rietumiem no [[Oulu]]. Tāpat kā Botnijas līča pretējā, Zviedrijas krastā, piemēram, [[Augstais krasts|Augstā krasta]] reģionā, salā spēcīgi [[izostāzija]]s procesi — zemes slāņa celšanās pēc ledus vairoga pazušanas beidzoties [[ledus laikmets|ledus laikmetam]]. Sala parādījusies no ūdens apmēram pirms 1700 gadiem, bet divas galvenās salas savienojušās tikai pirms diviem gadsimtiem. Sala apdzīvota no 12. gadsimta. Ziemas apstākļos to ar kontinentu savieno [[ledus ceļš]].

sentences: '''Maņa''' ir spēja uztvert iekšējās un ārējās vides kairinājumus un tos izvērtēt. Maņas nodrošina apkārtējās vides [[uztvere|uztveri]]. Izšķir piecas pamata maņas — [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[oža|ožu]], [[garša|garšu]] un [[tauste|tausti]]. Redzes, dzirdes un ožas orgāni kairinājumu uztver no [[attālums|attāluma]], bet garšas un taustes orgāni — tiešā kontaktā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = Монгол улс
''Mongol uls''

''Mongγol ulus''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Mongolijas Valsts
|           valsts_nosaukums =
|           karoga_nosaukums = Mongolijas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Mongolia.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Mongolijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 80px
|             ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mongolia.svg
|              kartes_attēls = Mongolia (orthographic projection).svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = ''[[Mongolijas valsts himna|Монгол улсын төрийн дуулал]]''
|             valsts_valodas = [[mongoļu valoda]]
|            etniskās_grupas = 95,35% mongoļi
3,86% kazahi
0,8% citi<ref>[http://www.toollogo2010.mn/doc/Main%20results_20110615_to%20EZBH_for%20print.pdf Mongolia National Census 2010 Provision Results. National Statistical Office of Mongolia] (in Mongolian.)</ref>
|etniskās_grupas_year          = 2010
|              galvaspilsēta = [[Ulanbatora]]
|latd=47|latm=55|latNS=N|longd=106|longm=53|longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Prezidentāla republika
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva = [[Hurelsuhs Uhnāgīns]]
|              valsts_galva2 = [[Ojūnerdene Luvsannamsrains]]
|              platība_rangs = 19.
|                platība_km2 = 1 564 115,75
|             procenti_ūdens = 0,43<ref>[http://www.e-gazar.mn/index.php?option=com_content&view=article&catid=31%3A2008-10-21-08-45-23&id=163%3A-2007-&Itemid=58 Official landuse balanse data (2007)]{{Dead link|date=May 2010}}</ref>
|         iedzīvotāju_skaits =
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 140.
|population_census        = {{sk|2854685}}<ref name="Census 2010">{{Tīmekļa atsauce|author=Date: |url=http://www.toollogo2010.mn/doc/NSO_F-06-10-1.pdf |title=Mongolia National Census 2010 Preliminary Results |publisher=National Statistical Office of Mongolia |date=2011-06-13 |accessdate=2011-06-14}}</ref>
|population_census_year   = 2010
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 1,76
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 236.
|               IKP_PPP_gads = 2011
|                    IKP_PPP = $13 264 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=83&pr.y=19&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=948&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Mongolia|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2012-04-19}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $4743<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|GDP_nominal              = $8,506 miljardi<ref name=imf2/>
|GDP_nominal_year         = 2019
|GDP_nominal_per_capita   = $3042<ref name=imf2/>
|                   HDI_gads = 2019
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,737<ref name="HDI-2011">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Tables.pdf|title=Human Development Report 2011|year=2011|publisher=United Nations|accessdate=27 January 2012}}</ref>
|                  HDI_rangs = 99.
|             HDI_kategorija = vidējs
|                       Gini = 33,0<ref name="wb-gini">{{Tīmekļa atsauce |url=http://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI/ |title=Gini Index |publisher=World Bank |accessdate=2 March 2011}}</ref>
|                  Gini_gads = 2005
|            Gini_kategorija = vidējs
|       neatkarības_iegūšana = Izveidošanās
|      neatkarības_notikums3 = Neatkarība no [[Cjinu dinastija]]s
|        neatkarības_datums3 = {{dat|1911|12|29||bez}}
|        neatkarības_datums4 =
|                     valūta = [[Tugriks]]
|               valūtas_kods = MNT
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +7 līdz +8<ref>{{Tīmekļa atsauce| last =| first =| authorlink =| coauthors =| title =Mongolia Standard Time is GMT (UTC) +8, some areas of Mongolia use GMT (UTC) + 7| work =| publisher =| date =Time Temperature.com| url =http://www.timetemperature.com/asia/mongolia_laika_zona.shtml| doi =| accessdate =2007-09-30}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | last = | first = | authorlink = | coauthors = | title =The Mongolian government has chosen not to move to Summer Time | work = | publisher = | date =World Time Zone.com | url =http://www.worldtimezone.com/dst_news/dst_news_mongolia01.html | doi = | accessdate =2007-09-30}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.statoids.com/tmn.html|title=Mongolian Time Zones|accessdate=2011-05-20}}</ref>
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|                     domēns = [[.mn]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 976
}}
'''Mongolija''', oficiāli '''Mongolijas Valsts''' ([[Mongoļu valoda|mongoļu]]: ''Монгол Улс''), ir [[valsts]] centrālajā un Austrumāzijā, robežojas ar [[Krievija|Krievijas Federāciju]] un [[Ķīna|Ķīnas Tautas Republiku]]. Prezidentāla republika, prezidentu ievēl vispārējās vēlēšanās uz 4 gadiem. Iedzīvotāji: [[mongoļi]], [[kazahi]], [[burjati]], [[krievi]], [[ķīnieši]] u.c. Dominējošā reliģija — [[budisms]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Aizkuņģa dziedzeris |
  Latin        = Pancreas |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = illu_pancreas_duodenum.jpg  |
  Caption      = 1: Aizkuņģa dziedzera galva
2: Kāšveida izaugums
3: Ierobs
4: Dziedzera ķermenis
5: Priekšējā virsma
6: Apakšējā virsma
7: Augšējā mala
8: Priekšējā mala
9: Apakšējā mala
10: Taukplēves paugurs
11: Aste
12: [[Divpadsmitpirkstu zarna]]|
  Image2       = |
  Caption2     =  |
  Precursor    = [[pancreatic bud]]s |
  System       = |
  Artery       = [[inferior pancreaticoduodenal artery]], [[superior pancreaticoduodenal artery]], [[splenic artery]] |
  Vein         = [[pancreaticoduodenal veins]], [[pancreatic veins]] |
  Nerve        = [[pancreatic plexus]], [[celiac ganglia]], [[vagus]]<ref>{{GeorgiaPhysiology|6/6ch2/s6ch2_30}}</ref> |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  =  |
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pīters Normens
 |      vārds_orig = ''Peter Norman''
 |          attēls = Carlos-Smith.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Pīters Normens (pa kreisi) {{oss|V=1968|L=ģ}} laikā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1942|6|15}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2006|10|3|1942|6|15}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |         tautība = Austrālietis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1968}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Pīters Džordžs Normens''' ({{val|en|Peter George Norman}}; dzimis {{dat|1942|6|15}}, miris {{dat|2006|10|3}}) bija austrāliešu [[vieglatlēts]].

sentences:
{{automātiskais tulkojums}}
s faunas shēma - visas tās dzīvnieku [[suga]]s uzsvērtas kastē.]]
'''Fauna''' ir [[dzīvnieku valsts]], kādā konkrētā [[reģions|reģionā]] vai [[laiks|laikā]]. Atbilstošais [[termins]] [[augi]]em ir '''''[[flora]]'''''.
[[Zooloģija|Zoologi]] un [[paleontoloģija|paleontologi]] terminu ''fauna'' izmanto, kad specifiskā laikā vai vietā atrod tai atbilstošas dzīvnieku sugas, piemēram, "[[Sonoras tuksnesis|Sonoras tuksneša]] fauna".
Paleontologi dažbrīd piemin faunas stāvu dabisko secību, ko nosaka pēc [[klintis|klinšu]] stāviem, viens faunas stāvs sastāv no līdzīgām klinšu [[fosilijas|fosilijām]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Santodomingo
 | official_name            = ''Santo Domingo''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Santo Domingo montage.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Escudo del Municipio Santo Domingo.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 65
 | pushpin_map              = Dominikāna#Karību jūra#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{DOM}}
 | subdivision_name1        = Nacionālais distrikts
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1496
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 101.44
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 2696.69
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 965040
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2908607
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = AST
 | utc_offset               = -4
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 28| lats = | latNS = N
 | longd = 69 | longm = 57| longs = | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 14
 | website                  = {{url|http://adn.gob.do/}}
 | footnotes                =
}}
'''Santodomingo''' ({{val|es|Santo Domingo}}) ir [[Dominikāna]]s lielākā pilsēta un [[galvaspilsēta]]. Santodomingo ir senākā vēl joprojām pastāvošā pilsēta, kuru [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] dibināja eiropieši. Pilsēta atrodas [[Haiti (sala)|Haiti]] salas dienvidaustrumu krastā pie [[Osama]]s upes. 1990. gadā Santodomingo vecpilsēta tika iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojumu]] sarakstā. Santodomingo 1496. gadā dibināja [[Kristofors Kolumbs|Kristofora Kolumba]] brālis [[Bartolomejs Kolumbs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
'''Augstie gubumākoņi''' ''Altocumulus'' (Ac) ir tipiski siltās sezonas [[mākoņi]]. Tie izskatās kā mazas kaudzītes augstu debesīs. Tie pēc izmēra ir mazāki par parastajiem gubumākoņiem. Dažreiz šie mākoņi sasniedz lielu gubumākoņu stadiju. Tie atrodas 2400—6100 m augstumā. Augstie gubumākoņi parasti veidojas silto [[gaiss|gaisa]] masu pacelšanās dēļ, kā arī ja tuvojas [[aukstā fronte]], kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc augsto gubumākoņu esamība [[vasara]]s rītā bieži vien vēsta par to, ka drīz būs [[pērkona negaiss]], [[lietusgāze]] vai arī kādas citas [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņas.
== Attēli ==
<gallery>
image:Wea00039 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
Image:Mackerelskylincolnshire.jpg
image:Virga 05.jpg|Altocumulus virga
Image:Markeral-Bold2-Color.jpg
</gallery>

sentences:
{{Infobox flag
|Name = Skotijas
|Article =
|Nickname =
|Image = Flag of Scotland.svg
|Use = 111000
|Symbol =
|Proportion = 3:5
|Adoption = 16. gadsimts<ref name='Bartram'>{{publikācijas atsauce| first=Graham | last=Bartram| contribution=The Story of Scotland's Flags| title=Proceedings of The XIX The XIX International Congress of Vexillology| editor-first=| editor-last=| editors=| publisher=Fédération internationale des associations vexillologiques| place=York, United Kingdom| pages=167–172| date=| year=2001 | contribution-url=http://www.flaginstitute.org/pdfs/Graham%20Bartram.pdf| format=PDF}}</ref>
|Design =
|Type = National
}}
'''Skotijas karogs''' ({{val-gd|Bratach na h-Alba}}, {{val-sco|Banner o Scotland}}), pazīstams arī kā '''Svētā Andreja krusts''', ir viens no [[Skotija]]s nacionālajiem [[karogs|simboliem]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bad Day at Black Rock''
| operators =
| attēls = Bad Day at Black Rock (1955 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, krimināldrāma
| režisors = [[Džons Stērdžiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Spensers Treisijs]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Anna Frānsisa]]
* [[Dīns Džegers]]
* [[Volters Brenans]]
* [[Džons Eriksons]]
* [[Ernests Borgnains]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika = [[Andrē Previns]]
| oriģinālnos = ''Bad Day at Black Rock''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1955|1|7}}
| ilgums = 81 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bad Day at Black Rock''''' ir 1955. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Vesterns|vesterna]] filma, kuras režisors ir [[Džons Stērdžiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Spensers Treisijs]], [[Roberts Raians]], [[Anna Frānsisa]], [[Dīns Džegers]], [[Volters Brenans]], [[Džons Eriksons]], [[Ernests Borgnains]] un [[Lī Mārvins]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| image_caption = Mariešu priesteri (''karti'')
| tauta = Marieši
| native_name = ''Марий-влак''
| skaits = ap 600 tk.
| vieta = [[Marijela]], {{RUS}}
| valoda = [[mariešu valoda]]<br />[[krievu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[pagānisms]]
| grupas =
| radi =
}}
'''Marieši''' ([[Mariešu valoda|mariešu]]: ''Марий-влак''), agrāk '''čeremisi''' (''çармăс, черемис'') ir [[somugri|somugru]] tauta, kas apdzīvo [[Krievijas Federācija]]s [[Marijela|Marijelas Republiku]] [[Pievolga]]s reģionā.

sentences: '''3233 Krišbarons''' ir galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]] ar [[Apriņķojuma periods|apriņķojuma periodu]] 1213,5699777 dienas (3,32 gadi). To atklāja [[Nikolajs Černihs]] ({{val-ru|Николай Степанович Черных}}) [[1977. gads|1977. gada]] [[9. septembris|9. septembrī]] Krimas Astronomiskajā observatorijā.<ref>[https://www.lu.lv/muzejs/notikumi/diena/notikums/e/atklats-asteroids-krisbarons-20220909// LU Muzejs]. Skatīts: 2023. gada 4. augustā</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ārpus aizdomām
| operators =
| attēls = Presumed Innocent.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = * [[Sidnijs Polaks]]
* [[Marks Rosenbergs]]
| scenārijs = * [[Frenks Pīrsons]]
* Alans Džejs Pakula
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Braiens Denehijs]]
* [[Rauls Hulija]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Pols Vinfīlds]]
* [[Grēta Skaki]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Presumed Innocent''
| studija = ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|7|25}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|221,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Presumed-Innocent#tab=summary|title=
Presumed Innocent |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ārpus aizdomām"''' ({{Val|en|Presumed Innocent}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Braiens Denehijs]], [[Rauls Hulija]], [[Bonija Bedelija]], [[Pons Vinfīlds]] un [[Grēta Skaki]]. Filma balstīta uz [[Skots Turovs|Skota Turova]] tāda paša nosaukuma 1987. gada romānu.

sentences: '''Zinātnieks''' (dažreiz saukts arī par '''pētnieku''') ir cilvēks, kurš ir akadēmiski izglītots lietpratējs kādā no [[zinātne]]s nozarēm. Zinātnieki parasti veic [[pētījums|pētījumus]], [[analīze|analizē]] dažādus procesus, veic [[atklājums|atklājumus]], [[eksperiments|eksperimentē]].

sentences: '''Auces vēsture''' aptver laiku no [[viduslaiki]]em līdz mūsdienām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Electrolux AB''
| logo             = Electrolux logo.svg
| imagesize        = 240px
| caption          =
| type             = Kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1919. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Stokholma]]
| location_country = {{SWE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = plaša patēriņa preces
| products         = [[sadzīves tehnika]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.electrolux.com electrolux.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dāvids Oistrahs
|     vārds_orig = ''Дави́д Фёдорович (Фи́шелевич) О́йстрах''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-23447-0001, Dresden, Konzert David Oistrach (crop).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Odesa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Amsterdama]], {{NED}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vijolnieks, altists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Lielais Artēziskais baseins''' ({{val|en|Great Artesian Basin}}) atrodas [[Austrālija|Austrālijā]]. Lielākais un dziļākais [[artēziskie ūdeņi|artēziskais baseins]] pasaulē — aizņem vairāk nekā 1,7 miljonus km{{sup|2}} (23% kontinenta). Lielākā daļa baseina atrodas [[Kvīnslenda|Kvīnslendā]], vēl aizņem daļu [[Jaundienvidvelsa]]s, [[Dienvidaustrālija]]s, [[Ziemeļu teritorija]]s. Ir vienīgais uzticamais [[saldūdens]] avots lielā daļā Austrālijas iekšienes.<ref name=fresh>{{cite web|last=Spanevello|first=M. D.|title=The phylogeny of prokaryotes associated with Australia's Great Artesian Basin|type=Ph.D.|chapter=|url=http://www120.secure.griffith.edu.au/rch/file/5daeafb1-3029-96de-12cd-2a83e20a19b4/1/02Whole.pdf|author=|date=November 2001|publisher=[[Griffith University]]|accessdate=20 September 2014|docket=|oclc=|format=PDF|archive-date={{dat|2014|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140924062257/https://www120.secure.griffith.edu.au/rch/file/5daeafb1-3029-96de-12cd-2a83e20a19b4/1/02Whole.pdf}}</ref> Tam ir liela ekonomikas un lauksaimniecības nozīme.<ref name="fresh" />

sentences: Par leņķa A '''kotangensu''' sauc taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] [[katete|piekatetes]] ''b'' attiecību pret pretkateti ''a''.

sentences: '''Liepājas Sarkanā Krusta slimnīca''' bija [[Liepāja]]s slimnīca Korsakēviča ielā 16 (tagadējā [[Sporta iela (Liepāja)|Sporta ielā]] 16), kas darbojās līdz 1940. gadam.

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Greitsmokimauntinsu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Fall at Oconaluftee Overlook.JPG
| photo_caption =
| map = ASV
| pushpin_relief = Usa edcp relief location map.png
| map_caption =
| location = [[Ziemeļkarolīna]] un [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| nearest_city = [[Čerokī]] un [[Getlinburga]]
| lat_d = 35 | lat_m = 41 | lat_s = 0 | lat_NS = N
| long_d = 83 | long_m = 32 | long_s = 0 | long_EW = W
| region = US
| coords_ref =
| area = 211 415 ha
| visitation_num = 9 354 695
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =
| governing_body =
| embedded1 = {{designation list | embed=yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_date = 1983 <small>(7. sesija)</small>
  | designation1_type = Dabas
  | designation1_criteria = VII, VIII, IX, X
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/259 259]
  | designation1_free1name = Valsts
  | designation1_free1value = {{USA}}
  | designation1_free2name = Reģions
  | designation1_free2value = Ziemeļamerika
  }}
}}
'''Greitsmokimauntinsu nacionālais parks''' ({{val|en|Great Smoky Mountains National Park}}) ir [[nacionālais parks]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas [[Tenesī]] un [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis ir apmeklētākais nacionālais parks ASV — 2013. gadā to apmeklēja vairāk nekā 9,3 miljoni cilvēku (nākamais apmeklētākais ir [[Lielais kanjons|Lielā kanjona]] nacionālais parks ar 4,5 miljoniem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://travel.nationalgeographic.com/travel/national-parks/most-visited-parks-photos/|title=Top 10 Most Visited Parks|publisher=Nationalgeographic.com|accessdate={{dat|2014|11|12||bez}}}}</ref> Aizņem 211 415 ha lielu platību, tajā atrodas dažas no [[Apalaču kalni|Apalaču kalnu]] augstākajām virsotnēm. Dibināts 1934. gadā, lai saglabātu pēdējo atlikušo lielas platības dienvidu cietkoksnes mežu ASV. 1976. gadā tas tika iekļauts [[UNESCO]] Starptautiskajā biosfēras rezervātu sarakstā, 1983. gadā — [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Fotoaparāta infokaste | camera_name = Canon EOS 50
  | image_name  =  EOS_50e.jpg
  | type = 35 mm [[spoguļkamera]]
  | lens_mount = Canon EF
  | focus = ''TTL Phase Detection'' [[autofokuss]] (3 zonu)
  | exposure = PASM autoekspozīcija<br />6 zonu eksponometrs
  | flash = Iebūvēta zibspuldze
  | frame-rate = Līdz 2.5 kadriem/sek.
  | dimensions = 153 x 105 x 71 mm, 595 g
}}

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Aknīstes rajons]]
[[Kategorija:Rubenes pagasts]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Dunavas pagasts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Marta Bārbale
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Murmastiene]], [[Barkavas pagasts]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|   nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Antonija un Alberts Bārbali
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Marta Bārbale''' (dzimusi {{dat|1933|2|8}}, mirusi {{dat|2003|8|5}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejniece un tulkotāja.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Klusais okeāns
|attēls            =
|platība           = 165 250 000
|platība_bez_jūrām =
|garums            = 15 500
|platums           = 19 800
|Max_dziļums       = 10 911
|Vid_dziļums       = 4 280
|tilpums           = 710
|sāļums            =
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Klusais okeāns''' ir pasaules lielākā [[ūdenstilpe]], kas klāj aptuveni trešo daļu [[Zeme]]s virsmas. Nosaukumu okeānam devis [[portugāļi|portugāļu]] jūrasbraucējs [[Fernāns Magelāns]] — pirmais eiropietis, kas šķērsoja okeānu. Okeāna nosaukums cēlies no tā, ka visu ceļu no [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] līdz [[Filipīnas|Filipīnām]] Magelāna ceļojums pagāja mierīgos laikapstākļos.

sentences: '''Mēness redzamā puse''' ir [[Mēness]] daļa, kas redzama no [[Zeme]]s.

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''skalārais reizinājums''' ir [[bināra operācija]], kas diviem [[vektors|vektoriem]] piekārto [[skalārs lielums|skalāru lielumu]] jeb skaitli, kas raksturo doto vektoru [[garums|garumu]] un [[leņķis|leņķi]] starp tiem, un nav atkarīgs no koordinātu sistēmas, kurā vektori uzdoti.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ježijs Levi
|     vārds_orig = ''Jerzy Lewi''
|         attēls = Jerzy Lewi.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1949
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Polija|Vroclava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Lunda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{POL}} <br />{{SWE}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Johann Friedrich von Medem''
|              attēls =Graf-Medem.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =Krievijas slepenpadomnieka un sūtņa Vašingtonā K.J.F. Mēdema portrets (1796). Autors Antons Grafs (''Graff'', 1736 - 1813)
|          dz_gads = 1763
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Mežotne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1838
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =[[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
Luīze Šarlote Manteifele-Cēge
|        dzīvesbiedrs =Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|   brāļi =
|          māsas =[[Elīza fon der Reke]]
[[Doroteja fon Mēdema]]
|               bērni =[[Pauls fon Mēdems]], [[Pēteris fon Mēdems]], [[Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems]]
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mērsraga pagasts
| karte             = Mērsraga pagasts location Latvia.svg
| ģerboņa_attēls    = Mērsraga pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mērsraga pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Mērsraga pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Mērsrags
| platība           = 109,0
| iedzīvotāji       = 1712<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |date={{dat|2016|10|20||bez}} }} Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.01.2016</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1712 / 109 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| teritorijas       =
| pakalpojumu_centri=
| mājaslapa         = www.mersrags.lv
}}

sentences: '''Novgorodas slaktiņš''' notika [[Veļikijnovgoroda|Novgorodas]] pilsētā [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā no [[1570]]. gada 9. janvāra līdz 12. februārim.

sentences: '''Sēklas pūslītis''' ({{val|la|glandulae vesiculosae}}) ir vīriešu pāra orgāns, kas atrodas aiz [[urīnpūslis|urīnpūšļa]]. Sēklas pūslīši ir nelielas sēklas krātuves, kas saistītas gan ar [[sēklas kanāliņi]]em, gan ar urīna izvadkanāla [[prostata]]s daļu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neprāta posts
| attēls                   = Havoc poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Havoc''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Barbara Kopla]]
| producents               =
* [[Džeks F. Mērfijs]]
* [[Džons Morisejs]]
* [[Stjuarts Hols]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Gegens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Bižū Filipsa]]
* [[Maiks Vogels]]
Bijou Phillips
Mike Vogel
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Media 8 Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|6|26|Minhenes festivāls|2005|11|29|ASV|}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/havoc-2005|title=Havoc|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2018|archive-date={{dat|2016|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160630111410/http://www.bbfc.co.uk/releases/havoc-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=havoc.htm|title=Havoc (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]371,000<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neprāta posts"''' ({{val|en|Havoc}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisore ir [[Barbara Kopla]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Bižū Filipsa]] un [[Maiks Vogels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|6|26||bez}} Minhenes festivālā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Beatriz at Dinner''
| operators =
| attēls = Beatriz at Dinner.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdijdrāma
| režisors = [[Migels Arteta]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Salma Hajeka]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Konija Britone]]
* [[Džejs Duplass]]
* [[Eimija Landekere]]
* [[Kloē Seviņī]]
* [[Deivids Varšovskis]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Beatriz at Dinner''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Killer Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Roadside Attractions''
* ''FilmNation Entertainment''
* ''Elevation Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 83 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1258325505/|title=Beatriz at Dinner |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Beatriz at Dinner''''' ir [[2017. gads kino|2017. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Migels Arteta]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Salma Hajeka]], [[Džons Litgovs]], [[Konija Britone]], [[Džejs Duplass]], [[EImija Landekere]], [[Kloē Seviņī]] un [[Deivids Varšovskis]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Gamovs
Džordžs Gamovs
|     vārds_orig = {{ubl|''Георгий Гамов''|''George Gamow''}}
|         attēls = Bragg lab1 1930 (cropped).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Odesa|td=Ukraina}}
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kolorādo|Boldera}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
{{vieta|Padomju Savienība}}
{{vieta|Amerikas Savienotās Valstis}} (kopš 1940. gada)
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[teorētiskā fizika]]|[[astrofizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Universitāte]] (tagad Sanktpēterburgas Valsts universitāte)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Havajas vulkānu nacionālais parks
| native_name         = ''Hawaiʻi Volcanoes National Park''
| iucn_category       = II
| photo               = Pāhoehoe and Aa flows at Hawaii.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         = 295
| photo2              = Hawaii Volcanoes National Park.gif
| photo2_alt          =
| photo2_caption      = Nacionālā parka karte
| photo2_width        =
| map_type            = Havajas
| map_caption         =
| map_relief          = yes
| map_size            = 305
| map_label           = Havajas vulkānu
{{nobr|nacionālais parks}}
| latd  =  19 | latm  = 23 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 155 | longm = 12 | longs =  | longEW = W
| type                =
* [[Nacionālais parks]]
* [[Biosfēras rezervāts]]
| location            = {{vieta|ASV|Havaju salas|Havajas}}
| nearest_city        = [[Hilo]]
| area                = 21 380 ha
| established         = {{dat|1914|8|1|N|bez}}
| visitation_num      = 1 693 005
| visitation_year     = 2014
| governing_body      = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = viii
|        designation1_date = 1987 (11. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/409 409]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Havajas vulkānu nacionālais parks''' ({{val|en|Hawaiʻi Volcanoes National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Havaja|Havajā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], pie salas dienvidaustrumu krasta.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Lennarta Meri Tallinas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Lennart Meri Tallinna lennujaam''
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Tallinn_airport.jpg
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = TLL
| ICAO                       = EETN
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Tallina#Igaunija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 59  | plat_m  = 24 | plat_s = 59 | plat_NS = N
| gar_d  = 24  | gar_m   = 47 | gar_s  = 57 | gar_EW  = E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = Starptautiskā / civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = [[Igaunija|Igaunijas valsts]]
| operators                  =
| apkalpo                    = [[Tallina]]
| atrasanas_vieta            = [[Tallina]]
| uzcelta                    = <!-- for military airports -->
| used                       = <!-- for military airports -->
| komandieris                = <!-- for military airports -->
| metric-elev                = Y
| elevation-f                = 131
| elevation-m                = 40
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{URL|http://www.tallinn-airport.ee/}}
| r1-number    = 08/26
| r1-length-m  = 3070
| r1-surface   = [[asfaltbetons]]
| pasazieru_skaits           = 2 221 615 (2016)
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''ARCNET''' ir pievienotais resursu [[datoru tīkls]], kas ir komunikāciju protokols [[Lokālais tīkls|lokālajiem tīkliem]]. ARCNET bija pirmā plaši pieejamā tīkla sistēma [[mikrodators|mikrodatoriem]]. Tas kļuva populārs 1980. gados biroja automatizācijas uzdevumu veikšanai. Vēlāk ARCNET tika piemērots iegultām sistēmām, kur noteiktas protokola funkcijas ir īpaši noderīgas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Realitātes deja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|558,636}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr3375452677/|title=
The Dance of Reality |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = * {{CHI}}
* {{FRA}}
| ilgums = 133 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2013|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs = ''[[Pathé]]''
| studija = * ''Caméra One''
* ''Le Soleil Films''
| operators =
| oriģinālnos = ''La danza de la realidad''
| mūzika = Adans Hodorovskis
| aktieri = * [[Brontiss Hodorovskis]]
* [[Adans Hodorovskis]]
* Heremiass Erskovitss
* Pamela Floresa
* Kristobals Hodorovskis
* Alehandro Hodorovskis
| scenārijs = Alehandro Hodorovskis
| producents = * Alehandro Hodorovskis
* [[Mišels Sedū]]
| režisors = [[Alehandro Hodorovskis]]
| žanrs = fantāzija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = TheDanceofReality.jpg
| imdb =
}}'''"Realitātes deja"''' ({{Val|es|La danza de la realidad}}) ir 2013. gada [[Čīle]]s un [[Francija]]s fantāzijas un drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Alehandro Hodorovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brontiss Hodorovskis]], [[Pamela Floresa]] un [[Heremaiss Erskovitss]]. "Realitātes deja" ir pirmā Hodorovska filma 23 gadu laikā.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2014/03/16/magazine/the-psychomagical-realism-of-alejandro-jodorowsky.html|title=The Psychomagical Realism of Alejandro Jodorowsky|work=The New York Times|access-date=2022-05-27|date=2014-03-14|last=Benson|first=Eric|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Zvīņainā anona
|         binomial = Annona squamosa
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|           attēls = Sugar apple on tree.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Zvīņainās anonas auglis
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Magnoliales
|         rinda_lv = Magnoliju rinda
|           dzimta = Annonaceae
|        dzimta_lv = Anonu dzimta
|            ģints = Annona
|         ģints_lv = Anonas
|             suga = A. squamosa
|          suga_lv = Zvīņainā anona
|         sinonīmi = {{ubl|''Annona asiatica'' L.|''Annona cinerea'' Dunal|''Guanabanus squamosus'' (L.) M.Gómez|''Xylopia glabra'' L.|''Annona forskahlii'' DC.}}
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Vidkuns Kvislings
| vārds_orģ           =Vidkun Quisling
| attēls              =Portrett av Vidkun Quisling i sivile klær, ukjent datering.jpg
| apraksts            =
| amats               =[[Norvēģijas premjerministrs]]
| term_sākums         =[[1942]]. gada [[1. februāris]]
| term_beigas         =[[1945]]. gada [[9. maijs]]
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| amats2              =[[Norvēģijas aizsardzības ministrs]]
| term_sākums2        =[[1931]]
| term_beigas2        =[[1933]]
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| dzim_dati           ={{dat|1887|07|18|N}}
| dzim_vieta          =[[Telemarka]], [[Norvēģija]]
| mir_dati            ={{dat|1945|10|24|N}}
| mir_vieta           =[[Oslo]], [[Norvēģija]]
| tautība             =[[norvēģi]]s
| partija             =[[Senterpartiet]]<br />[[Nasjonal Samling]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[karavīrs]], [[politiķis]]
| alma_mater          =
| reliģija            =[[luterānisms]]
| paraksts            =
}}
'''Vidkuns Kvislings''' ({{val|no|Vidkun Quisling}}; dzimis {{dat|1887|07|18}}, miris {{dat|1945|10|24}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[karaspēks|armijas]] virsnieks un [[politiķis]]. Pēc veiksmīgas karjeras armijā viņš iesaistījās politikā un no [[1931]]. līdz [[1933]]. gadam bija Norvēģijas aizsardzības ministrs. 1933. Kvislings izveidoja fašistisko ''[[Nasjonal Samling]]'' partiju. [[1940]]. gadā, pēc vācu iebrukuma Norvēģijā, Kvislings uz neilgu laiku kļuva par valsts vadītāju, tomēr pēc dažām dienām tika atstādināts. [[1942]]. gadā [[Trešais reihs|Trešā reiha]] okupācijas vara viņu piekrita iecelt par kolaboracionistu valdības vadītāju. Pēc Trešā reiha kapitulācijas Kvislingu arestēja, vēlāk tiesāja un atzina par vainīgu [[Valsts nodevība|valsts nodevībā]]. 1945. gada 24. oktobrī strēlnieku komanda Vidkunam Kvislingam izpildīja nāvessodu. Norvēģijā un ārpus tās Kvislinga vārds ir kļuvis par sinonīmu [[nodevība]]i, [[koloborācija]]i.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Vectilzzas pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Tilžas pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{citas nozīmes|tirdzniecības kompleksu|Spice (nozīmju atdalīšana)|Spice}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Spice
|logo               =
|logo izmērs        =
|attēls             = Spicenew.png
|attēla paraksts    =
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 55| lats = 47.3| latNS =N
|longd              = 24| longm = 02| longs = 10.54| longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Pleskodāle]]
|adrese           = [[Lielirbes iela]] 29
|atklāts          = {{dat|2001||}}
|rekonstrukcija   = {{dat|2005||}} (2. attīstības kārta)
{{dat|2006||}} (Modes aleja, [[Rimi|Rimi Hipermārkets]])
{{dat|2007||}} (Spice Home)
|īpašnieks        = SIA "Tirdzniecības centrs Pleskodāle"
|platība        = 77 600 m²
|tirdz platība  = 41 112 m²
|veikalu sk     = 162
|autostāvvieta  = 1291, 700 ēkā (kopā ar Spice Home)
|apmeklētāji    =
|apgrozījums    =
|autobuss     = [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]], [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22.]], [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]], [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]], [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]], [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]]
|trolejbuss   =
|tramvajs     =
|mājas lapa   = {{URL|www.spice.lv}}(Spice)
{{URL|www.spicehome.lv}}(Spice Home)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Золотистый хомячок.jpg
| att_nosaukums = [[Zeltainais kāmis]] (''Mesocricetus auratus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Myomorpha
| apakškārta_lv = Peļveidīgie
|    virsdzimta = Muroidea
| virsdzimta_lv = Peļu virsdzimta
|        dzimta = Cricetidae
|     dzimta_lv = Kāmju dzimta
|   apakšdzimta = Cricetinae
|apakšdzimta_lv = Kāmji
|      binomial = Cricetinae <small>([[Gotthelf Fischer von Waldheim|J. Fischer]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Cricetini'' (Fischer, 1817)
*''Cricetinorum'' (Fischer, 1817)
*''Cricetina'' (Gray, 1825)
*''Cricetinae'' (Murray, 1866)
*''Cricetidae'' (Rochebrune, 1883)
*''Criceti'' (Winge, 1887)
*''Cricetoidea'' (Thaler, 1966)
*''Ischymomyini'' (Topachevskii, 1992)
}}
'''Kāmji''', '''kāmju apakšdzimta''' (''Cricetinae'') ir viena no piecām [[kāmju dzimta]]s (''Cricetidae'') apakšdzimtām. Tā apvieno 19 kāmju [[suga]]s, kas tiek iedalītas 7 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Vispopulārākā un pazīstamākā suga ir [[zeltainais kāmis]] jeb Sīrijas kāmis (''Mesocricetus auratus''). No tā [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā tika izveidots domesticētais kāmis, kuram lieto tādu pašu nosaukumu.<ref>Barrie, Anmarie. 1995. Hamsters as a New Pet. T.F.H. Publications Inc., NJ {{ISBN|0-86622-610-9}}.</ref> Kāmjus plaši izmanto zinātniskajos pētījumos par [[vēzis (slimība)|vēzi]], infekcijas slimībām, [[hipotermija|hipotermiju]], kā arī [[zobi|zobu]] kariesa vai zobu materiālu pētījumos.<ref name=kam/>

sentences: '''Ķīnas laiks''' jeb '''Pekinas laiks''' (CST) ir viens no [[UTC+8]] [[laika josla]]s nosaukumiem. Oficiālo valsts standarta laiku sauc par [[Pekina]]s laiku [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnā]] un par Ķīnas standarta laiku (CST) starptautiskā līmenī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.timeanddate.com/time/zones/cst-china|title=CST – China Standard Time (Time Zone Abbreviation)|website=timeanddate.com}}</ref>

sentences:
{{starpviki+}}
'''Mehāniskās īpašības''' apraksta [[materiāls|materiāla]] izturēšanos mehānisku slodžu iedarbībā. [[Slodze]]s iedarbībā materiāls [[deformācija|deformējas]] un tajā rodas [[mehāniskais spriegums|spriegums]]. Mehāniskās īpašības raksturo materiālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] pretestību deformācijām un pretestību sagraušanai, tādēļ mācību disciplīnu, kurā apskata šo tēmu sauc par [[materiālu pretestība|materiālu pretestību]]. Mehānisko pārbaužu rezultātā iegūst mehānisko īpašību skaitliskās vērtības. Visas pārbaudes var iedalīt trīs grupās.<ref name="meh">Vērdiņš G., Dukulis I. Materiālu mācība: mācību līdzeklis. – Jelgava: LLU, 2008. –
240 lpp. {{ISBN|978-9984-784-74-8}}.</ref>
* statiskas gludu paraugu standartizētas pārbaudes stiepē, spiedē, liecē, cietības noteikšanā un dinamiskas pārbaudes stingrības noteikšanai;
* materiālu drošuma un ilgizturības pārbaude [[ekspluatācija]]s apstākļos;
* visas [[konstrukcija]]s stiprības noteikšana slogošanas apstākļos.<ref name="meh" />

sentences: '''Zelta Kanādas kļavas lapa''' ir [[Kanāda]]s zelta monēta. Kanāda kļuva par pirmo valsti, kurā tika uzsākta tīra zelta investīciju monētu emisija.{{nepieciešama atsauce}} Tās reversā attēlots Kanādas nacionālais simbols - [[Cukura kļava|kļavas lapa]], ir norādīts arī monētas svars un zelta [[raudze]] 999'9.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Friedrich Carl von Savigny''
| attēls =Savigny02.jpg
| att_izmērs =250px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1779
| dz_mēnesis =02
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(mūsdienās {{GER}})
| m_gads =1861
| m_mēnesis=10
| m_diena=25
| m_vieta =[[Berlīne]], [[Prūsija]]
(mūsdienās {{GER}})
| pilsonība =
| tautība =[[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Marburgas universitāte]], [[Berlīnes universitāte]]
| alma_mater =[[Marburgas universitāte]]
| zinātne =[[jurisprudence]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Vēsturiskā tiesību skola|vēsturiskās tiesību skolas]] pamatlicējs.
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Datorika''' ir zinātnes nozare, kas nodarbojas ar [[informācija]]s vākšanu, apstrādi un saglabāšanu.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #000099
| bg_color = #FFFF00
| nos = Erevānas "Alashkert"
| logo_links = FC Alashkert logo.png
| logo_izm = 220px
| pilns = ''Football Club Alashkert''
| iesauka =
| pilsēta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| līga = [[Armēnijas Premjerlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 4. vieta
| dib = 1990
| dib_mēn =
| dib_dat =
| dib_com =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās =
| stad = ''Alashkert'' stadions
| ietilp = 6850
| krāsas =
| īpašn =
| prez = {{flaga|Armēnija}} Bagrats Navojans
| menedžeris =
| tren = {{flaga|Armēnija}} Jegiše Melikjans
| kapteinis =
| mediji = {{URL|http://fcalashkert.am/}}
| sadarbojas =
| current =
| pattern_la1 = _alashkert17h
| pattern_b1 = _alashkert17h
| pattern_ra1 = _alashkert17h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _alashkert17h
| leftarm1 = FFFF4A
| body1 = FFFF4A
| rightarm1 = FFFF4A
| shorts1 = 000000
| socks1 = FFFF4A
| pattern_la2 =
| pattern_b2 =
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 =
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Nidovirales
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida vara(II) oksīds

__ [[varš|Cu]]2+      __ [[skābeklis|O]]2-
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326 °C
| viršanas temperatūra = 1026 °C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leo Frobeniuss
|     vārds_orig = Leo Frobenius
|         attēls = Bundesarchiv_Bild_183-R29255,_Leo_Frobenius.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1873
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Bigancolo]], [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
([[Pjemonta]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = etnoloģija
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Frankfurtes Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: lapā, izkrāsotā [[elektronu mikroskops|elektronu mikroskopa]] attēlā.]]

sentences: '''Puazeija likums''' ir [[Lamināra plūsma|lamināras plūsmas]] apraksts [[Cilindrs|cilindriskā]] caurulē, ja tiek ņemti vērā [[Viskozitāte|viskozie]] spēki. Likumu formulējis franču ārsts un fiziķis [[Žans-Leonārs-Marī Puazeijs|Ž. M. Puazeijs]] (''Jean-Leonard-Marie Poiseuille'').<ref>[http://www.akadterm.lv/term.php?term=Puazeija%20likums&list=Puazeija%20likums&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm. Puazeija likums]</ref> Kā formula tas pierakstās:

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Šite''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Krotonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=1020
|kušanas temperatūra=70 - 73 °C
|viršanas temperatūra=185 - 189 °C
}}
'''Krotonskābe''' (''trans''-2-butēnskābe, cietā krotonskābe, 3-metilakrilskābe, СН3−CH=СН–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Krotonskābe ir balti adatveida kristāli. Krotonskābes nosaukums radies no [[Indija|Indijā]] kultivēta [[eiforbiju dzimta]]s auga ''Croton tiglium'', no kura sēklu eļļas (krotoneļļas) tā iegūta. Krotonskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[izokrotonskābe]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvarca kristāliskā struktūra un kvarca stikla amorfā struktūra

Balto smilšu kāpa, sastāvoša galvenokārt no SiO2
|       citi nosaukumi = silīcija(IV) oksīds
silīcijskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7631-86-9
|      ķīmiskā formula = SiO2
|              molmasa = 60,1
|              blīvums = ~2600
|  kušanas temperatūra = 1650±75 °C
| viršanas temperatūra = 2230 °C
| šķīdība ūdenī        = normālos apstākļos praktiski nešķīst,
bet pie 500 °C šķīdība sasniedz 0,25%<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 448. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Silīcija dioksīds''' (SiO2) [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir cieta [[kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas ir [[silīcijskābe]]s [[anhidrīds]]. Dabā parasti silīcija dioksīds ir sastopams kristāliskā formā, kā [[kvarcs]]. Paaugstinātās temperatūrās var veidoties arī citas kristāliskās formas ([[tridimīts]]). Amorfā forma (kvarca stikls) ir kinētiski stabila. Silīcija dioksīds pieder pie [[polimērs|polimēru]] tipa savienojumiem ar koordinatīvo režģi (dažādos veidos savienojušies SiO4 [[tetraedrs|tetraedri]]), tāpēc tam raksturīga liela ķīmiskā stabilitāte un augsta kušanas temperatūra.

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Varakļānu rajons]]
[[Kategorija:Viļānu apriņķis]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Barkavas pagasts}}

sentences: '''Pergamas valsts''' ({{val|grc|Πέργαμον}}) bija [[Hellēnisms|hellēniska]] valsts [[Mazāzija]]s ziemeļrietumu daļā no 283. līdz 133. gadam pr.Kr. ar galvaspilsētu [[Pergama|Pergamu]]. Tā atdalījās no [[Senā Maķedonija|Maķedonijas]] pēc [[Lismahs|Lismaha]] nāves. Pergamas valsts pirmais valdnieks bija einuhs [[Fileters]]. [[Maķedonijas kari|Maķedonijas karu]] laikā Pergama slēdza savienību ar [[Senā Roma|Romu]].

sentences: '''Fatālisms''' (no {{val|la|fatalis}} — 'liktenīgs') — ticība iepriekš noteiktam, nenovēršamam liktenim, dieva gribai; fatālisms cilvēkus padara pasīvus un padevīgus. Fatālisms raksturīgs [[reliģija]]i un dažām ideāliskajām strāvām.

sentences: '''12. augusts''' ir gada 224. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (225. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 141 diena.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lūšupīte
| attēls            = Lūšupītes ieteka Stendē.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Lūšupītes ieteka [[Stende (upe)|Stendē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Valdgales pagasts|Valdgales pagasta]] DR
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Stende (upe)|Stende]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=51 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=19 | iet_gar_s=4 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 12
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 65,5
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Sēme (Lūšupītes pieteka)|Sēme]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Lūšupīte''' (vidustecē arī '''Lūžniekupe''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96919 |title=Informācija par objektu: Lūšupīte |accessdate={{dat|2016|11|5||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Stende (upe)|Stendes]] labā krasta pieteka<ref>{{USIK}}</ref> [[talsu novads|Talsu novada]] [[Ģibuļu pagasts|Ģibuļu]] un [[Valdgales pagasts|Valdgales]] pagastos. Sākas no grāvju sistēmas Valdgales pagasta dienvidrietumos uz dienvidiem no [[Gambija (ciems)|Gambijas]] ciema. Upes gultne visā garumā regulēta. Augštecē tek caur [[Kalnimantu dīķis|Kalnimantu]] un [[Struņķu dīķis|Struņķu]] dīķiem. Tālāk upe tek gar [[Lūžniekpurs|Lūžniekpuru]]. Ietek Stendē pie [[Iliņi]]em.

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Ronalds Goliašs
 | vārds_orig              = ''Ronald Golias''
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1929|5|4}}
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2005|9|27|1929|5|4}}
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktieris, komiķis
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Ronalds Goliašs''' ({{val-pt|Ronald Golias}}, {{dat|1929|05|04|N}} — {{dat|2005|09|27|N}}) bija [[Brazīlija|brazīliešu]] aktieris, komiķis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Jāuzlabo|Jāprecizē definīcija}}
'''Līklīnijas kustība''' ir [[kustība]] pa riņķa līniju, kuras [[trajektorija]] ir riņķa līnija.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Rodailenda
| native_name             = ''Rhode Island''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = The Breakers rear.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Vanderbilta celtā Breikersas pils Ņūportā
| image_flag              = Flag of Rhode Island.svg
| flag_size               = 100px
| image_seal              = Seal of Rhode Island (pre 2022).svg
| seal_size               = 100px
| nickname                = ''The Ocean State'', ''Little Rhody''
| motto                   = ''Hope'' ("Cerība")
| anthem                  =
| capital                 = [[Providensa]]
| largest_city            = [[Providensa]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Rhode Island in United States (zoom) (extra close) (US48).svg
| mapsize                 = 250px
| map_caption             = Rodailendas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{Karogs|ASV}}
| leader_party            =D
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =[[Dens Makijs]]
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3140
| area_land_km2           = 2704
| area_water_km2          = 436
| area_water_percent      = 13.9
| area_rank               =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1050292
| population_as_of        = 2012. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 90,16%
melnie — 7,07%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[Katoļticība|katoļi]] — 56%
[[Protestantisms|protestanti]] — 28%
nereliģiozi — 16%
| elevation_max_m         = [[Džerimotas paugurs]], 247
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{URL|http://www.ri.gov/}}
| blank_name              = Iestāšanās ASV
| blank_info              = {{dat|1790|5|29|N}}
| blank1_name             = Saīsinājumi
| blank1_info             = RI, US-RI
| footnotes               =
}}
'''Rodailendas štats''' ({{val|en|The State of Rhode Island}}), plašāk zināma kā '''Rodailenda''' (''Rhode Island''), ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV administratīvais iedalījums|štatiem]], kas atrodas [[Jaunanglija]]s reģionā. Mazākais štats Amerikas Savienotajās Valstīs. Rodailendas administratīvais centrs ir [[Providensa]].

sentences: [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]] '''Pitagora teorēma''' ir sakarība starp [[Taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] malu garumiem un tā [[hipotenūza]]s garumu: ja taisnleņķa trijstūra [[Katete|katešu]] garumi ir a un b, bet hipotenūzas garums ir c, tad a2+b2=c2. Pitagora teorēma skan šādi: Taisnleņķa trijstūrī hipotenūzas garuma kvadrāts vienāds ar abu katešu garumu kvadrātu summu.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
 gravīra "Džina šķērsiela", kas attēlo pārmērīgas [[džins (dzēriens)|džina]] lietošanas sekas]]
'''Alkoholisms''' ir [[slimība|slimīga tieksme]], kurai raksturīga bieža un nekontrolējama [[alkoholiskie dzērieni|alkohola]] lietošana. Alkoholisma gadījumā alkoholiskos dzērienus cilvēks lieto, neskatoties uz [[veselība]]s problēmām vai arī nepatīkamām sociālajām sekām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://medicine.lv/pme-raksts/?slug=alkoholisms_pme|title=ALKOHOLISMS|website=medicine.lv|access-date=2023-06-14|date=2012-04-02|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vīne
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Wien
| attēls            = Wien_01_Stadtpark_a.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vīne pie Vīnes Pilsētas parka
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vīnervalde]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] ([[Donavas kanāls]])
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=09 | sāk_plat_s=38 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=17 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=12 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=23 | iet_gar_s=04 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 34
| iztekas_augstums  = 540
| ietekas_augstums  = 155
| kritums           =
| caurtece          = 200
| gada_notece       =
| baseins           = 230
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Jelly cc11.jpg
| att_nosaukums =[[Jūras nātre]] ''[[Chrysaora quinquecirrha]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| apakštips =Medusozoa
| apakštips_lv=Medūzas
| binomial=Medusozoa <small>([[Petersen]], 1979)</small>
| iedalījums=
* [[Hidrozoji]] (''Hydrozoa'')
* [[Kubomedūzas]] (''Cubozoa'')
* [[Scifozoji]] (''Scyphozoa'')
* [[Stauromedūzas]] (''Staurozoa'')
}}
'''Medūzas''' (''Medusozoa'') ir [[dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu]] (''Cnidaria'') apakštips, kas apvieno 4 klases: [[hidrozoji|hidrozojus]] (''Hydrozoa'') ar 3000—3500 sugām,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/antho/anthomedusae.htm |title=Order Anthoathecata Cornelius, 1992 |access-date={{dat|2012|02|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120305234846/http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/antho/anthomedusae.htm |archivedate={{dat|2012|03|05||bez}} }}</ref><ref>[http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/lepto/leptomedusae.htm Order Leptothecata Cornelius, 1992]</ref> [[kubomedūzas]] (''Cubozoa'') ar apmēram 20 sugām, [[scifozoji|scifozojus]] (''Scyphozoa'') ar vairāk kā 200 sugām un [[stauromedūzas]] (''Staurozoa'') ar apmēram 50 sugām.<ref>Marques, A.C.; A. G. Collins (2004). "Cladistic analysis of Medusozoa and cnidarian evolution". Invertebrate Biology 123: 23–42. doi:10.1111/j.1744-7410.2004.tb00139.x</ref><ref name=kramp>Kramp, P.L. (1961). "Synopsis of the Medusae of the World". Journal of the Marine Biological Association of the United Kingdom 40: 1–469.</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Viļķenes pagasts
| karte             = Viļķenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Viļķenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Viļķenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = LVA Viļķenes pagasts flag.png
| karoga_nosaukums  = Viļķenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Viļķene
| platība           = 224,5
| iedzīvotāji       = 1282<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|07|15||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1282 / 224.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vilkene.lv
}}
'''Viļķenes pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā. Robežojas ar sava novada [[Pāles pagasts|Pāles]], [[Katvaru pagasts|Katvaru]], [[Limbažu pagasts|Limbažu]], [[Liepupes pagasts|Liepupes]] un [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem. Pagasta centrs ir [[Viļķene|Viļķenē]].

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums=Gajānas Universitāte<br />''The University of Guyana''
|attēla_nos=
|att_izm=
|att_apraksts=
|moto=
|dibin=[[1963. gads|1963. gadā]]
|valsts=Gajāna
|vieta=[[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtauna]]
|tips=
|dotācijas=
|rektors=
|pasniedz=
|studenti=
|publik=
|asociācijas=
|trangs=
|arangs=
|mlapa=https://www.uog.edu.gy/newsletters/applications-are-now-open-1/
|attēls=University_of_Guyana_Coat_of_Arms.svg
}}'''Gajānas Universitāte''' ({{val|en|The University of Guyana}}) ir augstākās izglītības iestāde un [[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtaunā]], [[Gajāna|Gajānas Kooperatīvās Republikas]] galvaspilsētā.

sentences:
[[File:Zangezi.jpg|thumb|[[Veļimirs Hļebņikovs|Veļimira Hļebņikova]] grāmta ''Zangezi'' (1922).]]
'''Zaums''' ({{val|ru|за́умь}}, arī {{val|ru|зау́мный язык}}) ir literārs paņēmiens, kad notiek atteikšanās no dažiem vai visiem dabiskas [[Valoda|valodas]] elementiem, tos aizstājot ar citiem elementiem vai konstrukcijām, kas konceptualizējami kā analoģiski valodas elementi.<ref>Литературная энциклопедия 1929—1939. — М.: 1987</ref> Zauma elementus izmantoja tādi krievu [[Dzejnieks|dzejnieki]] [[Futūrisms|futūristi]] kā [[Veļimirs Hļebņikovs]] un [[Aleksejs Kručonihs]]. Zaums nav jāsaprot kā atteikšanās no jēgas vispār (vai kā dažu [[Runas traucējumi|runas traucējumu]], piemēram, [[šizofāzija]]s, imitēšana): valodas elementu aizstāšana ļauj [[Autors|autoram]] piešķirt kādu nozīmi valodā trūkstošām skaņas sistēmām un [[Vārds|vārdu]] savienojumiem, bet lasītājam — šo (vai kādu citu) nozīmi uztvert. Taču precīzi formulēt zauma valodas konstrukcijās ietverto saturu ir grūti, bieži tas pat vispār nav iespējams, un tādēļ, kā uzskata šo paņēmienu izmantojošie autori, lasītāja saskarsmē ar zauma tekstu [[Emocijas|emocionāli]] [[Intuīcija|intuitīvā]] [[uztvere]] ņem virsroku pār [[Racionalitāte|racionālo]]. Tādēļ [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Filoloģija|filologs]] [[Džeralds Janečeks]] ({{val|en|Gerald Janeceek}}) zauma valodu uzskata par valodu ar nenoteiktām nozīmēm.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Dambjapurva ezers
| attēls       = Dambjapurva ezers Rīgā.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| plat_d=56 | plat_m=58 | plat_s=36 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=14 | gar_s=25 | gar_EW=E
| platība_ha   = 1,7
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 1,9
| Max_dziļums  = 3,1
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = <!-- tikai skatli -->
| izteka       =
}}
'''Dambjapurva ezers''' (arī '''Dambjezers''', '''Dampezers''') ir beznoteces [[ezers]] [[Rīga|Rīgā]], [[Šmerļa mežs|Šmerļa meža]] austrumu malā. Kādreiz ietekošā Gaiļupīte pa pazemes cauruli apvadīta apkārt ezeram pa austrumu pusi. Ieteka, tāpat kā izteka uz [[Strazdupīte (Rīga)|Strazdupīti]] aizbērtas. Ezera krasti lēzeni, zemi, dibens smilšains, dūņains. Ezera vidū ierīkota strūklaka. Peldvieta. Apkārt ezeram iekārtota pastaigu taka.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1855/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
[[Silūrs|silūra]] merģelī.]]
'''Merģelis''' ir mālains [[karbonāti]]sks [[nogulumiezis]], kas satur 50—75% [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] un 25—50% [[Sālsskābe|sālsskābē]] nešķīstošu atlikumu, ko veido [[silīcija dioksīds]], [[Alumīnija oksīds|alumīnija]], [[dzelzs oksīds|dzelzs]] u.c. [[oksīdi]]. Ja no karbonātiem sastāvā ir [[dolomīts]], tad iezi sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]] jeb [[domerīts|domerītu]]. Pretējā gadījumā tas ir kaļķa merģelis. Parastiem merģeļiem SiO2 attiecība pret pārējiem oksīdiem nepārsniedz vairāk kā četras reizes. Pretējā gadījumā tie ir attiecināmi pie silikātu grupas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Asmens: Trīsvienība
| attēls                   = Blade Trinity poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blade: Trinity''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = [[Stīvens Noringtons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Veslijs Snaips]]
* [[Dominiks Pursels]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Džesika Bīla]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Kalums Kīts Renī]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[New Line Cinema]]
| izplatītājs              = [[New Line Cinema]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|12|8|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blade-trinity-2004-1|title=Blade: Trinity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blade3.htm |title=Blade: Trinity (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|129 miljoni}}<ref name="BOM" />
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Asmens: Trīsvienība"''' ({{val|en|Blade: Trinity}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Noringtons]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai ir turpinājums 1998. gada filmai "[[Asmens (filma)|Asmens]]" un 2002. gada filmai "[[Asmens II]]".

sentences: '''Vulva''' ({{val|la|vulva}}) ir [[sieviete]]s ārējā jeb redzamā [[reproduktīvā sistēma|dzimumorgānu]] daļa. Šo terminu attiecina ne tikai uz sieviešu dzimumorgāniem, bet vispārēji arī uz citu [[zīdītāji|zīdītāju]] mātīšu dzimumorgāniem. Vulvu veido [[kaunuma lūpas]] (''labia'') un [[klitors]]. Cilvēku anatomijā, nevis dzīvnieku anatomijā, pie vulvas pieskaita arī [[maksts priekštelpa|maksts priekštelpu]] (''vestibulum vaginae''). [[Urīnizvadkanāls]] no [[urīnpūslis|urīnpūšļa]] noslēdzas vulvā, arī [[maksts]] savieno vulvu ar [[dzemde|dzemdi]]. Vulva ir dzimumorgāna zinātniskais nosaukums; bieži vien tā tiek saukta citādos vārdos, kas ir nepieklājīgi, rupji vai erotiski.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Nd)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-30
|ķīm_formula=(Nd,Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__
'''Rabdofans-(Nd)''' (no {{val|el|rhabdos}} — 'stienis' un ''phainesthai'' — 'šķist' tā raksturīgo spektra joslu dēļ) ir rets [[minerāls]], kas atsevišķi izdalīts [[1959]]. gadā. Vāji radioaktīvs — 1248 [[Bq]]/g.

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Citas nozīmes|efektivitāti ekonomikā|efektivitāte|efektivitāte}}
''' Efektivitāte''' ir [[rādītājs]] [[ekonomika|ekonomikā]], ar kura palīdzību mēra pakāpi, kādā [[sistēma]] vai tās sastāvdaļas sasniedz vēlamo rezultātu un izpilda savas funkcijas salīdzinājumā ar [[resurss|resursu]] patēriņu.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Šelda
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Schelde Antwerpen.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Šelda Antverpenē
  | karte             = Schelde Relief (de).png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = {{vieta|Francija|Gui}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NLD}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 350
  | iztekas_augstums  = 95
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | sāk_plat_d= 49| sāk_plat_m= 59| sāk_plat_s= 11| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 3| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 59| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 51| iet_plat_m= 25| iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 3| iet_gar_m= 32| iet_gar_s= 42| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
| pietekas          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lejasšeldas sāļie purvi (Schorren van de Beneden Schelde)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 420 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/327 327]
}}
}}
'''Šelda''', arī '''Shelda''' ({{val|nl|Schelde}}, {{val|vls|Schelde}}, {{val|la|Scaldis}}) jeb '''Esko''' ({{val|fr|Escaut}}, {{val|wa|Escô}}) ir upe, kas šķērso [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]].

sentences:
{{personas infokaste
|        attēls = Valentīne Lasmane pirms 1940.jpg
| att_nosaukums = Valentīne Lasmane pirms 1940. gada
|       dz_gads = 1916
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 16
|      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Poltavas guberņa|Kremenčuka|td=Ukraina}}
|        m_gads = 2018
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 3
|       m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|       tautība = [[latvieši|latviete]]
|  nodarbošanās = filoloģe
|       dzimums = S
}}
'''Valentīne Lasmane''' dzimusi '''Jaunzeme''' (1916—2018) bija latviešu [[filoloģe]] un nacionālās pretestības kustības dalībniece.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2OH)4
|molmasa=136,15
|blīvums=1396
|kušanas temperatūra=262 °C
|viršanas temperatūra=276 °C pie 30 mmHg spiediena
}}
'''Pentaeritrīts''' (C(CH2OH)4) ir četrvērtīgs [[spirti|spirts]], kuru lieto par polimēru izejvielu (galvenokārt krāsām). Esterificējot ar slāpekļskābi, var iegūt [[tetranitropentaeritrīts|tetranitropentaeritrītu]], kas ir sprāgstviela. Pentaeritrītu var iegūt reakcijā starp [[acetaldehīds|acetaldehīdu]] un [[formaldehīds|formaldehīdu]] bāziskā vidē.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Volodimirs Zelenskis
| vārds_orģ = ''Володимир Зеленський''
| attēls = President Volodymyr Zelenskyy took part in the festivities marking the 9th anniversary of the National Guard of Ukraine. (52772867064) (cropped).jpg
| att_izm = 200px
| apraksts = Zelenskis 2023. gadā
| amats = 6. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums = {{dat|2019|5|20|N}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers = [[Volodimirs Groismans]]
[[Oleksijs Hončaruks]]
[[Deniss Šmihaļs]]
| priekštecis = [[Petro Porošenko]]
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|1|25}}
| dzim_vieta = [[Krivijriha]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = Ukrainas [[ebreji|ebrejs]]
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Oleksandrs Zelenskis
| māte = Rimma Zelenska
| dzīvesb = [[Olena Zelenska]] (2003—pašlaik)
| bērni = Oleksandra, Kirilo
| profesija = [[jurists]], [[aktieris]], [[komiķis]], [[kinoproducents]], [[politiķis]]
| alma_mater = * Krivijrihas Ekonomikas institūts (2000)
* Kijivas Nacionālā ekonomikas universitāte
| reliģija =
| paraksts = Autograph-VolodymyrZelensky.png
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Volodimirs Zelenskis''' ({{val|uk|Володимир Олександрович Зеленський}}; dzimis {{dat|1978|1|25}}) ir [[Ukraina]]s [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|sestais prezidents]]. Bijušais [[ukraiņi|ukraiņu]] aktieris un komiķis.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Mana cīņa"
| attēls        = ManaCiinja.jpg
| att_izm       = 150px
| image_caption =
| author        = [[Ādolfs Hitlers]]
| cover_artist  =
| country       = {{GER}}
| language      = [[Vācu valoda|Vācu]]
| genre         =
| publisher     = ''[[Eher Verlag]]''
| release_date  = 1925. gada 18. jūlijs
| pages         = 720
| isbn          =
| preceded_by   =
| followed_by   = ''[[Zweites Buch]]''
}}
'''"Mana cīņa"''' ({{val|de|Mein Kampf}}) ir bijušā [[Trešais reihs|Vācijas]] [[Diktators|diktatora]] [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] sarakstīta [[grāmata]], kurā [[Autobiogrāfija|autobiogrāfiski]] elementi tiek kombinēti ar [[Nacionālsociālisms|nacisma]] [[Ideoloģija|ideoloģiju]]. Pirmais grāmatas sējums tika izdots 1925. gadā, bet otrais — 1926. gadā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Valērijs Mežlauks
| attēls = Mezhlauk Valery Ivanovich (1893-1938).jpg
| att_izm = 200px
| amats = [[PSRS Tautas komisāru padome]]s priekšsēdētāja vietnieks
| term_sākums = {{dat|1937|10|17}}
| term_beigas = {{dat|1937|12|01}}
| premjers = [[Vjačeslavs Molotovs]]
| amats2 = [[PSRS Valsts plāns|PSRS Tautas komisāru padomes Valsts plāna komisijas]] priekšsēdētājs
| term_sākums2 = {{dat|1934|04|25}}
| term_beigas2 = {{dat|1937|02|25}}
| premjers2 = [[Vjačeslavs Molotovs]]
| priekštecis2 = [[Valeriāns Kuibiševs]]
| pēctecis2 = [[Genādijs Smirnovs (1903—1938)|Genādijs Smirnovs]]
| amats3 = [[PSRS Smagās rūpniecības Tautas komisariāts|PSRS smagās rūpniecības Tautas komisārs]]
| term_sākums3 = {{dat|1937|02|25}}
| term_beigas3 = {{dat|1937|08|22}}
| premjers3 = [[Vjačeslavs Molotovs]]
| priekštecis3 = [[Grigorijs Ordžonikidze]]
| pēctecis3 = [[Lazars Kaganovičs]]
| amats4 = [[PSRS Mašīnbūves Tautas komisariāts|PSRS mašīnbūves Tautas komisārs]]
| term_sākums4 = {{dat|1937|08|23}}
| term_beigas4 = {{dat|1937|10|17}}
| premjers4 = [[Vjačeslavs Molotovs]]
| priekštecis4 = ''amatvieta izveidota''
| pēctecis4 = [[Aleksandrs Bruskins]]
| amats5 = [[PSRS Valsts plāns|PSRS Tautas komisāru padomes Valsts plāna komisijas]] priekšsēdētājs
| term_sākums5 = {{dat|1937|10|17}}
| term_beigas5 = {{dat|1937|12|01}}
| premjers5 = [[Vjačeslavs Molotovs]]
| priekštecis5 = [[Genādijs Smirnovs (1903—1938)|Genādijs Smirnovs]]
| pēctecis5 = [[Nikolajs Voznesenskis]]
| alma_mater = [[Harkivas Universitāte]]
| dzim_dati = {{dat|1893|02|19}}
| dzim_vieta = [[Harkiva]], [[Harkivas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| mir_dati = {{mdv|1938|7|29|1893|2|19}}
| mir_vieta = [[Komunarka (poligons)|Komunarka]], pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]], [[PSRS]]
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzīvesb = Čarna (Sofija) Maers-Mihailova (1902–1941)
| citas_daļas1 = {{amatpersonas infodaļa
| apbalvojumi = [[Ļeņina ordenis]]<br>[[Sarkanā Karoga ordenis]]
}}
}}
'''Valērijs Mežlauks''' ({{val|ru|Валерий Иванович Межлаук}}, {{val|uk|Валерій Іванович Межлаук}}; 1893—1938) bija [[latvieši|latviešu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] sabiedriskais un saimnieciskais darbinieks. Kā PSRS Valsts Plāna komitejas priekšsēdētājs (1934—1937) vadīja Padomju Savienības [[industrializācija]]s programmu, bija 1., 2. un 3. piecgades plānu līdzautors, laikraksta "''За индустриализацию"'' atbildīgais redaktors.<ref name="SET167">
{{grāmatas atsauce
 |first=R.W.|last=Davies
 |title=The Industrialization of Soviet Russia, Volume 3: The Soviet Economy in Turmoil, 1929-1930
 |location=Cambridge, MA|publisher=Harvard University Press|year=1989|pages=167 (fn. 31), 555}}
</ref> Īpaši veicināja smagās rūpniecības (arī tanku un lidmašīnu ražošanas) attīstību. Aizrāvās ar PSRS un [[Padomju Savienības Komunistiskā partija|VK(b)P]] vadošo darbinieku karikatūru zīmēšanu. Nogalināts [[Lielais terors|Lielā terora]] laikā 1938. gadā.

sentences:
]]
'''Teogonija''' ({{val|grc|Θεογονία}} — 'Dievu izcelšanās') ir [[Hēsiods|Hēsioda]] [[poēma]], kurā ir aprakstīta [[dievi|dievu]] izcelšanās un raduraksti. Hēsiods [[Sengrieķu mitoloģija|grieķu mītiem]] piešķir filozofisku jēgu. Darba pamatu veido 5 stāsti, kas mijas ar [[ģenealoģija|ģenealoģiskiem]] uzskaitījumiem. "Teogonija" ir sarakstīta episkajā sengrieķu valodas dialektā ap [[700 p.m.ē.]]

sentences: {{cita nozīme|apļveida konstrukciju, kas rotē ap savu asi|velosipēdu uz diviem riteņiem|divritenis}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =  Indra Devi
|     vārds_orig = Eiženija Pētersone
|         attēls = Eiženija Pētersone 1920. gados.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}, {{DEU}}, {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[joga]]s skolotāja
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Vasīlijs Pētersons, Aleksandra Labunska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jans Strakatijs (''Strakaty''), Zigfrīds Knauers
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Gleznotājs
| abbreviation = Pic
| name_latin = Pictor
| RA = 4,32 ~ 6,51
| dec = −43 ~ −64
| areatotal = 247
| arearank = 59. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pic''
| starmagnitude = 3,30
| neareststarname = Kapteina zvaigzne
| stardistance = 12,78
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Greblis]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Zelta Zivs]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 26
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ridžaina
 | official_name              = ''Regina''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Buildings in Downtown Regina as seen from Victoria Park.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Regina.svg
 | image_shield             = Coat of arms of Regina, Saskatchewan.svg
 | pushpin_map              = Kanāda#Saskačevana
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  =  50 | latm  = 27 | lats  = 17 | latNS  = N
 | longd = 104 | longm = 36 | longs = 24 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Kanāda}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = {{CA-SK}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 145.5
 | elevation_m              = 577
 | population_total         = 193100
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrālais laiks|CST]]
 | utc_offset               = -6
 | website                  = {{URL|http://www.regina.ca/}}
 | footnotes                =
}}
'''Ridžaina''' ({{val|en|Regina}}) ir pilsēta [[Saskačevana|Saskačevanā]], [[Kanāda|Kanādā]]. Saskačevanas provinces administratīvais centrs, provinces dienvidu kultūras un komercijas centrs un pēc iedzīvotāju skaita otra lielākā pilsēta štatā pēc [[Saskatūna]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Blyth%27s_Reed_Warbler_I2_IMG_9417.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus dumetorum
 |       suga_lv = Krūmu ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus dumetorum
([[Edward Blyth|Blyth]], 1849)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Moli''' ({{val-de|von der Mohl}}, {{val-pl|Mohlowie}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kuras priekšteči  [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabalā]] izsekojami līdz 16. gadsimtam.<ref>[http://www.geni.com/people/Arend-von-der-Mohl/6000000021542102262 Arend Arnulph von der Mohl - Genealogy]</ref>
Vēlāk pārpoļotā Molu dzimta izplatījās arī tagadējā [[Lietuva|Lietuvā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]] un [[Polija|Polijā]].

sentences: {{Commonscat|Comedians from the United Kingdom}}

sentences: '''CART algoritms''' ({{val-en|Classification And Regression Tree}}) ir plaši izmantota [[statistika|statistiska]] procedūra, lai sniegtu klasifikācijas un regresijas modeļu ar uz kokiem balstītu struktūru. Šeit vienkāršības labad tiek apskatīts tikai CART klasifikācijas aspekts, tas ir, ievada [[vektors|vektora]] x piesaistīšana kategoriskai (klases) izvada iezīmei y. CART var uzskatīt par ‘algoritmu—kortežu’, ko veido:

sentences: '''Kepler-10b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,0168 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 20,1 stundu un tā sver tikai 4,4 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Tās rādiuss ir tikai 1,42 Rz.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Al-Qaida''
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|القاعدة}}
 Dalībnieki [[karš pret terorismu|karā pret terorismu]], [[Afganistānas pilsoņu karš|Afganistānas pilsoņu karā]], [[Somālijas pilsoņu karš|Somālijas pilsoņu karā]], [[Irākas karš|Irākas karā]], [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu karā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Flag of Jihad.svg|size=235px|alt=Džihāda karogs — izmanto vairāki ''Al-Qaida'' grupējumi}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = Džihāda karogs — izmanto vairāki ''Al-Qaida'' grupējumi
| label1         = Darbība
| data1          = 1988–pašlaik
| label2         = Ideoloģija
| data2          = {{ubl|[[vahābisms]]|[[džihādisms]]|[[kutbisms]]|[[panislāmisms]]|[[antikomunisms]]|[[anticionisms]]|[[antisemītisms]]}}
| label3         = Līderi
| data3          = [[Osama bin Ladens]] (1988–2011)
[[Aimans az Zavāhirī]] (2011–2022)
[[Saifs al Adels]] (2022—pašlaik)
| label4         =
| data4          =
}}
'''''Al-Qaida'''''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/organiz%C4%81cija%20Al-Qaida/lv | title= Organizācija Al-Qaida | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2019. gada 17. jūlijā}}</ref> ({{val|ar|القاعدة}}, ''al-qāʿida'' — ‘pamats’) ir starptautiska [[sunnītu islāms|sunnītu]] islāmistu [[kaujinieks|kaujinieku]] un [[terorisms|teroristu]] organizācija. To 1988. gadā izveidoja [[Abdulla Azāms]] un [[Osama bin Ladens]].

sentences:
— gan istabas, gan dārza augs]]
]]
 ''dekoratīvā miza]]

sentences: '''Reklāmprogrammatūra''' ({{val-en|Adware}}) ir [[programmatūra]], kas programmas izpildes gaitā automātiski atskaņo, attēlo vai lejuplādē [[reklāma]]s materiālus lietotāja [[dators|datorā]]. Šādas programmas bieži vien tiek uzstādītas lietotāja datorā bez viņa paša piekrišanas. Kā zināmākos reklāmprogrammatūras piemērus var minēt ''Comet Cursor'' un ''Hotbar''.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Kristofs Broce''' ({{val|de|Johann Christoph Brotze}}, {{datVS|{{dat|1742|9|12|N}}|{{dat||9|1|N}}}} — {{dat|1823|8|4|N}}) bija [[Apgaismības laikmets|Apgaismības laikmeta]] darbinieks, mākslinieks, gleznotājs, etnogrāfs, vēsturnieks, kas darbojās 19. gadsimta sākumā pašreizējā Latvijas teritorijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Ononis natrix natrix inflorescència.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Ononis natrix''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Ononis
| ģints_lv = Blaktenes
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Ononis
| kategorijas =
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Blaktenes''' ({{Val|la|Ononis}}) ir [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtas]] ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir mērenajā joslā [[Eirāzija|Eirāzijā]], [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] līdz [[Mauritānija|Mauritānijai]], ziemeļaustrumu tropiskajā [[Āfrika|Āfrikā]] līdz [[Kenija|Kenijai]]. Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 80 sugas,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:23071-1|title=Ononis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-14|language=en}}</ref> no kurām dažas ir sastopamas arī [[Latvija|Latvijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/leguminosae/|title=Tauriņziežu dzimta - Leguminosae; syn. Papilionaceae; syn. Fabaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-14}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Bitcoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Bitcoin logo.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Bitcoin logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 200px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           = [[Salvadora]]<ref name=btcasamblea>[https://www.asamblea.gob.sv/node/11282 El Salvador, primer país del mundo en reconocer al Bitcoin como moneda de curso legal]</ref>
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100000000
|subvienības nosaukums  = satoši
|valūtas simbols        = {{nowrap|BTC, XBT,<ref>{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin gaining market-based legitimacy as XBT |url=http://www.coindesk.com/bitcoin-gaining-market-based-legitimacy-xbt/ |author=Jon Matonis |publisher=''Coindesk'' |date=2013. gada 17. decembris |accessdate=2013. gada 14. decembrī}}</ref> [[File:BitcoinSign.svg|9px]], ฿<ref name="SatoshiDice Forbes">{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin Casinos Release 2012 Earnings |author=Jon Matonis |url=http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |work=[[Forbes]] |location=Ņujorka |date=2013. gada 22. janvāris |quote=Responsible for more than 50% of daily network volume on the Bitcoin blockchain, SatoshiDice reported first year earnings from wagering at an impressive ฿33,310. |archiveurl=https://archive.today/20130216023758/http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |archivedate=2013. gada 16. Februāris |deadurl=no |access-date=2013. gada 11. Jūlijs }}</ref><ref group=P>Šis ir arī [[Taizemes bats|Taizemes bata]] simbols</ref>}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 57
 | lv  = Piecdesmit septiņi
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Mērija Keita Olsena<br />Ešlija Olsena
 | attēls                  = Ashley Mary-Kate Olsen 2011 Shankbone 3.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Olsenas 2011. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|13}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Šērmanouksa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = modes dizaineres, aktrises
 | darbības gadi           =
* Ešlija Olsena 1987—2004 (aktrise)
* Mērija Keita Olsena 1987—2012 (aktrise)
* abas 2004—pašlaik (modes dizaineres)
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Mērija Keita Olsena''' un '''Ešlija Fullere Olsena''' ({{val|en|Mary-Kate Olsen}} un ''Ashley Fuller Olsen''; dzimušas {{dat|1986|6|13}} [[Šērmanouksa|Šērmanouksā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu modes dizaineres un bijušās [[aktieris|aktrises]]. Abas māsas filmējušās jau kopš agras bērnības.

sentences:
ir visēdāji.]]
'''Visēdāji''' ({{val-la|Omnivora}}) ir [[suga]]s, kas ikdienā pārtiek no [[augi]]em un [[dzīvnieki]]em. Tie nav speciāli pielāgojušies [[ēšana|ēst]] tikai augus vai tikai dzīvniekus.<ref name="humansareomnivores">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vrg.org/nutshell/omni.htm |title=Cilvēki ir visēdāji |accessdate=2007-12-29 |author= Adapted from a talk by John McArdle, Ph.D.|date= |work= |publisher=Vegetarian Resource Group}}</ref> Vairums cilvēku arī ir visēdāji.

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences:
pārrakstīta uz [[ola]]s ]]
'''Ontoloģija''' (no {{val|grc|ὄντος}} (''ontos'') — 'esošais' un ''λόγος'' (''logos'') — 'vārds, mācība') [[Filozofija|filozofijas]] zinātnē ir mācība par esamību, esamības būtības noteicošajām iezīmēm. Pieņēmumi par to, kādas lietas pastāv vai var pastāvēt attiecīgajā [[īstenība]]s jomā, kādi varētu būt to eksistences apstākļi, no kā un kādā veidā tās varētu būt atkarīgas utt.; katrai zinātnes nozarei un katrai teorijai ir sava ontoloģija.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džons Makloskijs''' ({{val-en|John McCloskey}}) ir Ziemeļīrijas [[ģeofizika]]s profesors [[Olsteras universitāte|Olsteras universitātē]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
| minerāls      = Topāzs
| attēls        =
| klase         = [[silikātu minerāls]]
| ŠtruncaID     = 9.AF.35
| ķīm_formula   = [[alumīnijs|Al]]2[[silīcijs|Si]][[skābeklis|O]]4([[fluors|F]],[[hidroksilgrupa|OH]])2
| singonija     = [[rombiskā singonija]]
| krāsa         = bezkrāsains (ja nav piemaisījumu), zils, brūns, oranžs, pelēks, dzeltens, zaļš, rozā un sarkanīgi rozā
| svītra        = balta
| habituss      =
| skaldnība     =
| lūzums        =
| cietība       = 8
| spīdums       =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1.606–1.629
nβ = 1.609–1.631
nγ = 1.616–1.638
| pleohroisms   =
| blīvums       = 3,49—3,57
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Hansapost''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1997. gads (2006. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = attālināta mazumtirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]'', {{EST}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.hansapost.ee hansapost.ee]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Hansapost''''' ir attālinātās mazumtirdzniecības zīmols, kas pieder [[Igaunija]]s uzņēmumam ''[[Hobby Hall Group|Hobby Hall Group OÜ]]''. Tas ir viens no lielākajiem interneta veikaliem Igaunijā. ''Hansapost'' tika izveidots 1997. gadā Somijā kā preču pasūtīšanas uzņēmums ar pasta starpniecību, bet 2000. gados tas atdzima Igaunijā kā interneta veikals.

sentences: '''Gucuļi''' vai '''huculi''' ({{val|uk|Гуцули}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] etniska grupa,<ref>{{PZT|240|Guculi}}</ref> kas apdzīvo [[Ukraina]]s un [[Rumānija]]s pierobežu reģionus, uzskatāma par [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas īpašu apakšgrupu. Nosaukums pirmo reizi minēts 1816. gadā, kā apkārtējo iedzīvotāju izmantots vārds. Iespējamo gucuļu izcelsmi saista ar baltajiem horvātiem vai uličiem.

sentences:
]]
'''Radioizotopiskais termoelektroģenerators''' (saīsinājumā '''RTG''' vai '''RITEG''') ir ierīce, kas paredzēta radioaktīvo [[izotops|izotopu]] sabrukšanas izdalītā [[siltums|siltuma]] pārvēršanai elektriskajā [[enerģija|enerģijā]] ar [[termoelektroģenerators|termoelektroģeneratora]] palīdzību. Radioizotopiskos termoelektroģeneratorus plaši izmanto [[Kosmonautika|kosmonautikā]] kā enerģijas avotus tālu no [[Saule]]s lidojošās [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēs]], kur [[saules baterija]]s nespēj nodrošināt pietiekami lielu jaudu. Šādās zondēs uzstādāmo radioizotopisko termoelektroģeneratoru jauda nepārsniedz dažus simtus [[vats|vatu]].<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 550. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Lai arī RITEG jauda nav liela, šīs ierīces nesatur kustīgas daļas, tām nav nepieciešama regulāra apkope, un tās var darboties pat desmitiem gadu.

sentences: '''Joni''' ir elektriski lādētas [[elementārdaļiņas|daļiņas]], kas rodas, ja vielas [[atoms|atomi]] vai atomu grupas zaudē vai pievieno vienu vai vairākus [[elektrons|elektronus]]. Ja atoms zaudē vienu vai vairākus elektronus, veidojas pozitīvais jons jeb '''katjons'''. Ja atoms pievieno vienu vai vairākus elektronus, veidojas negatīvais jons jeb '''anjons'''. Ja atoms vai atomu grupa zaudē vai pievieno vienu elektronu, veidojas vienvērtīgais jons; ja atoms vai atomu grupa zaudē vairākus elektronus, veidojas vairākvērtīgais jons.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Zijas līcis
| attēls       = Piraeus harbor 3-2004.JPG
| paraksts     =
| karte        =
  | vietaskarte          = Grieķija
  | alt_karte = Greece relief location map.jpg
  | label                = <!-- "līcis" atšķirīga vērtība -->
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 = <!-- cits marķieris -->
  | kartes_paraksts      = Zijas līča novietojums pie Grieķijas krastiem, Mirtejas jūrā
| vieta        = {{GRE}}
| vieta2       = [[Atēnas]], [[Pireja]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Mirtejas jūra]]
| plat_d=37 | plat_m=56 | plat_s=15 | plat_NS=N
| gar_d=23 | gar_m=38 | gar_s=55 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Atēnas]], [[Pireja]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Etnologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]

sentences:
{{Skaitlis
|num = 30
|lv = Trīsdesmit
}}
'''30''' ('''trīsdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[29 (skaitlis)|29]] un [[31 (skaitlis)|31]].

sentences: '''6. februāris''' ir 37. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 328 dienas (329 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Volferts Gerhards fon Rādens
|     vārds_orig =
|         attēls = Volferts Gerhards fon Rādens.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Majors fon Rādens landesvēra virsnieka formā (1920)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Asari]], [[Vidzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Kijiva]], {{flag|Ukrainas PSR}},
(tagad {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Baronese Elizabete fon Stromberga
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Kapteinis
|  dienesta_laiks = 1911. - 1943.
|          valsts =  [[Vācijas Impērija]]
{{flag|Latvija}}
{{flaga|Vācija|Nazi}}[[Trešais reihs]]
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Dzelzs krusts]] (I un II pakāpe), [[Vācu sudraba krusts par tuvcīņu]], [[Hoencollernu krusts ar zobeniem]], [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (V šķira), [[Viestura ordenis]] (V šķira)
|      cits_darbs =
}}
}}
Barons '''Volferts Gerhards fon Rādens''' ({{val|de|Wolfert Gerhard, Baron von Rahden}}; dzimis {{dat|1893|05|15}} [[Asari (Jūrmala)|Asaros]], pazudis bez vēsts {{dat|1943|10|1}} pie [[Kijiva]]s) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] muižnieks, kājnieku virsnieks. [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņu]] dalībnieks (1918-1920).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Iļjins-Ženevskis
|     vārds_orig = ''Александр Фёдорович Ильин-Женевский''
|         attēls = Ilyin-Zenevsky (1927).jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Iļjins-Ženevskis 1927. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1941
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 3
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Novaja Ladoga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{URS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], valsts darbinieks
}}

sentences: '''25. janvāris''' ir gada 25. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 340 dienas (341 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Fullerēns''' ir [[ogleklis|oglekļa]] alotropiskais veids - slēgta tipa [[molekula]]s C32, C60, C70, C90 u.c. Vispazīstamākais un visplašāk pielietotais fullerēns ir C60, kas savas [[simetrija]]s un stabilitātes dēļ ir izraisījis lielu interesi daudzos zinātniekos.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Quercus|ģints_lv=Ozoli|suga=Quercus ilicifolia|suga_lv=Pundurozols|binomial=Quercus ilicifolia|attēls=Quercus ilicifolia (24109573126).jpg|attēls2=Quercus ilicifolia (24205318825).jpg}}
'''Pundurozols''' ({{val-la|Quercus ilicifolia}}) ir daudzgadīga [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga.

labels: VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija KultÅ«ra Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Sports Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Latvija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba Latvija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Politika CilvÄki Sports VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki Politika VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture Daba CilvÄki Daba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports Daba Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Sports SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba Politika VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture VÄsture VeselÄ«ba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Politika Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Daba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Latvija KultÅ«ra Daba Latvija Notikumi DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Politika DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Notikumi Latvija MÄksla KultÅ«ra MÄksla Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba KultÅ«ra Notikumi Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Daba Daba DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Sports Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Politika KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Sports Daba Daba Latvija CilvÄki KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Sports Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture JÄdzieni ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Daba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports Politika Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija Latvija ReliÄ£ija ReliÄ£ija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla VeselÄ«ba CilvÄki Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports MÄksla Politika Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra Latvija Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Daba Politika Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba Politika Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija Politika Sports Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra JÄdzieni VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Notikumi KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija MÄksla KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Sports VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Latvija CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Daba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba MÄksla VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni MÄksla KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Daba Sports Daba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Latvija Latvija Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Notikumi SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Latvija Latvija Latvija MÄksla Daba Sports Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki JÄdzieni Daba SabiedrÄ«ba Politika Politika Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Politika Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki CilvÄki Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Latvija KultÅ«ra CilvÄki Daba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports MÄksla Latvija MÄksla Politika Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Politika Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija CilvÄki Sports KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Latvija Daba CilvÄki Daba Sports MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Politika KultÅ«ra Politika ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Sports MÄksla Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Sports Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports Notikumi SabiedrÄ«ba VÄsture Sports Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija JÄdzieni SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Politika Latvija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Politika Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba VeselÄ«ba CilvÄki Latvija Sports SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Politika DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ReliÄ£ija Daba Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla Daba Sports SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba Daba VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija Sports VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija VÄsture MÄksla CilvÄki Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Latvija JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Latvija Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Politika VÄsture Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni VÄsture DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija Latvija VÄsture CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Notikumi DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika MÄksla KultÅ«ra MÄksla CilvÄki Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Politika Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Daba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Daba Latvija Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija JÄdzieni KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba CilvÄki Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba VÄsture ReliÄ£ija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Politika Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Politika Politika Ä¢eogrÄfija Latvija Notikumi DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture MÄksla VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Latvija Politika KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba Notikumi VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Sports ReliÄ£ija Latvija Daba Sports ReliÄ£ija Latvija Daba Latvija VÄsture Daba Daba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Sports Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Notikumi Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra JÄdzieni Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Notikumi Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika VeselÄ«ba Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra Daba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Latvija CilvÄki Latvija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Politika Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Politika VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba