sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Vilsons|Vilsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =C. T. R. Wilson
| attēls =Charles Thomson Rees Wilson at 1927 Solvay conference.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Čārlzs Vilsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1869
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Midlotiana]] (''Midlothian''), [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Edinburga]], [[Skotija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =[[Sesils Pauels]]
| sasniegumi =[[Vilsona kamera]]
| apbalvojumi =1927. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Čārlzs Tomsons Rīss Vilsons''' ({{val|en|Charles Thomson Rees Wilson}}, dzimis {{dat|1869|2|14}}, miris {{dat|1959|11|15}}) - [[skoti|skotu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] fiziķis. Kopā ar [[Artūrs Komptons|Artūru Komptonu]] 1927. gada ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmijas fizikā]] par [[Vilsona kamera]]s izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1927 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1927/}}</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ostrovmuostaha
| oriģinālnosaukums    = ''Остров Муостах''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=33| lats=17| latNS=N
| longd=130| longm=01| longs=31| longEW=E
| novietojums          = [[Muostāha]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1935
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1996
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Ostrovmuostaha»''' ({{val|ru|Полярная станция «Остров Муостах»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?t=1176 Полярная Почта. Муостах, остров]</ref> Izvietojusies [[Muostāha]]s salas dienvidu galā [[Buorhajas līcis|Buorhajas līča]] rietumu daļā [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Stacija izveidota 1935. gadā, slēgta 1996. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm |title=ОПИСАНИЕ МОРСКИХ ГИДРОМЕТСТАНЦИЙ И ПОСТОВ |access-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210204004406/http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm }}</ref> Līdzās stacijai atrodas 17 m augsta ar koku apšūta [[bāka]].<ref>[https://turbina.ru/guide/Sakha-(Yakutiya)-Rossiya-86560/Zametki/Zapiski-na-polyakh-Mayak-na-ostrove-Muostakh-78679/ Записки на полях. Маяк на острове Муостах]</ref> Staciju arī pēc tās slēgšanas periodiski izmanto [[ģeokrioloģija|ģeokrioloģiskās]] ekspedīcijas, kas pēta salā [[mūžīgais sasalums|mūžīgā sasaluma]] procesus.<ref>[https://epic.awi.de/id/eprint/48551/1/20Years_of_Terrestrial_Research_in_the_Siberian_Arctic-russian.pdf 20 лет наземных исследований в сибирской Арктике. История экспедиций "Лена"]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džerijs
| attēls = Gerry (2002 movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gerry''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents = [[Denijs Volfs]]
| scenārija autors = * Gass Van Sants
* [[Mets Deimons]]
* [[Keisijs Afleks]]
| galvenajās lomās = * Mets Deimons
* Keisijs Afleks
| mūzika = [[Arvo Perts]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[THINKFilm]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|1|12|[[Sandensas kinofestivāls]]|2003|2|14|ASV}}
| ilgums = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/gerry-2002-0|title=Gerry|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 24, 2019|archive-date={{dat|2019|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190824103358/https://bbfc.co.uk/releases/gerry-2002-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|254 683}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gerry.htm|title=Gerry (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Džerijs"''' ({{val|en|Gerry}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Gass Van Sants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mets Deimons]] un [[Keisijs Afleks]]; abi ir arī strādājuši pie filmas scenārija. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|12||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Lode''' ir neliela metāla vai citu materiālu [[šāviņš|šāviņa]] daļiņa, kas tiek izšauta ar [[šaujamierocis|šaujamieroci]]. Lodes izmantoto gan [[medības|medībām]] paredzētos ieročos, gan [[militārisms|militārajos]] ieročos. Lodes var būt dažādas formas un lieluma, atkarībā no paredzētā mērķa un ieroča veida. Parasti tās ievieto [[patrona|patronās]] vai ieroča lādē, un tās izšauj, kad tiek nospiests ieroča izšaušanas mehānisms. Lodes var būt gatavotas no dažādiem materiāliem, piemēram, [[dzelzs]], [[varš|vara]], [[svins|svina]] vai [[plastmasas]].

sentences: '''Lādiņpārneses ierīce'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/l%C4%81di%C5%86p%C4%81rneses%20ier%C4%ABce |title= Lādiņpārneses ierīce |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2019. gada 6. martā}}</ref> jeb '''lādiņsaites matrica'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/lādiņsaites%20matrica |title= Lādiņsaites matrica |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2023. gada 22. maijā}}</ref> ({{val|en|charge coupled device}}, saīsināti ''CCD'') ir starojuma uztvērējs — fotoelektrisku [[pusvadītājs|pusvadītāju]] matrica ar ļoti augstu jutību. Katrs lādiņsaites matricas elements uzkrāj elektrisko lādiņu proporcionāli uz to krītošā starojuma intensitātei. To lieto arī [[videokamera|videokamerās]] un [[ciparkamera|ciparkamerās]].

sentences: '''Hutieši''' ({{val|ar|الحوثيون}}), oficiāli '''''Ansar Allah''''' (أنصار الله, ''ʾAnṣār Allāh —'' "Dieva atbalstītāji"), ir [[Radikālais islāms|radikālu musulmaņu]] militārs grupējums, kas darbojas [[Jemena|Jemenā]]. 2004. gadā tas uzsāka bruņotu sacelšanos pret Jemenas valdību, pakāpeniski pārņemot kontroli pār dažām valsts teritorijām. Hutieši piedalījās 2011. gada [[Revolūcija Jemenā (2011-2012)|Jemenas revolūcijā]], kuras rezultātā atkāpās prezidents [[Alī Abdulla Sālihs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marta Krūmiņa-Vitrupe
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Vitrupe]], [[Viļķenes pagasts]],
 [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] ( tagad [[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2010
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Ņujorka]]
|   dzīves_vieta = [[Ņujorka]]
|      pilsonība = {{LAT}}
 {{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]], [[dzeja|dzejniece]], [[rakstnieks|literāte]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Operteātra infokaste
| nosaukums        =
| nosaukums_orig   =
| attēls           =
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            =
| karte            =
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d =  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS =
| gar_d  =  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  =
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
<!---ja ir vairāk zāļu, var pievienot līdz pat 10, pārsaucot zāle# un zāle#_vietas--->
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{url|}}
}}</pre>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Voldemārs Vilhelms Taube''' ({{val|de|Woldemar Taube}}; 1861—1912) bija vācbaltiešu uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks. [[Ventspils]] [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|pilsētas galva]] (1908—1911).<ref>Ingrīda Štrumfa. "Ventspils grāmata"</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
'''Koha postulāti''', kurus [[Roberts Kohs]] un [[Frīdrihs Loflers]] noformulēja 1884. gadā [[infekcijas slimība]]s izraisītāja identificēšanai, ir:

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada jūlijā,}}
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}

sentences: '''Latīņamerikāņi''' ({{val|es|Latinoamericanos}}, {{val|pt|Latino-americanos}}) ir [[Latīņamerika]]s valstu pilsoņi un cilvēki, kas cēlušies no Latīņamerikas vai saista sevi ar tās kultūru. Latīņamerikas valstu iedzīvotāji ir [[Etniskā grupa|etniski]] un [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasu]] ziņā daudzveidīgi: daudzās Latīņamerikas valstīs dominē jauktas pirmiedzīvotāju un [[Eiropeīdā rase|eiropiešu]] izcelsmes cilvēki jeb [[Metiss|metisi]], citās valstīs pirmiedzīvotāji veido vairākumu, dažās valstīs pārsvarā dzīvo eiropiešu izcelsmes iedzīvotāji, bet daudzviet — galvenokārt [[Mulats|mulati]]. Lielākā daļa latīņamerikāņu ticīgo ir [[Katoļticība|katoļi]]. Neliela daļa ir [[Protestantisms|protestanti]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordāno Bruno
|          vārds_orig =''Giordano Bruno''
|              attēls =
GiordanoBrunoStatueCampoDeFiori.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Džordāno Bruno skulptūra [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|             dz_gads =1548
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Nola]], [[Neapoles karaliste]]
(mūsdienās {{ITA}})
|              m_gads =1600
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =17
|             m_vieta =[[Roma]] [[Pāvesta valsts]]
(mūsdienās {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Renesanse]]
|           intereses =[[filozofija]], [[kosmoloģija]], [[atmiņa]]
|              idejas =[[Saule]] kā [[zvaigzne]], bezgalīgi daudz pasauļu
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ibn Rušds]], [[Nikolajs Koperniks]], [[Kūzas Nikolajs]], [[Heinrihs Kornēlijs Agripa]], [[Marsīlio Fičīno]], [[Ramons Lullijs]], [[Džovanni Piko della Mirandola]]
|          ietekmējis =[[Galileo Galilejs]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Džoiss]], [[Umberto Eko]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Frīdrihs Šellings]], [[Džordžo Agambens]], [[Hanss Blūmenbergs]]
|               darbi =
|              valoda =[[itāļu valoda]], [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Sīriuss
|               attēls =
Sīriusa atrašanās vieta [[Lielais Suns|Lielā Suņa zvaigznājā]]
|       citi nosaukumi = Lielā Suņa alfa, α Canis Majoris,
 Spuļģis
|           zvaigznājs = [[Lielais Suns]]
|          deklinācija = −16° 42′ 58,017″
|        rektascensija = 06h 45m 08,9173s
|    redzamais spožums = -1,47
|   absolūtais spožums = 1,42
|                 masa = 2,02
}}
'''Sīriuss''' ({{val|la|Sirius}}, arī '''Lielā Suņa Alfa''' jeb '''Lielā Suņa α''') ir [[Spožāko zvaigžņu saraksts|spožākā zvaigzne]] [[nakts]] debesīs.<ref>Saule, protams, arī ir zvaigzne, bet tā naktī nespīd.</ref> Sīriusu var redzēt no jebkura punkta [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]], izņemot pašus ziemeļus (virs 74° ziemeļu platuma). Sīriuss atrodas 8,6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s un ir viena no tuvākajām zvaigznēm.<ref>Byrd, D. [http://earthsky.org/brightest-stars/sirius-the-brightest-star "Sirius is Dog Star and brightest star"]. ''EarthSky''. February 17, 2014.</ref> Sīriuss ir [[galvenās secības zvaigzne]], ietilpst A1 spektrālajā klasē.

sentences:
{{Citas nozīmes|1298. gada kauju pie Turaidas|Kauja pie Turaidas|Kauja pie Turaidas}}
{{Kauja
|kauja=1298. gada kauja pie Turaidas
|attēls=
|paraksts=Kaujas vieta kartē atrodama pie ''Treiden'' (Turaidas)
|konfl=[[Livonijas pilsoņu karš]]
|laiks=[[1298]]. gada [[1. jūnijs]]
|vieta=[[Turaidas pils]]
|iznāk=[[Lietuvas dižkunigaitija]]s un [[Rīga]]s apvienotā karaspēka uzvara
|puse1=[[File:Royal banner of the Grand Duchy of Lithuania.svg|15px]][[Lietuvas dižkunigaitija]] un [[Rīga]]s pilsēta
|puse2=[[File:Baltic coat of arms.svg|15px]][[Livonijas ordenis]]
|karavad1= dižkunigaitis [[Vītenis]]
|karavad2= mestrs [[Brūno]]
|spēki1=
|spēki2=
|zaud1=apmēram 800 karavīru
|zaud2=mestrs Brūno, [[Vīlande]]s komturs, 22 vai 60 bruņinieki, kopā ap 1500 ordeņa vasaļu karavīru
}}
'''1298. gada kauja pie Turaidas''' ({{val-de|Schlacht bei Treyden an der Aa}}) bija kauja [[Livonijas pilsoņu karš|Livonijas pilsoņu kara]] otrajā gadā pie [[Turaidas pils]], kurā [[Livonijas ordenis]] cieta smagu sakāvi pret [[Lietuvas dižkunigaitija]]s un [[Rīga]]s pilsētas apvienoto karaspēku.

sentences: '''Laikapstākļu prognozēšana''' ir [[laikapstākļi|laikapstākļu]] iespējamais pareģojums par to, kādi laikapstākļi būs kādā noteiktā vietā noteiktā [[laiks|laika]] posmā. Tos veido valstiskās vai komerciālās meteoroloģiskās aģentūras.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Hanjanas Universitāte
|native_name   = 한양대학교
|image_name    = Hanyang University new UI.svg
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1939
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.55719198503795 | latNS  = N
| longd = 127.0453774620385 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
|students          =
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aizputes katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Aizputes katoļu baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Aizputes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 43  | lats  = 18| latNS  = N
| longd = 21 | longm = 36  | longs = 16.7| longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Dienvidkurzemes novads]], [[Aizpute]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2009. gads|2009]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] <br />Mariušs Kempa
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=3465 www.katedrale.lv]
| architecture_style    = [[modernisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[2002. gads|2002]]
| year_completed        = [[2009. gads|2009]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[koks]]
}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{nepilnīgs}}
{{līdzīgs|Laikmetīgā māksla}}
'''Modernā māksla''' ir [[māksla]]s veids, kas radās<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://artradarjournal.com/2021/11/18/when-does-modern-art-began/|title=When Does Modern Art Began? – ArtRadarJournal.com|access-date=2022-04-11|language=en-US}}{{Novecojusi saite}}</ref> laika posmā no 1860. līdz 1970. gadam. Tas noraida tradicionāli atzītas formas un uzsver [[Individuālisms|individuālismu]] un jūtīgumu.<ref>[http://dictionary.reference.com/browse/modern-art Dictionary.com,web page,definition modern art.Retrieved 20 Jan 2016]</ref>

sentences: '''Pumpurošanās''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] [[bezdzimumvairošanās]] veids, kad jauns [[organisms]] vai jauna [[šūna]] veidojas no vecākorganisma vai šūnas izaugumiem. Pumpurošanās raksturīga arī daudzām [[sēnes|sēnēm]]. Dzīvnieku vidū pumpurojoties vairojas galvenokārt vienšūnas organismi, [[sūkļi]], [[zarndobumaiņi]], [[tunikāti]], daži [[tārpi]]. Dažām sugām pumpurošanās nenotiek līdz galam un jaunie īpatņi paliek savienoti ar vecākorganismu, veidojot kolonijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikai ne šeit
| attēls                   = Anywhere-but-here-movie-poster-1999-1020272455.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anywhere But Here''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Veins Vangs]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Elvins Sardžents]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Šons Hatosijs]]
* [[Hārts Bočners]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|11|12||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anywhere-here-film|title=Anywhere But Here|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anywherebuthere.htm|title=Anywhere But Here|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas sportisti|Badmintonisti]]
[[Kategorija:Badmintonisti]]
<br />
[[Kategorija:Badmintons Latvijā]]

sentences: '''Siltumradis''' ir 18.—19. gadsimta [[Fizika|fizikā]] lietots apzīmējums [[Hipotēze|hipotētiskai]] [[viela]]i, ar kuru centās izskaidrot [[Siltums|siltuma]] parādības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/siltumradis|title=siltumradis|website=tezaurs.lv|access-date=14.07.2021}}</ref> Siltumraža jeb kaloristiskās [[teorija]]s aplamība tika atklāta pēc [[Eksperiments|eksperimentu]] veikšanas un nostiprinoties [[Molekulāri kinētiskā teorija|molekulāri kinētiskajai teorijai]] (19. gs. vidus), taču kopš tiem laikiem [[Termodinamika|termodinamikā]] ir saglabājušies daži [[Jēdziens|jēdzieni]], kuru ietekme mēdz būt nevēlama, jo tie nepareizi apraksta siltuma parādības.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971|access-date=18.03.2021}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Agaricus-urinascens-Dordogne 03.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. urinascens
| suga_lv =Dižsporu atmatene
| binomial = Agaricus urinascens
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Prazems''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''prasites'' — 'akmens sīpolloku zaļā krāsā') ir puscaurspīdīga—caurspīdīga [[kvarcīts|kvarcīta]] vai [[halcedons|halcedona]] paveids bāli zaļā — zilganzaļā krāsā — šo terminu attiecina arī uz citiem līdzīgas krāsas akmeņiem. Agrāk termins "prazems" apzīmēja noteiktas ķīmiskās uzbūves un krāsas akmeni, tagad šis termins ir kļuvis plašāks.

sentences: '''Jonizācija''' ir [[jons|jonu]] veidošanās no neitrāliem [[atoms|atomiem]] vai [[molekula|molekulām]]. Lai jonizācija varētu notikt, ir nepieciešama [[enerģija]] — tas ir [[endotermisks process]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''MetaTrader 4''' jeb MT4 ir elektroniska tirdzniecības platforma, kuru plaši izmanto tiešsaistes tirgotāji. Tās izstrādātājs ir uzņēmums ''MetaQuotes Software''.

Programmatūra sastāv no klienta un servera komponentiem. Servera komponentu pārvalda brokeris, bet klienta programmatūra tiek nodrošināta brokera klientiem, kuri to izmanto, lai skatītu cenas un diagrammas reāllaikā, veiktu pasūtījumus un pārvaldītu savus kontus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Currency Trading Platform|url=https://www.investopedia.com/terms/forex/c/currency-trading-platforms.asp|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=investopedia.com}}</ref>

Klienta programmatūra ir lietotne uz ''[[Microsoft Windows]]'' bāzes. Lai gan oficiāla ''MetaTrader 4'' versija operētājsistēmai ''[[Mac OS]]'' nepastāv, daži brokeri piedāvā pašu izstrādātus MT4 variantus operētājsistēmai Mac OS.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=XEMarkets Launches XEM MT4 for Mac Operating System|url=http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=forexbrokernews.com|archive-date=2017. gada 22. Aprīlis|archive-url=https://web.archive.org/web/20170422033231/http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/}}</ref>

Platforma ''MetaTrader 4'' ir orientēta uz maržinālo tirdzniecību. Daži lieli brokeru uzņēmumi izmanto ''MetaTrader 4'' CFD tirdzniecībai,<ref>{{tīmekļa atsauce|title=AvaTrade Review 2021|url=https://comparebrokers.co/avatrade-review/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=comparebrokers.co}}</ref> tomēr tā nav paredzēta pastāvīgam darbam fondu tirgū:

sentences:
{{citas nozīmes|1968. gada filmu|Romeo un Džuljeta (nozīmju atdalīšana)|Romeo un Džuljeta}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Romeo un Džuljeta
 | oriģinālnos = ''Romeo and Juliet''
 |      attēls =  Romeo and Juliet 1968 film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[traģēdija]]
 |    režisors = [[Franko Dzefirelli]]
 |  producents =
* [[Džons Braborns]]
* [[Entonijs Heivloks-Elans]]
 |   scenārijs =
* [[Franko Brusati]]
* [[Masolino D'Amiko]]
* Franko Dzefirelli
 |     aktieri =
* [[Olīvija Hassi]]
* [[Leonards Vaitings]]
* [[Milo O'Šī]]
* [[Maikls Jorks]]
* [[Džons Makīnerijs]]
* [[Nataša Perija]]
* [[Peta Heivūda]]
* [[Roberts Stīvenss]]
 |      mūzika = [[Nino Rota]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana =
 |      ilgums = 138 minūtes
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{ITA}}
 |      valoda =
 |     budžets = {{US$|850 tūkstoši}}<ref name="walker">Alexander Walker, ''Hollywood, England'', Stein and Day, 1974 p399</ref>
 |    ienākumi = {{US$|38,9 miljoni}}<ref>{{cite web|url=http://www.the-numbers.com/movies/1968/00247.php|publisher=The Numbers|title=Romeo and Juliet (1968)|accessdate= 2019. gada 5. Septembrī}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Romeo un Džuljeta"''' ({{val|en|Romeo and Juliet}}) ir 1968. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Itālija]]s kopražojuma filma, kas balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] lugu [[Romeo un Džuljeta|ar tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
{{Rīga — Daugavpils}}
'''Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils''' ir [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija [[Latvija|Latvijā]], kura ir 218 [[kilometrs|kilometrus]] gara.<ref name="ldz1">[http://www.railwaymuseum.lv/lv/content/dzelzce%C4%BCu-l%C4%ABniju-latvij%C4%81-b%C5%ABvniec%C4%ABbas-hronolo%C4%A3ija Dzelzceļu līniju Latvijā būvniecības hronoloģija] — Latvijas dzelzceļa vēstures muzejs</ref> Šī līnija ir viena no pirmajām dzelzceļa līnijām Latvijā.

sentences:
[[Kategorija:Brazīlija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Brazīlija]]

sentences:
{{Tēla infokaste
| colour             = #FF5F5F
| name               = Tas
| image              =
| image_size         =
| caption            = Augšā: Tēla 1990 gada adaptācija<br>Lejā: Tēla 2017 un 2019 gada adaptācija
| alt                = Top: A clown with red hair and white make-up stands around a ground of green grass and dirt piles doing a thinking pose and presenting a seductive smile. Bottom: A clown with orange hair holds a red ballon and expresses a sinister smile.
| series             = [[Tas (2017. gada filma)|Noveles un filmu "Tas"]]
| creator            = [[Stīvens Kings]]
| portrayer          =
| nickname           =
| alias              =
| species            =
| gender             =
| nationality        =
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Centaura Bēta
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Agena, Hadars
|           zvaigznājs = Centaurs
|          deklinācija = –60° 22′ 22,9266"
|    redzamais spožums = 0,61
|   absolūtais spožums = –4,53
|                 masa = 10,3 ± 0,1
}}
'''Centaura Bēta''' jeb '''Centaura β''' (''β Cen, Beta Centauri''), pazīstama arī kā '''Agena'''<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 183.</ref> vai '''Hadars'''<ref name=":0" />, ir otra spožākā [[zvaigzne]] [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kas atrodas aptuveni 350 [[gaismas gads|gaismas gadus]] jeb 110 [[parseks|parseku]] attālumā no [[Zeme]]s.<ref name=":1" /> Tā ir trīskārša [[zvaigžņu sistēma]] ar kopējo [[redzamais spožums|redzamības spožumu]] 0,61,<ref name=":2" /> kas tādējādi to padara par [[spožāko zvaigžņu saraksts|vienpadsmito spožāko zvaigzni]] nakts debesīs.

sentences:
{{Infokaste futbolists
| playername = Miralems Pjaničs
| image = 20150331 2025 AUT BIH 2130 Miralem Pjanić.jpg
| fullname =
| dateofbirth = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|2}}
| cityofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Tuzla|td=Bosnija un Hercegovina}}
| height = 180
| currentclub = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| clubnumber = 10
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 = 1997-2004
| youthclubs1 = {{flaga|Luksemburga}} Schifflange 95
| youthyears2 = 2004-2007
| youthclubs2 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| years1 = 2008-2011
| clubs1 = {{flaga|Francija}} [[FC Metz]]
| caps1 = 32
| goals1 = 4
| years2 = 2005–2006
| clubs2 = {{flaga|Francija}} [[Lionas "Olympique"]]
| caps2 = 90
| goals2 = 10
| years3 = 2011–2016
| clubs3 = {{flaga|Itālija}} [[AS Roma]]
| caps3 = 159
| goals3 = 27
| years4 = 2016–2020
| clubs4 = {{flaga|Itālija}} [[Turīnas "Juventus"]]
| caps4 = 122
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 2006
| nationalteam1 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U17
| nationalcaps1 = 4
| nationalgoals1 = 5
| nationalyears2 = 2006-2007
| nationalteam2 = {{flaga|Luksemburga}} Luksemburga U19
| nationalcaps2 = 3
| nationalgoals2 = 1
| nationalyears3 = 2008-
| nationalteam3 = {{fb|BIH}}
| nationalcaps3 = 114
| nationalgoals3 = 18
| pcupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2024|1|21|SK|bez}}
| name =
| caption = Pjaničs 2015. gadā
| birth_date =
| birth_place =
| caps5 = 19
| clubs5 = {{flaga|Spānija}} [[FC Barcelona]]
| goals5 = 0
| years5 = 2020–2022
| clubs6 = {{īre}} {{flaga|Turcija}} [[Beşiktaş]]
| years6 = 2021–2022
| caps6 = 20
| goals6 = 0
| clubs7 = {{flaga|AAE}} [[Sharjah FC|Sharjah]]
| years7 = 2022–
| caps7 = 29
| goals7 = 4
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,
pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7 °C
|viršanas temperatūra=106 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C5H11N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8 °C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Isard des pyrenees bigorre 2003.jpg
|    att_nosaukums = [[Pireneju ģemze]] (''Rupicapra pyrenaica'')
|       att_izmērs = 240px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|     ģints = Rupicapra
|     ģints_lv = Ģemzes
| binomial=Rupicapra <small>([[Henri Marie Ducrotay de Blainville|Blainville]], 1816)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Ģemzes, ģemžu ģints''' (''Rupicapra'') ir [[kazu apakšdzimta]]s (''Caprinae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 2 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. [[Pireneju ģemze]] (''Rupicapra pyrenaica'') sastopama [[Eiropa]]s dienvidrietumos - [[Pireneji|Pirenejos]], [[Kantabrijas kalni|Kantabrijas kalnos]] un [[Apenīni|Apenīnu kalnos]]. Otras sugas [[ģemze]]s (''Rupicapra rupicapra'') izplatība ir lielāka, kas sākas ar Eiropas centrālo daļu - [[Alpi]]em un [[Balkāni (kalni)|Balkāniem]] areāla rietumos, turpinoties austrumu virzienā uz [[Turcija|Turciju]] un [[Kaukāzs|Kaukāzu]].<ref name=jh>[http://jhered.oxfordjournals.org/content/early/2009/07/17/jhered.esp053.full.pdf The Genetic Impact of Translocations and Habitat Fragmentation in Chamois (Rupicapra) spp.]</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Tavlas de Daimjelas nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = 291114B-_Tablas_Daimiel_-_El_puente_-_Castilla-La_Mancha.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Spānija#Eiropa
| map_relief          = jā
| latd                = 39.15
| longd               = -3.666667
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Spānija|Kastīlija-Lamanča|Sjudadrealas province}}
| nearest_city        =
| area                = 30,3 km2
| established         = 1973
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Tavlas de Daimjela (''Las Tablas de Daimiel'')
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1982|05|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 1928 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/235 235]
}}
}}
<mapframe text="Tavlas de Daimjelas nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1520216"
}
</mapframe>
'''Tavlas de Daimjelas nacionālais parks''' ({{val|es|Parque Nacional de las Tablas de Daimiel}}) ir 1973. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Spānija]]s vidienē, [[Sjudadrealas province|Sjudadrealas provincē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria viridis fruit - Keila.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Spradzene (''Fragaria viridis'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria viridis
| suga_lv       = Spradzene
| binomial      = Fragaria viridis
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilglioksāla struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O2
|molmasa=72,06
|blīvums=1045,5
|kušanas temperatūra=?°C
|viršanas temperatūra=72 °C
}}
'''Metilglioksāls''' (pirovīnogskābes aldehīds, 2-oksopropanāls, acetilformaldehīds, propāndions, α-ketopropionaldehīds, propanolons, CH3−CO−CHO) ir vienkāršākais keto[[aldehīds]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
'''Mērsraga jahtu piestātne''' ir [[Jahta|jahtu]] piestātne [[Latvijas Republika|Latvijā]], [[Mērsraga osta]]s akvatorijā (koordinātas: 57°20N 23°08E). Dziļums — 2—4,5 m, piestātnes izmēri — 40x2,5 m.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''TED''
| Logo                =
| Sauklis             = Idejas, ar kurām vērts dalīties
| Uzņēmuma_veids      = akadēmiska konference
| Dibināšanas_datums  = 1984. gads
| Sēdeklis            = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              = ''[[Sapling Foundation]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ted.com/pages/42 |title=Par TED: Kas mēs esam: Kam pieder TED |work=TED |publisher=TED Conferences, LLC |accessdate=2012. gada 4. augustā |language=angliski}}</ref>
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              =
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.ted.com Ted.com]
}}
'''TED''' ([[akronīms]] no [[angļu valoda|angļu]] vārdiem „''Technology, Entertainment, Design''”) ir privātas [[bezpeļņas organizācija]]s ''[[Sapling Foundation]]'' rīkota konferenču sērija ar saukli „Idejas, ar kurām vērts dalīties“ ({{val|en|Ideas worth spreading}}).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Soksksarhena
| official_name = ''Soccsksargen''
| image_skyline = The Placid Lake of Lake Sebu.JPG
| imagesize =
| image_caption = Sebu ezers [[Dienvidkotabato]] provincē
| settlement_type = [[Filipīnu reģioni|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| shield_size  = 75px
| image_map = SOCCSKSARGEN_in_Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| area_total_km2 = 22513.3
| population_total = 4360974
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 6 | latm = 30 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 50 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Koronadala]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 5
| p1 = '''4 provinces'''
| p2 = [[Dienvidkotabato]]
| p3 = [[Kotabato (province)|Kotabato]]
| p4 = [[Sarangani]]
| p5 = [[Sultankudarata]]
| p6 = '''1 neatkarīgā pilsēta'''
| p7 = [[Heneralsantosa]]
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 =
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-12
| website =
}}
'''Soksksarhena''' (''Soccsksargen''), arī '''XII reģions''' (''Region XII''), ir viens no [[Filipīnas|Filipīnu]] reģioniem valsts dienvidos. Aizņem [[Mindanao]] salas dienvidus un iekļauj 4 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centrs un lielākā pilsēta ir [[Heneralsantosa]]. Oficiāli regiona nosaukumu raksta [[majuskuļi|majuskuļu]] rakstā '''SOCCSKSARGEN'''; tas veidots kā [[akronīms]] no tajā ietilpstošo provinču un neatkarīgās pilsētas nosaukumu sākumburtiem: [[Dienvidkotabato]] ('''''So'''uth '''C'''otabato''), [[Kotabato (province)|Kotabato]] ('''''C'''otabato''), [[Sultankudarata|'''S'''ultan'''k'''udarata]], [[Sarangani|'''Sar'''angani]] un [[Heneralsantosa|'''Hen'''eralsantosa]] ('''''Gen'''eral Santos'').

sentences:
{{citas nozīmes|putnu ģinti|Medņi|Medņi}}
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Medņi
|       platums =
|        attēls = Tetrao_urogallus_Richard_Bartz.jpg
| att_nosaukums = [[Mednis]] (''Tetrao urogallus'')
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Tetrao
|      ģints_lv = Medņi
|       ģints_r = Medņu ģints
|      binomial = Tetrao <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Mobilā lietotne''' jeb '''mobilā aplikācija''' ({{val|en|mobile application}}) ir [[lietojumprogrammatūra]], kas galvenokārt tiek izmantota dažādās viedierīcēs — [[viedtālrunis|viedtālruņos]], [[planšetdators|planšetdatoros]], viedpulksteņos, e-lasītājos un digitālajos mūzikas atskaņotājos. Lietotnes darbojas neatkarīgi no citām ierīcēm vai sistēmām.<ref>http://www.contentious.com/2011/03/02/whats-a-mobile-app/ {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111127204729/http://www.contentious.com/2011/03/02/whats-a-mobile-app/ |date={{dat|2011|11|27||bez}} }} What is a mobile app</ref>

sentences: '''7. janvāris''' ir 7. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 358 dienas (359 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''15. decembris''' ir gada 349. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (350. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 16 dienas.

sentences: {{cita nozīme|ģeoloģisko lūzumu|filmu|Sanandreasa lūzums (filma)}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Radiohead
|Attēls           = Radiohead.jpg
|Att_izm          = 250 px
|Apraksts         = No kreisās: Toms Jorks, Džonijs Grīnvuds, Kolins Grīnvuds, Eds Obraiens un Fils Selvejs
|Fons             = grupa
|Vieta            = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Abingdona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Žanrs            = [[alternatīvais roks]]
[[eksperimentālais roks]]
[[elektroniskā mūzika]]
|Gadi             = 1985-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[XL Recordings|XL]], [[TBD Records|TBD]],
[[Parlophone]], [[Capitol Records|Capitol]]
|Mlapa            = [http://www.radiohead.com radiohead.com]
|Dalībnieki       = [[Kolins Grīnvuds]]
[[Džonijs Grīnvuds]]
[[Eds Obraiens]]
[[Fils Selvejs]]
[[Toms Jorks]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Šveicers
|     vārds_orig = ''Albert Schweitzer''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-D0116-0041-019, Albert Schweitzer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Kaizerberga|td=Francija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1965
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Gabona|Lamberēna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}} (1875—1919)<br />{{FRA}} (1919—1965)
|        tautība =
|   nodarbošanās = Teologs, ērģelnieks, filozofs, ārsts un medicīnas misionārs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Alberts Šveicers''' ({{val|de|Albert Schweitzer}}; dzimis {{dat|1875|1|14}}, miris {{dat|1965|9|4}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/learning/general/onthisday/bday/0114.html|title=Albert Schweitzer, 90, Dies at His Hospital|publisher=Nytimes.com|accessdate={{dat|2012|5|5||bez}}}}</ref> bija Vācijas, vēlāk Francijas teologs, ērģelnieks, filozofs, ārsts un medicīnas misionārs.

sentences: '''7. februāris''' ir gada 38. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 327 (328 garajā gadā) dienas.

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences: '''24. marts''' ir gada 83. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (84. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 282 dienas.

sentences: '''Eratostena siets''' ir vienkāršs [[algoritms]] visu to [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] atrašanai, kas nepārsniedz kādu dotu [[naturāls skaitlis|naturālu skaitli]]. Algoritmu izdomāja sengrieķu matemātiķis [[Eratostens]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Marks Manilijs''' ({{val|la|Marcus Manilius}}) bija [[Senā Roma|romiešu]] [[astroloģija|astrologs]], [[dzejnieks]], I. gadsimtā [[m.ē.]] sarakstījis vienu no pirmajiem darbiem par astroloģiju – ''Astronomica'' vai ''Astronomicon''.  Darbs sastāv no 5 grāmatām, uzrakstīts dzejas formā. Marka Manilija vārdā nosaukts [[Mēness]] krāteris [[Manilijs (krāteris)|Manilijs]].

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = cēlgāze
 |       kārtas skaitlis = 18
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |               simbols = Ar
 |              atommasa = 39,948
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p6
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Sasaldēta argona kušana un argona spīdēšana elektriskajā laukā
 |   oksidēšanas pakāpes = 0
 |   elektronegativitāte = 4,3
 |               blīvums = 1,7837<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 83,8 K (-189,35 °C)
 |  viršanas temperatūra = 87,3 K (-185,85 °C)
 |     kritiskais punkts = 150,87 K, 4,898 MPa
 |         skaņas ātrums = (gāze, 27 °C) 323
}}

sentences:
rūda]]
 rūda]]
 rūda]]
'''Rūda''' ir [[derīgais izraktenis|derīgā izrakteņa]] veids, dabisks [[minerāls]], kas satur saimniecībā noderīgu materiālu izejvielas (piemēram, [[metāls|metālus]]) tādā [[koncentrācija|koncentrācijā]], kas padara šo izejvielu ieguvi ekonomiski pamatotu. Rūdai jāsatur materiālus, kas ir:
* vērtīgi;
* tādā koncentrācijā kas padara šo materiālu ieguvi, transportu un tālāko pārstrādi ienesīgu;
* iegūstami no rūdas ar pieejamām ekonomiski pamatotajām tehnoloģijām.
Rūdu atradnes ir tādas rūdu minerālu atradnes, kuru apguve ir ekonomiski pamatota. Rūdu minerālu atradnēs var atrasties arī tādi iežu masīvi, kas nav piemēroti derīgo izrakteņu ieguvei.

sentences: '''Sirpjveida šūnu anēmija''' ir iedzimta slimība, ko raksturo defekts hemoglobīna molekulā. Normālas [[hemoglobīns|hemoglobīnu]] saturošas [[Eritrocīti|sarkanās asins šūnas]] ir gludas, apaļas un elastīgas ( “O” forma), tāpēc tās var viegli pārvietoties caur asinsvadiem. Sirpjveida šūnu anēmijas skartie eritrocīti ir trauslāki, pēc formas izskatās kā sirpis (“C” veida forma), kad tie zaudējuši [[skābeklis|skābekli]]. Šīm izmainītajām šūnām ir tendence salipt kopā un tās vairs nevar tik viegli izkļūt caur mazajiem asinsvadiem. Šis šūnu sakopojums bloķē normālu skābekļa pārnesi, izraisot nogurumu, pie tam blokāde rada asas sāpes. Šīs sāpes sauc arī par vazookluzīvu krīzi, tās rodas visbiežāk krūtīs, rokās, kājās, novērojams arī sāpīgs pietūkums roku un kāju pirkstos.<ref>Stuart MJ, Nagel RL (2004). "Sickle-cell disease". ''Lancet'' '''364''' (9442): 1343–60. doi:10.1016/S0140-6736(04)17192-4. PMID 15474138. Retrieved 2014-07-06.</ref>

sentences: '''Parakstu konkurss''' ir sacensība starp vairākiem dalībniekiem, kurā jāizdomā apraksts konkursa uzdevumā dotajam [[Attēls|attēlam]]. Attēlu, kā arī noteikumus un informāciju par konkursa norisi sniedz konkursa rīkotājs.

sentences:
{{Filmas infokaste
|   nosaukums = Frekvence
|      attēls = Frequency film.jpg
|     att_izm =
| oriģinālnos = ''Frequency''
|       žanrs = [[fantastika]]
|    režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
|  producents =
|   scenārijs = [[Tobijs Emerihs]]
|     aktieri =
* [[Deniss Kveids]]
* [[Džeimss Kavizels]]
* [[Šons Doils]]
* [[Elizabete Mičela]]
* [[Andrē Brauers]]
* [[Melisa Eriko]]
* [[Marina Hinkla]]
* [[Noass Emerihs]]
* [[Pīters Maknīls]]
|      mūzika = [[Maikls Keimens]]
|   operators =
|     montāža =
|     studija =
| izplatītājs = ''New Line Cinema''
|    izdošana = 2000
|      ilgums = 118 minūtes
|      valsts = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = 31 miljons dolāru<ref name="boxofficemojo.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=frequency.htm|title=Frequency (2000) - Box Office Mojo|work=boxofficemojo.com}}</ref>
|    ienākumi = 68,1 miljons dolāru<ref name="boxofficemojo.com"/>
| iepriekšējā =
|      nākamā =
|        imdb = 0186151
|    paraksts = Filmas plakāts
}}
'''"Frekvence"''' ({{val|en|Frequency}}) ir 2000. gadā uzņemta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[drāma]] — [[trilleris]]. Tās [[scenārists|scenārija autors]] ir [[Tobijs Emerihs]], [[kinorežisors|režisors]] — [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas tēlo [[Deniss Kveids]] un [[Džeimss Kavizels]], tā uzņemta [[Toronto]] un [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences: {{Commonscat|Athletes from France|Francijas vieglatlēti}}

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman amphitheatres in Italy}}

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|federālo zemi|Brēmene (federālā zeme)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Brēmene
 | official_name            = ''Stadtgemeinde Bremen''
 | image_skyline            = Weserhb.jpg
 | image_caption            = [[Vēzere]]s upe Brēmenē
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 60px
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
| latd  = 53| latm  = 05| lats  = | latNS  = N
| longd = 8| longm = 48| longs = | longEW = E
 | image_shield             = Bremen Wappen(Mittel).svg
 | population         = 546 428
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = no 788.g
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Vācija}} [[Vācija]]
 | subdivision_name1        =[[Brēmene (federālā zeme)|Brēmene]]
 | elevation_m              = 11,5
 | area_total_km2           = 326,72 kvadrātkilometri
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 28001 - 28779
 | website                  = http://www.bremen.de
}}
'''Brēmene''' ({{val-de|Bremen}}, izrunā: {{IPA|[[IPA|[ˈbʁeːmən]]]}}) ir sena ostas pilsēta [[Vācija|Vācijā]] [[Vēzere]]s upes grīvā, netālu no tās ietekas [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Kopā ar [[Brēmerhāfene|Brēmerhāfeni]] veido atsevišķu [[Brēmene (federālā zeme)|Brēmenes]] [[Vācijas federālās zemes|federālo zemi]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lanvairpulguingila
 | native_name              = ''Llanfairpwllgwyngyll''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch railway station (7780981364).jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Lanvairpulguingilas dzelzceļa stacija
 | pushpin_map              = Lielbritānija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | latd  = 53 | latm  = 13 | lats  = 12 | latNS  = N
 | longd =  4 | longm = 12 | longs =  0 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Apvienotā Karaliste}}'''
 | subdivision_type1        = Zeme
 | subdivision_name1        = [[Velsa]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 3040
 | population_as_of         = {{dat|2001|||SK|bez}}
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | utc_offset               = 0
 | utc_offset_DST           = +1
}}
'''Lenvairpulguingila''' ({{val|cy|Llanfairpwllgwyngyll}}) ir ciems [[Englsi sala|Englsi salā]], [[Velsa|Velsā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Cūgšpice
| Nosaukums2           = ''Zugspitze''
| Photo                = Zugspitze 2.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vācija#Austrija#Eiropa
| plat_d = 47 | plat_m  = 25 | plat_s = 16 | plat_NS = N
| gar_d  = 10 | gar_m   = 59 | gar_s  = 11 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        =
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 2962,06
| Relatīvais_augstums  = 1746
| Atrašanās vieta      = {{GER}}<br />{{AUT}}
| Kalnu grēda          = [[Bavārijas Alpi]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Vatikāns]]
[[Kategorija:Vatikāns]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Balks''' var būt:

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Pierīgā|Mārupe (nozīmju atdalīšana)|Mārupe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Mārupe
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Mārupe, Culture house (former House of Defenders, 1936).jpg
| image_caption = Mārupes kultūras nama un novada domes ēka
| image_shield = Mārupes pilsētas ģerbonis.svg
| shield_link = Mārupes ģerbonis
| shield_size = 75
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Mārupes novads]]
| subdivision_name2 =
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[2022. gads|2022. gada]]
| area_total_km2 = 20.5
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2021
| population_footnotes = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2839&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total = 16 826
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 54
| lats = 3
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 2
| longs = 52
| longEW = E
| elevation_m = 10
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type =
| postal_code = LV-2167
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Mārupes karogs
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem un leņķiem

Slāpekļskābes molekulas modelis
(ar raustītām līnijām attēlotas delokalizētās saites)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7697-37-2
|      ķīmiskā formula = HNO3
|              molmasa = 63,0
|              blīvums = 1580
|  kušanas temperatūra = 231 K (-42 °C)
| viršanas temperatūra = 356 K (83 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Slāpekļskābe''' (HNO3) ir korozīvs šķidrums, kas sasalstot pārvēršas par caurspīdīgu kristālisku masu. Slāpekļskābes ūdens šķīdums ir stipra neorganiskā [[skābe]]. Tīra slāpekļskābe ir bezkrāsaina, bet ar laiku tā sāk sadalīties un tajā uzkrājas [[slāpekļa oksīdi]], kas nokrāso šķidrumu dzeltenīgu. Slāpekļskābes sāļus sauc par [[nitrāti]]em.

sentences: '''Aksiālā simetrija''' ir [[simetrija]] pret [[Simetrijas ass|asi]]; aksiāli simetriska objekta izskats nemainās, tam rotējot apkārt asij.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihails fon Reineke
|     vārds_orig = ''Michael von Reineke
Михаил Францевич Рейнеке''
|         attēls = Reyneke face.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1801
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Grotūžu muiža]] (''Grotgausenshof''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Madonas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1859
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācu konfederācija]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jūrnieks, hidrogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
un [[vidējā vērtība|vidējās vērtības]] salīdzinājums]]
'''Moda''' ({{val|la|modus}} – ‘mērs, veids’) ir statistisks raksturlielums, kas nosaka skaitli, kam ir vislielākais biežums kādā datu kopā. Piemēram, {{math|{6, 2, 6, 6, 8, 9, 9, 10}}} moda ir {{math|''6''}}. Datu kopā var arī būt vairākas modas, piemēram, {{math|{16, 12, 16, 16, 18, 19, 19, 19, 20}}} moda ir {{math|''16''}} un {{math|''19''}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Walther Nernst
| attēls = Walther Nernst.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1864
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Vombžezno|Brīzene]],  [[Prūsijas Karaliste]]
(tagad [[Vombžezno]], {{POL}})
| m_gads = 1941
| m_mēnesis= 11
| m_diena= 18
| m_vieta= Cibelle (''Zibelle''),  [[Vācija]]
(tagad Ņivica pie [[Lekņica]]s, {{POL}})
| pilsonība =
| tautība = [[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]]
[[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes Universitāte]]
[[Leipcigas Universitāte]]
| alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
Berlīnes Universitāte
[[Grācas Universitāte]]
[[Vircburgas Universitāte]]
| zinātne = [[fizikālā ķīmija]]
| pasniedzēji = [[Frīdrihs Kolraušs]]
[[Ludvigs Bolcmanis]]
[[Vilhelms Ostvalds]]
| studenti = [[Rihards Abegs]]
[[Ērvings Lengmīrs]]
[[Gilberts Ņūtons Lūiss]]
[[Makss Bodenšteins]]
| sasniegumi = [[Trešais termodinamikas likums]]
[[Nernsta vienādojums]]
| apbalvojumi = 1920. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =Walther Hermann Nernst sig.gif
| piezīmes =
}}
'''Valters Hermanis Nernsts''' ({{val-de|Walther Hermann Nernst}}; dzimis {{dat|1864|06|25}}, miris {{dat|1941|11|18}}) bija vācu [[fizikālā ķīmija|fizikālais ķīmiķis]]. Atklāja [[Trešais termodinamikas likums|Trešo termodinamikas likumu]], par ko 1920. gadā ieguva [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmiju ķīmijā]]. Viens no [[fizikālā ķīmija|fizikālās ķīmijas]] pamatlicējiem, devis ieguldījumu [[elektroķīmija|elektroķīmijā]], [[termodinamika|termodinamikā]], [[cietvielu ķīmija|cietvielu ķīmijā]] un [[fotoķīmija|fotoķīmijā]]. Pazīstams kā [[Nernsta vienādojums|Nernsta vienādojuma]] atklājējs.

sentences: '''Kortežs''' (no {{val|fr|cortège}} — 'gājiens') [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtota, galīga elementu virkne.

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]
[[Kategorija:Veselība]]
[[Kategorija:Uguns]]
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hāzentēters
|          vārds_orig = ''Johann Hasentöter''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1517
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Austrumprūsija|Vācu ordeņa valsts]] (tagad {{RUS}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1586
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Danciga]], [[Austrumprūsija|Karaliskā Prūsija]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Senprūši|prūsis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Livonijas apraksts, <br />pirmā iespiestā latviešu tēvreize (1550)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hanss Johans Hāzentēters''' ({{val-de|Hans Johann Hasentöter}}, arī ''Hasentödter'', ap 1517 – ap 1586) bija [[Austrumprūsija|Prūsijā]] dzimis vācu dzejnieks un hronists, kas dzīvoja [[Reformācija|Reformācijas laikmetā]] un jaunības laikā strādāja par sekretāru arī [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]]. Viņš [[latviešu valoda|latviešu valodā]] pārtulkoja vai pierakstīja jau agrāk tulkoto [[tēvreize|tēvreizi]].

sentences:
{{apvienot|Deja}}
{{jāuzlabo|jāsakārto saites, punkti utt.}}
'''Deja''' ir ķermeņa [[kustība]]s [[māksla]], parasti [[mūzika]]s pavadījumā, izmantojot iestudētus vai improvizētus soļus un [[kustība]]s. [[deja|Deju]] var raksturot noteikta kustību secība, [[mūzika]], pie kuras tā tiek izpildīta, pasākums, kuram tā ir paredzēta. [[Deja]] var būt arī kā neverbālā komunikācija.

sentences:
{{mazais burts}}
, kas demonstrē glrxgears darbībā, Linux komandrindā attēlots FPS mērījuma rezultāts]]
'''glxgears''' ir [[Linux]] [[OpenGL]] programma, kas ataino [[kadri sekundē|kadru sekundē]] (FPS, frames per second) mērījuma rezultātus. Tomēr tas ir ļoti ierobežots "tests" - pretēji daudzām mūsdienīgām 3D spēlēm, glxgears raksturo:

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = cercarial dermatitis lower legs.jpg
| image_size      = 235px
| alt             =
| caption         = Peldētāju niezes izskats 4 dienas pēc peldes
| specialitāte    = [[parazitoloģija]], [[infekcijas slimība]]
| simptomi        = [[izsitumi]], [[nieze]]
| ilgums          = dažas dienas līdz dažas nedēļas
| cēloņi          = ādas infekciozs kairinājums, alerģiska reakcija
| riski           =
| diagnoze        = pēc simptomiem
| DiseasesDB      =
| ICD10           =
| ICD9            =
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pārpratums Redrokvestā
| operators =
| attēls = Redrockmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, trilleris, ''[[neo-noir]]''
| režisors = [[Džons Dāls]]
| producents = * [[Stīvs Golins]]
* [[Sīgurjons Sigvatsons]]
| scenārijs = * Džons Dāls
* Riks Dāls
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lara Flinna Boila]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red Rock West''
| studija = * ''Propaganda Films''
* ''PolyGram Filmed Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Roxie Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|16}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pārpratums Redrokvestā"''' ({{Val|en|Red Rock West}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Dāls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Deniss Hopers]], [[Lara Flinna Boila]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences: '''Goda doktors''' ({{val|la|docteur honoraire}}) ir goda nosaukums, kas nerada [[zinātņu doktors|doktora zinātniskā grāda]] tiesības. Pasaulē goda doktora nosaukumus parasti piešķir akadēmijas un universitātes. ''Doctor honoris causa'' un ''Dr. h. c.'' ir goda doktora nosaukuma latīniskie apzīmējumi. Personai, kurai nav zinātniskā doktora grāda, goda doktora nosaukumu iesaka lietot tikai kā apbalvojumu, nevis izglītības vai zinātnes apliecinājumu, biogrāfijā vai ''[[Curriculum vitae]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://commencement.msu.edu/general-information/honorary-degrees|title=Honorary Degrees|publisher=|access-date={{dat|2019|05|14||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090916052833/http://commencement.msu.edu/general-information/honorary-degrees|archivedate={{dat|2009|09|16||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090916052833/http://commencement.msu.edu/general-information/honorary-degrees |date={{dat|2009|09|16||bez}} }}</ref> Akadēmiskā pasaulē personām, kuras nav doktori, iesaka atturēties no piekrišanas iegūt maldinošu goda doktora nosaukumu,<ref name=McNeilage>{{Ziņu atsauce|last=McNeilage|first=Amy|title=Ian Thorpe now Dr Thorpedo, man of letters|access-date=4 October 2014|url = http://www.smh.com.au/national/ian-thorpe-now-dr-thorpedo-man-of-letters-20141002-10ozg8.html|publisher=''[[The Sydney Morning Herald]]''|date=4–5 October 2014|page=31}}</ref> kā arī ierobežot tā lietošanu plašākā sabiedrībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.usq.edu.au/~/media/USQ/About-USQ/About%20us/Honorary%20Doctorate%20Guidelines%20FINAL_29%20May%202012.ashx|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170725094013/https://www.usq.edu.au/~/media/USQ/About-USQ/About%20us/Honorary%20Doctorate%20Guidelines%20FINAL_29%20May%202012.ashx|archivedate=2017-07-25|title=Honorary Doctorate Guidelines|date=2012|publisher=University of Southern Queensland}}</ref> Konvencionāli goda doktora nosaukuma ieguvēji nedrīkst lietot abreviatūru "Dr." ikdienas dzīvē, korespondencē un pirms vārda, uzvārda vizītkartēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://honorarydegrees.wvu.edu/history|title=The Honorary Degree|publisher=[[West Virginia University]]|quote=[H]onorary degree recipients should not refer to themselves as "Doctor", nor should they use the title on business cards or in correspondence. However, the recipient is entitled to use the appropriate honorary abbreviation behind his or her name|access-date=14 March 2015|deadurl=yes|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150330034606/http://honorarydegrees.wvu.edu/history|archivedate={{dat|2015|03|30||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.formsofaddress.info/Degree_Honorary.html|title=How to Address Those With Honorary Degrees|publisher=Protocol School of Washington|access-date=14 March 2015}}</ref> Kuriozi, ka pasaulē visvairāk goda doktora grādus ieguvis priesteris Teodors Hesburgs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://hesburgh.nd.edu/fr-teds-life/a-leader-in-higher-education/honorary-degrees/|title=Honorary Degrees|author=TMP/ENR // Marketing Communications: Web // University of Notre Dame|work=Father Hesburgh}}</ref> Indonēzijas prezidents [[Sukarno]] tika asi kritizēts par divdesmit sešu goda doktora grāda iegūšanu un abreviatūras "Dr." kombinēšanu ar savu inženiera diplomu 'Dr. Ir. Sukarno'.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tatanusa.co.id/tapmpr/67TAPMPRS-XXXIII.pdf |title=KETETAPAN MAJELIS PERMUSYAWARATAN RAKYAT SEMENTARA REPUBLIK INDONESIA No.XXXIII/MPRS/1967 TENTANG PENCABUTAN KEKUASAAN PEMERINTAH NEGARA DARI PRESIDEN SUKARNO |format=PDF |access-date=2013-09-07 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130813071935/http://tatanusa.co.id/tapmpr/67TAPMPRS-XXXIII.pdf |archivedate=2013-08-13 }}</ref>

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences: '''Autonomā sistēma''' ('''AS''') [[Internets|internetā]] ir tīklu kopa, ko var vienoti administrēt un kam ir vienota interneta [[maršrutēšana]]s politika. Tipiski autonomo sistēmu piemēri ir [[ISP|interneta pakalpojumu sniedzēji]] vai lielas organizācijas. Autonomo sistēmu veidošana un reģistrēšana ir aprakstīta {{RFC|1930}}.

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #007f00
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas E ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|E{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| eirokarte          = {{{eirokarte|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| garums_lv          = {{{garums_lv|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Obelia-Hydrozoa-at40x.jpg
| att_nosaukums=[[Obēlijas|Obēlija]] (''Obelia'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| apakštips=Medusozoa
| apakštips_lv=Medūzas
| klase =Hydrozoa
| klase_lv =Hidrozoji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Leptolinae}}
* {{TaksoSaite|Trachylinae}}
| kategorijas =nē
| binomial=Hydrozoa <small>([[Richard Owen|Owen]], 1843)</small>
}}
'''Hidrozoji''' jeb '''hidromedūzas''' (''Hydrozoa'') ir [[Dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu tipa]] (''Cnidaria'') viena no [[medūzas|medūzu]] [[klase (bioloģija)|klasēm]]. Hidrozoju klasē ir apmēram 3400 sugu, kas iedalītas 2 apakšklasēs un 7 kārtās. Plašākās kārtas ir ''[[Anthomedusae]]'' ar 1200 sugām<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/antho/anthomedusae.htm |title=Order Anthoathecata Cornelius, 1992 |access-date={{dat|2012|02|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120305234846/http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/antho/anthomedusae.htm |archivedate={{dat|2012|03|05||bez}} }}</ref> un ''[[Leptomedusae]]'' ar 1900 sugām.<ref>[http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/lepto/leptomedusae.htm Order Leptothecata Cornelius, 1992]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Best Men''
| attēls                   =  Best Men.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Tamra Deivisa]]
| producents               =
* [[Breds Krevojs]]
* [[Stīvs Stablers]]
* [[Breds Jenkels]]
* [[Debora Ridpeta]]
| scenārija autors         =
* [[Ārts Edlers Brauns]]
* [[Treisijs Fraims]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dīns Keins]]
* [[Endijs Diks]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Šons Patriks Flanerijs]]
* [[Mičels Vitfīlds]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Freds Vords]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|10|17|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-men-1997|title=Best Men|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190701165217/https://bbfc.co.uk/releases/best-men-1997|archivedate={{dat|2019|07|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 000}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Best Men''''' ir 1997. gada komēdija, kuras režisore ir [[Tamra Deivisa]]. Galvenās lomas atveido [[Dīns Keins]], [[Endijs Diks]], [[Lūks Vilsons]], [[Šons Patriks Flanerijs]], [[Mičels Vitfīlds]], [[Drū Berimora]] un [[Freds Vords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|17||bez}}.

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, atsauču stils}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Uzņēmuma konkurences priekšrocības''' ir tādas priekšrocības, kādas ir [[uzņēmums|uzņēmumam]] pār savu konkurentu vai konkurentu grupu noteiktā [[tirgus|tirgū]], stratēģiskājā grupā vai [[nozare|nozarē]].<ref>Kay, John, Foundations of corporate success: how business strategies add value. — Oxford: Oxford University Press, 1995, - 127.lpp.</ref>
[[Teorija|Teorijā]] tiek analizēti dažādi [[modelis|modeļi]], ar kuru palīdzību var iegūt [[Biznesa klastera struktūra|konkurences priekšrocības]].
Viens no vienkāršākajiem modeļiem, kuru izstrādājis [https://web.archive.org/web/20060615194507/http://www.kohmae.com/profile/index_e.html K.Omeijs] ''(Ohmae, K.)'', pamatojas uz trīspusējiem sakariem starp uzņēmumu, tās [[klients|klientiem]] un [[konkurents|konkurentiem]] — „3C modelis”. K.Omeijs ''(Ohmae, K.)''uzsver, ka [[biznesa stratēģijas]] veidošanas pamatā jāvērš uzmanība uz trijiem galvenajiem spēlētājiem: [[pircējs|pircēju]]; konkurentu; uzņēmumu un, integrējot visus trīs „C” stratēģiskā trijstūrī, var rasties ilgspējīgas konkurences priekšrocības.<ref>Ohmae, Kenichi, The mind of the strategist: the art of Japanese business. — New York: McGraw-Hill, 1982, - 56 lpp.</ref>
Saskaņā ar angļu [[ekonomists|ekonomista]] Dž. Keja ''(Kay, J.)'' uzskatiem konkurences priekšrocības ir atkarīgas no īpaša potenciāla radīšanas un izmantošanas. Dž.Kejs ''(Kay, J.)'' izšķir trīs uzņēmuma īpaša potenciāla tipus:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cirmas pagasts
| karte             = Cirmas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cirmas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cirmas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Tutāni
| platība           = 87,0
| iedzīvotāji       = 755<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 755 / 87 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihaels fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''Michael von Bulmerincq''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1805
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = Bērzmuiža (''Birkenhof bei Riga''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Rīga]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Krievijas impērija]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, mežu speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''SIA Daugavpils ūdens''' ir [[Daugavpils]] pilsētas ūdensapgādes un kanalizācijas uzņēmums. Centralizētās ūdensapgādes pirmsākums Daugavpilī bija likts [[19. gadsimts|19.gs]].

sentences:
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Aļaska]]
[[kategorija:Ziemeļamerikas salas]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ņujorkas rātsnams
| native_name         = ''New York City Hall''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = New York City Hall exterior, October 2016.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|ASV|Manhatana|Ņujorka}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = Ņujorka
| latd  = 40.7127 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 74.0059 | longm =  | longs =  | longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = [[1803. gads]]
| completion_date     = [[1811. gads]]
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Ņujorkas rātsnams''' ({{val|en|New York City Hall}}) ir [[Ņujorka]]s pilsētas vadības galvenā mītnes vieta, kas atrodas Ņujorkā, [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Ēka atrodas [[Manhatana]]s dienvidu daļā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī
| vārds_orig = {{ara|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}
| attēls = Zakariya Razi 001.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 854
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| m_dat_alt = [[932]]. vai [[925]]. gadā
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = Ķīmija, medicīna, filozofija
| grāds =
| darba_vietas =
| akad_amats =
| alma_mater =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Abū Bakrs Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī''' ({{val|fa|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}; dzimis {{dat|854}}, miris {{dat|925}}), latinizētā vārda forma — '''Razess''',<ref name="lpe" /> bija persiešu<ref name="The story of medicine" /><ref name="Health, civilization, and the state: a history of public health from ancient to modern times" /> [[polimāts]], [[ārsts]], [[alķīmija|alķīmiķis]], [[filozofs]]. Nozīmīga persona [[medicīna]]s vēsturē.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{jāuzlabo|tulkojums un atveidošana}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Datorspēles infokaste
| developer = [[Capcom]]
| publisher = [[Capcom]], [[Nintendo Australia]]
| director = [[Šū Takumi]]
| producer = [[Atsushi Inaba]] (GBA)
[[Minae Matsukava]] (DS)
| artist = Kumiko Suekane
Tatsuro Iwamoto
| composer = Masakazu Sugimori
Naoto Tanaka (DS)
| writer = Šū Takumi
| series = [[Ace Attorney]]
| genre = [[Piedzīvojumu spēle]], [[Vizuālais romāns]]
| bilde = Phoenix Wright Ace Attorney cover.jpg
| platforms = [[Game Boy Advance]]
[[Nintendo DS]]
[[Windows]]
[[Wii]] (caur [[WiiWare]])
[[Apple iOS|iOS]]
| bilde_par = Ziemeļamerikas vāka noformējums filmai ''Fēnikss Raits: Advokāts dūzis'', kurā redzami daži varoņi, tostarp Fenikss Raits, Maija Fej, Mailss Edžvorts un Tiesnesis.
| modes = [[Vienspēlētāja spēle|vienspēlētāja]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ābrams Īzaks Kūks
|     vārds_orig = ''אַבְרָהָם יִצְחָק הַכֹּהֵן קוּק''
|         attēls = Kook color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rabīns Ābrams Īzaks Kūks
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}) [[Daugavpils]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Ābramu - slavenu rabīnu|Ābrams (nozīmju atdalīšana)|Ābrams}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sajāni
|attēls                 = Munku-Sardyk.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Munkusardiks]] Austrumsajānos
| map_type            = Krievija#Mongolija#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 51.718889 | latNS  = N
| longd = 100.614722 | longEW = E
| label_position      = bottom
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}<br />{{MNG}}
|ģeo_apgabals           = [[Centrālāzija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = ap 1000
|platums                = ap 500
|kalns                  = [[Munkusardiks]]
|augstums               = 3491
|pilsētas               =
}}

sentences: '''Maltoze''', arī '''maltobioze''' vai '''iesala cukurs''', ir [[disaharīds]], kas sastāv no divām [[glikoze]]s vienībām, kas ir saistītas ar α(1→4) saiti, veidojas [[kondensācija]]s reakcijā. Tās izomērs [[izomaltoze]], kas sastāv no divām glikozes molekulām, savienotām kopā ar α(1→6) saiti. Maltoze veidojas, kad [[amilāze]] sašķeļ [[ciete|cieti]]. Maltoze atrodama [[graudi|graudos]], piemēram, [[mieži|miežos]]. Vēl maltoze veidojas, [[karamelizācija|karamelizējot]] glikozi.<ref name="SugisawaEdo1966"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sarda_sarda.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Scombriformes
|      kārta_lv = Makreļveidīgās
|        dzimta = Scombridae
|     dzimta_lv = Makreļu dzimta
|         cilts = Sardini
|      cilts_lv = Pelamīdu cilts
|         ģints = Sarda
|      ģints_lv = Pelamīdas
|          suga = Sarda sarda
|       suga_lv = Atlantijas pelamīda
|      binomial = Sarda sarda <small>([[Marcus Elieser Bloch|Bloch]], 1793)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Starr_070313-5645_Trifolium_repens.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trifolium repens|Ložņu āboliņš}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Trifolium
|         ģints_lv =Āboliņi
|             suga =T. repens
|          suga_lv =Ložņu āboliņš
|         binomial =Trifolium repens L.
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Klīrings''' (no {{val|en|clearing}} — 'notīrīšana') jeb '''tīrvērte''' ir maksājuma dokumentu nosūtīšana, apstrāde un savstarpējā saskaņošana, saskaņā ar kuru organizācija darbojas kā starpnieks un uzņemas pircēja un pārdevēja lomu darījumā, lai saskaņotu rīkojumus starp [[Darījuma partneris|darījuma partneriem]], kas notiek pirms norēķiniem un kura rezultātā, balstoties uz visiem iesniegtajiem maksājuma dokumentiem, aprēķina katras kredītiestādes klīringa neto pozīciju, t.i., kopējās naudas līdzekļu saistības vai prasības pret pārējām kredītiestādēm.<ref name="Klīrings definīcija">{{tīmekļa atsauce|title=Latvijas Republikas tiesību akti|url=https://likumi.lv/doc.php?id=206270|accessdate=19.04.2018}}</ref>
Klīrings ir nepieciešams, lai saskaņotu visus pirkšanas un pārdošanas pasūtījumus tirgū. Tas nodrošina vienmērīgākus un efektīvākus tirgus, jo puses var veikt pārskaitījumus tīrvērtes sabiedrībai, nevis katrai atsevišķai pusei, ar kuru tās ir veikušas darījumus.<ref name=Clearing>{{tīmekļa atsauce|title=Investopedia|url=https://www.investopedia.com/terms/c/clearing.asp|accessdate=20.04.2018}}</ref>

sentences:
. gada laureāters [[Auna Sana Su Či|Aunas Sana Su Či]] apbalvošana Eiropas Parlamenta plenārsēžu zālē [[Strasbūra|Strasbūrā]] [[2013]]. gadā. ]]
'''Saharova balva par domas brīvību''' ({{val|en|The Sakharov Prize for Freedom of Thought}}), ko parasti dēvē arī par '''Saharova balvu''', godina personas un personu grupas, kas veltījušas savu dzīvi [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aizstāvībai un [[domas brīvība]]i.<ref name= cold>{{ziņu atsauce | url = http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/december/23/newsid_2540000/2540121.stm | title = 1986: Sakharov comes in from the cold | publisher = [[BBC News]]| accessdate= 21 October 2010 | date=23 December 1986}}</ref> Tā tiek piešķirta par izcilu ieguldījumu cīņā par cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē, pievēršot uzmanību cilvēktiesību pārkāpumiem un sniedzot atbalstu balvas saņēmējiem un viņu darbībai.<ref>{{ziņu atsauce | url = http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html | title = Eiropas Parlaments atbalsta cilvēktiesības | publisher =  | accessdate =  | date =  | archive-date = {{dat|2016|10|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20161009113859/http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html }}</ref> Balva nosaukta par godu krievu zinātniekam un disidentam [[Andrejs Saharovs|Andrejam Saharovam]]. Pirmo reizi balva tika pasniegta [[1988]]. gada [[decembris|decembrī]] un to pasniedz [[Eiropas Parlaments]].

sentences:
{{Citas nozīmes|automašīnu ražotāju|Fords|Fords}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Ford Motor Company
| Uzņēmuma_veids      = [[publiska kompānija]]
| Logo                =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1903|6|16}}
| Sēdeklis            = {{vieta|ASV|Mičigana|Dīrborna}}
| Vadība              = Viljams C. Fords, jaunākais (direktoru padomes priekšsēdētājs)
Alans R. Malalijs (prezidents)
| Darbinieku_skaits   = 164,000 (2010)<ref name="10K">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/37996/000115752311001210/a6622311.htm|title=2010 Form 10K, Ford Motor Company|publisher=United States Securities and Exchange Commission}}</ref>
| Apgrozījums         = {{increase}}$128,954 miljardi (2010)<ref name="10K" />
| Bilance             =
| Nozare              = [[Autobūve]]
| Produkti            = [[Automobilis|automobiļi]]
auto rezerves daļas
| Mājaslapa          = [http://www.ford.com Ford.com]
}}

sentences: '''0,999...''', kas arī tiek rakstīts kā '''0,(9)''', <math>0,\bar{9}</math> vai <math>0,\dot{9}</math>, [[matemātika|matemātikā]] ir periodisks [[decimāldaļskaitlis]], kas ir [[reāls skaitlis]] un ir vienāds ar [[1 (skaitlis)|1]]. Citiem vārdiem sakot, skaitlis "0,999..." un "1" ir viens un tas pats skaitlis. Šo [[vienādība|vienādību]] jau sen ir pieņēmuši profesionāli [[matemātiķis|matemātiķi]] un pasnieguši to mācību grāmatās. Šīs identitātes atšķirīgie [[Matemātisks pierādījums|pierādījumi]] ir noformulēti ar dažādu [[precizitāte|precizitāti]], reālo skaitļu attīstību, otršķirīgiem pieņēmumiem, vēsturisku kontekstu un mērķauditoriju.

sentences: '''5. jūnijs''' ir gada 156. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (157. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 209 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C12H8O4
|molmasa=216,19
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140—150 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
}}
'''Naftalskābe''' (1,8-naftalīndikarbonskābe, ''peri''-naftalīndikarbonskābe, C10H6(COOH)2) pieder pie aromātiskajām di[[karbonskābes|karbonskābēm]] — [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājumiem. Naftalskābe ir balta, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola), kas grūti šķīst ūdenī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences: '''Algonkinu tautas''' ir [[Ziemeļamerika]]s pamatiedzīvotāju ([[indiāņi|indiāņu]]) grupa, kuras pārstāvji runā radniecīgās [[algonkinu valodas|algonkinu valodu]] saimei piederošās valodās. Šī ir viena no izplatītākajām un daudzskaitlīgākajām indiāņu grupām Ziemeļamerikā, kurai eiropiešu kolonizācijas sākumposmā piederēja vairāki simti cilšu.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 64
 | lv  = Sešdesmit četri
}}

sentences: '''Citokīni''' ir mazmolekulāras [[olbaltumvielas]] (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita [[Hemokinīni|hemokinīnus]], [[Interferoni|interferonus]], [[Interleikīni|interleikīnus]], [[Limfokinīni|limfokinīnus]] un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no [[Imūnsistēma|imūnajām šūnām]], gan [[Endotēlijs|endoteliocītiem]], gan arī [[Fibroblasts|fibroblastiem]] un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem.<ref>"Cytokine" in John Lackie. A Dictionary of Biomedicine. Oxford University Press. 2010. {{ISBN|9780199549351}}</ref> Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un [[Iekaisums|iekaisuma]] attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.<ref>Klīniskā medicīna III. A.Lejnieks {{ISBN|9789984813516}}. Medicīnas apgāds. 2012</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
 |             Fons = grupa
 |            Vārds = ABBA
 |           Attēls = ABBA - TopPop 1974 5.png
 |          Att_izm = 250px
 |           Ainava =
 |         Apraksts = ABBA 1974. gadā
 |            Vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 |            Žanrs = [[popmūzika]], [[eiropops]], [[disko]], [[eirodisko]]
 |             Gadi = 1972—1982, 2018–pašlaik
 | Izdevējkompānija = ''Metal'', ''[[Polydor Records|Polydor]]'', ''[[Atlantic Records|Atlantic]]'', ''[[Universal Music Group|Universal]]'', ''[[Epic Records|Epic]]'', ''[[Disques Vogue|Vogue]]'', ''[[RCA Records|RCA]]'', ''[[PolyGram]]'', ''Sunshine''  (Rodēzija/Zimbabve), ''Ariston/Dig It'' (Itālija)
 |    Darbojies_arī = ''[[Hep Stars]]'', ''[[Hootenanny Singers]]'', ''[[Benny Anderssons Orkester]]''
 |            Mlapa = {{URL|https://abbasite.com/}}
 |       Dalībnieki = {{ubl|[[Angnēta Feltskūga]]|[[Bjērns Ulveuss]]|[[Benni Andešons]]|[[Anni Frida Lingstade|Anni Frida "Frīda" Lingstāde]]}}
 |   Bij_dalībnieki =
}}

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Nine Inch Nails
| Image            = NIN_logo_live.jpg
| Caption          =
| Alt              =
| Studio           = 11
| Studio link      = Albumi
| EP               = 2
| EPs link         = Albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertieraksti
| Video            = 3
| Video link       = Koncertieraksti
| Singles          = 23
| Singles link     = Singli
| Music videos     = 28
| MV link          =
| Soundtrack       = 5
| Soundtrack link  =
| 2Option          = 4
| 2Option name     = Remiksu albumi
| References       = Yes
| Ref link         = References
}}

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''OTE''
| native_name      =
| logo             = OTE_SA.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    = Kompānijas galvenā mītne Atēnās
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1949. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Atēnas]]
| location_country = {{GRE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = informācijas tehnoloģijas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.cosmote.gr/fixed/en/corporate
| footnotes        =
| intl             =
}}
{{Ēkas infokaste
| map              = Grieķija#Eiropa
| plat_d = 38.045023 | plat_NS =
| gar_d  = 23.804270  | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = ''OTE'' galvenās mītnes vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = ''OTE'' galvenās mītnes vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences:
'''Deltveida muskulis''' ir [[muskulis]], kas cilvēka plecu padara apaļu. Deltveida muskulis sastāv no trim šķiedru kopām, tomēr [[elektromiogrāfija]] norāda, ka tas sastāv no vismaz septiņām šķiedru kopām, kuras centrālā [[nervu sistēma]] var kontrolēt neatkarīgi vienu no otras.
Šo muskuli sauc par deltveida muskuli tādēļ, ka šis muskulis ir grieķu burta [[Delta (burts)|delta]] (trīsstūris) formā.
Deltveida muskulī bieži izdara [[intramuskulārās injekcijas]].

sentences:
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences: '''Gads''' ir [[laika mērvienība]]. To parasti izprot kā laika [[Intervāls (laiks)|intervālu]], kura laikā [[Zeme]] vienu reizi apriņķo ap [[Saule|Sauli]]. Zeme apriņķo ap Sauli 365,2425 [[diena|dienās]], kas pēc būtības ir gada ilgums. Mūsdienās visbiežāk tiek lietots [[kalendārais gads|kalendāra gads]], kurā ir 365 vai 366 dienas (precīzs dienu skaits nav tāpēc, ka Zemes [[apriņķojuma periods]] ap Sauli nav vienāds ar veselu dienu skaitu).

sentences: '''Divali''' (''Diwali'') ir [[hinduisms|hinduisma]] gaismu svētki, kas tiek atzīmēti katru gadu rudenī.<ref name="OED-Diwali" /><ref name="britannica" /> Vieni no populārākajiem svētkiem hinduismā, Divali simbolizē "gaismas uzvaru pār tumsu, labā uzvaru pār ļauno un zināšanu uzvaru pār nezināšanu". "Gaisma" ir zināšanu un apziņas [[metafora]].<ref name="Heiligman31" /><ref name="htoday" /><ref name="ReferenceA" />

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Armēņu genocīds
| attēls            = Armenian Genocide Map-en.svg|thumb|500px|Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| attēla_apraksts   = Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| vieta             = {{vieta|Osmaņu impērija}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1915]]. gads—[[1917]]. gads
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]], [[piespiedu islamizācija]]
| bojā_gājušie      = 600 000-1,5 miljoni<ref>Morris, Benny; Ze'evi, Dror (2019). The Thirty-Year Genocide: Turkey's Destruction of Its Christian Minorities, 1894–1924. Harvard University Press. ISBN 978-0-674-91645-6.</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Savienības un progresa partija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hovards Kārters
|     vārds_orig = ''Howard Carter''
|         attēls = Howard carter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1874
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona|Kensingtona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = Brits
|   nodarbošanās = Arheologs, eģiptologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Howard Carter signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hovards Kārters''' ({{val|en|Howard Carter}}; dzimis {{dat|1874|5|9}}, miris {{dat|1939|3|2}}) bija britu [[arheologs]] un [[eģiptologs]].

sentences:
{{Citas nozīmes|putnu|rubenis (nozīmju atdalīšana)|rubenis}}
{{BioTakso infokaste
|       platums =
|        attēls = Flickr - Rainbirder - Black Grouse (Tetrao tetrix) Male.jpg
| att_nosaukums = Rubeņu gailis ziemā
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Lyrurus
|      ģints_lv = Rubeņi
|          suga = Lyrurus tetrix
|       suga_lv = Rubenis
|      binomial = Lyrurus tetrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Tetrao tetrix''
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lionels Kizerickis
|     vārds_orig = ''Lionel Adalbert Bagration Felix Kieseritzky''
|         attēls = Kieseritzky.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums = Lionels Kīzerickis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Tērbata|2s=Tartu|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 18
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{FRA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: [[File:BS time.png|thumb|upright=1.35| {{legend|#4d6df3|3 gadi}}{{legend|#22b14c|4 gadi}}{{legend|#ff7e00|5 gadi}}{{legend|#ff0000|6 gadi}}]]

sentences: '''Asteroīdu diena''' (zināma arī kā '''Starptautiskā Asteroīdu diena''') ir ikgadēja globālā sabiedrības informēšanas kustība, kas apvieno cilvēkus visā pasaulē, lai mācītos par asteroīdiem un izstrādātu iespējamos Zemes kosmiskās aizsardzības scenārijus, lai aizsargātu mūsu planētu, mūsu ģimenes, sabiedrību un nākamās paaudzes. Par Asteroīdu dienas datumu tika izraudzīts 30. jūnijs, kas ir 1908. gadā Sibīrijā notikušās [[Tunguskas fenomens|Tunguskas kosmiskās katastrofas]] gadadiena, tā jaunākajā civilizācijas vēsturē uzskatāma par graujošāko asteroīdveida objekta sadursmi ar Zemi.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Jelgava (nozīmju atdalīšana)|Jelgava}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Jelgava
| tips                = stacija
| attēls              = File:Jelgavas stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Jelgavas stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava|Rīga—Jelgava]]
[[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Liepāja]]
[[Dzelzceļa līnija Jelgava—Meitene|Jelgava—Meitene]]
[[Dzelzceļa līnija Tukums II—Jelgava|Tukums II—Jelgava]]
[[Dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils|Jelgava—Krustpils]]
| atvērta             = 1868
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Mitava, Mitava I,
 ''Mitau-West'' ([[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laikā),

 Jelgava I
| stacijas_tips       = mezgla, kravas, pasažieru, iecirkņa
| arhitekts2           = [[Oto Dīce]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jelgavasvestnesis.lv/pilseta/dzelzcelam-jelgava-aprit-145-gadi-muzejs-priecatos-par-fotografijam |title=Dzelzceļam Jelgavā aprit 145 gadi; muzejs priecātos par fotogrāfijām |access-date={{dat|2017|04|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190709134633/https://www.jelgavasvestnesis.lv/pilseta/dzelzcelam-jelgava-aprit-145-gadi-muzejs-priecatos-par-fotografijam |archivedate={{dat|2019|07|09||bez}} }}</ref>
| platformas          = 3
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 27 (Jelgava I parkā, neskaitot
 strupceļus un atzarus)
| adrese              = Stacijas 1, Jelgava, LV-3001<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://meklesana.mama.lv/?p=2&QProdukts=dzelzce%C4%BCa+stacija&SaktQ_x=0&SaktQ_y=0 |title=mama.lv |access-date={{dat|2011|03|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110630151633/http://meklesana.mama.lv/?p=2 |archivedate={{dat|2011|06|30||bez}} }}</ref>
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 25 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 43 | longs = 58 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Cena (stacija)|Cena]] (9 km)
 [[Glūda (stacija)|Glūda]] (16 km)
[[Meitene (stacija)|Meitene]] (28 km)
[[Līvbērze (stacija)|Līvbērze]] (20 km)
[[Jelgava II]] (2 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Cukurfabrika (stacija)|Cukurfabrika]] (2 km)
 [[50. kilometrs]] (7 km)
 [[Dimzas]] (8 km)
 [[Brakšķi (stacija)|Brakšķi]] (13 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 43
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Trīsstūris
| abbreviation = TrA
| name_latin = Triangulum Australe
| RA = 16
| dec = −65
| areatotal = 110
| arearank = 83. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α TrA''
| starmagnitude = 1,91
| neareststarname = ''ζ TrA''
| stardistance = 39,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
— izolēta sistēma]]
'''Termodinamiska sistēma''' ir jebkuru [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kopa, kuri var apmainīties ar [[Enerģija|enerģiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dom.lndb.lv/data/obj/416676.html|title=Fizikas rokasgrāmata {{!}} LNB Digitālā bibliotēka - DOM PIEEJA|website=dom.lndb.lv|access-date=2023-06-20|pages=89}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū
| attēls = Lifeaquaticposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Life Aquatic with Steve Zissou''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = * [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors = * [[Noa Baumbaks]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās = * [[Ouens Vilsons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika = [[Marks Motersbo]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2004|11|20|Losandželosa|2004|12|25|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 28, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190628164222/https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|archivedate={{dat|2019|06|28||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeaquatic.htm|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 28, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū"''' ({{val|en|The Life Aquatic with Steve Zissou}}) ir 2004. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Bills Marijs]], [[Keita Blanšeta]], [[Andželika Hjūstone]], [[Vilems Defo]] un [[Džefs Goldblūms]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|11|20||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Commonscat|Tampa Bay Lightning|Tampabejas "Lightning"}}
{{Catmore}}

sentences:
'''Jirgensons''' var būt:
* [[Arnolds Jirgensons]]
* [[Boriss Jirgensons]]
* [[Bruno Jirgensons]]

sentences: '''Sintakse''' ({{val-el|σύνταξις}} — ‘kopējā kārtība’) ir [[valodniecība]]s nozare, kas pēta [[vārds|vārdu]] savienojumus un [[teikums|teikumu]] gramatisko struktūru. Sintakse ir viena no jaunākajām valodniecības nozarēm.<ref name="liis">{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.liis.lv/latval/ekurss/m_sin.htm | title= Sintakse | publisher= liis.lv | accessdate= 2010-07-23 | archive-date= 2012-03-20 | archive-url= https://web.archive.org/web/20120320180452/http://www.liis.lv/latval/ekurss/m_sin.htm }}</ref> Sintaksi var iedalīt tradicionālajā sintaksē un strukturālajā sintaksē. Tradicionālā sintakse ir saistīta ar [[latīņu valoda|latīņu]], [[grieķu valoda|grieķu]] un citām Eiropas viduslaiku valodām. Tai ir raksturīgs vairāku viedokļu izmantojums. Savukārt strukturālajā sintaksē mēģina atrast noteiktu metodi, atšķirt pētīšanas viedokļus un iegūt teorētiski pamatotus un pārbaudāmus rezultātus.<ref name="liis" /> Vārdu "sintakse" līdzīgā nozīmē izmanto, arī runājot par [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodām]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Oksandrolona struktūrformula

Oksandrolona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 17β-hidroksi-17α-metil-2-oksa-5α-androstān-3-ons,
anavars, oksandrīns
|           CAS numurs = 53-39-4
|      ķīmiskā formula = C19H30O3
|              molmasa = 306,44
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 236—237 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Oksandrolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[dihidrotestosterons|dihidrotestosterona]] atvasinājums, kam 2. [[ogleklis|oglekļa]] atoms aizvietots ar [[skābeklis|skābekļa]] atomu, bet 17. pozīcijā pievienota metilgrupa. Ķīmiski tiek sintezēts no dihidroepiandrosterona.<ref>{{Cite journal | doi = 10.1016/S0040-4039(00)70883-5 | title = 2-oxasteroids: A new class of biologically active compounds | year = 1962 | last1 = Pappo | first1 = Raphael | last2 = Jung | first2 = Christopher J. | journal = Tetrahedron Letters | volume = 3 | issue = 9 | pages = 365}}</ref> Oksandrolona izmantošana pamatojas uz tā sevišķi mazo androgēno efektu, kamēr anaboliskā iedarbība ir mērena. Tas ir arī relatīvi maztoksisks [[aknas|aknām]]. Augstas dozas var izraisīt [[Leidiga šūnas|Leidiga šūnu]] atrofiju [[sēklinieks|sēkliniekos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
* [[Alberts Tailers]] (''Albert Tyler''; 1872—1945) — amerikānu vieglatlēts, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs vieglatlētikā 1896. gada olimpiskajās spēlēs;
* [[Džons Tailers]] (''John Tyler''; 1790—1862) — ASV 10. prezidents (1841—1845), viceprezidents un senators.

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Programmatūras licence''' ir lietotāja un [[Programmatūras izstrādātājs|programmatūras izstrādātāja]] juridiska vienošanās, kas nosaka programmatūras lietotāja tiesības un pienākumus, kā arī [[Programmatūra|programmatūras]] izplatītāja atbildību. Programmas licence var būt ļoti atšķirīga, jo tās izstrādātājs var ņemt jau gatavus paraugus vai sastādīt to pats. Parasti licencē iekļauj informāciju par licences tipu, lietotāja izmantošanas ierobežojumiem un izplatīšanas tiesībām, kā arī izstrādātāja autortiesībām un garantijām.<ref name="profizgl">{{Publikācijas atsauce|title=1. INFORMĀCIJAS TEHNOLOĢIJAS PAMATJĒDZIENI|url=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/6584/mod_resource/content/0/GM1.pdf}}</ref>

sentences:
s baktērijas [[elektronmikroskops|elektronmikroskopā]]]]
'''Bakterioloģija''' ir [[zinātne]], kas pēta [[baktērijas]]. Bakterioloģija ir daļa no [[mikrobioloģija]]s, kas nodarbojas ar [[mikroorganismi|mikroorganismu]] izpēti, tostarp baktēriju pētīšanu. Bakterioloģija palīdz saprast baktēriju bioloģiju, struktūru, funkcijas, to ietekmi uz [[dabiskā vide|vidi]] un cilvēka [[veselība|veselību]], kā arī attīstīt metodes to identificēšanai un kontrolei. Bakterioloģijas nozīme ir ļoti svarīga [[medicīna|medicīnā]], [[pārtikas drošība|pārtikas drošībā]], [[dabas aizsardzība|vides aizsardzībā]] un citas nozarēs, kurās ir nepieciešams saprast un kontrolēt baktēriju darbību, piemēram, bakterioloģija ir saistīta ar baktēriju izraisītu slimību izpēti un diagnosticēšanu, [[antibiotikas|antibiotiku]] izstrādi un [[higiēna|higiēnu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
'''Zāmenhofa''' var būt:

sentences: '''18. janvāris''' ir gada 18. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 347 dienas (348 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = ''Ethereum''
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Ethereum logo translucent.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = ''Ethereum'' projekta logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 150px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           =
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  =
|subvienības nosaukums  =
|valūtas simbols        = {{nowrap|Ξ, [[ETH]], ēteris}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
'''Mora''' ir [[fonoloģija|fonoloģiska]] vienība, kas bieži ir mazāka par [[zilbe|zilbi]],<ref name="mora">{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=mora&list=&lang=&h=yes |title=
Akadēmiskā terminu datubāze – mora |quote=Fonoloģiska vienība, kas ir lielāka par fonētisko segmentu, bet parasti mazāka par zilbi, piemēram, viena mora veido vieglo zilbi, divas moras — smago zilbi. Mora ir svarīgs ritmisks elements japāņu valodā un antīkajā grieķu valodā. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007}}</ref> kuru skaits zilbē nosaka tā saucamo "'''zilbes garumu'''" ({{val-de|Silbenlänge}}) jeb "'''zilbes svaru'''" ({{val-de|Silbengewicht}}). Garuma un svara apzīmējumus bieži lieto kā sinonīmus, taču ir valodas, kur abus apzīmējumus lieto līdztekus, ar dažādām nozīmēm. [[lībiešu valoda|Lībiešu valodā]] īsas zilbes vienmēr ir vieglas, garas zilbes savukārt iedalās vieglās un smagās, šis iedalījums ir līdzīgs igauņu valodas iedalījumam, kur pirmās un otrās garuma pakāpes zilbes ir vieglas, bet trešās garuma pakāpes zilbes ir smagas.<ref>Renāte Blumberga, Tapio Mäkeläinen, Karl Pajusalu ('''2013'''), ''Lībieši: vēsture, valoda un kultūra'', Rīga: Līvõ Kultūr sidām, {{ISBN|978-9984-49-730-3}}</ref>

sentences: '''3. augusts''' ir gada 215. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (216. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 150 dienas.

sentences: '''Lietus mežs''' ir [[mežs]], kuram raksturīgs augsts [[nokrišņi|nokrišņu]] daudzums. Minimālajam [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzumam]] ir jābūt lielākam par 2000 mm gadā. Lietus mežus iedala [[mitrais tropu mežs|mitrajos tropu mežos]] un [[mērenais lietus mežs|mērenajos lietus mežos]]. Galvenā atšķirība starp tropiskajiem un mērenajiem lietus mežiem ir [[ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] grādos; tropiskie lietus meži ir tuvāk [[ekvators|ekvatoram]], bet mērenie atrodas [[mērenā josla|mērenajā joslā]]. Lietus meži atrodas [[Āzija|Āzijā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Centrālā Āfrika|Centrālajā]] un [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]]. Lielākais lietus mežs pasaulē ir [[Amazones lietus mežs]], kas atrodas [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Lietus meži ir pasaules sarežģītākās ekosistēmas. Kaut gan lietus meži aizņem tikai 6% no [[Zeme|planētas]] virsmas, tie satur vairāk nekā pusi visas pasaules augu un dzīvnieku sugu - [[liāna]]s, [[orhideju dzimta|orhidejas]], [[gumijkoks|gumijkoki]], [[zeltainais lauvpērtiķis|zeltainie lauvpērtiķi]], [[morfīds|morfīdi]], [[koats|koati]], [[kāpelētājvarde]]s, [[sliņķi]], [[boa]] čūskas, [[iguāna]]s, [[jaguārs|jaguāri]], [[lemuri]], [[tapiri]], [[tukans|tukani]] u.c.

sentences:
[[Kategorija:Igaunija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Igaunija]]

sentences: '''Valūtas tirgus''' ir [[tirgus]], kur viena [[valūta]] tiek apmainīta pret otru. Tas sevī ietver tirdzniecību starp vislielākajām pasaules bankām, [[centrālā banka|centrālajām bankām]], valūtas spekulantiem, starptautiskajiem uzņēmumiem, [[valdība|valdībām]] kā arī citiem finanšu tirgiem un institūcijām. Tirgošanās valūtas tirgos visā pasaulē šobrīd ir ap 2 [[triljons|triljoniem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]] dienā.{{nepieciešama atsauce}} Individuālie spekulanti šajā tirgū šobrīd aizņem ļoti mazu daļu un var tikai piedalīties netieši — izmantojot brokerus vai bankas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Svina baltums'''<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 649. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> jeb '''svina baltais''' (''flake white'', ''Kremnitzerweiss'', ''blanc d'argent'') ir mākslīgi iegūts [[svins|svinu]] saturošs [[baltā krāsa|balts]] [[pigments]]. Pēc sastāva tas ir [[svina karbonāts|svina karbonāta]] (apmēram 70 %) maisījums ar [[svina hidroksīds|svina hidroksīdu]] (30 %). Šo savienojumu proporcijas katrā pigmenta šķirnē ir citādas. Svina baltais ir pazīstams no seniem laikiem, to apraksta sengrieķu un romiešu autori, [[viduslaiki|viduslaikos]] to ražoja [[Venēcijas Republika|Venēcijā]] un [[Holande|Holandē]]. Ievērojamas ražošanas vietas bija [[Ungārija]]s pilsēta [[Kremnica]], vēlāk [[Austrija]]s pilsēta [[Kremsa]]. Šo pilsētu nosaukumus nes labākās svina baltā šķirnes. Svina balto ieguva ar vairākām metodēm, kas ietver sevī vai nu metāliskā svina pakļaušanu [[etiķskābe]]s tvaiku un [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] iedarbībai vai arī svina savienojumu un to šķīdumu apstrādi ar ogļskābo gāzi. Modernāka metode ir svina baltā iegūšana [[elektrolīze|elektrolītiski]].

sentences: Kategorijā '''starpdisciplināras nozares''' apkopotas dažādas nozares, kurās pētījumu veikšanai nepieciešamas zināšanas divās vai vairākās tradicionālajās disciplīnās.

sentences: '''Korsakova sindroms''' ir [[amnestisks sindroms|amnestiska sindroma]] paveids, kas rodas vitamīna [[B1 vitamīns|B1]] trūkuma dēļ, ko izraisa nepareizs uzturs, alkohola pārmērīga lietošana, kā arī ļoti bieži galvas smadzeņu traumas.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = 2015. gada 13. novembra terora akti Parīzē
| attēls            = Parisattacks.png
| attēla_apraksts   = Parīzes uzbrukumu vietas
| vieta             = {{vieta|Francija|Parīze}} un [[Sendenī]]
| koordinātas       =
| datums            = {{dat|2015|11|13}}
| laiks             = 	21:16, 2015. gada 13. novembris  –
00:58, 2015. gada 14. novembris
| laika_josla       = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| veids             = [[masu apšaude]], [[masu slepkavība]], [[pašnāvnieku uzbrukums]], [[ķīlnieku sagrābšana]]
| bojā_gājušie      = 137 (ieskaitot 7 teroristi)<ref>https://web.archive.org/web/20151115061611/http://www.theguardian.com/world/live/2015/nov/15/paris-attacker-named-investigation-continues-live-updates</ref>
| ievainotie        = vismaz 416 <ref>https://web.archive.org/web/20151117030955/http://www.bbc.com/news/world-europe-34836330</ref>
| izraisītāji       = [[Islāma valsts]] (Briseles grupa)
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  = 9
| aizdomās_turētais =
| ieroči            = Zastava M70 automāts,<ref>https://www.spiegel.de/international/europe/following-the-path-of-the-paris-terror-weapons-a-1083461.html</ref> [[Acetona peroksīds]], [[spridzinātāja jostas]]
| dalībnieku_skaits = 9
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Mēneši}}
{| class="toccolours" style="float:right; margin-left: 1em; text-align:center;" cellpadding=2 cellspacing=0
|- style="background-color: #ccccff;"
|[[Marts|<<]]
|colspan="5" style="text-align: center;"| '''Aprīlis'''
|[[Maijs|>>]]
|- style="background-color: #ccccff; border: none;"
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Ot
|width="14%"| Tr
|width="14%"| Ce
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Se
|width="14%"| Sv
|-
|        ||        ||        ||[[1. aprīlis|1]]||[[2. aprīlis|2]]||[[3. aprīlis|3]]||[[4. aprīlis|4]]
|-
|[[5. aprīlis|5]]||[[6. aprīlis|6]]||[[7. aprīlis|7]]||[[8. aprīlis|8]]||[[9. aprīlis|9]]||[[10. aprīlis|10]]||[[11. aprīlis|11]]
|-
|[[12. aprīlis|12]]||[[13. aprīlis|13]]||[[14. aprīlis|14]]||[[15. aprīlis|15]]||[[16. aprīlis|16]]||[[17. aprīlis|17]]||[[18. aprīlis|18]]
|-
|[[19. aprīlis|19]]||[[20. aprīlis|20]]||[[21. aprīlis|21]]||[[22. aprīlis|22]]||[[23. aprīlis|23]]||[[24. aprīlis|24]]||[[25. aprīlis|25]]
|-
|[[26. aprīlis|26]]||[[27. aprīlis|27]]||[[28. aprīlis|28]]||[[29. aprīlis|29]]||[[30. aprīlis|30]]||
|- style="background-color: #ccccff;"
{{!}}colspan="7"{{!}}'''[[2010. gads|2010]]'''
|}
'''Aprīlis''' ({{val|la|Aprilis}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] ceturtais [[mēnesis]]. Aprīlis ir viens no četriem mēnešiem, kurā ir 30 dienas. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sulu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sultekis'' vai ''Velyku mėnuo'' bet mūsdienās — ''balandis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Stockholm-lilac.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = ''[[Syringa vulgaris]]'' ziedi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Lamiales
|         kārta_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Oleaceae
|        dzimta_lv = Olīvu dzimta
|            cilts = Oleeae
|         cilts_lv = Olīvu cilts
|            ģints = Syringa
|         ģints_lv = Ceriņi
|         binomial =
|         sinonīmi =
* ''Lilac''
* ''Liliacum''
* ''Busbeckia''
* ''Ligustrina''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Persija]], [[Dienvidaustrumeiropa]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Programmatūra infobox|nosaukums = X Windows System
|skats = |firma = [[X.Org fonds|X.Org Foundation]]|op sis = [[Operētājsistēma|dažādas]]|vei = [[logošanas sistēma]] |www = [https://x.org x.org]|lic = [[MIT licence]]
}}
'''X Window System''' ir [[logošanas sistēma]], kas nodrošina standarta instrumentus un protokolus lietotāja [[grafiskā saskarne|grafisko saskarņu]] izveidei. Gandrīz visas mūsdienīgās [[operētājsistēma]]s atbalsta X Window System, tomēr plašāko izmantojumu tā ir radusi tieši [[UNIX]] tipa sistēmās.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Feniķiešu raksts
 |tips               = [[abdžads]]
 |valodas            = [[feniķiešu valoda|feniķiešu]], [[pūniešu valoda|pūniešu]], [[ammoniešu valoda|ammoniešu]], [[edomiešu valoda|edomiešu]], [[moābiešu valoda|moābiešu]], [[senarābu valoda|senarābu]], [[senebreju valoda|senebreju]]
 |laiks              = 1050.—150. gads p.m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |atvasinājumi       = [[aramiešu raksts]],
[[grieķu alfabēts]],
[[paleospāņu raksts]],
[[samariešu raksts]],
[[senlībiešu raksts]]
 |radinieki          = [[Dienvidarābijas raksts]],
[[Ziemeļarābijas raksts]]
 |unicode            = ''Phoenician''
 |iso15924           = Phnx (115)
 |sample             = Phoenician alphabet.svg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Feniķiešu raksts''' ir [[fonēma|fonogrāfiski]] [[līdzskanis|konsonantiska]] [[rakstība]],<ref name=lpe>{{LPE|3|271}}</ref> viena no pirmajām fonētiskajām rakstībām. Attīstījusies [[feniķieši|feniķiešu]] civilizācijā aptuveni [[11. gadsimts p.m.ē.|11. gadsimtā p.m.ē.]], un kļuva par pamatu lielākajai daļai mūsdienu [[alfabēts|alfabētu]].

sentences:
{{Krāsas infokaste
|      virsraksts = Balta
|virsraksta_krāsa = Black
|      simbolisms =
|             hex = FFFFFF
| r= 255 |g= 255 |b= 255
|          attēls = Attēls:Color icon white.svg
|    viļņa_garums =
|       frekvence =
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Jaundubulti}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Jaundubulti
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Jaundubultu stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Jaundubultu stacija 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1925
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 39.70 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 45 | longs = 25.41 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (2 km)
[[Sloka (stacija)|Sloka]] (8 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Majori (stacija)|Majori]] (3 km)
[[Pumpuri (stacija)|Pumpuri]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 27
}}

sentences:
]]
'''Mežs''' ir [[ekosistēma]] kurā dominējošā [[augi|augu]] forma ir [[koks|koki]], kas veido kokaudzi. Kokaudze meža ekosistēmā ir galvenais organiskās masas ražotājs. Mežs ietver gan kokaudzi tās dažādās attīstības stadijās, gan [[Pamežs|pameža]] un [[Zemsedze|zemsedzes]] augus, meža [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] un [[Augsne|augsn]]i ar tās bagātīgo baktēriju, aļģu, dzīvnieku un [[Sēnes|sēņu]] pasauli. Starp visiem šiem organismiem notiek mijiedarbība un tie ir savstarpēji saistīti komplicētās [[Barības ķēde|barības ķēdēs]]<ref>Bušs M., Laiviņš M. mežs. Enciklopēdija Latvijas daba, 3. sēj. Rīga, 1995</ref>.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Augsnes ekoloģija''' ir [[ekoloģija]]s nozare, kas pēta [[Augsne|augsnes]] ekosistēmu struktūru un funkcijas, kā arī faktorus, kas to ietekmē. Augsnes ekoloģija ir saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā augsnes zinātni, augsnes mikromorfoloģiju, augsnes mikrobioloģiju, augsnes zooloģiju un augsnes bioķīmiju.

sentences: '''Lamaisms''' jeb '''Tibetas budisms''' ir [[budisms|budisma]] paveids, daļa no [[vadžrajāna]]s. Tas 7. gadsimtā ir radies [[Tibeta|Tibetā]]. No 16. līdz 18. gadsimta tas izplatījās arī [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], it īpaši starp [[mongoļi|mongoļu]] tautām. Tibetā šo budisma paveidu praktizē [[tibetieši|tibetiešu]] mūki. Lamaisms radies, apvienojoties budismam ar Tibetā pirms tam tradicionāli pastāvošo [[bons|bona]] reliģiju. Augstākā persona šajā reliģijā ir [[dalailama]]. Pašreizējais dalailama ir [[Tenzins Gjaco]]. Viņš 1989. gadā ieguva [[Nobela miera prēmija|Nobela miera prēmiju]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = ES Intelektuālā īpašuma birojs
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = EUIPO_building_garden.jpg
|image_border =
|size         =
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          =
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation =
|motto        =
|formation    = 1994
|extinction   =
|type         =
|status       =
|purpose      =
|headquarters = {{vieta|Spānija|Alikante}}
|location     =
|coords       =
|region_served = [[Eiropas Savienība]]
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [https://euipo.europa.eu/ohimportal/lv euipo.europa.eu]
|remarks      =
|}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Armins Adolfi
| vārds_orģ           = ''Armin Adolphi''
| attēls              = Armins Adolfi.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Kuldīga|Kuldīgas pilsētas galva]]
| term_sākums         = [[1886]]. gads
| term_beigas         = [[1901]]. gads
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1841|9|1}}
| dzim_vieta          = [[Jelgava]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1906|6|3|1841|9|1}}
| mir_vieta           = [[Kuldīga]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
| apglabāts           =
| tautība             = vācbaltietis
| partija             =
| tēvs                = ārsts Vilhelms Adolfi
| māte                = Emma, dzim. Vāgnere
| dzīvesb             = 1. Auguste Šīmane (''Auguste Schiemann''), 2. Anna Fleišere (''Anna Fleischer'')
| bērni               =
| profesija           = jurists, politiķis
| alma_mater          = [[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Militārpersonas pēc valsts]]
[[Kategorija:Austrijas militārpersonas]]
[[Kategorija:Ungārijas militārpersonas]]
[[Kategorija:Austroungārija]]

sentences: {{Citas nozīmes|sēklaugu vairošanās un izplatīšanas orgānu|Sēkla (nozīmju atdalīšana)|Sēkla}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}

sentences: {{commonscat|Baltic nobility|Baltiešu dižciltīgo dzimtas}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = 07. Camel Profile, near Silverton, NSW, 07.07.2007.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|       suga = Camelus dromedarius
|       suga_lv = Vienkupra kamielis
|         binomial = Camelus dromedarius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Noformējums}}
{{papildu atsauces+}}
'''Tālmācība''' ir studiju forma, kas ir īpaši piemērota strādājošiem cilvēkiem. Latvijā tālmācība aktualizējusies 20. gadsimta 90. gados. Tradicionāli par tālmācību tiek saukta izglītības ieguves forma, kuras pamatā ir pastāvīgas studijas bez tieša un nepārtraukta kontakta ar mācību spēku. Saskaņā ar LR Izglītības likumu, tālmācība tiek definēta kā neklātienes izglītības paveids.
Izvēloties tālmācību, pieaugušajam ir jābūt psiholoģiski gatavam rūpīgai studiju kursu apguvei, ir nepieciešams apzināties savas iepriekšējās zināšanas, spējas, intereses, vēlmes un vajadzības. Studējošajam ir jābūt gatavam pastāvīgam mācīšanās procesam. Tālmācībā iesaistīto pieaugušo var saukt par autonomu studējošo, kuru raksturo aktīva līdzdalība studiju procesā, uzskati, ka mācības ir sadarbība ar apkārtējo pasauli. Autonoms studējošais izprot savu mācīšanās stilu, viņam raksturīga aktīva pieeja mācību uzdevumiem, viņš spēj uzņemties risku savu mācību mērķu sasniegšanā, prot pamatot spriedumus un atzinumus.

sentences: '''23. novembris''' ir gada 327. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (328. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 38 dienas.

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Палеонтологический музей Орлова (20221008143757).jpg
| att_nosaukums = ''Bothriolepis maxima'' fosilija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv = Īstie antiarhi
|        dzimta = Bothriolepididae
|     dzimta_lv = Botriolepidīdi
|         ģints = Bothriolepis
|      ģints_lv = Botriolepji
|          suga = Bothriolepis maxima
|   kategorijas = nē
| binomial =<small>Gross, 1933</small>
}}
'''''Bothriolepis maxima''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Galvenais devona lauks|galvenā devona lauka]] teritorijā [[Frānas stāvs|frāna]] laikmetā, un kuru fosilijas atrastas [[ogres svīta]]s nogulumos [[Imula]]s upes krastos pie Langsēdes, Kalnarājiem un Vītiņiem, kā arī [[Abava]]s krastos pie [[Abavas Velnala|Velnalas]], [[Mūsa]]s krastos pie [[Ceraukste]]s, [[Daugava]]s krastos pie [[Lielvārde]]s, [[Liepna (upe)|Liepnas]] krastos pie [[Katleši]]em un [[Kupravas māla raktuves|Kupravas māla raktuvēs]] [[Latvija|Latvijā]], [[Lovate]]s upes krastos [[Krievija|Krievijā]] u.c. Sugu aprakstīja vācbaltiešu paleontologs [[Valters Gross]] 1933. gadā. Sugas nosaukums ''maxim''a norāda uz zivs lielajiem izmēriem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lysimachia vulgaris (flowers) 2.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ericales
| rinda_lv = Viršu rinda
| kategorijas = jā
| binomial = Lysimachia vulgaris
| autors = [[Linnaeus]]
| klada =
| klada_lv =
| apakšklase = Asteridae
| apakšklase_lv = Asterveidīgie
| dzimta = Primulaceae
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| ģints = Lysimachia
| ģints_lv = Zeltenes
| sinonīmi = ''Lysimachusa vulgaris''
| suga_lv = Parastā zeltene
| suga = Lysimachia vulgaris
}}'''Parastā zeltene''' (''Lysimachia vulgaris'') ir [[Zeltenes|zelteņu]] suga. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas aug [[Pļava|pļavās]], krūmājos, mežos, kā arī ūdenstilpju piekrastē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lysimachia-vulgaris-l/|title=parastā zeltene - Lysimachia vulgaris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-03-20}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Zivs
| abbreviation = PsA
| name_latin = Piscis Austrinus
| RA = 22
| dec = −30
| areatotal = 245
| arearank = 60. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Fomalhauts
| starmagnitude = 1,16
| neareststarname = ''Lacaille 9352''
| stardistance = 10,74
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Ūdensvīrs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Umbuso weSwatini''
''Kingdom of eSwatini''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Svatini Karaliste
|            valsts_nosaukums = Swaziland
|               karoga_attēls = Flag of Eswatini.svg
|            karoga_nosaukums = Svatini karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Eswatini.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Svatini ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 110px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Nkulunkulu Mnikati wetibusiso temaSwati]]''
|               kartes_attēls = Location_Swaziland_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Svatini atrašanās vieta Dienvidu Āfrikā
|               galvaspilsēta = [[Mbabane]]
| latd= 26 | latm= 19 | latNS= S | longd= 31 | longm= 08 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[sisvati]]
[[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Absolūta monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = Karalis
|                valsts_galva = [[Msvati III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Karaliene-māte
|               valsts_galva2 = [[Ntombi]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Svatini premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Russell Dlamini]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Svatini vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1968|9|6}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 17,364
|               platība_rangs = 154.
|              procenti_ūdens = 0,9
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|          iedzīvotāju_skaits = 1 236 126
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 155.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 68,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 135.
|                     IKP_PPP = 5,858 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 5708
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,547 vidējs
|                   HDI_rangs = 141.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Lilangeni]]
|                valūtas_kods = SZL
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.sz]]
|              tālsarunu_kods = 268
|                iso_kods_num = 748
|              iso_kods_alfa2 = SZ
|              iso_kods_alfa3 = SWZ
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences: {{Commonscat|Old maps of phantom islands|Spoku salu vecas kartes}}

sentences: '''Datubāzes integritāte''' ir [[informācijas sistēmas]] spēja saglabāt [[datubāze|datu bāzi]] tās lietderīgajā dzīves posmā, nodrošinot pret apzinātu bojāšanu vai netīšu iznīcināšanu. Šo spēju realizē ar dublētājkopiju palīdzību un piekļuves reglamentāciju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =AnophelesGambiaemosquito.jpg
| att_nosaukums =[[Anopheles gambiae|Malārijas ods]] (''Anopheles gambiae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Nematocera
| apakškārta_lv = Odveidīgie
| infrakārta = Culicomorpha
| infrakārta_lv = Dzēlējodu infrakārta
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Culicoidea|Dzēlējodu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Chironomoidea|Trīsuļodu virsdzimta}}
| kategorijas =nē
| binomial = Culicomorpha <small>([[Willi Hennig|Hennig]], 1948)</small>
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
, 1921)]]
'''Krievijas igauņi''' ([[Igauņu valoda|igauņu]]: ''Venemaa eestlased'') ir viena no mazākajām etniskajām grupām [[Krievija|Krievijā]]. Saskaņā ar 2020.–2021. gada Viskrievijas tautas skaitīšanas datiem igauņu skaits Krievijā bija 8093 cilvēki (0,005 % no kopējā iedzīvotāju skaita).

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Andrē Derēns
 |    vārds_orig = ''André Derain''
 |        attēls = André Derain, circa 1903.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Andrē Derēns 1903. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1880
 |    dz_mēnesis = 06
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Ildefransa|Ivelīna|Šatū}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1954
 |     m_mēnesis = 09
 |       m_diena = 8
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Ildefransa|Odesēna|Garša|4s=Garša (komūna)}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = franču
 |       tautība = franču
 |  nodarbošanās = mākslinieks, gleznotājs, skulptors
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1899-1952
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Alise Derēna
 |         bērni = 1
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Signatures of André Derain.JPG
 | paraksts_plat = 100px
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Andrē Derēns''' (dzimis 1880. gada 10. jūnijā, miris 1954. gada 8. septembrī)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.wikiart.org/en/andre-derain |title=Dzimšanas dati |access-date={{dat|2016|10|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160906231046/http://www.wikiart.org/en/andre-derain |archivedate={{dat|2016|09|06||bez}} }}</ref> bija viens no [[fovisms|fovisma]] dibinātājiem. Arī plaši atpazīstams kā mākslinieks, [[gleznotājs]] un [[skulptors]]. Derēns bija precējies ar Alisi Derēnu, viņiem bija kopīgs dēls.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Krūmiņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Jānis Krūmiņš (Pilāts).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Skrīveru pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|Komunarka (poligons)|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jānis Krūmiņš''', segvārds ''Pilāts'' (1894–1938) bija latviešu [[marksisms|marksists]] un revolucionārs, Latvijas Sociāldemokrātijas Centrālkomitejas Krievijas biroja loceklis (1918).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
 un apkalpe Aračinovā, albāņu kaujinieki Ziemeļmaķedonijā, Maķedonijas ātrās reaģēšanas specvienība netālu no [[Kumanova]]s, piemineklis Maķedonijas aizstāvjiem un Maķedonijas policijas robežpatruļa netālu no Radušas]]
'''Bruņotais konflikts Maķedonijā''' ({{val|mk|Воен конфликт во Македонија, 2001}}, {{val|sq|Lufta e vitit 2001 në Maqedoni}}) bija intensīvas sadursmes starp [[maķedonieši]]em un [[albāņi]]em no 2001. gada janvāra līdz novembrim. Formāli beidzās ar [[Ohridas nolīgums|Ohridas nolīguma]] parakstīšanu 2001. gada 13. augustā.

sentences: s karte ar Nogajiešu tatāru zemi Volgas lejtecē (1549).]]

sentences: '''Algādzis''' bija [[muiža]]s [[strādnieks]], kas strādāja par noteiktu dienas vai nedēļas algu. Algādži (''medelinge'') parādās [[Vidzeme]]s muižu vēstures avotos, sākot ar [[14. gadsimts|14. gadsimtu]]. Par algādžiem gāja vaļinieki, iebūvieši un citi zemnieki, kam dzimtkungs atļāva iet peļņā. Pilsētās dzīvojošie algādži strādāja kā apkārtnes laukos, tā arī pilsētā, galvenokārt preču transportā un būvdarbos.

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Lēvenrū parks
| alt_name = ''Löwenruh''
| photo = Tallinn löwenruh park.jpg
| photo_width =
| photo_caption =
| photo_alt =
| map = Tallina
| lat_d = 59
| lat_m = 24
| lat_s = 59
| lat_NS = N
| long_d = 24
| long_m = 41
| long_s = 39
| long_EW = E
| type = Publiskais parks
| location = {{vieta|Igaunija|Tallina|Kristīne|3s=Kristīne (Tallina)}}
| nearest_city =
| area = 9 ha
| elevation =
| created =
| designer =
| etymology =
| operator = Kristīnes priekspilsētas direkcija
| visitation_num =
| visitation_year =
| visitation_ref =
| status = Atvērts visu gadu
| awards =
| open = 1798. gadā
| camp_sites =
| hiking_trails =
| other_info =
| website =
|child =
|embedded =
}}
'''Lēvenrū''' ({{val|et|Löwenruh}}) ir publiskais parks [[Tallina|Tallinas]] pilsētas daļā [[Kristīne (Tallina)|Kristīnē]], kvartālā starp Mustamē, Linnu, Algi un Rēgu ielām. Parka pamatlatība 5,9 hektāri, kopā ar blakusplatībām  9 hektāri.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of Mauritius''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Maurīcijas Republika
|            valsts_nosaukums = Mauritius
|               karoga_attēls = Flag of Mauritius.svg
|            karoga_nosaukums = Maurīcijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Mauritius.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Maurīcijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Maurīcijas himna|Motherland]]''
|               kartes_attēls = LocationMauritius.png
|             kartes_paraksts = Maurīcijas atrašanās vieta Indijas okeāna rietumos
|               galvaspilsēta = [[Portluī]]
| latd= 20 | latm= 10 | latNS= S | longd= 57 | longm= 31 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Maurīcijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Prithvirajsing Roopun]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Maurīcijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Pravind Jugnauth]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Maurīcijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1968|3|12}}
|       neatkarības_notikums2 = republika
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1992|3|12}}
|                 platība_km2 = 2040
|               platība_rangs = 179.
|              procenti_ūdens = 0,07
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|          iedzīvotāju_skaits = 1259838
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 156.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 618
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 19.
|                     IKP_PPP = 22,025 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2014
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 16,820
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 66.
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = 0,771 augsts
|                   HDI_rangs = 63.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Maurīcijas rūpija]]
|                valūtas_kods = MUR
|                  laika_zona = [[MUT]]
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = +5
|                      domēns = [[.mu]]
|              tālsarunu_kods = 230
|                iso_kods_num = 480
|              iso_kods_alfa2 = MU
|              iso_kods_alfa3 = MUS
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = 2011. gada terorista uzbrukums Norvēģijā
| attēls            = Oslo view of city after July 2011 bombing.jpg
| attēla_apraksts   = Oslo 31 minūti pēc sprādziena
| karte2            =
{{Image label begin | image=Oslo and Utøya v2.jpg | width=250| float=left | title=Oslo and Utøya}}
{{Image label marker |x=919 |y=835
 |text=Valdības kvartāls (Oslo)
 |font-size=10px |text-width=75px |style=line-height:1; |y-textadjust=-2 |marker-size=9
 |text-color=yellow |x-orig=1355 |width=250 }}
{{Image label marker |x=136 |y=493
 |text=Ūtejas sala
 |font-size=10px |text-width=99px |style=line-height:1; |y-textadjust=0 |marker-size=9
 |text-color=yellow |x-orig=1355 |width=250 }}
{{Image label end}}
| vieta             = [[Oslo]] un [[Ūteja]], [[Norvēģija]]
| koordinātas       = {{Coord|59.9149776|N|10.746544|E|format=dms|region:NO_type:event|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|2011|7|22|N|bez}}
| laiks             = '''Oslo:''' 15.25<ref name="NORSAR_seismic_data"/> [[Central European Summer Time|CEST]]
'''Ūteja:''' 17.22–18.34 CEST<ref name="NotatNBPD">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.regjeringen.no/pages/35819707/NBPD_02.pdf|title=Notat – Redgjørelse Stortinget|publisher=Politiet|date=10 November 2011|accessdate=10 November 2011|archiveurl=https://www.webcitation.org/6HtqgpwMA?url=http://www.regjeringen.no/pages/35819707/NBPD_02.pdf|archivedate={{dat|2013|07|06||bez}}|deadurl=no}}</ref><ref name="BreiviksBevegelser">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.aftenposten.no/nyheter/iriks/22juli/Slik-var-Behring-Breiviks-bevegelser-pa-Utoya-6806375.html|title=Slik var Behring Breiviks bevegelser på Utøya|publisher=Aftenposten|date=16 April 2012|accessdate=16 April 2012}}</ref>
| laika_josla       = [[UTC+2]]
| veids             = Mašīnas uzspridzināšana, masu apšaude, terorisms
| bojā_gājušie      = '''Oslo:''' 8
'''Ūteja:''' 69 (67 no apšaudes)
'''Kopā: 77'''<ref name="dtoll-names"/><ref name="dtoll-all-names-published"/>
| ievainotie        = '''Oslo:''' vismaz 209
'''Ūteja:''' vismaz 110 (33 no apšaudes, ieskaitot vienu mirušo)<ref name="died-from-wounds"/>
'''Kopā: vismaz 319'''<ref name="formell-tiltale"/><ref name="ems-response"/><ref name="helsedir-rapport"/>
| izraisītājs       = [[Annešs Bērings Breivīks]]
| ieroči            =
}}
'''2011. gada terora akti [[Norvēģija|Norvēģijā]]''' bija divi [[terorisms|terorisma uzbrukumi]] [[Oslo]], Norvēģijā, {{dat|2011|7|22||bez}}, kas bija vērsti pret valdību, civiliedzīvotājiem un Darba partijas jauniešu nometni, kurā kopā dzīvību zaudēja 77 cilvēki.

sentences:
{{Kristīgā līdera infokaste
|            type = Pāvests
|honorific-prefix = Pāvests
|            name = Jānis XXIII
|           image = Ioannes XXIII, by De Agostini, 1958–1963.jpg
|      image_size =
|         caption =
|      birth_name = Andželo Džuzepe Ronkalli
|      term_start = {{dat|1958|10|28|N}}
|        term_end = {{dat|1963|6|3|N}}
|     predecessor = [[Pijs XII]]
|       successor = [[Pāvils VI]]
|      birth_date = {{dat|1881|11|25}}
|     birth_place = {{flagicon image|Flag of Italy (1861-1946) crowned.svg}} [[Soto il Monte]], [[Bergamo]] [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
|      death_date = {{miršanas datums un vecums|1963|6|3|1881|11|25}}
|     death_place = {{vieta|Vatikāns}}
|       feast_day =
|           other = Jānis
}}

sentences: '''Siltumietilpība''' — [[fizikāls lielums]], kas raksturo to [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], kas jāpievada [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]], lai tā [[temperatūra]] palielinātos par vienu [[kelvins|kelvinu]].<ref name=":0">Никеров. В. А. Физика: учебник и практикум для академического бакалавриата. — Юрайт, 2015. — С. 127—129. — 415 с. — {{ISBN|978-5-9916-4820-2}}.</ref><ref name=":1">Ильин В. А. Физика: учебник и практикум для прикладного бакалавриата. — Юрайт, 2016. — С. 142—143. — 399 с. — {{ISBN|978-5-9916-6343-4}}.</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Starptautiskā bibliotēku asociācijas un institūcijas federācija''' ({{val|en|International Federation of Library Associations and Institutions}}; IFLA) ir starptautiskā organizācija, kura pārstāv bibliotēku un informācijas pakalpojumu intereses. IFLA direktore no 2009. līdz 2011. gadam ir Ellen Tise. IFLA tika dibināta 1927. gadā Edinburgā, Skotijā. IFLĀ darbojas 1600 biedru no 150 dažādām valstīm. IFLA kā organizācija tika reģistrēta Nīderlandē 1971. gadā.
IFLA sastāv no vairākām daļām jeb sekcijām. Katra veic noteiktu darbu. Piemēram, ir publisko bibliotēku, nacionālo bibliotēku, akadēmisko un izpētes bibliotēkas, kā arī [[#ģenealoģijas un novadpētniecības sekcija|ģenealoģijas un novadpētniecības sekcijas]].

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Edvards Snoudens
|     vārds_orig = ''Edward Snowden''
|         attēls = Edward Snowden 2013-10-9 (1) (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = E. Snoudens 2013. gadā
|        dz_gads = 1983
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Elizabetsitija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{RUS}}
|      pilsonība = {{USA}}<br>{{RUS}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Datordrošības konsultants
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lindsija Millsa
|          bērni = 2
|       paraksts = Edward Snowden signature 2013.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Edvards Džozefs Snoudens''' ({{val|en|Edward Joseph Snowden}}; dzimis {{dat|1983|6|21}}) ir bijušais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] un [[Nacionālās drošības aģentūra]]s (NSA) darbinieks, kurš 2013. gadā nopludināja slepenu informāciju par NSA globālās novērošanas programmām.

sentences: '''Teorija''' ({{val-el|θεωρία - aplūkošana, pētījums}}) ir [[zinātne|zinātnisku]] atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku [[priekšstats|priekšstatu]] par esamības [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Noteiktas zinību [[nozare]]s pamatideju [[sistēma]]. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar [[zinātniskā metode|zinātnisko metodi]].

sentences:
koeficienti, tādēļ slāņi dažādi izstiepjas.]]
'''Bimetāls''' ir divi savienoti dažādu materiālu [[metāli]]. Tas nav [[sakausējums]] no diviem metāliem, bimetāli sastāv no dažādu metālu slāņiem. Bimetāla stiepli var izmantot, lai iegūtu nobīdi no [[temperatūra]]s. Bimetāli sastopami arī, piemēram, skārda bundžās, kas sastāv no [[Tērauds|tērauda]] kurš pārklāts ar [[Alva|alvu]], lai bundža nerūsētu.
[[Kategorija:Metalurģija]]

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Francis Jozefs Haidns
|          vārds_orig = ''Franz Joseph Haydn''
|              attēls = Joseph Haydn.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Jozefs Haidns ap 1791. gadu.
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1732
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 31
|            dz_vieta = {{Vieta|Svētā Romas impērija|Austrijas lielhercogiste|Rorava}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1809
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
|        dzīves_vieta = [[Eizenštate]], [[Vīne]]
|           pilsonība =
|             tautība = austrietis
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[Klasicisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji = [[Nikolo Porpora]]
|           skolnieki = [[Ludvigs van Bēthovens]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ingrida Tērauda
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1971
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = [[Kuzmas]], [[Dricānu pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = Latviski, latgaliski
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Daugavpils Pedagoģiskais institūts]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Ingrida Tērauda''' ({{val|ltg|Ingrīda Tārauda}}; dzimusi {{dat|1971|6|30}}) ir [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 94
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 24
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pu
|             atommasa = [244]
|   valences elektroni = [Rn]5f67s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Plutonija paraugi un kvēlojoša plutonija-238 kapsula radioizotopu termoģeneratorā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4''', +5, +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 19 816
|  kušanas temperatūra = 912,5 K (639,4 °C)
| viršanas temperatūra = 3501 K (3228 °C)
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences: '''Auga kalluss ''' ir amorfi [[Augi|auga]] audi, kuri rodas, neorganizēti vairojoties augu šūnām.<ref>Springer Verlag, "Plant Propagation" by Tissue Culture. 2008. </ref> Kalluss tiek definēts arī kā nediferencēto ([[pamataudi|pamataudu]]) šūnu masa. Kalluss var veidoties ievainojuma vietā, kā arī ''in vitro'' kultūrā, dediferencējoties un daloties auga eksplanta šūnām. Kalluss labāk veidojas aktīvās augšanas periodā. Pēc morfoloģiskām īpašībām izšķir blīvus/kompaktus (''compact'') un irdenus (''friable'') kallusus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm|title=Каллус (callus)|website=humbio.ru|access-date={{dat|2017|01|04||bez}}|archive-date={{dat|2016|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161214043855/http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm}}</ref>

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     =
| skaits    = aptuveni 200 tūkstoši
| vieta     = {{ubl
 | {{GEO}} (130 tūkstoši)
 | {{RUS}} (11 tūkstoši)
 }}
|   valoda = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]], [[gruzīnu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[islāms]]
|   grupas =
|     radi = [[abazīni]], [[kabardieši]], [[adigi]]
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Mazās Lietuvas enciklopēdija
| attēls           = Mazosios Lietuvos enciklopedija1 resize.jpg
| att_izm          = 275px
| image_caption    = MLE sējums
| author           =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LTU}}
| language         = [[lietuviešu valoda|lietuviešu]]
| series           =
| subject          = [[Mazā Lietuva]]
| genre            = [[Enciklopēdija]]
| publisher        = [[Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs]] (''Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras'')
| pub_date         =
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          = 4 sējumi cietos vākos<br>elektroniskā versija
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Mazās Lietuvas enciklopēdija''' (saīsinājumā '''MLE'''; {{val|lt|Mažosios Lietuvos enciklopedija}}) ir vispārēja, [[Mazā Lietuva|Mazajai Lietuvai]] veltīta [[enciklopēdija]] [[lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]]. Enciklopēdijas izdevējs ir [[Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs]] (''Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras''). MLE redakcija sāka darbu 2000. gadā. Patlaban izdoti 4 sējumi, kuru ap 3000 lappusēs ir vairāk nekā 20 000 šķirkļu. Enciklopēdijas elektronisko versiju atvēra 2020. gadā.<ref name="VLE">[https://www.vle.lt/straipsnis/mazosios-lietuvos-enciklopedija/ ''Mažosios Lietuvos enciklopedija'']. [[Visuotinė lietuvių enciklopedija]]. Skatīts: 2022-12-26.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Tringa ochropus
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|           attēls = Green sandpiper (Tringa ochropus).jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Tringa
|         ģints_lv = Tilbītes
|             suga = T. ochropus
|          suga_lv = Meža tilbīte
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tiesnesis
 | oriģinālnos = ''The Judge''
 |      attēls = The Judge 2014 film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Deivids Dobkins]]
 |  producents =
* Deivids Dobkins
* [[Deivids Gambino]]
* [[Sjūzena Daunija]]
 |   scenārijs =
* [[Niks Šenks]]
* [[Bils Dabakjū]]
 |     aktieri =
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Leitone Mīstere]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Dakss Šepards]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
 |      mūzika = [[Tomass Ņūmans]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Team Downey]]''
* ''[[Big Kid Pictures]]''
 | izplatītājs =  ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|4|Toronto kinofestivāls|2014|10|10|ASV|2014|10|17|Latvija|}}
 |      ilgums = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/judge-2014|title=The Judge|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2018|archive-date={{dat|2020|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200626142918/https://www.bbfc.co.uk/releases/judge-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=judge.htm|title=The Judge|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 28, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|84,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Tiesnesis"''' ({{val|en|The Judge}}) ir 2014. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Deivids Dobkins]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Roberts Djuvals]], [[Vera Fārmiga]], [[Leitone Mīstere]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Dakss Šepards]] un [[Billijs Bobs Torntons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|4||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
'''Kvadrātvienādojums''' ir otrās [[kāpināšana|pakāpes]] [[vienādojums]], kura vispārīgais veids ir
:<math> a x^2 + b x + c = 0, \,</math>
kur <math>x</math> ir nezināmais un <math>a</math> ≠ 0. Izteiksmi <math>a x^2 + b x + c</math> sauc par '''kvadrāttrinomu'''. No [[algebras pamatteorēma]]s seko, ka kvadrātvienādojumam ir tieši divas [[vienādojuma sakne|saknes]] (šīs saknes var būt vienādas).

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus heterophylla|attēls=Populus heterophylla foliage, East Potomac Park (2x3).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus heterophylla|suga_lv=Purva liellapu papele|kategorijas=nē}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Jelly cc11.jpg
| att_nosaukums =[[Jūras nātre]] ''[[Chrysaora quinquecirrha]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| apakštips =Medusozoa
| apakštips_lv=Medūzas
| binomial=Medusozoa <small>([[Petersen]], 1979)</small>
| iedalījums=
* [[Hidrozoji]] (''Hydrozoa'')
* [[Kubomedūzas]] (''Cubozoa'')
* [[Scifozoji]] (''Scyphozoa'')
* [[Stauromedūzas]] (''Staurozoa'')
}}
'''Medūzas''' (''Medusozoa'') ir [[dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu]] (''Cnidaria'') apakštips, kas apvieno 4 klases: [[hidrozoji|hidrozojus]] (''Hydrozoa'') ar 3000—3500 sugām,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/antho/anthomedusae.htm |title=Order Anthoathecata Cornelius, 1992 |access-date={{dat|2012|02|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120305234846/http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/antho/anthomedusae.htm |archivedate={{dat|2012|03|05||bez}} }}</ref><ref>[http://www.ville-ge.ch/mhng/hydrozoa/lepto/leptomedusae.htm Order Leptothecata Cornelius, 1992]</ref> [[kubomedūzas]] (''Cubozoa'') ar apmēram 20 sugām, [[scifozoji|scifozojus]] (''Scyphozoa'') ar vairāk kā 200 sugām un [[stauromedūzas]] (''Staurozoa'') ar apmēram 50 sugām.<ref>Marques, A.C.; A. G. Collins (2004). "Cladistic analysis of Medusozoa and cnidarian evolution". Invertebrate Biology 123: 23–42. doi:10.1111/j.1744-7410.2004.tb00139.x</ref><ref name=kramp>Kramp, P.L. (1961). "Synopsis of the Medusae of the World". Journal of the Marine Biological Association of the United Kingdom 40: 1–469.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Mazu_from_Congo.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Aonyx
|      ģints_lv = Beznagu ūdri
|       ģints_r = Āfrikas beznagu ūdrs
|          suga = Aonyx capensis
|       suga_lv = Āfrikas beznagu ūdrs
|        pasuga = Aonyx capensis congicus
|     pasuga_lv = Kongo beznagu ūdrs
|      binomial = Aonyx capensis congicus
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
|      sinonīmi =
*''Aonyx congicus''
}}
'''Kongo beznagu ūdrs''' jeb '''Kamerūnas beznagu ūdrs'''<ref>[http://zipcodezoo.com/Animals/A/Aonyx_congicus/ Aonyx congicus (Cameroon Clawless Otter)<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref> (''Aonyx capensis congicus'') ir daļēji [[ūdens|ūdenī]] dzīvojošs [[plēsējs]], viena no [[Āfrikas beznagu ūdrs|Āfrikas beznagu ūdra]] pasugām.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tīna Karola
| Attēls = Fumio Kishida and Tina Karol at the Japanese Kantei in 2022 (3) (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Tīna Karola 2022. gadā
| Dz_vārds = Tetjana Libermane
| Pseidonīms = Tīna Karola
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|25}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Orotukana|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]], [[soulmūzika]], [[folkmūzika]], [[džezs]], [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[šansons]], ''[[deep house]]'', [[deju popmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
| Instrumenti = balss, klavieres, akardeons
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * Lavina Music (2006—2007)
* Astra Records (2007—2013)
* Bentley Records (2019—2021)
| Darbojies_arī = [[Alex Luna]]
| Mlapa = {{URL|https://tinakarol.com/en/}}
| Dzimums = S
| paraksts = Tina Karol signatures.jpg
}}
'''Tīna Karola''' ({{val|uk|Тіна Кароль}}, īstajā vārdā '''Tetjana Libermane''' (''Тетяна Григорівна Ліберман''), dzimusi {{dat|1985|01|25}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Leiolopisma_telfairi_IleRonde_980513.jpg
| att_nosaukums  = Raundas salas scinks
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Scincomorpha
| infrakārta_lv  = Scinkveidīgie
| dzimta         = Scincidae
| dzimta_lv      = Scinki
| ģints          = Leiolopisma
| ģints_lv       =
| suga           = Leiolopisma telfairii
| suga_lv        = Raundas salas scinks
| binomial       = Leiolopisma telfairii, <small>([[Julien Desjardin|Desjardin]], 1831)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Scinsus telfairii'' ''(Desjardin, 1831)''
* ''Leiolopisma telfairi'' ''(Duméril&Bibron, 1839)''
* ''Lygosoma telfairii'' ''(Boulenger, 1887)
* ''Lygosoma (Hinulia) compressicaudum'' ''(Werner, 1897)''
* ''Lygosoma (Leiolopisma) telfairii'' ''(Smith, 1937)''
* ''Leiolopisma telfairii'' ''(Greer, 1974)''<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Leiolopisma&species=telfairii The Reptile Database]</ref>
}}
'''Raundas scinks''' jeb '''Telfēra scinks''' (''Leiolopisma telfairii'') ir [[scinku dzimta]]s [[ķirzakas|
ķirzaka]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Vienīgā populācija izdzīvojusi nelielajā [[Raunda]]s saliņā.

Sugas [[latīņu valoda|latīniskais]] nosaukums ir par godu [[īri|īru izcelsmes]] botāniķim [[Čārlzs Edvards Telfērs|Čārlzam Telfēram]] (1778—1833), kas Maurīcijā un [[Reinjona|Reinjonā]] izveidoja botāniskos dārzus, kā arī iestājās par dzīves apstākļu uzlabošanu un izglītības ieviešanu vergu starpā.<ref>Mauritius. Rodrigues. Réunion. Alexandra Richards. {{ISBN|978 1 84162 410 5}}, page 153</ref>

sentences: '''Fotoelektriskais efekts''' jeb '''fotoefekts''' ir [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] ([[Gaisma|gaismas]]) izraisīta elektriska parādība. Izšķir ārējo un iekšējo fotoelektrisko efektu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika 12. klasei|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Lielvārds|year=2008|pages=182.— 184|last2=Reguts|first2=Vilnis|first3=Austris|last3=Cābelis|first4=Ilgonis|last4=Vilks|isbn=978-9984-11-264-0}}</ref>

sentences: '''Kronis''' ({{val|la|corona}} — ‘vainags’) ir varas [[simbols]], ar [[dārgakmens|dārgakmeņiem]] greznota galvas [[rotaslieta|rota]]. Tradicionāli kroni valkā [[monarhs]], piemēram, [[karalis]] vai [[karaliene]], tādēļ ar terminu ‘kronis’ apzīmē arī [[valdība|valdību]] valstī ar [[monarhija|monarhiju]]. Dažāda veida kroņus piešķir arī cita veida nozīmīgām personām, piemēram, [[skaistuma konkurss|skaistuma konkursa]] uzvarētājām.

sentences: '''Kooperatīvā krājaizdevu sabiedrība''' vai '''krājaizdevu sabiedrība''' ir biedru dibināts un pārvaldīts finanšu kooperatīvs. Tas veic darbības līdzīgi kā [[komercbanka]] un sniedz saviem biedriem galvenos finanšu pakalpojumus. Atšķirībā no komercbankas, KKS biedri ir viņu īpašnieki, tāpēc attiecības starp pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu lietotājiem ir citā līmenī. Tas attiecas gan uz tās dalībnieku — pakalpojumu saņēmēju — zināšanām, gan uz pakalpojumu elastīgumu. Kooperatīvās krājaizdevu sabiedrības var tikt iedalītas pēc teritoriālā vai interešu principa, kas nosaka to darbības teritoriju un mērķauditoriju — biedrus. Kredītkooperatīvu pamatprincips ir ar savu darbību veicināt biedru labklājību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laukutikls.lv/informativie-materiali/finanses|title=Finanses {{!}} Lauku tīkls|website=www.laukutikls.lv|access-date=2020-05-04}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Krūzkops''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vēl pa mēriņam
| operators =
| attēls =  Another Round (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| producents = * [[Sisse Graums Jergensens]]
* [[Kaspers Disings]]
| scenārijs = * Tomass Vinterbergs
* [[Tobiass Lindholms]]
| aktieri = * [[Madss Mikelsens]]
* [[Tomass Bo Larsens]]
* [[Magnuss Milangs]]
* [[Larss Rante]]
| mūzika = [[Januss Billeskovs Jansens]]
| oriģinālnos = ''Druk''
| studija = * ''[[Zentropa]]''
* ''[[Film i Väst]]''
* ''[[Topkapi Films]]''
* ''[[Det Danske Filminstitut]]''
* ''[[TV2 Danmark]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Nederlands Filmfonds]]''
* ''[[Svenska Filminstitutet]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Nordisk Film]]''
* ''[[September Film]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|12|Toronto Starptautiskais kinofestivāls|2020|9|24|Dānija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{NED}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Dāņu valoda|dāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}} (33,5 miljoni [[Dānijas krona|kr]])
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10288566/?ref_=bo_tt_ti|title=Another Round |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vēl pa mēriņam"''' ({{Val|dk|Druk}}, {{Val|en|Another Round}}) ir 2020. gada [[Dānija]]s, [[Nīderlande]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[komēdijdrāma]]s filma, kura režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Madss Mikelsens]], [[Tomass Bo Larsens]], [[Magnuss Milangs]] un [[Larss Rante]].

sentences: '''13. aprīlis''' ir gada 103. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (104. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 262 dienas.

sentences:
plāksnēm, jo betons kā materiāls labāk vada siltumu nekā [[augsne]].]]
'''Siltumvadīšana''' ir [[Siltuma daudzums|siltuma]] pāreja no viena ķermeņa uz otru tiem esot saskarē. Siltumvadīšana var notikt arī viena ķermeņa ietvaros no siltākas ķermeņa daļas uz aukstāku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/8-klase/siltums-6507/re-7c116def-c560-4664-a083-d2bba131e044|title=Siltuma pārneses veidi un to izpausmes un piemēri dabā un tehnikā — teorija. Fizika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref> Tā kā siltumvadīšanu veicina [[Temperatūra|temperatūru]] starpība, [[Izolēta sistēma|izolētā sistēmā]] apgabali ar sākotnēji atšķirīgu temperatūru siltuma vadīšanas ceļā tieksies uz [[Termodinamiskais līdzsvars|termodinamisko līdzsvaru]](konstantu temperatūru).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltums-25580/re-482dd651-e91b-4f55-868c-ff18488f4f26|title=Siltumapmaiņas veidi — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-03-13|language=lv}}</ref>

sentences:
[[File:Graffiti Tel Aviv, Khayim Ben Atar St - zoom.jpg|thumb|upright=1.3|[[Klubs 27 grafiti Telavivā]] attēloti daži pazīstamākie kluba biedri. No kreisās uz labo: [[Braiens Džonss]], [[Džimijs Hendrikss]], [[Dženisa Džoplina]], [[Džims Morisons]], [[Žans Mišels Baskija]], [[Kurts Kobeins]], un [[Eimija Vainhausa]].<ref name="Forward">{{Citation|last=Peterson|first=Sydney|title=12 Must-See Works Of Israeli Street Art|date=March 8, 2017 |url=https://forward.com/slideshow/365364/12-must-see-works-of-israeli-street-art/#slide-9|publisher=Forward Magazine|access-date=October 1, 2017}}</ref>]]
'''Klubs 27''' ir neoficiāls saraksts ar [[slavenība|slavenībām]], galvenokārt [[aktieris|aktieriem]], [[mūziķis|mūziķiem]] un [[mākslinieks|māksliniekiem]], kuri miruši 27 gadu vecumā. Šāds saraksts izveidojies tāpēc, ka daudzas slavenības pāragri mūžībā aizgājušas tieši šajā vecumā. Tā kā šis uzskaitījums nav oficiāls, tad personas netiek arī oficiāli iekļautas sarakstā. Plašsaziņas līdzekļos “Klubs 27” pirmo reizi parādījās 1994. gadā pēc [[Kurts Kobeins|Kurta Kobeina]] nāves.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Gregors Johans Mendelis
|     vārds_orig = ''Gregor Johann Mendel''
|         attēls = Gregor Mendel.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Heincendorfa pie Odras, [[Austrijas impērija]]
(Hinčice (''Hynčice''), [[Morāvijas-Silēzijas apgabals]], {{CZE}})
|         m_gads = 1884
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]
([[Dienvidmorāvijas apgabals]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[ģenētika]]s pamatlicējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
'''Holandiešu slimība''' ir termins [[ekonomika|ekonomikā]], ar kuru apzīmē negatīvu ietekmi uz valsts ekonomiku, kad kaut kas izraisa strauju ārvalstu valūtas ieplūdumu, piemēram, lielu dabas resursu apgūšana. Jaunie ienākumi paaugstina nacionālās valūtas kursu, kas izraisa to, ka citi valsts eksportējamie produkti zaudē konkurētspēju ārvalstu tirgos. Tas arī noved pie tā, ka palielinās importējamās produkcijas īpatsvars. Rezultātā resursi no apstrādājošās nozares tiek novirzīti uz ieguves sektoru, bet [[iekšzemes kopprodukts]] samazinās.

sentences:
'''Franču grupa''' ir [[PSRS]] drošības iestāžu dots apzīmējums latviešu inteliģences [[disidents|disidentu]] grupai, ko 1950. un 1951. gadā [[Valsts drošības komiteja|Latvijas PSR Tautas drošības komisariāta]] darbinieki apsūdzēja buržuāziskajā nacionālismā un dalībā pretpadomju sanāksmēs. Grupas dalībniekiem piesprieda 7-25 gadu ilgu ieslodzījumu un izsūtījumu uz [[PSRS]] nometinājuma vietām.
Represiju mērķis bija izolēt režīmam nelojālus cilvēkus un iebaidīt Latvijas inteliģenci.<ref>[http://www.lma.lv/?parent=1505 Sods par sapni un Franču grupa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305002351/http://www.lma.lv/?parent=1505 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }} lma.lv</ref>

sentences: '''Sistēmprogrammatūra'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/sist%C4%93mprogrammat%C5%ABra|title=sistēmprogrammatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref> jeb '''sistēmas programmatūra''' ir lietojumneatkarīga [[programmatūra]], kas nodrošina aparatūras darbību, [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammu]] izstādi un izpildi, kā arī lietotāja apkalpošanu<ref>{{Publikācijas atsauce|title=Ievads operētājsistēmās|url=https://estudijas.rtu.lv/pluginfile.php/1252416/mod_resource/content/1/IEVADS-OS.docx}}</ref>, pie sistēmas programmatūras pieder, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmas]], [[Tīkla pārvaldība|tīklu]] un [[Datubāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu]] pārvaldības programmas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:260556|title=sistēmas programmatūra {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-08-03}}</ref>, un visām [[Utilītprogramma|utilītprogrammām]], kas pārvalda datora resursus zemā līmenī, kas ietver [[Kompilators|kompilatorus]], ielādētājus, [[Asambleris|asamblerus]], failu vadības rīkus, sasaistītājus un atkļūdošanas programmas, kā arī pati operētājsistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webopedia.com/definitions/systems-software/|title=What is Systems Software?|last=Beal|first=Vangie|website=Webopedia|access-date=2023-08-03|date=1996-09-01|language=en-US}}</ref><ref name="docx">{{Publikācijas atsauce|title=Sistēmprogrammas un lietojumprogrammas|url=https://datubaze.files.wordpress.com/%2F2021%2F05%2Fprogrammesana_datu_bazes_serveri.docx}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kristiāns Frīdrihs Šmits fon der Launics
|          vārds_orig = ''Christian Friedrich Launitz''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1773
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Grobiņa]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1832
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|              vecāki = Johans Magnuss Launics, Lavīze Doroteja Štegmane
|               brāļi = [[Eduards Šmits fon der Launics]] u.c.
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Doroteja Elizabete Kolba
|               bērni = Georgs Vilhelms Eduards ("Vasilijs Fjodorovičs"); Emma Luīze Adelheide; Žanno Emīls; Roberts Eberhards; Teodors Gustavs ("Fjodors Fjodorovičs"); Valerians; Aleksandrs
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās =
|  rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kristiāns Frīdrihs Launics''', no 1814. gada '''Kristiāns Frīdrihs Šmits fon der Launics''' ({{val|de|Christian Friedrich Schmidt von der Launitz}}, 1773—1832), bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[luterāņi|luterāņu]] mācītājs un rakstnieks.

sentences: '''Alotropija''' — parādība, kad viens [[ķīmiskais elements]] veido vairākas [[vienkārša viela|vienkāršas vielas]]. Šīs vienkāršās vielas atšķiras ar [[atoms|atomu]] skaitu [[molekula|molekulā]] vai strukturālo uzbūvi.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =Республикæ Хуссар Ирыстон
სამხრეთი ოსეთი
Республика Южная Осетия
|    pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidosetijas Republika
|            valsts_nosaukums = Dienvidosetija
|               karoga_attēls = Flag of South Ossetia.svg
|            karoga_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls =National Emblem of the Republic of South Ossetia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 150px
|             nacionālā_himna = [[Dienvidosetijas himna]]
|               kartes_attēls =Europe_Location_South_Ossetia.svg
|               galvaspilsēta = [[Chinvala]]
|              valsts_valodas = [[Osetīnu valoda|Osetīnu]], [[Gruzīnu valoda|gruzīnu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|             etniskās_grupas =  osetīni (66,5%), gruzīni (28,3%), krievi (1,6%)
|        etniskās_grupas_gads = 1970
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = prezidents
|                valsts_galva = [[Anatolijs Bibilovs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = premjerministrs
|               valsts_galva2 = Eriks Puhajevs
|        neatkarības_iegūšana = No [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = {{dat|1991|11|28}}
|                 platība_km2 = 3900
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|          iedzīvotāju_skaits = 53 500
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Dienvidosetija''' ({{val|os|Хуссар Ирыстон}}, ''Khussar Iryston''; {{val|ka|სამხრეთ ოსეთი}}, ''Samxret Oseti''; {{val|ru|Южная Осетия}}, ''Yuzhnaya Osetiya'') ir [[Gruzija]]s reģions, kas pēc [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] pasludināja neatkarību, ko neatzīst lielākā daļa pasaules valstu.

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kalētu pagasts
| karte             = Kalētu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Kalētu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kalētu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Kalēti
| platība           = 79,78
| iedzīvotāji       = 713<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 713 / 79.78 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.kaleti.lv
}}

sentences: '''26. jūlijs''' ir gada 207. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (208. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 158 dienas.

sentences: '''Nēmejas lauva''' [[sengrieķu mitoloģija|sengrieķu mitoloģijā]] ir [[Tifons|Tifona]] un [[Ehidna (mitoloģija)|Ehidnas]] bērns. To nevarēja ievainot ar mirstīgo ieročiem dēļ necaurduramā zelta kažoka. Tā nagi bija asāki par jebkuru ieroci un spēja saplēst jebkuras bruņas. Galu galā to nogalināja Hērakls, kā vienu no saviem uzdevumiem.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Stens Maršs
| color         =
| series        = "[[Dienvidparks|Dienvidparka]]"
| image         =
| caption       =
| first         = [["Dienvidparks" sēriju uzskaitījums#1. sērija - Jēzus pret Frostiju|Jēzus Pret Frostiju]]
| last          =
| creator       = [[Trejs Pārkers]], [[Mets Stouns]]
| portrayer     =
| voice         = [[Trejs Pārkers]]
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    = [[skolēns]]
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     = [[Rendijs Maršs]] (tēvs),
 [[Šarona Marša]] (māte),
[[Šellija Marša]] (māsa)
| religion      = Katolis
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
'''Mezotrofs''' ir termins, kas raksturo [[Ezers|ezeru]] attīstības stadiju. Mezotrofie [[Ezers|ezeri]] ir pārejas stadijā no [[Oligotrofs|oligotrofās]] uz [[Eitrofs|eitrofo]].

Ja piegrunts slānī sāk veidoties anaerobi apstākļi, [[fosfors]] atbrīvojas no grūti šķīstošajiem savienojumiem un atkārtoti nonāk apritē [[Epilimnijs|epilimnijā]]. Ar šo atkārtotās aprites īpatsvara pieaugumu sākas [[sukcesija]]s mezotrofā stadija, kas tālāk pāriet eitrofajā stadijā. Oligo — mezotrofu ezeru gultni klāj labi oksidēta gaišbrūna vai sūnzaļa dūņa (Cimdiņš 2001).

Aizaugums piekrastes joslā kļūst blīvāks, saviešas tādas sugas, kurām nepieciešami barības vielām bagāti ūdeņi. Planktona [[Aļģes|aļģu]] paaudzes cita citu nomaina daudz ātrāk. Sugu daudzveidība stipri samazinās, bet atsevišķas sugas savairojas (Leinerte 1988).

[[Ūdens]] ir sārmains, ar [[pH]] lielāku par 7,5. Grunts klāta ar zilaļģēm vai mieturaļģu hāru (Chara) un nitellu (Nitella) audzēm (Biotopu rokasgrāmata 2000).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Sarkanais štats"
 | oriģinālnos = ''Red State''
 |      attēls = Red State Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[trilleris]], [[šausmu filma]], [[neatkarīgā filma]]
 |    režisors = [[Kevins Smits]]
 |  producents = Džonatans Gordons
 |   scenārijs = Kevins Smits
 |     aktieri =
* [[Maikls Angarano]]
* [[Kerija Bišē]]
* [[Nikolass Brauns]]
* [[Kails Gālners]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Maikls Pārkss]]
* [[Kevins Pollaks]]
* [[Stīvens Rūts]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža = Kevins Smits
 |     studija = ''[[The Harvey Boys]]''<ref>{{ziņu atsauce |last1=Utichi |first1=Joe |title=Red State's Kevin Smith marches on with his loyal legion of fans behind him |url=https://www.theguardian.com/film/filmblog/2011/jan/25/red-state-kevin-smith-fans |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=[[The Guardian]] |date={{dat|2011|1|26||bez}}}}</ref>
 | izplatītājs =
* ''[[SModcast Pictures]]''
* ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Red State |url=https://www.bbfc.co.uk/release/red-state-film-qxnzzxq6vlgtodqyode1 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}}}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref>{{ziņu atsauce |last1=Sneider |first1=Jeff |title=Kevin Smith Fools Hollywood — SModcast Pictures to Release ‘Red State’ |url=https://www.thewrap.com/kevin-smith-fools-hollywood-smodcast-pictures-release-red-state-24164/ |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=[[The Wrap]] |date={{dat|2011|1|24||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Red State (2011) - International Box Office Results |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr256135685/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sarkanais štats"''' ({{val|en|Red State}}) ir 2011. gada [[neatkarīgā filma|neatkarīgā]] šausmu trillera filma,<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Kevin Smith Answers Red State Questions |url=https://www.slashfilm.com/497033/kevin-smith-answers-red-state-questions/ |website=slashfilm.com |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |date={{dat|2007|9|3||bez}}}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |last1=Harrison |first1=Mark |title=Celebrating the performances of Kevin Smith’s Red State |url=https://www.denofgeek.com/movies/celebrating-the-performances-of-kevin-smiths-red-state/ |accessdate={{dat|2023|1|25||bez}} |publisher=denofgeek.com |date={{dat|2011|9|26||bez}}}}</ref> kuras režisors, scenārija autors un montāžists ir [[Kevins Smits]]. Galvenās lomas tajā atveido [[Maikls Pārkss]] (mācītājs Kūpers), [[Džons Gudmens]] (Džo Kīnans), [[Maikls Angarano]] (Treiviss), [[Melisa Leo]] (Sāra Kūpera) un [[Stīvens Rūts]] (šerifs).

sentences:
[[Kategorija:Saldus novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences: '''Ģermānisms''' jeb '''vācisms'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Vācisms |publisher= Tēzaurs |url= https://tezaurs.lv/#/sv/v%C4%81cisms |accessdate= 2019. gada 20. jūlijā |archiveurl= https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/v%C4%81cisms |archivedate= {{dat|2020|03|15||bez}} }}</ref> ir [[aizguvums]] no [[vācu valoda]]s (piemēram, [[augšvācu]], [[lejasvācu valoda]]s vai tās dialektiem). Plašākā nozīmē par ģermānismiem sauc aizguvumus no jebkuras [[ģermāņu valoda]]s.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |editor=Valentīna Skujiņa |editorlink=Valentīna Skujiņa |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:141 |year=2007 |publisher=[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas institūts]] |location=Rīga |isbn=978-9984-98-369-1 |page=137 |accessdate={{dat|2020|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:141 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Šovē ala
| other_name =
| photo = Rhinos_Chauvet_Cave.jpg
| photo_caption =
| map = Francija#Eiropa
| relief  = yes
| lat_d = 44.3875 | lat_NS = N
| long_d = 4.414167 | long_EW = E
| location = {{vieta|Francija|Overņa-Rona-Alpi|Ardēša}}
| depth =
| length =
| survey =
| discovery =
| geology =
| entrance_count =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Arkas tilta apgleznotā ala, pazīstama kā Šovē - Arkas tilta ala, Ardēša
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii
|        designation1_date = 2014 <small>(38. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1426 1426]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Francija}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Palomena prasina - top (aka).jpg
| att_nosaukums = [[Zaļā vairogblakts]] (''Palomena prasina'')
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| apakšklase    = Pterygota
| apakšklase_lv = Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta=Paraneoptera
| virskārta_lv=Blakšveidīgie
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blakšu kārta
| apakškārta    = Heteroptera
| apakškārta_lv =Blaktis
| iedalījums    =
| binomial=Heteroptera <small>([[Latreille]], 1810)</small>
| kategorijas= nē
}}
'''Blaktis''' (''Heteroptera'') ir [[blakšu kārta]]s (''Hemiptera'') apakškārta, kas apvieno apmēram 40 000 blakšu sugas.<ref name=lat/> Zinātniskais nosaukums ''Heteroptera'' cēlies no sengrieķu vārda un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē ''dažādi spārni'', atspoguļojot to, ka lielākajai daļai sugu priekšspārni pie pamatnes ir cieti, bet spārnu galos membrānveidīgi. Tomēr ir daži izņēmumi, piemēram, vienkāršajām [[odublakšveidīgie|odublaktīm]] (''Enicocephalomorpha'') visi četri [[spārni]] ir membrānveidīgi.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Benzoskābes struktūrformula

Benzoskābes molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C6H5COOH
| CAS numurs = 65-85-0
| molmasa = 122,12
| blīvums = 1320
| kušanas temperatūra = 395 K (122 °C)
| viršanas temperatūra = 522 K (249 °C)
| šķīdība ūdenī = 0,344 g/100 ml (25 °C)
}}
'''Benzoskābe''' (benzolkarbonskābe, C6H5COOH) pieder pie aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tīrā veidā benzoskābe ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — [[etanols|etanolā]]. Viens no nozīmīgākajiem benzoskābes atvasinājumiem ir [[salicilskābe]] (2-hidroksilbenzoskābe).

sentences:
{{Kristīgā līdera infokaste
|            type = Pāvests
|honorific-prefix = Pāvests
|            name = Agapets I
|           image = Agapitus I.jpg
|      image_size = 200px
|      birth_name =
|      term_start = {{dat|535|5|13|N}}
|        term_end = {{dat|536|4|22|N}}
|     predecessor = [[Jānis II]]
|       successor = [[Silvērijs]]
|      birth_date = [[489. gads|489]]. vai [[490. gads|490]]. gadā
|     birth_place = [[Roma]], [[Vestgotu karaliste]]
|      death_date = {{dat|536|4|22}}
|     death_place = [[Konstantinopole]], [[Austrumromas impērija]]
|       feast_day = [[22. aprīlis]]
|           other = Agapets
}}

sentences: '''Sudrabainie mākoņi''' (pazīstami arī kā [[mezosfēra]]s mākoņi) ir reti [[atmosfēra]]s [[mākoņi]], kurus var redzēt tikai [[krēsla]]s laikā un tikai mērenajos un polārajos platumos. Labāk tie ir redzami [[vasara|vasarā]] starp 50° un 60° [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]] gan [[ziemeļu puslode|ziemeļu]], gan [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Mamuta alas nacionālais parks
| native_name         = ''Mammoth Cave National Park''
| iucn_category       = II
| photo               = Mammoth Cave Rotunda (USGS Lwt02830).jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| photo2              = Map Mammoth Cave National Park-fr.jpg
| photo2_alt          =
| photo2_caption      = Nacionālā parka karte
| photo2_width        =
| map_type            = ASV#Kentuki
| map_caption         =
| map_relief          = yes
| map_size            =
| latd  = 37 | latm  = 11 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 86 | longm =  6 | longs =  | longEW = W
| type                =
* [[Nacionālais parks]]
* [[Biosfēras rezervāts]]
| location            = {{vieta|ASV|Kentuki}}
| nearest_city        = Braunsvila
| area                = 21 380 ha
| established         = {{dat|1941|7|1|N|bez}}
| visitation_num      = 522 628
| visitation_year     = 2014
| governing_body      = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii, x
|        designation1_date = 1981 <small>(5. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/150 150]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Mamuta alas nacionālais parks''' ({{val|en|Mammoth Cave National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Kentuki]] štata centrālajā daļā. Nacionālajā parkā ietverta daļa Mamuta alas, kas ir pasaulē garākā alu sistēma, izpētīti ir vairāk nekā 650 km alu sistēmas. Parks dibināts 1926. gadā, {{dat|1941|7|1||bez}} kļuvis par nacionālo parku, {{dat|1990|9|26||bez}} — starptautisku biosfēras rezervātu, 1981. gadā iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]. Parks ir 21 380 ha liels.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''Kanabidiols''' (saīsināti '''CBD''') pieder vielu grupai, ko sauc par kanabinoīdiem, kas dabiski sastopami [[Kaņepju dzimta|kaņepju]] augos. Atšķirībā no [[Tetrahidrokanabinols|tetrahidrokanabinola]] (THK), kas ir viens no pazīstamākajiem kanabinoīdiem, CBD nepiemīt tāda pati [[Psihoaktīva viela|psihoaktīva]] iedarbība, jo tas tieši nestimulē kanabinoīdu receptorus CB1 un CB2.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Cannabidiol displays unexpectedly high potency as an antagonist of CB1 and CB2 receptor agonist|url=https://www.greenbudguru.com/history-of-cannabis|accessdate=2022. gada 31. marts|website=researchgate.net}}</ref> CBD ir atrodams gandrīz visās kaņepju šķirnēs. Vielas saturs augā svārstās no niecīgiem daudzumiem līdz aptuveni 95% no tajā esošajiem kanabinoīdiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Pauls Hermanis fon Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Hermann von Lieven''
|         attēls = Paul Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Krimuldas muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Teplice]], [[Bohēmijas karaliste]] (tagad {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Georgs Līvens, Marija Anrepa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon der Pālena, 1842—1920)
|          bērni = [[Anatols Leonīds Līvens|Anatols]], [[Pauls Līvens|Pauls]], Marija, Aleksandra, Sofija
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Hermanis fon Līvens''' ({{val|de|Paul Hermann von Lieven}}; 1821—1881) bija [[Krimuldas muiža]]s īpašnieks, [[Krievijas Impērija]]s galminieks, [[firsts]] ([[kņazs]]), [[Vidzemes landmaršals]] (1862—1866). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Džagī Vāsudevs''' (''[[Hindu valoda|hindu]]:'' जग्गी वासुदेव) (dzimis 1957. gada 5. septembrī), bieži dēvē vienkārši par '''Sadguru''' (''[[Angļu valoda|angļu]]:'' Sadhguru), ir indiešu [[jogs]], [[Misticisms|mistiķis]] un autors. Viņš nodibināja [[Fonds Iša|Išas fondu]], bezpeļņas organizāciju, kas māca [[joga]]s programmas ASV, Anglijā, Libānā, Singapūrā un Austrālijā, ieskaitot Indiju, un ir iesaistītsa sociālajās iniciatīvās, izglītībā un vides iniciatīvās. Viņa grāmatas ir parādījušās “[[The New York Times]]” labāko [[Bestsellers|bestselleru]] sarakstā vairākās kategorijās, piemēram, “Veselība”, “Reliģija, garīgums un ticība” un “Padomi, iespējas un dažādi”. Džagī Vāsudevs ir sniedzis runas tādās vietās, kā [[ANO galvenā mītne|ANO galvenajā mītnē]], [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]], kā arī izglītības iestādēs un tehnoloģiju uzņēmumos. Indijas valdība 2017. gadā piešķīra [[Padma Vibhūšans|Padma Vibhūšana]] civilo apbalvojumu, atzīstot viņa ieguldījumu garīgajā jomā.

sentences: '''Vidusdonavas zemiene''', arī '''Panonijas zemiene''' ({{val|sr|Панонска низија}}, {{val|hr|Panonska nizina}}, {{val|ro|Bazinul Panonic}}) vai '''Karpatu baseins''' ({{val|hu|Kárpát-medence}}), ir liela [[zemiene]] [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kuru ieskauj [[Karpati]], [[Alpi]], [[Dināru kalniene]] un [[Serbijas Karpati]]. Zemiene aizņem gandrīz visu [[Ungārija|Ungāriju]], [[Horvātija]]s un [[Serbija]]s ziemeļu daļu, mazu strēli no [[Rumānija]]s austrumiem, [[Aizkarpatu zemiene|Aizkarpatu zemieni]] Ukrainā un [[Slovākija]]s dienvidrietumus. Līdzenuma aptuvena platība ir 200 tūkstoši km2.

sentences:
glezna]]
'''Ārsts''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''arste'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''aerste''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 |page=80 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 }}</ref>) ir [[ārstniecības persona]], kas ieguvusi augstāko [[medicīna|medicīnisko]] [[izglītība|izglītību]] un ar zinātniski pamatotu medicīnisko darbību tieši vai netieši iedarbojas uz [[cilvēks|cilvēku]] un savas profesionālajā darbībā izmeklē [[pacients|pacientus]] fizisku, garīgu vai psihisku [[slimība|slimību]] konstatēšanai vai noliegšanai un ārstēšanai; novērtē slimības un to radītās sekas; ārstē iepriekšminētās slimības; veic [[profilakse|profilaktiskos]] pasākumus slimību novēršanai; sniedz palīdzību [[dzemdības|dzemdībās]]; veic [[rehabilitācija|rehabilitāciju]]; izdara [[līķis|līķa]] sekcijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Aukstais karš
 | oriģinālnos = ''Zimna wojna''
 |      attēls =  Cold War (2018 film).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[drāma]]
 |    režisors = [[Pāvels Pavļikovskis]]
 |  producents =
* [[Tanya Seghatchian|Tanja Segāčana]]
* [[Ewa Puszczyńska|Eva Pučcinska]]
 |   scenārijs =
* Pāvels Pavļikovskis
* [[Janusz Głowacki|Janušs Glovacki]]
* [[Piotr Borkowski|Pjotors Borkovskis]]
 |     aktieri =
* [[Džoenna Kuliga]]
* [[Tomāšs Kots]]
* [[Boriss Šics]]
* [[Agata Kuleša]]
* [[Sedriks Kāns]]
* [[Žanna Balibara]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Łukasz Żal|Vukašs Zals]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{Filmas datums|2018|05|10|[[Kannu kinofestivāls]]|2018|06|08|Polija|2018|08|31|Apvienotā Karaliste|2018|10|24|Francija|2018|12|07|Latvija}}
 |      ilgums = 86 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=COLD WAR (2018) |url=https://bbfc.co.uk/releases/cold-war-2018 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190920081319/https://bbfc.co.uk/releases/cold-war-2018 |archivedate={{dat|2019|09|20||bez}} }}</ref>
 |      valsts =
* {{POL}}
* {{FRA}}
* {{GBR}}
 |      valoda =
 |     budžets = {{Eiro|4,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Pawel Pawlikowski delves to the heart of the Cold War |url=https://cineuropa.org/en/newsdetail/324400/ |website=cineuropa.org |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190920081309/https://cineuropa.org/en/newsdetail/324400/ |archivedate={{dat|2019|09|20||bez}} }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Cold War (2018) |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=coldwar2018.htm |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Aukstais karš"''' ({{val|pl|Zimna wojna}}, {{val|en|Cold War}}) ir 2018. gada filma, kuras režisors ir [[Pāvels Pavļikovskis]].

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''chown''}}
'''''chown''''' (abreviatūra no ''change owner'') ir [[komanda (datorika)|komanda]], ko izmanto ''[[Unix]]'' līdzīgajās sistēmās, lai nomainītu īpašnieku failu sistēmas [[fails|failiem]] vai [[Direktorijs|direktorijiem]]. [[privilēģijas (datorika)|Neprivileģēti]] (parasti) lietotāji, kas vēlas nomainīt sev piederoša faila grupas piederību, var izmantot komandu [[chgrp]].

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''Avia B-534''
|attēls               = Avia B534.jpg
|paraksts             = Avia B-534
|tips                 = [[Iznīcinātājs]]
|valsts               = [[Čehoslovākija]]
|ražotājs             = [[Avia]]
|dizaineris           = Františeks Novotnijs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1933|05|25}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               = vairs neizmanto
|primārais lietotājs  = [[Čehoslovākijas Gaisa spēki]]
|ražošanā             = 1934—1939
|skaits               = 568<ref>Vraný, Jiří. Avia B.534 (in Czech). Prague, Czechoslovakia: AeroArchiv, 1991. ISBN 80-7030-114-7.</ref>
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Jukio Mišima
| vārds_orig = 三島 由紀夫
| attēls = Yukio Mishima.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Jukio Mišima 1956. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1925
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1970
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 25
| m_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks
| rakstīšanas valoda = [[japāņu valoda|japāņu]]
| periods = 1941—1970
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Tokijas universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Jukio Mišima''' ({{val|ja|三島 由紀夫}}, ''Mishima Yukio''), īstajā vārdā '''Hiraoka Kimitake''' ({{val|ja|平岡 公威}}, ''Hiraoka Kimitake''; dzimis {{dat|1925|1|14}}, miris {{dat|1970|11|25}}) bija [[Japāņi|japāņu]] rakstnieks, aktieris un kinorežisors.

sentences: '''Holocēna termālais maksimums''' jeb '''klimata optimums''' bija laika posms [[Holocēns|holocēnā]], kuram bija raksturīga 2—3°C augstāka gaisa [[temperatūra]] nekā pirms un pēc tā. Tas bija pirms ~8000—4000 kalibrētajiem gadiem (~6000—2000 g. p. m. ē.). Šajā laikā [[klimats]] bija silts un sauss. Latvijas teritorijas [[Flora|florā]] dominēja termofilās koku sugas, kā [[alkšņi]], [[liepas]], [[lazdas]], [[ozoli]], [[gobas]] un [[kļavas]]. Tā kā dominēja silti un sausi klimatiskie apstākļi, tad Latvijas [[Purvs|purvos]] šajā laikā uzkrājās labi sadalījusies [[kūdra]]. Daudzviet purvos, dēļ zemā [[ūdens]] līmeņa, plašās teritorijās sāka augt koki, kuri strauji pieaugošā ūdens līmeņa ietekmē (klimatam kļūstot vēsākam un mitrākam pirms ~4000 kalibrētajiem gadiem) gāja bojā un izveidoja purvos raksturīgo "koku slāni" (nereti Pola Tomsona vārdā saukts par [[Tomsona slānis|Tomsona slāni]]).

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences:
{{citas nozīmes|mērvienību|Kulons (nozīmju atdalīšana)|kulons}}
'''Kulons''' (C) ir elektriskā lādiņa mērvienība. Viens kulons ir tāds [[elektriskais lādiņš]], kas izplūst caur vadītāja šķērsgriezumu vienā sekundē, ja strāvas stiprums vadītājā ir viens [[ampērs]].

sentences: '''Zibens''' ir [[elektrons|elektriskā]] izlāde starp [[mākoņi]]em vai starp mākoņiem un zemi [[Pērkona negaiss|negaisa]], bet retāk stipra [[Sniegputenis|sniegputeņa]] vai [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirduma]] laikā. Izlāde notiek, kad atmosfērā izveidojas jonizēta gaisa kanāls. Ar neapbruņotu aci [[Elektrons|elektroni]] nav redzami, bet, kad notiek zibens izlāde, tie kustas tik ātri, ka gaiss šaurā kanālā ap tiem kvēlo (notiek [[gāze]]s [[jonizācija]] un veidojas [[plazma]]).

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Apvienotajā Karalistē|Mūziķes]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
piedevu)]]
'''Karamelizētā raķešdegviela''' ir jaukta cietā [[raķešdegviela]], ko plaši izmanto [[pirotehnika|pirotehniskajās]] raķetēs un raķešu modeļos degvielas komponentu pieejamības un vieglās pagatavošanas dēļ. Par [[oksidētāji|oksidētāju]] parasti izmanto [[kālija nitrāts|kālija nitrātu]]. Degtspējīgā viela šajā raķešdegvielā visbiežāk ir parastais cukurs — [[saharoze]]. Karamelizētās raķešdegvielas komponenti un degšanas produkti ir samērā maztoksiski.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #800000
| nos = ''Trabzonspor''
| logo = Trabzonspor logo.svg
| pilns = ''Trabzonspor Kulübü''
| iesauka = ''Karadeniz Fırtınası'' (Melnās jūras vētra)
| pilsēta = {{Vieta|Turcija|Trabzona}}
| dib = 1967
| dib_mēn = 8
| dib_dat = 2
| stad = [[Šenola Gineša stadions]]
| ietilp = 41 513
| prez = {{flaga|Turcija}} Ahmets Agaoglu
| tren = ''vakants amats''
| līga = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 6. vieta
| pattern_la1 = _trabzonspor2021h
| pattern_b1 = _trabzonspor2021h
| pattern_ra1 = _trabzonspor2021h
| pattern_sh1 = _trabzonspor2021h
| pattern_so1 =
| socks1 = 660000
| pattern_la2 = _trabzonspor2021a
| pattern_b2 = _trabzonspor2021a
| pattern_ra2 = _trabzonspor2021a
| pattern_sh2 = _trabzonspor2021a
| body2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
| pattern_la3 =
| pattern_b3 =
| pattern_ra3 =
| pattern_sh3 =
| pattern_so3 =
| socks3 =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
Šajā rakstā ir apkopots ar [[Viestura ordenis|Viestura ordeni]] apbalvoto personu saraksts.

sentences: '''Mu Arae d''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Mu Arae]] vidēji 0,92 AU attālumā. Planētas [[orbitālā ekscentricitāte|orbītas ekscentricitāte]] ir 0,0666. 1 Gads uz planētas ilgst 310,547 [[Zeme]]s dienas ilgi un tā sver 165,9 reizes vairāk par [[Zeme|Zemi]]. Planētu atklāja 2006. gada 5.augustā.

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs fon Volfs
|     vārds_orig =
|         attēls = Baron Nikolay B. Volf.jpeg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 1913. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Lāzberģis]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Jaunalūksnes pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[muižniecība|muižnieks]], ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Eiropas valstu uzskaitījums pēc militārajiem izdevumu īpatsvara budžetā''' parāda [[Eiropa]]s [[valstis|valstu]] militāros izdevumus kā procentuālo daļu no [[IKP]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kasiopeja
| abbreviation = Cas
| name_latin = Cassiopeia
| RA = 1
| dec = +60
| areatotal = 598
| arearank = 25. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = Šedirs
| starmagnitude = 2,23
| neareststarname = ''η Cas''
| stardistance = 19
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = -20
}}

sentences: {{Commonscat|Athletes from Norway|Norvēģijas vieglatlēti}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Klāgenfurtes lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Flughafen Klagenfurt
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Aerial image of the Klagenfurt airport.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = KLU
| ICAO                       = LOWK
|lat_deg=46.642778|lat_dir=N
|lon_deg=14.337222|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Klāgenfurtes lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = Kärntner Flughafen Betriebsgesellschaft m. b. H.
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{AUT}}, [[Karintija]]
| elevation-f                = 1470
| elevation-m                = 448
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 10R/28L
| r1-length-f                = 2329
| r1-length-m                = 710
| r1-surface                 = zāliens
| r2-number                  = 10L/28R
| r2-length-f                = 8924
| r2-length-m                = 2720
| r2-surface                 = betons
| pasazieru_skaits           = 228 372 (2018)
| lidojumu_skaits            = 3 566
}}

sentences: '''Valsts ģeogrāfiskais stāvoklis''' ir valsts atrašanās vieta uz [[Zeme|zemeslodes]] (fizioģeogrāfiskais stāvoklis), novietojums attiecībā pret citu valstu politiskajām robežām (politiski ģeogrāfiskais stāvoklis), svarīgākajiem satiksmes ceļiem, [[jūra|jūrām]], derīgo izrakteņu iegulām (ekonomģeogrāfiskais stāvoklis). Ģeogrāfiskais stāvoklis ir nozīmīgs apstāklis, kas nosaka saimniecības attīstības iespējas un raksturu, sakarus un daļēji arī valsts [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] [[dzīve]]s apstākļus.

sentences: '''Jūdejas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas izveidojās pēc vienotās [[Izraēlas ķēniņvalsts]] sadalīšanās 931. gadā p.m.ē un turpināja pastāvēt līdz 587. gadam p.m.ē, kad to iznīcināja [[Babilonija]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši 2
| attēls                   =  Bad boys two.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys II''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               = [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Rons Šeltons]]
* [[Džerijs Štāls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Žordi Molā]]
* [[Gabriela Uniona]]
* [[Pīters Stormars]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|18||bez}}
| ilgums                   = 141 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3|title=Bad Boys II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2016|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160215063239/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-ii-2003-3}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys2.htm|title=Bad Boys II (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|273,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Sliktie puiši]]"
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši uz mūžu]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši 2"''' ({{val|en|Bad Boys II}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Žordi Molā]], [[Gabriela Uniona]], [[Pīters Stormars]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. Filma ir turpinājums 1995. gada filmai "[[Sliktie puiši]]".

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Kārlis Teodors Hūns - Young Gipsy Woman - Google Art Project.jpg
| image_size=220px
| title="Jaunā čigāniete"
| artist=[[Kārlis Hūns]]
| year=1870
| type=[[Eļļa]] uz [[audums|auduma]]
| dimensions=125×90 cm
| city={{vieta|Latvija|Rīga}}
| museum=[[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti|Jaunalūksnes]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Jaunalūksnes pagasts}}

sentences: '''Kaledonijas krokojums''' (''Caledonia'' — [[Skotija]]s latīniskais nosaukums) ir [[tektoģenēze]]s ēra, laikā no [[Kembrijs|kembrija]] līdz [[Devons|devonam]], kad notika [[Zemes garoza]]s [[krokošanās]], kalnu (kaledonīdu) veidošanās, un [[granitizācija]]s cikls. Terminu 1887. gadā ieviesa franču ģeologs M. Bertrāns. Kaledonīdu raksturīgas īpatnības ir slāņu nesaderība [[Silūrs|silūra]] vai devona pamatnē, biezu kontinentālo sarkanīgu nogulumu uzkrāšanās (Britu devona [[senais sarkanais smilšakmens]] (''Old Red Sandstone'') un tā analogi, piemēram, [[Baltija]]s devona sarkanie smilšakmeņi).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs fon Tīzenhauzens
|          vārds_orig = ''Georg von Tiesenhausen''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2018
|           m_mēnesis = 06
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{ASV}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Pēneminde|Pēnemindes poligons]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] ([[Redstonas Arsenāls]] [[Hantsvila|Hantsvilā]])
|          alma_mater = [[Hamburgas universitāte]]
|             zinātne = [[aeroinženierija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Lunar Roving Vehicle]] dizains
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Georgs fon Tīzenhauzens''' (''Georg von Tiesenhausen''; dzimis {{dat|1914|05|18}}, miris {{dat|2018|06|4}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]]/[[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] raķešbūves inženieris. Dzimis [[Rīga|Rīgā]]. 1943. gadā beidza [[Hamburgas universitāte|Hamburgas universitāti]]. Pēc mācībām tika nosūtīts uz [[Pēneminde]]s poligonu, kur [[Verners fon Brauns|Verners fon Brauna]] vadībā piedalījās [[V-2]] izstrādē. 1953. gadā [[operācijas "Paperclip"]] rezultātā nokļuva [[Hantsvila|Hantsvilā]], kur [[Redstonas Arsenāls|Redstonas Arsenālā]] Verners fon Brauna vadībā turpināja darbu. Piedalījās "[[Apollo programma|Apollo]]" programmas izstrādē. Sevišķi Tīzenhauzena nopelni ir [[Mēness]] transportlīdzekļa - "[[Lunar Roving Vehicle]]" izstrādē. Piedalījies arī "[[Space Shuttle]]" programmā.

sentences:
'''Zilbe''' ({{val-de|Silbe}}) ir [[burts|burtu]] kopa, kurā ir iekļauts viens [[patskanis]] (vai tā vietā [[zilbiskums|zilbisks]] līdzskanis)<ref name="kodols" /> vai [[divskanis]] un papildus var būt iekļauti viens vai vairāki [[līdzskanis|līdzskaņi]]. To izrunā ar vienu mutes atvērienu. Zilbe vai zilbju apvienojumi veido [[vārds|vārdus]]. Dažādās valodās ir atšķirīga zilbes uzbūve. Zilbē mēdz izšķirt 3 sastāvdaļas: zilbes sākumu, centru (kodolu)<ref name="kodols">{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=zilbes%20kodols&list=&lang=&h=yes |title=
Akadēmiskā terminu datubāze – zilbes kodols |quote=Zilbes galvenā daļa starp zilbes sākumu un zilbes beigām. Latviešu valodā fonoloģiski nozīmīgu zilbes kodolu galvenokārt veido patskanis (piemēram, mā-ja) vai divskanis (piemēram, ie-la), retāk — diftongisks savienojums (piemēram, mans). Fonētiskajā analīzē latviešu valodniecībā tiek pieļauts zilbes kodols, ko veido skanenis, piemēram, kakls [kkls], bebrs [bebrs]. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007}}</ref> un nobeigumu. Piemēram, vārdā ''sēt'' zilbes sākums ir burts "s", centrs (kodols) — "ē", bet nobeigums — "t". Zilbē obligāta sastāvdaļa ir centrs (kodols), kuru visbiežāk veido patskanis vai divskanis, retāk [[zilbiskums|zilbiski]] līdzskaņi,<ref name="kodols" /> piemēram, vārdā "putns". Pēc zilbes nobeiguma izšķir slēgtas zilbes (aiz patskaņa ir līdzskanis) un vaļējas zilbes (aiz centra (kodola) nav līdzskaņa). Zilbes mēdz izšķirt arī pēc [[uzsvars|uzsvara]], tas ir, uzsvērtas zilbes un neuzsvērtas zilbes.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūnijs}}
'''Iekšzemes kopprodukta deflators''' atspoguļo vidējās [[cena|cenu]] izmaiņas visos [[ekonomika|tautsaimniecības]] sektoros kopā. Šis rādītājs tiek bieži lietots citu [[makroekonomika|makroekonomisko]] rādītāju indeksēšanai, un daudzos gadījumos aprēķiniem var izvēlēties vai nu patēriņa cenu [[inflācija]]s rādītāju, vai iekšzemes kopprodukta deflatoru. Iekšzemes kopprodukta deflators ir piemērots jaukta tipa izmaksu projektiem dažādās nozarēs, kā arī tas ir atbilstošs rādītājs, lai diskontētu sagaidāmās finanšu plūsmas no [[uzņēmējdarbība]]s. Izmaksu un ieguvumu analīzē mikrolīmenī šis rādītājs izmantojams aprēķinos par pakalpojumiem.
== Ārējā saite ==
* [http://stats.oecd.org/Index.aspx?QueryId=14744] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120415062805/http://stats.oecd.org/Index.aspx?QueryId=14744 |date={{dat|2012|04|15||bez}} }} ''OECD'' IKP deflatora statistika {{en ikona}} {{fr ikona}}
{{Ekonomika-aizmetnis}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums+}}
'''Digitāla bibliotēka''' ir [[Dokuments|dokumentu]] kolekcija organizēta elektroniskā formātā, kas ir pieejams [[Internets|internetā]] vai [[CD-ROM]] (kompaktdiska lasāmatmiņā) diskā.<ref name ="Kas ir digitāla bibliotēka?">[http://whatis.techtarget.com/definition/0,,sid9_gci750204,00.html Digitālā bibliotēka]</ref> Tā ir bibliotēka, kuras resursi ir pieejami mašīnlasāmā formātā, izmantojot [[Dators|datoru]]. Resursi var būt pieejami gan uz vietas bibliotēkās, gan tiešsaistē (Reitz, Joan M.). Digitāla bibliotēka ir tehnoloģisko iespēju un [[Elektronika|elektronisko]] resursu kopums. Iegūto digitālo informāciju var izmantot ikviens interesents, kas ir ieinteresēts kāda jautājuma apzināšanā.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''will.i.am''}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds             = ''will.i.am''
|Attēls            = Flickr - moses namkung - Black Eyed Peas 1.jpg
|Att_izm           = 250px
|Apraksts          = Will.i.am [[2009. gads|2009]]. gadā
|Fons              = solists
|Dz_vārds          = Viljams Džeimss Adamss jaunākais
|Pseidonīms        = ''will.i.am''
|Dzimis            = {{dat|1975|3|15}}
|Miris             =
|Vieta             = {{flaga|ASV}} [[Losandželosa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti       = [[balss]], [[basģitāra]], [[bungas]]
|Žanrs             = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popreps]]
|Nodarbošanās      = dziedātājs, producents, aktieris
|Gadi              = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija  = ''[[Ruthless Records|Ruthless]]'', ''[[BBE Records|BBE]]'', ''[[A&M Records|A&M]]'', ''[[Interscope Records|Interscope]]'',
''will.i.am Music Group''
|Darbojies_arī     = ''[[The Black Eyed Peas]]''
|Mlapa             = [https://will.i.am will.i.am]
|Dzimums           = V
}}

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences: '''Blokķēde''' ({{val|en|blockchain}})<ref>{{AkadTerm|term=blockchain|lang=EN}}</ref> ir [[izkliedēta datubāze]], kas ir pastāvīgi augošs sakārtotu ierakstu jeb bloku saraksts. Katrs bloks satur [[laika zīmogs|laika zīmogu]] un norādi uz iepriekšējo bloku. Blokķēdes ir īpaši drošas pret ierakstu izmainīšanu — lai izmainītu kādu no senākiem blokiem, ir jāveic izmaiņas arī visos turpmākajos blokos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alfametiltriptamīna struktūrformula

Alfametiltriptamīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Indopan'', IT-290
|           CAS numurs = 299-26-3
|      ķīmiskā formula = C11H14N2
|              molmasa = 174,24
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bildinājums
| attēls                   = The Proposal.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Proposal''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Anne Flečera]]
| producents               =
* [[Tods Lībermans]]
* [[Deivids Hobermans]]
* [[Kristīna Burra]]
| scenārija autors         = [[Pīters Čiareli]]
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Betija Vaita]]
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
''[[Touchstone Pictures]]''
''[[K/O Paper Products]]''
''[[Mandeville Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|6|1|Holivuda|2009|6|19|ASV|2009|7|10|Latvija|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/proposal-2009|title=The Proposal|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106162321/http://bbfc.co.uk/releases/proposal-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=proposal.htm|title=The Proposal (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|317,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bildinājums"''' ({{val|en|The Proposal}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore ir [[Anne Flečera]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Renoldss]], [[Sandra Buloka]], [[Betija Vaita]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Kreigs T. Nelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|6|1||bez}} Holivudā.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Ernē Donāņi
|          vārds_orig = ''Dohnányi Ernő''
|              attēls = Ernő Dohnányi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1887
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Požoņa, [[Austroungārija]]<br />([[Bratislava]], {{SVK}})
|              m_gads = 1960
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[opera]], [[kora mūzika]], [[orķestris|orķestra mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences: '''Programmaparatūra''' ({{val|en|firmware}}) ir īpaša datora [[programmatūra]]s klase, kas nodrošina ierīces specifiskās aparatūras zema līmeņa vadību. Programmatūra, piemēram, [[Personālais dators|personālā datora]] ''[[BIOS]]'', var saturēt ierīces pamatfunkcijas un var nodrošināt aparatūras abstrakcijas pakalpojumus augstāka līmeņa programmatūrai, piemēram, [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]]. Mazāk sarežģītās ierīcēs programmaparatūra var darboties kā pilnīga ierīces operētājsistēma, kas veic visas vadības, uzraudzības un datu apstrādes funkcijas. Tipiski tādu ierīču piemēri, kurās ir programmaparatūra, ir iegultās sistēmas (kurās darbojas [[iegultā programmatūra]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://aduk.de/services/embedded-software-firmware-development/|title=Embedded Firmware Development|website=ADUK GmbH|access-date=2023-03-20|language=en-GB}}</ref>), sadzīves un personālās lietošanas ierīces, datori un datoru [[perifērijas ierīces]].

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #6e7f80
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas V ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|V{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_5            =   sakrītošie posmi
| item1_5            = {{{sakrīt|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{noformējums+}}
'''Ekotoksikoloģija''' ir [[vides zinātne]]s apakšnozare, kas radās, apvienojot [[toksikoloģija]]s (zinātne par toksiskām vielām) un [[ekoloģija]]s (pētījumu objekts ir atsevišķu organismu kopienas un procesi dabas vidē) pamatatziņas un pētījumu metodes.

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{atsauces+}}
Uz mūsu planētas Zemes ir vairāk kā 2 000 000 visdažādāko dzīvības formu, kas tiek sistematizētas un sakārtotas noteiktā kārtībā. Katrai dzīvības formai tiek dots unikāls nosaukums, kas atbilst [[Binārā nomenklatūra|binārās nomenklatūras]] principiem. Visi organismi, vadoties no radniecības pakāpes, tiek apvienoti grupās, kuras savukārt top apvienotas augstāka ranga grupās, veidojot dažādas pakāpes radniecības līmeņus jeb taksonomiskās vienības. Organismu klasifikācija ir vienota gan mūsdienās dzīvojošajiem, gan arī izmirušajiem organismiem. Tā pamatā sastāv no šādām taksonomiskajām vienībām:

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Sašķidrinātā gāze automobiļiem''' jeb '''autogāze''', arī '''gāzes degviela''' ir [[degviela]]s veids, kas ir paredzēts [[iekšdedzes dzinēji]]em. Guvis plašu atzinību pateicoties zemākām izmaksām<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lpg.lv/lv/autogaze/kas-ir-autogaze/ |title="Ekonomija" |access-date={{dat|2016|04|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160321093421/http://www.lpg.lv/lv/autogaze/kas-ir-autogaze/ |archivedate={{dat|2016|03|21||bez}} }}</ref> (salīdzinot ar [[benzīns|benzīnu]] un [[dīzeļdegviela|dīzeļdegvielu]]). Pastāv divi gāzes degvielas pamattipi: [[propāns]]-[[butāns]] un [[metāns]]. Par visizplatītāko autogāzes veidu [[Eiropas Savienība]]s valstīs ir kļuvis propāna un butāna [[maisījums]]. Šim degvielas tipam ir raksturīgi sekojošie rādītāji:
* [[oktānskaitlis]] ir vienāds ar intervālu no 102 līdz 105 vienībām,
* kaitīgo vielu saturs [[izplūdes gāzes|izplūdes gāzēs]] (salīdzinot ar dzinēja darbu ar benzīnu) ir zemāks par 69%, darbojoties ar karburatordzinēju, un par 53%, darbojoties ar inžektordzinēju,
* auto gāzespatēriņš ir augstāks (salīdzinot ar dzinēja darbu ar benzīnu) par 15% pilsētas apstākļos un par 10% ārpilsētas posmos.

sentences: '''Motofrīstails''' ir [[Motokross|motokrosa]] variācija, kurā motobraucējs lec un gaisā izpilda dažādus akrobātiskus trikus, ko vērtē tiesnešu žūrija.

sentences: {{Commonscat|Geography of Gabon|Gabonas ģeogrāfija}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pelču muiža
| native_name         = Pelzen
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Pelči, Pelču pagasts, LV-3322, Latvia - panoramio.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = Jūgendstils
| structural_system   =
| owner               = Pašvaldības īpašums.
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Latvija|Kuldīgas novads|Pelču pagasts|Pelči}}
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd =  | longm =  | longs = | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1903
| completion_date     = 1904
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Vilhelms Neimanis]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pelču muižas pils
|      numurs = 8753
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2010|11|18|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs
| native_name         = 北京国家游泳中心
| nickname            = '''Ūdens kubs''' (水立方) <br/> '''Ledus kubs''' (冰立方)
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Beijing National Aquatics Centre 1.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Ķīna|Pekina|Čaujana rajons|Pekinas olimpiskais parks}}
| pushpin_map         = Ķīna#Pekinas pašvaldība
| latd  =  39 | latm  = 59 | lats  = 30 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 23 | longs = 03 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               = 2004. — 2007. gads
| opened              = 2008. gads
| renovated           = 2010 un 2019. gads
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           = ''[[PTW Architects]]'', ''[[CSCEC]]'', ''[[CCDI]]'', un ''[[Arup]]''
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 4598 (17 000 piekš olimpiskajām spēlēm)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''9. augusts''' ir gada 221. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (222. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 144 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski          = Lielās mammas māja 2
| attēls                      = Big mommas house 2.jpg
| oriģinālnos                 = ''Big Momma's House 2''
| producents                  =
* [[Deivids Frendlijs]]
* [[Maikls Grīns]]
| režisors                    = [[Džons Vaitsels]]
| scenārija autors            = [[Dons Raimers]]
| galvenajās lomās            =
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Nia Longa]]
* [[Emīlija Protektera]]
* [[Zekerijs Līvajs]]
* [[Marks Mozess]]
| mūzika                      = [[Džordžs Klintons]]
| operators                   = [[Marks Īrvins]]
| montāža                     = [[Prisila Neda Frendlija]]
| studija                     = ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs                 = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| valsts                      = {{USA}}
| valoda                      = [[Angļu valoda|angļu]]
| izdošanas laiks             = {{filmas datums|2006|1|27}}
| ilgums                      = 99 minūtes
| budžets                     = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo">{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigmommashouse2.htm| title=Big Momma's House 2 Box Office | publisher= Amazon.com | work = [[Box Office Mojo]] | access-date=12 April 2010}}</ref>
| ienākumi                    = {{ASV dolārs|141,5 miljoni}}<ref name="BoxOfficeMojo" />
| iepriekšējā                 = "[[Lielās mammas māja]]"
| nākošā                      = "[[Lielās mammas: Kāds tēvs, tāds dēls]]"
}}
'''"Lielās mammas māja 2"''' ({{val|en|Big Momma's House 2}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kas ir turpinājums filmai "[[Lielās mammas māja]]" (2000) un otrā filma "Lielās mammas" filmu sērijā. Filmas režisors ir [[Džons Vaitsels]]. Galvenā lomā ir [[Mārtins Lorenss]], kas atveido [[Federālais izmeklēšanas birojs|FIB]] aģentu Malkolmu Tērneru, pārējās lomās filmējās [[Nia Longa]], [[Zekerijs Līvajs]], [[Marks Mozess]], [[Emīlija Protektera]], [[Keta Deningsa]] un [[Hloja Greisa Moreca]]. Tāpat kā filmas iepriekšējā daļa, arī šī filma saņēma lielākoties negatīvas kritiķu atsauksmes.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Čūsknesis
| abbreviation = Oph
| name_latin = Ophiuchus
| RA = 17
| dec = 0
| areatotal = 948
| arearank = 11. vieta
| numbermainstars = 10
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 8
| brighteststarname = Ras-Alhague
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = Bārnarda zvaigzne
| stardistance = 5,96
| numbermessierobjects = 7
| meteorshowers =
| bordering = [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{citas nozīmes|ļoti stipru vēju|vētra (nozīmju atdalīšana)|vētra}}
'''Vētra''' ir ļoti stiprs [[vējš]], kura summārais ātrums 10 minūšu laikā parasti sasniedz vismaz 24 m/s, bet vēja ātrums brāzmās var sasniegt 50 un pat 100 m/s lielu ātrumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Space Jam: Jauna leģenda
| attēls                   =  Space Jam A New Legacy Theatrical Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Space Jam: A New Legacy''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Malkolms Lī]]
| producents               =
* [[Raians Kuglers]]
* [[Lebrons Džeimss]]
* [[Maveriks Kārters]]
* Dankans Hendersons
| scenārija autors         =
* Žuēls Teilors<ref name="WGA">{{Tīmekļa atsauce |title=Space Jam 2 |url=https://directories.wga.org/project/1180845/space-jam-2/ |website=Writer's Guild of America West |access-date=9 May 2021}}</ref>
* [[Tonijs Retenmaiers]]<ref name="WGA"/>
* [[Kīnans Kuglers]]<ref name="WGA"/>
* [[Terenss Nenss]]<ref name="WGA"/>
* [[Džese Gordons]]<ref name="WGA"/>
* [[Seleste Ballarda]]<ref name="WGA"/>
| galvenajās lomās         =
* [[Lebrons Džeimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* Kriss Deiviss
* [[Sonikva Martina-Grīna]]
* [[Džefs Bergmans]]
* [[Ēriks Boza]]
* [[Zendaja]]
| mūzika                   = [[Kriss Boverss]]
| operators                = [[Salvatore Totino]]
| montāža                  = [[Bobs Djukse]]
| studija                  =
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''Proximity Media''<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=February 1, 2021 |title=Ryan Coogler's Proximity Media Sets Exclusive Television Deal with The Walt Disney Company |url=https://www.marvel.com/articles/tv-shows/ryan-coogler-proximity-media-disney-plus-wakanda |archive-url=https://web.archive.org/web/20210201213449/https://www.marvel.com/articles/tv-shows/ryan-coogler-proximity-media-disney-plus-wakanda |archive-date=February 1, 2021 |access-date=February 1, 2021 |website=[[Marvel.com]]}}</ref>
* ''[[SpringHill Company|The SpringHill Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2021|7|16|ASV un Latvija}}
| ilgums                   = 115 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="CAtaxcredits">{{tīmekļa atsauce |url=http://film.ca.gov/wp-content/uploads/CA-Tax-Credit-Progress-Report-2019.pdf |title=Film and Television Tax Credit Progress Report |date=November 2019 |publisher=[[California Film Commission]] |page=16 |access-date=April 29, 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200420142010/http://film.ca.gov/wp-content/uploads/CA-Tax-Credit-Progress-Report-2019.pdf |archive-date=April 20, 2020}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|163,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Space Jam: A New Legacy (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt3554046/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Zvaigžņu basketbols]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Space Jam: Jauna leģenda"''' ({{val|en|Space Jam: A New Legacy}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[sports|sporta]] [[komēdija]]. Filmas režisors ir [[Malkolms Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Lebrons Džeimss]], [[Dons Čīdls]], Kriss Deiviss un [[Sonikva Martina-Grīna]], bet galvenos ''[[Looney Tunes]]'' tēlus ieskaņojuši [[Džefs Bergmans]], [[Ēriks Boza]] un [[Zendaja]]. Filmas pirmizrāde ASV un Latvijā notika {{dat|2021|7|16|bez}}. "Space Jam: Jauna leģenda" ir turpinājums 1996. gada filmai "[[Zvaigžņu basketbols]]".

sentences:
{{starpviki+}}
'''Mehāniskās īpašības''' apraksta [[materiāls|materiāla]] izturēšanos mehānisku slodžu iedarbībā. [[Slodze]]s iedarbībā materiāls [[deformācija|deformējas]] un tajā rodas [[mehāniskais spriegums|spriegums]]. Mehāniskās īpašības raksturo materiālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] pretestību deformācijām un pretestību sagraušanai, tādēļ mācību disciplīnu, kurā apskata šo tēmu sauc par [[materiālu pretestība|materiālu pretestību]]. Mehānisko pārbaužu rezultātā iegūst mehānisko īpašību skaitliskās vērtības. Visas pārbaudes var iedalīt trīs grupās.<ref name="meh">Vērdiņš G., Dukulis I. Materiālu mācība: mācību līdzeklis. – Jelgava: LLU, 2008. –
240 lpp. {{ISBN|978-9984-784-74-8}}.</ref>
* statiskas gludu paraugu standartizētas pārbaudes stiepē, spiedē, liecē, cietības noteikšanā un dinamiskas pārbaudes stingrības noteikšanai;
* materiālu drošuma un ilgizturības pārbaude [[ekspluatācija]]s apstākļos;
* visas [[konstrukcija]]s stiprības noteikšana slogošanas apstākļos.<ref name="meh" />

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Kačinskis
|     vārds_orig = ''Theodore Kaczynski''
|         attēls = Ted Kaczynski 2 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teodors Kačinskis 1996. gadā pēc viņa notveršanas
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Daremas apgabals|Federālais Medicīniskais centrs}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Matemātikas profesors, zinātnieks, matemātiķis, filosofs, terorists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = {{Unbulleted list|[[Hārvarda Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu bakalaurs|AB]])|[[Mičiganas Universitāte]] ([[Humanitāro zinātņu maģistrs|MA]], [[Zinātņu doktors#Filozofijas doktors (PhD) un medicīnas doktors (MD)|PhD]])}}
|       paraksts = Theodore Kaczynski signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =

sentences: {{Commons category|Buildings in Albania|Albānijas celtnes un būves}}

sentences:
{{novec|Tata 2008. gadā gatavojas sākt ražot...}}
'''Kompresētā gaisa transportlīdzekḷi''' ir transportlīdzekḷi kuru dzinēji darbojās uz saspiestu gaisu.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Jaunžagatu krauja
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls =
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 57.460892 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.341524 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Smiltenes novads|Virešu pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{labs raksts}}
{{BioTakso infokaste
|            fungi = ADD8E6
|          platums =
|         binomial = Heterobasidion annosum
|           attēls = Heterobasidion annosum - Lindsey.jpg|right|thumb|120px]
|    att_nosaukums = Sakņu piepe (daudzgadīgs ''Heterobasidion annosum'' augļķermenis)
|           valsts = Fungi
|        valsts_lv = Sēnes
|       nodalījums = Basidiomycota
|    nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
|            klase = Basidiomycetes
|         klase_lv = Himēnijsēnes
|            kārta = Russulales
|         kārta_lv = Bērzlapju rinda
|           dzimta = Bondarzewiaceae
|        dzimta_lv = Poliporu dzimta
|            ģints = Heterobasidion
|         ģints_lv =
|             suga = H. annosum s.l.
|          suga_lv = Sakņu piepe
|         sinonīmi =
''Boletus annosus''

''Boletus cryptarum''

''Fomes annosus''

''Fomes annosus f. cryptarum''

''Fomes cryptarum''

''Fomitopsis annosa''

''Friesia annosa''

''Heterobasidion annosum f. cryptarum''

''Heterobasidion cryptarum''

''Physisporus makraulos''

''Placodes annosus''

''Polyporus annosus''

''Polyporus cryptarum''

''Polyporus fuscus''

''Polyporus irregularis''

''Polyporus makraulos''

''Polyporus marginatoides''

''Polyporus scoticus''

''Polyporus subpileatus''

''Polystictoides fuscus''

''Polystictus cryptarum''

''Poria cryptarum''

''Poria macraula''

''Pycnoporus annosus''

''Scindalma annosum''

''Scindalma cryptarum''

''Spongioides cryptarum''

''Trametes annosa''

''Trametes radiciperda''

''Ungulina annosa''

''Ungulina annosa f. cryptarum''

''Ungulina annosa f. makraulos''
''Heterobasidon irregulare''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 36
 | lv  = Trīsdesmit seši
}}

sentences:
''Sīkāku informāciju par sārmzemju metāliem var atrast galvenajā rakstā par [[sārmzemju metāli]]em.
{{Commonscat|Alkaline earth metals}}

sentences: '''Gadsimts''' ir [[laiks|laika]] mērvienība, kas vienāds ar simts [[gads|gadiem]]. Sākot ar [[mūsu ēra|mūsu ēru]], gadsimti tiek numurēti un tie tiek nosaukti pēc [[kārtas skaitlis|kārtas skaitļa]], piemēram, [[20. gadsimts]]. Gadsimti [[pirms mūsu ēras]] arī tiek numurēti, bet tie tiek skaitīti pretējā virzienā.

sentences:
[[Kategorija:Politikas filozofija| Filozofi]]
[[Kategorija:Filozofi]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Bottle Rocket''
| attēls                   =  Bottle Rocket (1996 film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, kriminālfilma
| režisors                 = Vess Andersons
| producents               =
* [[Pollija Pleta]]
* [[Sintija Hargreiva]]
| scenārija autors         =
* Vess Andersons
* [[Ouens Vilsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Roberts Musgreivs]]
* [[Džeimss Kāns]]
* [[Lumi Kavazosa]]
* [[Neds Douds]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gracie Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|2|21|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/bottle-rocket-1996|title=Bottle Rocket|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629111934/https://bbfc.co.uk/releases/bottle-rocket-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bottlerocket.htm|title=Bottle Rocket|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|560 069}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Bottle Rocket''''' ir 1996. gada kriminālkomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Lūks Vilsons]], [[Ouens Vilsons]], [[Roberts Musgreivs]], [[Džeimss Kāns]], [[Lumi Kavazosa]] un [[Neds Douds]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|2|21||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Advokāts
| attēls                   = The Counselor Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Conseulor''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Kormaks Makkārtijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|10|3|Londona|2013|10|25|ASV|2013|11|15|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/counsellor-2013|title=The Counselor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=counselor.htm|title=The Counselor (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Advokāts"''' ({{val|en|The Conseulor}}) ir 2013. gada krimināltrilleris, kura režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Penelope Krusa]], [[Kemerone Diasa]], [[Havjers Bardems]] un [[Breds Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|10|3||bez}} Londonā.

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences:
(Tērvetes svītas stratotips)]]
'''Tērvetes svīta''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenas stāva]] Svētes horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]], kas ir izplatīta valsts dienvidrietumos ([[Baltijas sineklīze|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Tālāk tā iestiepjas Lietuvas teritorijas ziemeļrietumu daļā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lokenhausas pils
| native_name         = ''Burg Lockenhaus''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Léka_légifotó1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[romānika]], [[gotika]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Lokenhausa]], [[Burgenlande]], {{AUT}}
| latd  = 47.404028 | latNS  = N
| longd = 16.424583 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = ap 1200. gadu
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kalkunes pagasts}}
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Grīvas rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
[[Kategorija:Laucesas pagasts]]
{{catmore|Kalkūnes pagasts}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Džordžs Gordons Bairons
 |        vārds_orig = ''George Gordon Byron''
 |            attēls = Lord Byron coloured drawing.png
 |        att_izmērs = 200px
 |     att_nosaukums =
 |           dz_gads = 1788
 |        dz_mēnesis = 1
 |          dz_diena = 22
 |          dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Londona]], [[Lielbritānijas Karaliste]] (tagad {{GBR}})
 |            m_gads = 1824
 |         m_mēnesis = 4
 |           m_diena = 19
 |           m_vieta = {{flagicon image|Flag of Greece (1822-1978).svg}} [[Mesalongiona]], [[Pirmā Hellēņu republika]] (tagad {{GRE}})
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība =
 |           tautība = [[angļi|anglis]]
 |           dzimums =
 |            vecāki = Katrīna Gordona, Džons Bairons
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs = Anabella Milbenka
 |             bērni = [[Ada Lavleisa]], Alegra
 |          paraksts = Autograph-LordByron.svg
 |        pseidonīms =
 |      nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks, revolucionārs
 |rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
 |           periods =
 |             žanri = [[dzeja]]
 |            temati =
 |      lit virzieni = [[Romantisms]]
 |  slavenākie darbi = {{ubl|“Čailda Herolda svētceļojums”|“Dons Žuans”}}
 |       ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Aleksandrs Poups]]
 |        ietekmējis = [[Aleksandrs Puškins]], [[Mihails Ļermontovs]]
 |        alma_mater =
 |       apbalvojumi =
 |          piezīmes =
 |       kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ateroskleroze
| diagnosis     =
| frequency     = ≈100% (>65 gadus veci)
| prognosis     =
| medication    = Statīni, asinsspiediena zāles, aspirīns
| treatment     =
| prevention    = Veselīgs uzturs, vingrošana, nesmēķēšana, normāla svara uzturēšana
| differential  =
| risks         = [[Paaugstināts asinsspiediens]], [[diabēts]], [[smēķēšana]], [[aptaukošanās]], ģimenes anamnēze, neveselīgs uzturs (jo īpaši [[trans tauki]]), hronisks [[C vitamīna]] deficīts<ref>{{tīmekļa atsauce|title= New Concept of Heart Disease Posits Vitamin C Deficiency as Culprit |url= https://www.dicardiology.com/article/new-concept-heart-disease-posits-vitamin-c-deficiency-culprit |access-date=2022-02-06|website=DAIC (Diagnostic and Interventional Cardiology) |date= 27 April 2015 |language=en}}</ref><ref name=NIH2016Risk/>
| synonym       =
| causes        = Nezināms
| duration      =
| onset         = Jaunība (pasliktinās ar vecumu)
| symptoms      = Nav
| specialty     = [[Kardioloģija]], [[angioloģija]]
| caption       = Aterosklerozes progresēšana (pārspīlēta sašaurināšanās)
| image         = Atherosclerosis timeline - endothelial dysfunction.svg
| deaths        =
}}
'''Ateroskleroze''' ({{val|el|athērē}} — ‘putra’ + [[skleroze]]) ir slimības arteriosklerozes modelis,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mayoclinic.org/diseases-conditions/arteriosclerosis-atherosclerosis/symptoms-causes/syc-20350569|title=Arteriosclerosis / atherosclerosis - Symptoms and causes|website=Mayo Clinic|access-date=2021-05-06|language=en}}</ref> kurā [[artērija]]s sieniņā attīstās anomālijas, ko sauc par plaisām. Šie bojājumi var izraisīt sašaurināšanos ateromatozās plāksnes uzkrāšanās dēļ.<ref name="NIH2016Def">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/atherosclerosis|title=What Is Atherosclerosis? - NHLBI, NIH|website=www.nhlbi.nih.gov|access-date=6 November 2017|date=22 June 2016|language=en}}</ref> Sākumā parasti nav simptomu, bet, ja tie attīstās, simptomi parasti sākas ap pusmūža vecumu.<ref name="NIH2016Sym">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nhlbi.nih.gov/health/health-topics/topics/atherosclerosis/signs|title=What Are the Signs and Symptoms of Atherosclerosis? - NHLBI, NIH|website=www.nhlbi.nih.gov|access-date=5 November 2017|date=22 June 2016|language=en}}</ref> Ja ateroskleroze ir smaga paveida, tā var izraisīt [[Išēmiskā sirds slimība|koronāro artēriju slimību]], [[Smadzeņu insults|insultu]], perifēro artēriju slimību vai nieru darbības traucējumus atkarībā no skartās artērijas.<ref name="NIH2016Sym" />

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences:
[[File:LifeSentenceMapNew.svg|260px|thumb|Mūža ieslodzījums pasaulē
{{legend|#e35d5d|Mūža ieslodzījums pastāv}}
{{legend|#66e35d|Mūža ieslodzījums pastāv tikai vīriešiem}}
{{legend|#5d82e3|Mūža ieslodzījums ticis atcelts}}
{{legend|#e0e0e0|Mūža ieslodzījuma statuss nav zināms}}]]
'''Mūža ieslodzījums''' ir kriminālsoda veids, kurā cilvēkam tiek atņemtas tiesības uz brīvību līdz dzīves beigām vai apžēlošanas brīdim. Mūža ieslodzījums tiek piešķirts par smagu [[noziegums|noziegumu]] izdarīšanu, pie tādiem var piederēt [[slepkavība]]s izdarīšana, [[bērns|bērnu]] smaga ļaunprātīga izmantošana, [[izvarošana]], [[spiegošana]], [[valsts nodevība]], [[narkotikas|narkotiku]] tirdzniecība, [[cilvēku tirdzniecība]], [[krāpšana]] lielos apmēros, ko par vēl smagāku noziegumu var padarīt zādzība vai laupīšana, kas izraisījusi cita cilvēka nāvi vai smagus miesas bojājumus.

sentences: '''Amfotēriskums''' jeb '''amfoteritāte''' ({{val-el|amphoteros}} — 'abējāds")<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 39. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir vielu spēja būt gan [[elektrons|elektronu]] pāru donoriem, gan akceptoriem. Šādām vielām atkarībā no apstākļiem piemīt kā [[skābes|skābas]], tā [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības,<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 145. lpp.</ref> respektīvi, tādas vielas spējīgas reaģēt kā ar bāzēm, tā skābēm.

sentences:
'''Ķērpji''' ({{val-la|Lichenes}}) ir kompleksi [[simbiotiski organismi]], kas ir izveidojušies [[Aļģes|aļģu]] un [[Sēnes|sēņu]] kopdzīves rezultātā. Tos veido [[asku sēnes]] ar [[zaļaļģes|zaļaļģēm]] vai [[zilaļģes|zilaļģēm]]. Trīs ķērpju ģintīs ietilpst [[bazīdiju sēnes]]. Šie koporganismi ir ļoti stabili un vienoti kā morfoloģiski, tā fizioloģiski. Ķērpjos esošās [[aļģes]] sauc par gonīdijām. Daži pētnieki to neuzskata par [[simbioze|simbiozi]], bet par īpašu [[Sēnes|sēņu]] [[parazītisms|parazītisma]] veidu uz aļģēm: sēne uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un [[minerālvielas]], bet aļģe sintezē [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]]. Vairāki pētnieki atraduši, ka ķērpju [[laponis|lapoņos]] ir arī [[baktērijas]] ([[Azotobacter]]), kas saista [[slāpeklis|slāpekli]]. Botānikas nozari, kas pēta ķērpjus sauc par [[Lihenoloģija|lihenoloģiju]], pētniekus - par lihenologiem.<br>
Tā kā ķērpjiem piemīt īpašības un pazīmes, kas raksturīgas gan sēnēm, gan aļģēm, gan tikai ķērpjiem, tās mēdz izdalīt atsevišķā nodalījumā<ref>A. Piterāns, E. Vimba, L. Vulfa Zemāko augu sistemātika. Rīga, 1975.</ref> vai pieskaitīt sēņu (Fungus) valstij un klasificēt atbilstoši ķērpju laponī esošajai sēnei<ref name="auto">{{Cite web|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7254|title=ķērpji Latvijā|website=enciklopedija.lv}}</ref>.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ūdrīšu pagasts
| karte             = Ūdrīšu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs2           = [[Augstkalne (Ūdrīšu pagasts)|Augstkalne]]
| platība           = 107,21
| iedzīvotāji       = 1724<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1724 / 107.21 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Ūdrīšu pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos, [[Daugava]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Krāslava]]s pilsētu, [[Izvaltas pagasts|Izvaltas]], [[Kombuļu pagasts|Kombuļu]], [[Krāslavas pagasts|Krāslavas]] un pa Daugavu ar [[Kaplavas pagasts|Kaplavas]] pagastiem, kā arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Salienas pagasts|Salienas]] un [[Naujenes pagasts|Naujenes]] pagastiem.

sentences:
[[File:Best01.jpg|thumb|Vertikālais vēja tunelis Latvijas paviljonā [[Expo 2010]].]]
'''Vertikālais vēja tunelis''' ir tunelis, kurā tiek radīta augšupejoša gaisa plūsma. Vertikālos vēja tuneļus izmanto [[aerodinamika]]s izpētei, taču to plašākais pielietojums ir [[izpletņlēkšana]]s treniņiem vai atpūtai — [[cilvēks]] var lidot gaisa strūklā, kuras ātrums aptuveni sakrīt ar cilvēka ķermeņa krišanas [[ātrums|ātrumu]] (vidēji 200 km/h).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                  name = ''Microsoft Office''
|                  logo =
|            screenshot =
|               caption =
|             developer = ''[[Microsoft]]''
|              released = {{dat|1990|11|19}}
|latest release version = [[Microsoft Office 2010|2010]] (14.0.6023.1000 SP1)
|   latest release date = {{dat|2011|6|28}}
|  programming language = [[C++]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |title=The Programming Languages Beacon, v10.0 |first=Vincent |last=Lextrait |month=January |year=2010 |accessdate=5 January 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120530/http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |archivedate={{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref>
|      operating system = ''[[Microsoft Windows]]''
|              language = Vairāk nekā 35 valodas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://office.microsoft.com/en-us/suites/HA102113701033.aspx|title = The 2007 Microsoft Office suites localized versions|work = [[Microsoft Office website]]|publisher = Microsoft Corporation|accessdate = 16 May 2011|archiveurl = https://web.archive.org/web/20100522124424/http://office.microsoft.com/en-us/suites/ha102113701033.aspx|archivedate = {{dat|2010|05|22||bez}}}}</ref>
|                status = Aktīvs
|                 genre =
|               license =
|               website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/}}
}}
'''''Microsoft Office''''' ir patentēts komerciāls lietojumprogrammu komplekts, kas tika izstrādāts ''[[Microsoft Windows]]'' un ''[[Mac OS X]]'' operētājsistēmām. Komplektu {{dat|1990|11|19||bez}} ieviesa ''[[Microsoft]]''. Pirmā ''Office'' sastāvā bija iekļauts ''[[Microsoft Word]]'', ''[[Microsoft Excel]]'' un ''[[Microsoft PowerPoint]]''. Laika gaitā programmu klāsts ir paplašinājies.

sentences:
{{VietasKarte
|Antarktīda-fiziskā
|label=Marra ledājs
|latd=64 |latm=33 |lats= |latNS=S
|longd=63 |longm=40 |longs= |longEW=W
|position=right
|width=250
|float=right
|mark=Cyan pog.svg
|caption=
}}
'''Marra ledājs''' ({{val|en|Marr Ice Piedmont}}) ir plašs piekalnes [[ledājs]] [[Antarktika|Antarktikā]]. Aizņem [[Anvera]]s salas ziemeļu un rietumu daļu un stiepjas {{nobr|66 km}} garumā no [[Bēla rags|Bēla raga]] ziemeļaustrumos līdz [[Artura līcis|Artura līcim]] dienvidos. Ledāju 1903.—1905. un 1908.—1910. gados aptuveni nokartēja [[Francija|franču]] antarktiskās ekspedīcijas [[Žans Batists Šarko|Žana Batista Šarko]] vadībā. Nosaukts par godu [[Lielbritānija|britu]] jūras biologam un polārpētniekam, [[Operācija Tabarin|Operācijas “Tabarin”]] pirmajam vadītājam [[Džeimss Marrs|Džeimsam Marram]].<ref>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=110014 SCAR Composite Gazetteer]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhelms Reimerss
|     vārds_orig = ''Wilhelm Heinrich Martin Reimers''
|         attēls = Vilhelms Reimerss-1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Foto (1925)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Barta]], [[Prūsija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1934
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Heinrihs Martins Reimerss''' (''Wilhelm Heinrich Martin Reimers'', 1857—1934) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskais darbinieks, [[Rīga]]s [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais. [[Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja|Baltiešu-vācu  Nacionālās komitejas]] (''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') priekšsēdētājs (1918—1919).

sentences: '''Eiklīda algoritms''' [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]] ir efektīvs [[algoritms]] divu veselu skaitļu [[lielākais kopīgais dalītājs|lielākā kopīgā dalītāja]] (LKD) atrašanai, kas balstīts uz dalīšanu ar atlikumu. Algoritms ir šāds: vispirms nepilni izdala lielāko skaitli ar mazāko un tad katrā nākamajā solī iepriekšējās darbības dalītāju dala ar iegūto atlikumu. LKD ir pēdējais iegūtais nenulles [[atlikums]].

sentences:
]
{{Commonscat|Geography of Mauritania}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Percy Williams Bridgman''
| attēls =Bridgman.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =1946. gadā
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| m_gads =1961
| m_mēnesis=8
| m_diena=20
| m_vieta =[[Rendolfa]], [[Ņūhempšīra]], {{USA}} ([[pašnāvība]])
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Hārvarda Universitāte]]
| alma_mater =[[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[augstspiediena fizika]]
| apbalvojumi =1946. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Karigers
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1664
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Vārme (zeme)|Varmija]], [[Austrumprūsija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1729
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Preiļi]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Misionārs, valodnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jans Karigers''' (dzimis {{dat|1664|8|28}}, miris {{dat|1729|5|13}}) bija [[jezuīti|jezuītu]] [[misionārs]] un [[valodnieks]], darbojies [[letonika]]s un [[leksikogrāfija]]s nozarē.<ref name="valodnieciba" />

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds =Annele Slišāne
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads =1975
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =13
| dz_vieta ={{vieta|Latvija|Balvu rajons|Upīte}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =[[Latvieši|latviete]]
| dzimums =S
| vecāki =[[Antons Slišāns|Antons]] un Irēna Slišāni
| brāļi =Andris Slišāns
| māsas =Lienīte un Mārīte Slišānes
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās =pedagoģe, tekstilmāksliniece, uzņēmēja, rakstniece
|rakstīšanas valoda =latviešu valoda, latgaliešu valoda
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
|slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =[[Latvijas Universitāte]], [[Latvijas Mākslas akadēmija]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Annele Slišāne''' (dzimusi {{dat|1975|5|13}}) ir latviešu tekstilmāksliniece, rokdarbniece, rakstniece un kultūras darbiniece. Darbojas galvenokārt [[Latgale|Latgalē]] (Ziemeļlatgalē pie [[Krievija]]s pierobežas), kopjot un popularizējot [[latvieši|latviešu]] un [[latgalieši|latgaliešu]] tradīcijas un [[Kultūras mantojums|kultūras mantojumu]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Kilians Mērfijs
 | vārds_orig              = ''Cillian Murphy''
 | attēls                  = Cillian Murphy at Berlinale 2024, Ausschnitt.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Kilians Mērfijs 2024. gadā.
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1976|5|25}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Īrija|Korkas grāfiste|Ballintemple}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1996—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Ivonna Makginesa]] (2004—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | akadēmijasbalva         = * [[96. Kinoakadēmijas balva|2023]]: [[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]] ("[[Openheimers (filma)|Openheimers]]")<ref>https://www.delfi.lv/kultura/52862727/screen/120002549/oskaru-ceremonija-triumfe-filma-par-atombumbas-raditaju-openheimers</ref>
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              = [[77. BAFTA kino balva|2023]] — "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (BAFTA kino balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]" ("[[Openheimers (filma)|Openheimers]]")
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       = [[81. Zelta globusa balva|2024]] — "[[Labākais aktieris drāmas filmā (Zelta globusa balva)|Labākais aktieris drāmas filmā]]" ("Openheimers")
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                = 2007 — labākais aktieris
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                = 2024 — "Labākais aktieris galvenajā lomā" ("Openheimers")<br />"Labākais aktieru ansamblis spēlfilmā" ("Openheimers")
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Kilians Mērfijs''' ({{val|en|Cillian Murphy}}, dzimis {{dat|1976|5|25}}) ir īru [[kinofilma|kino]] un [[teātris|teātra]] [[aktieris]].

sentences: '''Ēdamās sēnes''' ir [[sēnes|sēņu valsts]] organismu grupa, kuru [[sēne|augļķermeņus]] cilvēki var izmantot [[uzturs|uzturā]]. Augļķermeņi var atrasties zem zemes (piemēram, [[trifeles]]) vai arī virs zemes (piemēram, dažādas [[bērzlapes]]), kur cilvēki tos nolasa. Nav noteiktas definīcijas, ko var uzskatīt par ēdamām sēnēm, tomēr parasti ar ēdamām sēnēm saprot sēnes, kas nesatur indīgas vielas un ir pietiekami gardas un aromātiskas, lai tās būtu vērts lietot kā pārtikas produktus.

sentences:
{{cita nozīme|datumu|futbola klubu|FK Auda}}
'''9. maijs''' ir gada 129. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (130. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 236 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dzelzs lēdija
| attēls                   = Iron lady film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Iron Lady''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Filida Loida]]
| producents               = [[Demiens Džounss]]
| scenārija autors         = [[Ebi Morgana]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Īeins Glens]]
* [[Olīvija Kolmane]]
* [[Entonijs Heds]]
* [[Nikolass Farels]]
* [[Ričards E. Grants]]
* [[Sjūzana Brauna]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Yuk Films]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[CinéCinéma]]''
* ''[[Goldcrest Films]]''
* ''[[DJ Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Icon Productions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|12|26|Austrālija un Jaunzēlande|2012|1|6|Apvienotā Karaliste|2012|2|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/iron-lady-2011|title=The Iron Lady|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 23, 2019|archive-date={{dat|2019|09|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190918220044/https://bbfc.co.uk/releases/iron-lady-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|115 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ironlady.htm|title=The Iron Lady (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dzelzs lēdija"''' ({{val|en|The Iron Lady}}) ir 2011. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Džona Kempbela biogrāfiju "''The Iron Lady: Margaret Thatcher, from Grocer's Daughter to Prime Minister''". Filmas režisore ir [[Filida Loida]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Džims Brodbents]], [[Īeins Glens]], [[Olīvija Kolmane]], [[Entonijs Heds]], [[Nikolass Farels]], [[Ričards E. Grants]] un [[Sjūzana Brauna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|26||bez}} Austrālijā un Jaunzēlandē.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Gaviezes pagasts}}

sentences: '''Zēmaņa efekts''' (nosaukts nīderlandiešu fiziķa [[Pīters Zēmanis|Pītera Zēmaņa]] vārdā) ir spektrālās līnijas sašķelšanās vairākās komponentēs statiska ārējā [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] klātbūtnē. Tas ir analogs [[Štarka efekts|Štarka efektam]] – spektrālās līnijas šķelšanās vairākās komponentēs [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] klātbūtnē. Līdzīgi kā Štarka efektā, pārejām starp dažādām komponentēm ir, galvenokārt, atšķirīgas intensitātes, dažas no kurām ir pilnīgi aizliegtas (dipolu aproksimācijā) izvēles likumu dēļ.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Rumānijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Rumānijas žurnālisti]]

sentences:
{{cita nozīme|pārtikas trūkumu ilgstošā laika periodā|izsalkumu|badošanās}}
 apkaimē 1877. gadā]]
'''Bads''' ir liels vai pilnīgs [[pārtika]]s trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt [[karš]], [[neražas gads]], [[katastrofa]]s, [[darbaspēks|darbaspēka]] trūkums, [[inflācija]] un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar [[nepietiekams uzturs|nepietiekamu uzturu]], [[epidēmija|epidēmijām]] un paaugstinātu [[mirstība|mirstību]].

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences: '''Ropažu viduslaiku pils''' ({{val|la|castrum Rodopoyse}}, {{val|de|Schloß Rodopois}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums [[Ropaži|Ropažos]] pie [[Lielā Jugla|Lielās Juglas upes]] uz senā kara ceļa, kas no [[Salaspils viduslaiku pils|Salaspils]] veda uz [[Siguldas viduslaiku pils|Siguldas pili]]. Līdz mūsdienām saglabājušās vienīgi pilsdrupas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Ruminācija''' ir atkārtotas (3 mēnešu laikā vai ilgāk) periodiskas [[vēdera prese]]s muskulatūras, [[Vēdera diafragma|diafragma]]s un [[mēle]]s saraušanās lēkmes, ko pavada [[Kuņģis|kuņģa]] satura atrīšana mutes dobumā ar atkārtotu košļāšanu un norīšanu. Raksturīgs sākums 3—8 mēnešu vecumā. Barošanas rakstura izmaiņas, barošana caur [[Knupis|knupi]] vai [[Gastrostoma|gastrostomu]] neizmaina stāvokli. Diskomforta sajūtu bērnam nav.<ref name="Avdejeva.etal2009"/>

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
'''Normalizācija''' ir datu organizācijas process [[Datubāze|datubāzē]], kas iekļauj tabulu veidošanas procesu un attiecību veidošanu starp tiem, saskaņā ar noteikumiem, kas nodrošina datu aizsardzību un padara datubāzi elastīgāku, novēršot dublēšanos un nekonsekventu atkarību.

sentences: '''Bufervalsts''' ir [[valsts]], kas atrodas starp naidīgām ([[Militārisms|militāri]] vai [[Ģeopolitika|ģeopolitiski]]) valstīm, atdalot tās un tādējādi nodrošinot, ka nepastāv kopīgas robežas un kontakts starp naidīgiem bruņotajiem spēkiem.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #004080
| nos        = Tallinas "Kalev"
| logo       =
| pilns      = Tallinas futbola klubs "Kalev" (''Jalgpalliklubi Tallinna Kalev'')
| iesauka    =
| pilsēta    = {{Vieta|Igaunija|Tallina}}
| dib        = 1911
| dib_mēn    =
| dib_dat    =
| dib_com    =
| stad       = ''Kalevi Keskstaadion''
| ietilp     = 12000
| prez       = {{flaga|EST}} [[Ragnars Klavans]]
| tren       = {{flaga|EST}} Līvo Lētma
| līga       = [[Igaunijas futbola Meistarlīga|Igaunijas Meistarlīga]]
| sez        = 2023.
| poz        = 3. vieta
| pattern_la1=|pattern_b1=_collarwithbodywhite|pattern_ra1=|
  leftarm1=ffffff|body1=1941A5|rightarm1=ffffff|shorts1=000000|socks1=1941A5|
  pattern_la2=|pattern_b2=_thinwhitestripes|pattern_ra2=|
  leftarm2=1941A5|body2=1941A5|rightarm2=1941A5|shorts2=000000|socks2=1941A5|
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Fulko''' ({{val|la|Fulco}}) bija [[Benediktiešu ordenis|Benediktiešu ordeņa]] mūks, kuru [[Lundas arhibīskaps]] [[Eskils]] 1165. gadā iecēla par bīskapu "Aistu zemē" (ko mūsdienās tulko kā ''Estonia'') vienlaicīgi ar Stefana iecelšanu par pirmo [[Upsāla]]s arhibīskapu 1164. gadā. Nav saglabājušās nekādas ziņas par tā laika dāņu misionāru darbību, izņemot to, ka [[Pāvests Aleksandrs III]] 1171. gadā ir lūdzis norvēģu Trondheimas arhibīskapu sūtīt mūku Nikolaju palīdzēt bīskapam Fulko.

Reizēm viņa vārds tiek interpretēts kā dāņu personvārds '''Folke''' vai tā latīnizētā forma '''Folkvīns''' (''Folquinus''). Tādā gadījumā iespējams, ka Fulko bija kļuvis par bīskapu [[Somija]]s teritorijā un pieminēts 14. gadsimta hronikā ''Chronicon episcoporum Finlandensium'', ja vien tā nav bijusi nezināmā hronikas rakstītāja brīva notikumu interpretācija.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from the Netherlands|Nīderlandes tenisisti}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Seppälä Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1930. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vantā]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = [[apģērbs|apģērbu]] mazumtirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.seppala.fi seppala.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: Šī lapa indeksē '''[[Gads|gadu]]''' lapas.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = {{ara|العبّاسيّون}}, ''al-‘Abbāsīyūn''
|nosaukums_latv_val  = Abāsīdu kalifāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = kalifāts
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = teokrātija
|
|gads_sākums         = 750. gads
|gads_beigas         = 1258. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Umajādu kalifāts
|flag_p1             = Flag of Umayyad.svg
|image_p1            =
|s1                  = Fatimīdu kalifāts
|flag_s1             = Rectangular green flag.svg
|image_s1            =
|s2                  = Mongoļu impērija
|flag_s2             =
|image_s2            =
|s3                  = Tahirīdu impērija
|flag_s3             = Tahirid Dynasty 821 - 873 (AD).png
|image_s3            =
|
|image_flag          = Abbasid banner.svg
|flag                =
|flag_type           = Abāsīdu melnais standarts
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Abbasid Caliphate 850AD.png
|image_map_caption   = Abāsīdu kalifāts ap 850. gadu
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Kufa]] (750–752)|[[Anbara]] (752–762)|{{nobr|[[Bagdāde]] (762–796, 809–836, 892–1258)}}|[[Raka]] (796–809)|[[Sāmarra]] (836–892)}}
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]] (oficiālā)|[[aramiešu valoda]]|[[armēņu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[grieķu valoda]]|[[gruzīnu valoda]]|[[ivrits]]}}
|reliģija            = [[sunnītu islāms]]
|nauda               = {{ubl|[[zelta dinārs]]|[[dirhams]]|[[falss]]}}
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
[[File:Bright red tomato and cross section02.jpg|thumb|right|Botānikā tomāts ir auglis. Tomēr sarunvalodā to sauc par dārzeni; tāpēc ASV Augstākā tiesa lēma, ka ievedmuitas noteikumu kontekstā tomāts uzskatāms par dārzeni.]]
'''Nikss pret Hedenu''' bija tiesas prāva 1893. gadā, kurā [[ASV Augstākā tiesa]] lēma, ka saskaņā ar ASV ievedmuitas noteikumiem, [[tomāts]] tiek klasificēts kā [[dārzenis]], nevis [[auglis]].<ref>{{cite web|url=http://caselaw.lp.findlaw.com/scripts/getcase.pl?court=US&vol=149&invol=304|title=FindLaw's United States Supreme Court case and opinions.|website=Findlaw}}</ref> Tiesas vienbalsīgais viedoklis bija, ka 1883. gada tarifu likumā izmantota vārdu "auglis" un "dārzenis" ikdienas, nevis botānikas nozīme.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krīds III
| attēls                   = Creed-3-plakatsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Creed III''
| žanrs                    = drāma, spriedzes filma
| režisors                 = [[Maikls B. Džordans]]
| producents               =
* [[Irvins Vinklers]]
* [[Čārlzs Vinklers (producents)|Čārlzs Vinklers]]
* Viljams Čartofs
* Deivids Vinklers
* Raiens Kūglers
* Maikls B. Džordans
* Elizabete Raposo
* [[Džonatans Glikmens]]
* [[Silvestrs Stallone]]
| scenārija autors         =
* Kīnans Kūgls
* [[Zeks Bejlins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls B. Džordans]]
* [[Tesa Tompsone]]
* [[Džonatans Meidžorss]]
* [[Vūds Heriss]]
* Mila Deivisa Kenta
* [[Florians Munteanu]]
* [[Filīša Rašāda]]
| mūzika                   = Džozefs Širlijs
| operators                = [[Krāmers Morgentau]]
| montāža                  =
* [[Tailers Nelsons]]
* Džesika Baklesa
| studija                  =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Chartoff-Winkler Productions]]''
* ''[[Proximity Media]]''
* ''[[Outlier Society]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* (Ziemeļamerika)
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* (starptautiski)
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|2|9|[[Mehiko]]|2023|3|3|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''Creed III'' (12A)|url=https://www.bbfc.co.uk/release/creed-iii-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda4ndix|access-date=2023-02-13|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|archive-date=February 13, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230213215756/https://www.bbfc.co.uk/release/creed-iii-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda4ndix|dead-url=no}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |date=2023-02-28 |title='Creed III' Eyeing Franchise Title 3-Day Record Debut Of $38M-$40M – Box Office |url=https://deadline.com/2023/02/box-office-creed-iii-michael-b-jordan-1235275006/ |access-date=2023-03-01 |website=[[Deadline Hollywood]] |archive-date=March 1, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230301005851/https://deadline.com/2023/02/box-office-creed-iii-michael-b-jordan-1235275006/ |dead-url=no}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Creed III (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11145118/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|8|3||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krīds II]]"
| nākamā                   =
| imdb                     = 11145118
}}
'''"Krīds III"''' ({{val|en|Creed III}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma. Filmas režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Maikls B. Džordans]] (režisora debija). Šīs ir filmas "[[Krīds II]]" turpinājums, trešā filma "Krīda" filmu sērijā un [[Rokijs (filmu sērija)|"Rokija" filmu sērijas]] devītā daļa. Lomās [[Tesa Tompsone]], [[Džonatans Meidžorss]], [[Vūds Heriss]], Mila Deivisa Kenta, [[Florians Munteanu]] un [[Filīša Rašāda]]. Filmā pieredzējušais un nesen pensijā aizgājušais bokseris Adoniss Krīds (Džordans) saskaras aci pret aci ar savu bērnības draugu un bijušo boksa brīnumbērnu Demjenu Andersonu (Meidžorss).

sentences: s [[dievība]] ([[Iraklija]]s arheoloģijas muzejā, [[Krēta]])<ref>Gimbutas, Marija: The Civilization of the Goddess, Harper&Row, San Francisco 1991.</ref>]]

sentences: [[Rīga]]s pilsētas platība ir 307,17 km², bet pierēķinot piepilsētas, galvaspilsētas platība sasniedz aptuveni 7000 km². Rīgas tagadējās robežas pastāv kopš [[1974]]. gada.

sentences:
{{Citas nozīmes|gada mēnesi|augusts (nozīmju atdalīšana)|augusts}}
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Rudzu jeb suņu mēnesis”]]
'''Augusts''' ({{val|la|Augustus}}) ir [[gads|gada]] astotais mēnesis, un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 diena. Sākotnēji seno romiešu kalendārā mēnesis tika saukts par ''Sextilis'' (sestais), un bija gada sestais mēnesis. Ap 700. gadu p.m.ē. kalendārs tika papildināts ar janvāri un februāri, un ''Sextilis'' kļuva par astoto mēnesi. 8. gadā p.m.ē. mēnesis tika pārdēvēts par godu pirmajam [[Romas impērija|Romas]] imperatoram [[Oktaviāns|Augustam]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''suņu''', '''rudzu''' vai '''sēju mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''rugpiūtis'' vai ''dėgesis'', bet mūsdienās — ''rugpiūtis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Augusts Latvijā ir pēdējais vasaras mēnesis, bet [[Īrija|Īrijā]] pirmais rudens mēnesis.

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akantīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/B.05-10
|ķīm_formula=Ag2S
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Svina pelēka, melna
|svītra=Svina pelēka, metāliska
|habituss=[[Dendrīts|Dendrīti]], labi izteikti kristāli, [[skeletkristāls|skeletkristāli]]
|skaldnība=Slikta divos virzienos
|lūzums=
|cietība=2-2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=7,3
}}
__NOTOC__

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Estrāde Krustpils saliņā.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Mālpils viduslaiku pils''' jeb '''Lemburgas pils''' ({{val-de|Schloß Lemburg}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] nocietinājums [[Mergupe]]s labajā krastā [[Mālpils|Mālpilī]] pie senā [[Siguldas viduslaiku pils|Siguldas]]-[[Lielvārdes viduslaiku pils|Lielvārdes]] ceļa. Līdz mūsdienām saglabājušās vienīgi atsevišķi pils mūra fragmenti uzkalnā, uz kura tagad atrodas ciema estrāde.

sentences:
[[File:Dzelzceļa tilts pār Ventu Ventspilī.JPG|thumb|250px|Dzelzceļa tilts pār Ventu Ventspilī]]
 ar vēl nenojaukto dzelzceļa līniju fonā]]
'''Dzelzceļa līnija Liepāja—Ventspils''' bija 121 km gara, [[1996]]. gadā slēgta dzelzceļa līnija, kas savienoja [[Liepāja|Liepāju]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Līnija slēgta mazā pasažieru skaita un lielo izmaksu dēļ, formāli — sliežu ceļu slikta stāvokļa dēļ. Līdz [[1991]]. gadam pa dzelzceļa līniju pārvadāja karavīrus un bruņutehniku [[Padomju Savienība|PSRS]] armijas vajadzībām, bet pēc 1991. gada, kad padomju armija aizgāja no Latvijas, līnijai perspektīvu nebija. Līdz 1996. gada 4. jūlijam līnijā kursēja [[dīzeļlokomotīve]] ar 2 pasažieru vagoniem.

sentences:
([[455]]), [[Henrihs Leitemans|Henriha Leitemana]] gravējums.]]
'''Vandaļi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''vandaļi'' vai ''vandāļi?'' |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=8 |accessdate= 2014. gada 28. aprīlī}}</ref> ir viena no senākajām [[Ģermāņi|ģermāņu]] ciltīm, kas, kā uzskata daudzi vēsturnieki, pārcēlušies no [[Skandināvija]]s pāri [[Baltijas jūra]]i un apmetušies mūsdienu [[Polija]]s teritorijā ap 2. gadsimtu p.m.ē. Vēlāk vandaļi pārcēlās uz [[Odera]]s ieleju, kur tie uzturējās līdz 2. gadsimtam, bet sāka virzīties uz austrumiem, līdz izvietojās gar [[Donava]]s upi. Līdz ar citām ģermāņu ciltīm vandaļi 406. gadā iebruka [[Gallija|Gallijā]], bet, ilgi tur neuzkavējušies, virzījās tālāk uz dienvidiem, 409. gadā iekarojot Spāniju. Spānijā viņiem nācās cīnīties ar [[vestgoti]]em, kas arī pretendēja uz noteicošo lomu šajā reģionā, kā arī [[Senā Roma|romiešu]] spēkiem, kas centās [[Spānija|Spāniju]] arī turpmāk saglabāt kā savu provinci.

sentences:
]]
'''Klinšu kāpšana''' ir [[sports|sporta]] un aktīvās atpūtas veids, kur dalībnieki pārvar dabīgas vai mākslīgas vertikālas sienas. Vēsturiski attīstījusies kā militāra vai saimnieciska nodarbe, mūsdienās pastāv galvenokārt kā sportiska aktivitāte. No klinšu kāpšanas izveidojies atsevišķs sporta veids — [[sacīkšu kāpšana|kāpšanas sports]] — ir [[SOK|Starptautiskās Olimpiskās komitejas]] atzīts sporta veids.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Guandžou
 | official_name            = {{ubl|广州市|廣州}}
 | settlement_type          = Subprovinciālas nozīmes pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Ķīna#Guanduna
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Guanduna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 7433
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 14043500
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = +8
 | latd = 23 | latm = 6 | lats = 32 | latNS = N
 | longd = 113 | longm = 15 | longs = 53 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 510000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0–639
 | website                  = {{URL|http://www.gz.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[File:Сор IMG 20220903 174029.jpg|thumb|250px|Sors Kazahstānā]]
'''Sors''' (no {{val|kz|сор, sor}}) vai '''šors''' (no {{val|tk|şor}}) ir [[solončaks|solončaka]] paveids, kas veidojas beznoteces ieplakās ar izteiktu krasta līniju. Raksturīgs [[Centrālāzija]]s tuksnešiem un pustuksnešiem.<ref>[https://tezaurs.lv/%C5%A1ors:1 Tezaurs.lv Šors]</ref>

sentences: '''Kažokzvēru audzēšana''' ir konkrētu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Suga|sugu]] pavairošana un audzēšana to kažoku dēļ.

sentences: '''Zemestrīce''' ir pēkšņa [[enerģija]]s atbrīvošanās [[Zemes garoza|Zemes garozā]], kā rezultātā veidojas [[seismiskie viļņi]]. Zemestrīces parasti rodas [[litosfēras plātnes|litosfēras plātņu]] sadursmes vietās. [[Mehāniskais spriegums|Spriegums]] palielinās, līdz viena no plātnēm gūst virsroku. Tad notiek straujš [[trieciens]], kas izraisa zemestrīci. Šādas plātņu sadursmes parasti notiek 5—15 kilometru dziļumā. Zemestrīces tiek reģistrētas ar [[seismogrāfs|seismogrāfiem]], kas pazīstami arī kā seismometri. Zemestrīces cilmvietas centrālo punktu sauc par [[hipocentrs|hipocentru]]. Punktu uz Zemes virsmas tieši virs hipocentra sauc par [[epicentrs|epicentru]]. Spēcīgākie viļņi ir hipocentrā, bet, izplatīdamies tālāk, tie pavājinās.

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Manobo
|attēls          =
|image_caption   = Manobo sievietes tradicionālos tērpos Kaamulana svētkos
|native_name = ''Manuvu''
|skaits=749 042<ref name=govph/>
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[manobo valodas]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]], [[islāms]]
|grupas=
|radi= [[lumadi]], [[moro]], [[visaji]]
}}
'''Manobo''' (''Manuvu'') ir tauta [[Filipīnas|Filipīnās]], viena no [[Mindanao]] salas aborigēnajām etniskajām kopienām; tiek pieskaitīta [[lumadi|lumadu]] tautām. Manobo kopskaits tiek lēsts ap 0,8 miljoniem un tie izklaidus veidā apdzīvo plašas teritorijas Mindanao centrālajā un ziemeļaustrumu daļā, kā arī vairākus izolētus areālus salas dienvidos un dienvidrietumos.<ref name=govph>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/manobo/ |title=Peoples of the Philippines: Manobo |access-date={{dat|2024|02|24||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220724070850/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/manobo/ }}</ref> Provinces ar vislielāko manobo īpatsvaru ir [[Dienvidagusana]] (33,3 %) un [[Rietumdavao]] (24,9 %), kā arī [[Dienvidsurigao]] (12 %), [[Sultankudarata]] (7,1 %), [[Ziemeļagusana]] (6,3 %) un [[Ziemeļkotabato]] (4,6 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref><ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/manobo/ Ethnic Groups of the Philippines. Manobo]</ref> Manobo runā aptuveni 15 [[manobo valodas|manobo grupas]] valodās; oficiālā saziņā bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas.

sentences:
'''Valmieras Svētā Sīmaņa baznīca''' ir [[luterāņi|luterāņu]] [[dievnams]], kas atrodas [[Valmiera|Valmierā]]. Mūra baznīca [[Gauja]]s stāvajā krastā celta [[1283]]. gadā<ref name="latvia.travel">Latvija travel, mājas lapa, sadaļa Sākums / Sv. Sīmaņa baznīca Valmierā. Pieejams: http://www.latvia.travel/lv/apskates-vieta/sv-simana-baznica-valmiera {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20151023064738/http://www.latvia.travel/lv/apskates-vieta/sv-simana-baznica-valmiera |date={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref> un ir viens no vecākajiem dievnamiem Latvijā.<ref name="arhivi.lv">Arhīvi, mājas lapa, sadaļa Publikācijas / Digitālās publikācijas. Pieejams: http://www.arhivi.lv/index.php?&1877 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140830092701/http://www.arhivi.lv/index.php?&1877 |date={{dat|2014|08|30||bez}} }}</ref>
Pieņemts, ka baznīcas nosaukums saistīts ar tās iesvētīšanu Simjūda (Sīmaņa un Jūdas) dienā — [[28. oktobris|28. oktobrī]].

sentences: '''Saraustītie lietus slāņmākoņi''' ''Fractonimbus'' (Frnb) ir tumši pelēki [[mākoņi]], kuri izskatās arī ar dzeltenīgu vai zilganu nokrāsu. Nokrišņu laikā mākoņu slānis izskatās vienveidīgs, bet kad nokrišņu nav, var manīt to viļņveidīgumu. Mākoņi aizsedz visas debesis bez vietām, kur nav mākoņu. Mākoņu augstums 100—1000 m, bet biezums 2—3 km, bet dažreiz arī 5 km. [[Saule]] un [[Mēness]] caur Frnb nespīd un pat aptuveni nav iespējams noteikt Saules atrašanās vietu debesīs. [[Nokrišņi]] izkrīt mērena lietus vai sniega veidā, dažreiz ar pārtraukumiem. Galvenais mākoņu veidošanās iemesls ir augšupejošās gaisa plūsmas atdzišana [[atmosfēras fronte]]s tuvumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Callosciurus prevosti.jpg
|  att_nosaukums = [[Āzijas trīskrāsu vāvere]] (''Callosciurus prevostii'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|     apakškārta = Sciuromorpha
|  apakškārta_lv = Vāverveidīgie
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveres
|    apakšdzimta = Callosciurinae
| apakšdzimta_lv = Āzijas vāveres
|          cilts = Callosciurini
|       cilts_lv = Dienvidaustrumāzijas vāveres
|       binomial = Callosciurini
|    kategorijas = nē
}}
'''Dienvidaustrumāzijas vāveres''', '''Dienvidaustrumāzijas vāveru cilts''' (''Callosciurini'') ir viena no [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzēji|grauzēju]] ciltīm. Tā kopā ar [[palmu vāveres|palmu vaverēm]] (''Funambulini'') veido [[Āzijas vāveres|Āzijas vāveru apakšdzimtu]] (''Callosciurinae'').

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Augusts fon Pistolkorss
|     vārds_orig = ''August  von Pistohlkors''
|         attēls = Augusts fon Pistolkorss.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1886
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Bīriņi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = muižnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Aleksis fon Pistolkorss, Auguste fon Mellīna
|          brāļi =
|          māsas = Natālija (1829-?)
|   dzīvesbiedrs = Emīlija fon Hardere (1829-1894)
|          bērni = Aleksandrs (1851-1904), Erihs Gerhards (1853-1935), Ada (1855-1904); Helene (1857-1942), Emīlija (1858-1931), Benita (1861-?)
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Lēberehts Eginks
|     vārds_orig =
|         attēls = Eginks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Pašportrets (1844)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1784
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Rīva (ciems)|Pievikas muiža]], [[Alsungas draudzes novads]], [[Kurzemes hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1867
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Dītrihs Knige, Lovisa Brīviņa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|mākslas virziens = [[Romantisms]], [[Bīdermeiera stils]]
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Vīls''' var būt:

sentences: '''Brīvā asociācija''' ir metode, ko izmanto [[psihoanalīze|psihoanalīzē]] un [[psihodinamiskā analīze|psihodinamikā]]. To attīstīja [[Zigmunds Freids]], balstoties uz sava kolēģa [[Jozefs Breijers|Jozefa Breijera]] [[hipnoze|hipnotisko metodi]].

sentences: '''Brioloģija''' ({{val|el|βρύον}} (''bryon'') — 'sūna' un ''λόγος'' (''logos'') — ‘jēdziens, zinātne’)<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001. 114. lpp., ISBN 9984-9383-5-2</ref> — [[botānika]]s nozare, kas pēta [[Pirmsvasas augi|sūnas]]: noskaidro sūnu anatomiju, morfoloģiju, sistemātiku, ģeogrāfisko izplatību, fizioloģiju, [[Ekoloģija|ekoloģiju]].<ref name="LPE">''Latvijas padomju enciklopēdija'', 2.sēj. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1982.</ref> Sūnu pētniekus sauc par '''briologiem'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija sulfāta struktūrformula

Bārija sulfāta kristālrežģis

Pulverveida bārija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7727-43-7
|      ķīmiskā formula = BaSO4
|              molmasa = 233,43
|              blīvums = 4500
|  kušanas temperatūra = 1580 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 0,0002448 g/100 ml (20 °C)
0,000285 g/100 ml(30 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija sulfāts''' (BaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas praktiski nešķīst ūdenī. Tas ir sastopams dabā, [[barīts|barīta]] jeb smagā špata veidā, taču to iegūst arī mākslīgi, no šķīstošākiem [[bārijs|bārija]] sāļiem un šķīstošiem [[sulfāti]]em.

sentences:
[[File:JGSDF reconnaissance bicycle (Kawasaki KLX250) 20120610-02.JPG|thumb|[[Japāna]]s [[sauszemes bruņotie spēki|sauszemes bruņoto spēku]] [[karavīrs]] dodas izpētes apmācībās]]
'''Rekognoscēšana''' ({{val|la|recognoscere}} — 'apskatīt, iepazīt') — pretinieka un apvidus vizuāla izpēte, ar mērķi iegūt nepieciešamo informāciju par pretinieka izvietošanos un tā aktivitātēm (militārs termins).

sentences: '''Hierarhija''' ir [[sistēma]] vai struktūra, kas organizē elementus vienības līmeņos, pamatojoties uz to nozīmi, autoritāti vai citiem kritērijiem. Hierarhijas izmanto, lai noteiktu kārtību, kontroli un attiecības dažādos kontekstos, piemēram, organizācijās, sabiedrībās un informācijas sistēmās.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|Priedaine|Priedaine}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Priedaine
| tips = stacija
| attēls = File:Priedaines stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts = Priedaines stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta = 1909
| citi_nosaukumi = Sosnovij
| stacijas_tips = pasažieru
| arhitekts = Jānis Šarlovs
| platformas = 3 (1 neizmantota)
| platformu_tips =
| sliežu_ceļi = 3
| adrese =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 17.66
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 53
| longs = 13.27
| longEW = E
| tuvākās_stacijas = [[Zasulauks (stacija)|Zasulauks]] (10 km)
[[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (8 km)
| tuvākie_pp_un_cp = [[Babīte (stacija)|Babīte]] (4 km)
[[Imanta (stacija)|Imanta]] (7 km)
[[Lielupe (stacija)|Lielupe]] (2 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 17
}}

sentences: '''Zālamana templis''', pazīstams kā '''Pirmais templis''', saskaņā ar [[Bībele]]s rakstiem, bija pirmais [[Jeruzalemes templis]]. Tas tika uzcelts 10. gadsimtā p.m.ē., nopostīts 586. gadā p.m.ē.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Pildīta rotaļlieta''' jeb '''mīkstā rotaļlieta''' ir bērnu mīkstā [[rotaļlieta]], izgatavota no mākslīgās kažokādas, [[Audums|auduma]] vai cita materiāla. Pildījumam dažādos laikos izmantoti [[salmi]], zāģu skaidas, skaidas, [[vate]], kokvilnas šķiedras u.c.. Kopš 20. gadsimta beigām izmantoti sintētiskie materiāli.

sentences:
__TOC__
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| native_name           =
| image                 =
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation =
| historic_religious_affiliation =
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
</pre>

sentences:
, [[Šveice|Šveicē]]]]
'''Ceļš''' ir speciāli izveidota zemes josla, kas atvieglo sauszemes [[transportlīdzeklis|transportlīdzekļu]], kā arī gājēju [[kustība|kustību]]. Ceļš, kuram ir ciets segums, nereti tiek saukts par '''šoseju''', bet pilsētās par [[iela|ielu]], [[bulvāris|bulvāri]] vai [[gatve (iela)|gatvi]]. [[Vilciens|Vilcieni]] pārvietojas pa [[dzelzceļš|dzelzceļu]], pa speciāli izbūvētām [[sliede|sliedēm]]. Arī [[ūdens transportlīdzeklis|ūdens transportlīdzekļiem]] ir savi ceļi, pa kuriem tie pārvietojas, piemēram, [[kuģu ceļš]].

sentences: '''Hī kvadrāta kritērijs''' ir biežāk izmantotais no [[Neparametriskā statistika|neparametriskās statistikas rādītājiem]]. Ar tā palīdzību ir iespējams noteikt, vai rezultāti kādā mērījumā ir atbilstoši kādam teorētiskam sadalījumam vai nē. Hī kvadrātu izmanto gadījumos, ja visiem rezultātiem būtu jāsadalās vienlīdzīgi visā mērījumu skalā, bet ir aizdomas, ka tā varētu nenotikt. Piemērs ir spēļu metamā kauliņa pārbaude. Teorētiski, metot kauliņu 300 reizes, katram ciparam būtu jāizkrīt līdzīgu skaitu reižu (šinī gadījumā aptuveni 50). Ja kauliņš šķiet neprecīzs, piemēram, ir aizdomas, ka sešinieks izkrīt pārāk bieži, tad, izmantojot '''Hī kvadrāta kritēriju''', to ir iespējams noskaidrot. Protams, tāpat kā visās citās statistikas metodēs, jo mērījumu skaits ir lielāks, jo metode sniegs precīzāku atbildi.

sentences:
'''Mikropavairošana''' ir prakse, kurā salīdzinoši īsā laika periodā strauji tiek pavairots augu materiāls, lai radītu lielu skaitu jaunu augu, izmantojot modernas augu audu kultūru metodes.<ref name="10E">"Micropropagation - Definitions from Dictionary.com". dictionary.reference.com. Retrieved 2008-03-17.</ref>
Mikropavairošana tiek izmantota, lai pavairotu vērtīgus augus, piemēram, tos, kas ir [[Ģenētiskā modifikācija|ģenētiski modificēti]] vai audzēti, izmantojot tradicionālās augu audzēšanas metodes. To izmanto, lai nodrošinātu lielu skaitu jauno augu stādīšanai uz lauka, kuri nespēj saražot [[sēklas]], vai arī nav pietiekoša [[augu veģetatīvā pavairošana]].
1950. un 1960. gadu sākumā Kornela universitātes botāniķis ''Frederick Campion Steward'' atklāja un pirmoreiz pielietoja mikropavairošanu un augu audu kultūras
[[File:Culture in vitro.JPG|thumb|Augu kultūras ''in vitro'', sterilos apstākļos]]
Mūsdienās, lai izaudzētu (selekcionēšanas ceļā) jaunas sīpolpuķu šķirnes, ir nepieciešams līdz pat 19 gadiem un, lai  apmierinātu lielo pieprasījumu pēc sīpolaugiem ([[tulpes]], [[lilijas]], [[hiacintes]] utt.), ir nepieciešama to ātra audzēšana, tāpēc mūsdienās to var paveikt ar mikropavairošanas metodēm ''in vitro'', iegūtie sīpolaugi ir bez kaitīgiem vīrusiem.<ref name="1E">Smulders MJM, De Klerk GJ (2011) Epigenetics in plant tissue culture. Plant Growth Regulation 63, 137-146</ref> Tāpat ar mikropavairošanas metodēm ir iespējams iegūt pavisam jaunus, vēl neredzētus sīpolaugus ar krāšņiem ziediem. Lai sekmīgi pavairotu sīpolaugus, nepieciešams sekot šiem pieciem soļiem: kultūras uzsākšana, pavairošana, sīpola veidošanās, miera perioda pārtraukšana un izstādīšana uz lauka/siltumnīcā.<ref name="2E">George EF, Debergh PC (2008) Micropropagation, uses and methods. In: George EF, Hall MA, De Klerk GJ (Eds) Plant Propagation by Tissue Cul-ture (3rd Edn, Vol 1), The Background, Springer-Verlag GmbH, Heidelberg, pp 29-64</ref> Pirmajos divos posmos veidojas jauni dzinumi vai sīpoliņi. Uzsākot kultūru, ir liela varbūtība, ka paraugs tiks piesārņots ar sēnēm, baktērijām vai vīrusiem. Citi  negatīvie aspekti ir, ka neveidojas adventīvais pumpurs, neefektīva zarošanās, slikta augšana vai tas, ka eksplantam izveidojas tikai [[lapas]], kurai nav [[meristēma]]. Sīpolaugi tiek pavairoti ''in vitro'' tāpēc, ka šis process ir samērā viegls/ātrs un nav nepieciešams sīpolus aklimatizēt. Labākiem rezultātiem pēc izstādīšanas augsnē pielieto dažādus preparātus, lai sīpolos pārtrauktu miera periodu. Šajā procesā nav nepieciešama [[apsakņošana]], jo sīpolus var uzglabāt bez saknēm. Tāpat sīpolaugi var tikt uzreiz izsūtīti pie klientiem vai stādīti uz lauka, ietaupot daudz laika un naudas.
Izvēloties eksplantu, sīpolam ir jābūt spēcīgam, viendabīgam un bez vīrusiem. Šīs prasības ir grūti izpildīt uz lauka, jo apstākļi nav sterili, augam var būt fitopatoloģijas vai slimības (veģetatīvā vairošanās ceļā [[baktērijas]] spēj iekļūt sīpola šūnas iekšienē un izraisīt patoloģijas). Turklāt, kad augu pavairo ''in vitro'' kultūrā, visi nepieciešamie parametri tiek manuāli kontrolēti, iegūstot no slimībām brīvus augus.

== Kultūras uzsākšana ==
Mikropavairošana sākas ar auga materiālu izvēli, kas tiks pavairoti. Augu audi tiek izņemti no nebojāta mātes auga. Tie ir augi, kas ir brīvi no vīrusiem un sēnītēm. Ir svarīgi pavairošanā izmantot veselīgākos augus. Kad augu materiāls ir izvēlēts, jāizvēlas pareizās auga daļas, kuras tiks izmantotas augu kultūrai, un tas ir atkarīgs no audu veida, piemēram, [[putekšnīca]], [[ziedlapa]], [[ziedputekšņi]] un citi augu audi.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Sociālā kapitāls''' ir saistīts ar [[sociālās attiecības|sociālajām attiecībām]], [[vērtības|vērtībām]] un pieejamajiem resursiem gan [[sociālais tīkls|sociālā tīkla]] ietvaros, gan starp dažādiem sociālajiem tīkliem. Jēdziens tiek izmantots [[ekonomika|ekonomikā]], [[politikas zinātne|politikas zinātnē]], [[psiholoģija|psiholoģijā]] un [[socioloģija|socioloģijā]], kā arī [[organizāciju teorija|organizāciju teorijā]].
Sociālais kapitāls rodas indivīdu savstarpējo attiecību rezultātā. Salīdzinājumā ar [[fiziskais kapitāls|fizisko kapitālu]] un [[cilvēkkapitāls|cilvēkkapitālu]], nav tik ''taustāms'', jo tas eksistē indivīdu attiecībās. Tas ir esošo vai potenciālo resursu kopums, kas saistīts ar ilgstošu vairāk vai mazāk institucionalizētu attiecību tīklojumu, kuru raksturo savstarpēja pazīšanās, uzticēšanās un mijiedarbība. Sociālo kapitālu veido sociālie pienākumi (saites), kuras pie noteiktiem apstākļiem ir iespējams pārvērst ekonomiskā kapitālā un institucionalizēt resursu formā.[https://web.archive.org/web/20080316052811/http://www.analytictech.com/networks/definitions_of_social_capital.htm Sociālā kapitāla definīcijas]
Pastāv atšķirīgi viedokļi par to, kurš un kad pirmo reizi izmantoja sociālā kapitāla jēdzienu, vienlaicīgi tās visas norāda uz diviem svarīgiem aspektiem:
• indivīdu sadarbības tīklu veidošana;
• tādu nepieciešamo īpašību, pakalpojumu un pārstāvniecisko institūciju radīšana, kas nodrošina demokrātijas pastāvēšanu.
Lielu ieguldījumu sociālā kapitāla jēdziena skaidrošanā ir ieguldījusi [[Pasaules Banka]], [[F.Fukujama]], [[Dž.Kolemans]] un [[R.Patnems]]. F.Fukujama ir norādījis, ka sociālais kapitāls ir piemērota neformāla norma, kas veicina sadarbību starp diviem vai vairāk indivīdiem. Dž.Kolemans sociālo kapitālu definē funkcionāli — tās ir struktūras iezīmes, kas veicina indivīda darbību.<ref>Coleman J. Social Capital in the Creation of Human Capital. American Journal of Sociology. Vol.94, Supplement: Organizations and Institutions. 1988. 118.lpp.</ref> Savukārt R.Patnems norāda, ka tādas iezīmes kā uzticēšanās, normas un tīkli var uzlabot sabiedrības efektivitāti un veicināt koordinētu rīcību, tā rezultātā attīstot sociālo kapitālu.<ref>Putnam R. Bowling Alone. Simon & Schuster, Inc., New York, 2002. 16-18.lpp.</ref>
Sociālā kapitāla definīcijas var iedalīt pēc šādiem faktoriem:
• saikne starp attiecībām, kādas indivīds veido ar citiem indivīdiem;
• kolektīva ietvaros noteiktā attiecību struktūra dažādu aktieru starpā;
 • abu iepriekš minēto elementu apkopojums.

Sociālā kapitāla ietvaros, izmantojot tīklus, kas veidojas indivīdu mijiedarbības rezultātā, indivīdiem ir iespējas atrisināt problēmas, panākt savu interešu īstenošanu. Tā kā nav vienotas sociālā kapitāla definīcijas, nav pārsteidzoši, ka daži sociālā kapitāla definējumi pat nonāk pretstatā viens otram. Šī iemesla dēļ daudz tiek diskutēts par sociālā kapitāla jēdzienu, tā izcelsmi, atšķirīgo pielietojumu un neatbildētajiem jautājumiem tā novērtēšanas kontekstā (kā to mērīt).

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Planīcas ieleja
|attēls                 = Julian Alps - mountain3.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats no Planīcas uz kalniem tās austrumpusē
 | pushpin_map           = Slovēnija
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =46|lat_min =28 |lat_sec =37
|lon_dir =E |lon_deg =13|lon_min =43 |lon_sec =20
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{SLO}}
|ģeo_apgabals           = Jūlija Alpi
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = 850—870
|pilsētas               = Rateče
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Commonscat|Sculptors from Poland|Poļu tēlnieki}}
[[Kategorija:Poļu mākslinieki]]
[[Kategorija:Tēlnieki]]

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                     tips = lantanīds
 |          kārtas skaitlis = 66
 |                 6. čaula = 2
 |                 5. čaula = 8
 |                 4. čaula = 28
 |                 3. čaula = 18
 |                 2. čaula = 8
 |                 1. čaula = 2
 |                  simbols = Dy
 |                 atommasa = 162,50
 |       valences elektroni = [Xe]4f106s2
 |           tabulas attēls =
 |                   attēls =
Disprozija paraugi
 |      oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
 |      elektronegativitāte = 1,22
 |                  blīvums = 8540
 |      kušanas temperatūra = 1680 K (1407 °C)
 |     viršanas temperatūra = 2840 K (2567 °C)
 |       trīskāršais punkts =
 |        kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība = 173
 |      īpatnējā pretestība = 8,9{{E|-7}}
 |            skaņas ātrums =
 |    Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences: Jēdziens '''kultūra''' ({{val|la|Cultura}}, kas sakņojas vārdā ''colere'' — 'kultivēt') apzīmē [[cilvēks|cilvēku]] darbības veidus, kā arī [[simbols|simboliskās]] struktūras, kas piešķir jēgu šīm darbībām. Dažādas kultūras definīcijas atspoguļo dažādas teorētiskās izpratnes par to, kā saprast cilvēku rīcību, vai kritērijus, pēc kuriem to vērtēt.

sentences: triptihiem: [[Arbaville Triptihs]] (10. gadsimts).]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Korintijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Κορινθίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Corinth Canal - Flickr - GregTheBusker.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Korintas kanāls.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Korinthias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2290
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 145082
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Korinta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 6
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ralfs Voldo Emersons
|     vārds_orig = ''Ralph Waldo Emerson''
|         attēls = Ralph Waldo Emerson ca1857 retouched.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ralfs Voldo Emersons ap 1857. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1803
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bostona]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1882
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = Konkorde
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība = [[amerikāņu nācija|amerikānis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
}}
'''Ralfs Voldo Emersons''' ({{val|en|Ralph Waldo Emerson}}; dzimis {{dat|1803|5|25}}, miris {{dat|1882|4|27}}) bija amerikāņu esejists, dzejnieks, lektors un [[transcendentālisms|transcendentālisma]] filozofijas pamatlicējs.

sentences: '''Akomodācija''' ({{val|fr|accomodation}}, no {{val|la|accomodatio}} — 'piemērošanās') ir [[acs lēca]]s spēja mainīt tās izliekumu, respektīvi, [[fokuss (optika)|fokusu]] jeb optisko stiprumu, pielāgojoties priekšmetu aplūkošanai dažādā attālumā. Akomodējoties acs izmaina savu optiskās sistēmas laušanas spēju tā, lai visu objektu attēli, kuri atrodas starp tuvāko skaidras redzes punktu un tālāko skaidras redzes punktu, veidotos uz tīklenes, nevis pirms vai pēc tās.

sentences:
{{citas nozīmes|pīļu ģinti|Netta (nozīmju atdalīšana)|Netta}}
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Red-crested.pochard.slimbridge.arp.jpg
|  att_nosaukums = [[Lielgalvis (putns)|Lielgalvis]] (''Netta rufina'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Aythyinae
| apakšdzimta_lv = Nirējpīļu apakšdzimta
| apakšdzimta_r=Nirējpīles
| ģints=Netta
| ģints_lv=Lielgalvji
|       binomial = Netta <small>([[Johann Jakob Kaup|Kaup]], 1829)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Lielgalvji, lielgalvju ģints''' (''Netta'') ir viena no [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') ģintīm, kas pieder [[nirējpīļu apakšdzimta]]i (''Aythyinae''). Lielgalvju ģintī ir 3 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ World Bird List: Screamers, ducks, geese & swans]</ref> Zinātniskais nosaukums ''Netta'' atvasināts no [[grieķu valoda]]s un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē "pīle".<ref>Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 269. {{ISBN|978-1-4081-2501-4}}.</ref> Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref>[https://books.google.lv/books?id=WBks7RRbHjQC&pg=PA198&lpg=PA198&dq=Netta+genus&source=bl&ots=TEvxup4249&sig=fySMSEapp7RnmT8PmVg3N3Vw30w&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwj10r290MTTAhVGkywKHYqfCHkQ6AEIXjAI#v=onepage&q=Netta%20genus&f=false Avian survivors: The History and Biogeography of Palearctic Birds]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22680348/0 IUCN: Netta rufina]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22680351/0 IUCN: Netta peposaca]</ref>

sentences: '''Anonīms''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] ἀνώνυμος — bez vārda, nezināms) ir [[autors]], kurš slēpis savu vārdu.

sentences:
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Giro d'Italia|Posmu uzvaretaji]]

sentences: '''IV Internacionāle''' jeb '''Ceturtā Internacionāle''' ir starptautiska [[komunisms|komunisma]] organizācija, kas bija alternatīva [[kapitālisms|kapitālismam]] un [[staļinisms|staļinismam]]. To izveidoja [[Ļevs Trockis|Ļeva Trocka]] sekotāji. Tās galvenā doma bija, ka ar [[strādnieku šķira]]s palīdzību tiks celts [[sociālisms]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Vilhelms Bukshēvdens
|     vārds_orig = ''Friedrich Wilhelm Graf von Buxhoeveden''
|         attēls = Buxhoevden F Colour.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = 1789. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = Vella, [[Muhu sala]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1811
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Lodes pils]], [[Igaunijas guberņa]]<br>(tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = muižnieks, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija Aleksejeva (1758–1808)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Tirgzinība''', '''tirgvedība''' vai '''tirgdarbība''', biežāk '''mārketings'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=marketing Marketing]. ''Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm''. Atjaunināts: 2015. gada 24. februārī.</ref> (no {{val|en|market}} — '[[tirgus]]'), ir mērķtiecīga, [[Produkts|produktus]] ražojoša vai pakalpojumus sniedzoša uzņēmuma darbība tirgū ar mērķi veicināt pārdošanu. Mārketinga procesā ietilpst potenciālo pircēju vēlmju izzināšana, koncentrējot tās konkrētas [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojuma]] virzienā un izceļot šo preci vai pakalpojumu tā potenciālajiem pircējiem pievilcīgā veidā. Mārketings ir pamatdisciplīna jebkuras veiksmīgas [[uzņēmējdarbība]]s veikšanai un tas tradicionāli dalās divos lielos virzienos: B2C un B2B. B2C ([[patēriņa tirgus]]) ir vērsts uz ikdienas patērētāju, bet [[B2B mārketings]] ([[izmantotāju tirgus]]) ir vērsts uz citiem uzņēmumiem.

sentences:
(''Morgan Pressel'') pēc sitiena izdarīšanas]]
'''Golfs''' ir [[sports|sporta]] spēle, kurā spēlētāji vai komandas ar īpašām [[golfa nūja|nūjām]] cenšas iesist [[golfa bumbiņa|bumbiņu]] bedrītē ar pēc iespējas mazāku sitienu skaitu. Tā ir arī viena no nedaudzajām spēlēm ar bumbas izmantošanu, kurai nav nepieciešams stingri noteikta lieluma spēles laukums. Golfa noteikumos ir rakstīts, ka "bumbiņa jāizspēlē no sākumlaukuma bedrītē ar vienu vai vairākiem veiksmīgiem vēzieniem, saskaņā ar noteikumiem".

sentences: '''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mississippi Burning
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315079681/weekend/|title=Mississippi Burning (1988) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|16}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1988|12|2}}
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| studija =
| operators = [[Pīters Bizū]]
| oriģinālnos = ''Mississippi Burning''
| mūzika = [[Trevors Džounss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Breds Durifs]]
* [[Lī Ērmijs]]
| scenārijs = [[Kriss Gerolmo]]
| producents = * [[Frederiks Zollo]]
* [[Roberts Koulsberijs]]
| režisors = [[Alans Pārkers]]
| žanrs = kriminālflima, vēsturiska filma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Mississippi Burning.jpg
| imdb =
}}'''''Mississippi Burning''''' ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska kriminālfilma. Filmas režisors ir [[Alans Pārkers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Vilems Defo]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Breds Durifs]] un [[Lī Ērmijs]]. Filmas notikumi ir balstīti uz [[Afroamerikāņu pilsonisko tiesību kustība|pilsonisko tiesību kustības]] dalībnieku slepkavību [[Misisipi (štats)|Misisipi]] štatā 1964. gadā.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Österreich-Ungarn''
''Ausztria–Magyarország''
|nosaukums_latv_val  = Austroungārija
|sugasvārds          = Austroungārija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Austrija
|laikmets            = Jaunākie laiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	[[Personālūnija|Duāla]] [[konstitucionālā monarhija]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1867
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Parakstīts Austroungārijas kompromiss
|date_start          = {{dat|1867|3|30||bez}}
|event_end           = Ungārija izstājas no [[Personālūnija|reālūnijas]] ar Kārli I
|date_end            = {{dat|1918|10|31||bez}}
|
|event1              = Franča Jozefa I kronēšana
|date_event1         = {{dat|1867|6|8||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = [[Senžermēnas līgums|Senžermēnas]] un [[Trianonas līgums|Trianonas]] līgumi
|date_post           = {{dat|1919|9|10||bez}} un {{dat|1920|6|4||bez}}
|
|
|p1                     = Austrijas Impērija
|flag_p1                = Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg
|s1                   = Vācu-Austriešu Republika
|flag_s1              = Flag of Austria.svg
|s2                   = Ungāru Demokrātiskā Republika
|flag_s2              = Flag of Hungary (1918-1919; 3-2 aspect ratio).svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Ensign_of_Austro-Hungarian_civil_fleet_(1869-1918).svg
|flag                =
|flag_type           = Tirdzniecības karogs
|
|image_coat          = Imperial_Coat_of_Arms_of_the_Empire_of_Austria.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Austro-Hungarian_Monarchy_(1914).svg
|image_map_caption   = Austroungārijas Impērija 1914. gadā
|
|galvaspilsēta       = [[Vīne]] (galvenā galvaspilsēta)
[[Budapešta]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''Indivisibiliter ac Inseparabiliter''
|national_anthem     = ''Gott erhalte Franz den Kaiser''
|kopīgas_valodas     = [[Vācu valoda|vācu]], [[Ungāru valoda|ungāru]]
|reliģija            = [[katolicisms]], [[protestantisms]]
|nauda               = [[Guldenis]] (1867–1892)
Krona (1892–1918)
|
|
|leader1             = [[Francis Jozefs I Hābsburgs|Francis Jozefs I]]
|leader2             = [[Kārlis I Hābsburgs|Kārlis I & IV]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1867-1916
|year_leader2        = 1916-1918
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Ķeizars|Imperators-Karalis]]
|representative1     = [[Frīdrihs fon Beists]] (pirmais)
|representative2     = [[Heinrihs Lammašs]] (pēdējais)
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1867
|year_representative2 = 1918
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Cisleitānija|Austrijas]] [[premjerministrs|ministru prezidents]]
|deputy1             = [[Ģula Andrāši]] (pirmais)
|deputy2             = [[Jānošs Hadiks]] (pēdējais)
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = 1867–1871
|year_deputy2        = 1918
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = [[Transleitānija|Ungārijas]] [[premjerministrs]]
|
|
|legislature         = 2 nacionālie parlamenti
|house1              = Impērijas padome
|type_house1         = Austrijas parlaments
|house2              = Parlaments
|type_house2         = Ungārijas parlaments
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1914
|stat_platība1       =  676615
|stat_pop1           = 52800000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
'''Austroungārija''', oficiālais nosaukums '''Impērijas padomē pārstāvētās karalistes un zemes un Sv. Stefana Ungārijas kroņa zemes''' ({{val|de|Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder und die Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone}}, {{val|hu|A Birodalmi Tanácsban képviselt királyságok és országok és a Magyar Szent Korona országai}}) bija ietekmīga daudznacionāla monarhija [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas pastāvēja no 1867. līdz 1918. gadam. Austroungārijas troņmantinieka [[Francis Ferdinands|Franča Ferdinada]] nošaušana [[Sarajeva|Sarajevā]] 1914. gada 28. jūnijā noveda pie Pirmā pasaules kara sākuma.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanāksme
| datums     = {{dat|2019|10|23}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Iespaidi no Ziemeļeiropas konferences un Centrālās un Austrumeiropas konferences
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|silraks}}
# {{u|CaptSolo}}
# {{u|Titāns}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Jūras spēki]]
[[Kategorija:Vērmahts]]
[[Kategorija:Vācijas virsnieki]]

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Surigavieši
|attēls          =
|image_caption   = Surigaviešu sievietes Bonokbonoka festivālā
|native_name =
|skaits=0,3—1 miljons
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[surigaviešu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]] (katolicisms, protestantisms)
|grupas=
|radi= [[visaji]] ([[sebuāņi]], [[boholieši]] u.c.)
}}
'''Surigavieši''' vai '''surigaononi''' (''surigaonon'') ir [[Filipīnas|Filipīnu]] [[tauta]], kas apdzīvo [[Mindanao]] ziemeļaustrumu piekrasti [[Ziemeļsurigao]], [[Dienvidsurigao]], [[Dinagatas Salas|Dinagatas Salu]] un [[Ziemeļagusana]]s provincēs. Surigavieši ir daļa no plašākā [[visaji|visaju]] metaetnosa, to valoda tuvu radniecīga [[sebuāņu valoda]]i. Sadzīvē surigavieši runā galvenokārt [[surigaviešu valoda|surigaviešu valodā]], bet oficiālajā saziņā lieto [[filipīniešu valoda|filipīniešu]], [[angļu valoda|angļu]] un sebuāņu valodu.<ref>[https://en.wal.unesco.org/countries/philippines/languages/surigaonon World Atlas of Languages. Surigaonon in Philippines]</ref> Pēc konfesionālās piederības galvenokārt [[katoļi]].<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/surigaonon/ Ethnic Groups of the Philippines. Surigaonon]</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada decembris}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Savvaļā
 | oriģinālnos = ''Into the Wild''
 |      attēls = Into-the-wild.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Šons Penns]]
 |  producents =
* Šons Penns
* [[Ārts Linsons]]
* [[Bills Polads]]
 |   scenārijs = Šons Penns
 |     aktieri =
* [[Emīls Hiršs]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Džena Malone]]
* [[Katrīna Kīnere]]
* [[Braiens Dierkers]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kristena Stjuarta]]
 |      mūzika =
* [[Maikls Bruks]]
* [[Edijs Veders]]
* [[Kaki Kinga]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[River Road Entertainment]]''
* ''[[Square One C.I.H.]]''
* ''[[Linson Film]]''
 | izplatītājs = ''Paramount Vantage''
 |    izdošana = {{dat|2007|9|21||bez}}
 |      ilgums = 145 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-2007|title=Into the Wild|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033623/http://bbfc.co.uk/releases/wild-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|56,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=intothewild.htm|title=Into the Wild (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2023|10|1||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Savvaļā"''' ({{val|en|Into the Wild}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Šons Penns]]. Filmas scenārijs veidots balstoties tāda paša nosaukuma [[Džons Krakauers|Džona Krakauera]] grāmatu, kas stāsta par Kristofera Makandlesa dzīvi. Galvenās lomas atveido [[Emīls Hiršs]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Viljams Hērts]], [[Džena Malone]], [[Katrīna Kīnere]], [[Braiens Dierkers]], [[Vinss Vons]] un [[Kristena Stjuarta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|21||bez}}.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 =.no
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          =[[UNINETT Norid]]
|sponsors              =[[UNINETT Norid]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Norvēģija|Norvēģiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  =Populārs Norvēģijā;
|ierobežojumi          = Organizācijai ir jābūt reģistrētai Norvēģijā, izņemot '''.priv.no''', kas ir pieejams individuāliem lietotājiem; ne vairāk par 20 otrā līmeņa reģistrācijām uz organizāciju
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             =[http://www.norid.no/navnepolitikk.en.html Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     =[http://www.norid.no/regelverk/vedlegg-h.en.html Strīdu risināšanas procedūra]
|mājas-lapa            =[http://www.norid.no/index.en.html Norid]|}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atjaunot}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''YouTube''
| logo_attēls          = YouTube Logo 2017.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Broadcast Yourself''
| veids                = video vietne
| valsts               = {{flaga|ASV}} 901 ''Cherry Ave'', [[Sanbruno]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = neatkarīgs (2005—2006)
''[[Google|Google Inc.]]'' (2006—pašlaik)
| izveidotāji          = [[Stīvs Čens]], [[Čads Harlijs]],
[[Javeds Karims]]
| darbību_uzsāka       = [[2005. gads|2005. gada]] [[februāris|februārī]]
| valodas              = 54 valodas<ref name="valodas"/>
| komerciāla           =
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Pasaule}} 3. vieta<ref name="pasaule"/>
{{flag|Saūda Arābija}} 2. vieta<ref name="Saūda Arābija"/>
{{flag|Alžīrija}} 2. vieta<ref name="Alexa"/>
{{flag|Latvija}} 3. vieta<ref name="Latvija"/>
{{flag|ASV}} 3. vieta<ref name="ASV"/>
| mājas_lapa           = {{URL|http://youtube.com/}}
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Denali
| Nosaukums2       = ''Denali''
| Photo            = Denali Mt McKinley.jpg
| Augstums         = 6194
| karte            = Aļaska
| latd= 63 |latm= 04 |lats= 10 |latNS= N
| longd= 151|longm= 00 |longs= 27 |longEW= W
| Atrašanās vieta  = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Kalnu grēda      = [[Aļaskas grēda]]
}}
'''Denali''' (no 1917. līdz 2015. gadam zināms kā '''Makinlija kalns''' ({{val|en|Mount McKinley}})), ir augstākais [[kalns]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Denali  virsotne atrodas 6194 [[metrs|metrus]] virs jūras līmeņa. Izvietojies [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Aļaska]]s štatā, [[Aļaskas grēda]]s vidusdaļā, Denali nacionālajā parkā.

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', [[1762]] - ?) bija [[Vidzeme]]s muižnieks, Krievijas armijas virsnieks (no [[1781]]). Mēklenburgas hercoga kambarkungs Šverīnā, Napoleona karu dalībnieks. Atgriezies Krievijā [[1815]]. gadā, ieņēmis vadošu amatu Valsts Asignāciju bankā ([[1819]]-[[1822|22]]). [[Kolēģijas padomnieks]] ([[1819]]-[[1822|22]]). Sanktpēterburgas Angļu kluba loceklis ([[1827]]-[[1833|33]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Starr-110218-1536-Kalanchoe orgyalis-habit-Ulana St Makawao-Maui (25076473985).jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe orgyalis|Orgala kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe orgyalis|suga_lv=Orgala kalanhoja}}
'''Orgala kalanhoja''' (''Kalanchoe orgyalis'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskaras]] dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]]. Tautā šo augu mēdz dēvēt par "'''vara karotēm'''" lapu krāsas un formas dēļ.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
|name = Džosers
|name-orig =
|image = Djoser statue.jpg
|imgw = 214
|caption =
|reign = 19 vai 28 gadi ap 2670. gadu p.m.ē.
|reign-end =
|succession = [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]]
|predecessor =
|successor =
|spouse =
|issue =
|house =3. dinastija
|father =
|mother =
|birth_date =
|death_date =
|place of burial ={{vieta|Ēģipte|Sakāra|Džosera piramīda}}
}}
'''Džosers''', arī '''Džesers''',<ref name="lpe" /> bija [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 3. dinastijas laikā 19 vai 27 gadus ap 2670. gadu p.m.ē. Bija 3. dinastijas dibinātājs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      = #000000
 | bg_color        = #FD140C
 | nos             = ''IF Brommapojkarna''
 | logo_links      = IF Brommapojkarna logo.svg
 | logo_izm        = 175px
 | pilns           = ''Idrottsföreningen<br />Brommapojkarna''
 | iesauka         =
 | pilsēta         = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 | līga            = ''[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]''
 | sez             = 2023.
 | poz             = 14. vieta
 | dib             = 1942
 | dib_mēn         = 4
 | dib_dat         = 13
 | dib_com         =
 | beidza_pastāvēt =
 | darbojās        =
 | stad            = ''[[Grimsta IP]]''
 | ietilp          = 6820
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            = {{flaga|Zviedrija}} Frēdriks Bergholms
 | menedžeris      =
 | tren            = {{flaga|Zviedrija}} [[Ūlofs Melbergs]]
 | kapteinis       =
 | mediji          = {{URL|http://bpfotboll.se/}}
 | sadarbojas      =
 | current         =
 | pattern_la1 = _ifb19h
 | pattern_b1 = _ifb19h
 | pattern_ra1 = _ifb19h
 | leftarm1 =
 | body1 =
 | rightarm1 =
 | shorts1 = 000000
 | socks1 = 000000
 | pattern_la2=_shoulder_stripes_white_stripes
 | pattern_b2=_shoulder_stripes_white_stripes
 | pattern_ra2=_shoulder_stripes_white_stripes
 | leftarm2=ad8b3a
 | body2=ad8b3a
 | rightarm2=ad8b3a
 | shorts2=FFFFFF
 | socks2=FFFFFF
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Glenko
| alt_name            =
| iucn_category       = IV
| photo               = Scotland_Glencoe.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 56.667778 | latNS  = N
| longd = 4.986667 | longEW = W
| label_position      = bottom
| location            = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Skotija|Hailenda}}
| nearest_city        =
| area                = 56,3 km2
| established         = 2017
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Bumbvedēji]]
[[Kategorija:Vācijas Otrā pasaules kara ieroči]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Bernhards no Lipes
| vārds_orģ           =''Bernhard II. zur Lippe''
| attēls              = Statue_Bernhard_II..JPG
| att_izm             = 250px
| apraksts            = Bernharda no Lipes piemineklis viņa dzimtenē Lipštatē.
| amats               =
| term_sākums          =
| term_beigas          =
| priekštecis          =
| pēctecis             =
| dzim_dati            = ap [[1140.]] gadu
| dzim_vieta           =
| dzīves_vieta         =
| mir_dati             ={{dat|1224|04|30}}
| mir_vieta            = [[Mežotne]], tagad {{LAT}}
| dinastija            =
| tēvs                 = [[Hermanis I]]
| māte                 =
| dzīvesb              =
| bērni                =
| reliģija             =
| apglabāts            =
| paraksts             =
| piezīmes             =
}}
{{Infokaste+}}

sentences: '''Plazmolīze''' ir process, kurā [[šūna]] hipertoniskā šķīdumā zaudē savu ūdeni ([[atūdeņošanās|atūdeņojas]]). Pretējs process ir [[deplazmolīze]], kas var notikt, ja šūnu ievieto hipotoniskā šķīdumā. Tādējādi samazinās [[osmotiskais spiediens]] un notiek tīrā ūdens plūsma šūnas iekšienē. Ar plazmolīzes un deplazmolīzes procesiem iespējams noteikt šūnas tonisko vidi, kā arī izšķīdušo vielu molekulu membrānas šķērsošanas ātrumu.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Francis Crick
| attēls =Francis Crick.png
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =8
| dz_vieta =[[Northemptona]], [[Northemptonšīra]], {{GBR}}
| m_gads =2004
| m_mēnesis=7
| m_diena=28
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Ņujorkas Politehniskā Universitāte]],
[[Salka bioloģisko pētījumu institūts]]
| alma_mater =[[Londonas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[molekulārā bioloģija]], [[neirobioloģija]]
| pasniedzēji =[[Makss Perucs]]
| studenti =
| sasniegumi =[[DNS|DNS struktūra]], [[apziņa]]s pētījumi
| apbalvojumi =1962. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abrahams Gotlobs Verners
|     vārds_orig = ''Abraham Gottlob Werner''
|         attēls = Abraham Gottlob Werner.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Vērava, [[Prūsijas Karaliste]]
(Osečņica, [[Boleslavecas apriņķis]], [[Lejassilēzijas vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = WernerAG-signature.png
|   darba_vietas = [[Freibergas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[stratigrāfija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Pleistocēns''' bija [[kainozojs|kainozoja]] ēras [[kvartārs|kvartāra]] perioda [[epoha (ģeoloģija)|epoha]], kas ilga no 2,588 miljona līdz aptuveni 12 000 gadiem [[pirms mūsdienām]] un ietvēra Zemes pēdējo periodu ar vairākiem [[glaciāls|glaciāliem]] (apledojumiem).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Quagga photo.jpg
| att_nosaukums =Kvaga [[Londonas zoodārzs|Londonas zoodārzā]], [[1870]]. gadā
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus quagga
| suga_lv =Līdzenumu zebra
| pasuga =Equus quagga quagga
| pasuga_lv =Kvaga
| binomial =† Equus quagga quagga
 ([[Boddaert]], 1785)
}}

sentences:
{| style="background-color: inherit;"
|----
|width="55" halign="center" |
|''Šajā {{#if:{{{section|}}}|sadaļā|lapā}} uzskaitīti cilvēki ar [[uzvārds|uzvārdu]] '''{{{1|{{PAGENAMEBASE}}}}}'''. Ja Tevi uz šo lapu atveda [{{fullurl:Special:WhatLinksHere/{{FULLPAGENAME}}|namespace=0}} kāda iekšējā saite], kam būtu jāved uz rakstu par noteiktu cilvēku, lūdzu, izlabo šo saiti, tai pievienojot attiecīgā cilvēka vārdu(-s).''
|}
<noinclude>
[[Kategorija:Uzvārdi| ]]
</noinclude>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Māra Plotniece |     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1944
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1967-1993),
[[Rīga]], Latvijas Vides aģentūra<ref name="meteo.lv">{{Cite web|url=https://www.meteo.lv/|title=Page redirect|website=www.meteo.lv}}</ref> (1993-2009)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Jauno tehnoloģiju ieviešana augu ģeogrāfijas izpētē un dabas aizsardzības administrēšanā
}}
'''Mg. biol. Māra Plotniece''', dzimusi '''Kope''' (1944) ir latviešu [[biologs|bioloģe]], [[botāniķis|botāniķe]]. Specializējusies augu taksonomijā, ģeogrāfijā un jauno tehnoloģiju ieviešanā datu apstrādei augu ģeogrāfijas izpētei un dabas aizsardzības administrēšanai.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Abdallāhs Muhammeds Ibn Abdallāhs al Lavātī at Tandžī Ibn Batūta
 |    vārds_orig = ابن عبد الله اللواتي الطنجي ابن بطوطة
 |        attēls = Ibn Battuta Mall on 2 June 2007 Pict 3.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Ibn Batūtas attēlojums
 |       dz_gads = 1304
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 24
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco (1258-1659).svg}} [[Tanžera]], [[Marinīdu dinastija]]
(tagad {{MAR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1369
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco (1258-1659).svg}} [[Marrākeša]], [[Marinīdu dinastija]]
(tagad {{MAR}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|tirgotājs|kartogrāfs}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Informācijas zinātne]]
[[Kategorija:Bibliotēkas]]

sentences: '''Matracis''' ir [[gulta|gultā]] vai [[dīvāns|dīvānā]] ieliekams īpaši biezs, mīksts paklājs [[gulēšana]]i, kura uzdevums ir padarīt ērtāku guļvietu. Matrači var būt pildīti dažādi. Bieži sastopami matrači ar [[atspere|atsperu]] korpusu, kas pārklāts ar mīkstu polsterējumu un apvilkts ar [[audums|drānu]]. Pastāv arī [[ūdens matracis|ūdens matrači]] vai ar gaisu piepūšami matrači.

sentences: '''Pornogrāfija''' ({{val-el|πόρνη}}, ''pórni'' - "[[prostitūta]]", ''γράφω'', ''graphein'' - "rakstīt") ir cilvēka ķermeņa un [[dzimumattiecības|dzimumattiecību]] attēlojums [[grāmata|grāmatās]], [[attēls|attēlos]], [[statuja|statujās]], [[kinofilma|kinofilmās]] un citos [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļos]], kura mērķis ir izraisīt [[uzbudinājums|uzbudinājumu]].<ref>[http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=pornogr%C4%81fija Pornogrāfija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110610185055/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=pornogr%C4%81fija |date={{dat|2011|06|10||bez}} }} tezaurs.lv</ref> Atšķirība starp pornogrāfiju un [[erotika|erotiku]] lielā mērā ir subjektīva, ko galvenokārt nosaka [[sabiedrība]]s standarti.

sentences: '''Slapināšana''' ir [[šķidrums|šķidruma]] spēja saglabāt kontaktu ar cietu virsmu, kā rezultātā rodas bezgalīga mijiedarbība, kad abas virsmas saskaras. Slapināšanas pakāpi nosaka, vadoties pēc [[spēks|spēku]] līdzsvara starp saķeres spēku un saistvielu spēkiem. Slapināšana pēta trīs materiālu fāzes: [[gāze]]s, [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela]]s. Tagad slapināšana ir uzmanības centrā [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un nanozinātnes studijām daudzo [[nanomateriāls|nanomateriālu]] attīstības dēļ pēdējo 20 gadu laikā (piemēram, [[ogleklis|oglekļa]] šķiedra un oglekļa [[nanocaurule|nanocaurulītes]]).

sentences:
daļu ar otru, izmantojot aksonu saišķus, ko sauc par traktiem. Optiskais trakts, kas stiepjas no redzes nerva, ir neironu ceļa piemērs, jo tas savieno aci ar smadzenēm; papildu ceļi smadzenēs savienojas ar redzes garozu.]]
'''Neironu ceļš''' [[Neiroanatomija|neiroanatomijā]] ir savienojums, ko veido aksoni, kas projicē no [[Neirons|neironiem]], lai izveidotu sinapses uz neironiem citā vietā, lai nodrošinātu neirotransmisiju (signāla nosūtīšanu no viena [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] reģiona uz citu). Neironi ir savienoti ar vienu aksonu vai aksonu saišķi, kas zināms kā nervu trakts vai ''fasciculus''.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Clinically Oriented Anatomy|last=Moore|first=Keith|last2=Dalley|first2=Arthur|publisher=LWW|year=2005|isbn=0-7817-3639-0|edition=5th|page=[https://archive.org/details/clinicallyorient00moor_1/page/47 47]|quote=A bundle of nerve fibers (axons) connecting neighboring or distant nuclei of the CNS is a tract.|url=https://archive.org/details/clinicallyorient00moor_1/page/47}}</ref> Īsāki nervu ceļi ir atrodami [[Smadzenes|smadzeņu]] [[Pelēkā viela|pelēkajā vielā]], savukārt garākas projekcijas, kas sastāv no [[Mielīns|mielinizētiem]] aksoniem, veido [[Baltā viela|balto vielu]].

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = [[Green Day]]
|Image        = Greenday1.jpg
|Caption      = Green Day 2005. gadā
|Studio       = 8
|Live         = 5
|Compilation  = 3
|EP           = 5
|Video        = 4
|Singles      = 33
|Music videos = 29
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūzikas grupas '''[[Green Day]] diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 8 studijas albumus un 33 singlus. Grupa savus ierakstus ir pārdevusi vairāk nekā 70 miljonos kopiju visā pasaulē,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://pandora.nla.gov.au/pan/23790/20090520-0000/issue1002.pdf|title= The ARIA Report Issue 1002 - Chartifacts|accessdate= {{dat|2010|8|30||bez}}|author= |date= |publisher= ''Australian Recording Industry Association''}} {{en ikona}}</ref> tai skaitā 23 miljoni kopiju ir pārdoti ASV.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.billboard.com/artist/green-day/chart-history/54578#/news/ask-billboard-1003855686.story|title= Ask Billboard|accessdate= {{dat|2010|8|30||bez}}|author= Keith Caulfield|date= |publisher= ''Billboard''|archive-date= {{dat|2010|12|19||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20101219155226/http://www.billboard.com/artist/green-day/chart-history/54578#/news/ask-billboard-1003855686.story}} {{en ikona}}</ref> Tāpat grupa ir saņēmusi četras [[Grammy balva]]s.

sentences: '''Mazais pirkstiņš''' jeb '''mazais pirksts''' ir piektais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas blakus [[Zeltnesis|zeltnesim]] un to veido trīs [[Falanga (anatomija)|falangas]].

sentences:
{{pamatraksts|Augu fizioloģija}}
{{Commonscat|Plant physiology}}

sentences:
{{jāuzlabo|Atsauces, tulkojums, attēli ...}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Annas Frankas dienasgrāmata
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Anna Franka]]
|  orig nosaukums = Het Achterhuis
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{NED}}
|          valoda = [[holandiešu valoda|holandiešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = {{dat|1947}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''"Annas Frankas dienasgrāmata"''' ({{val|nl|Het Achterhuis}} — ‘Sētas māja’) ir balstīta uz nīderlandiešu valodā rakstītās dienasgrāmatas, kuras autore ir [[Anna Franka]]. Tā tapusi laikā, kad meitene divus gadus kopā ar ģimeni slēpusies [[Nacionālsociālisms|nacistu]] okupētajā [[Nīderlande|Nīderlandē]]. 1944. gadā ģimene tika aizturēta, un Anna Franka nomira no tīfa [[Bergena-Belsena|Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometnē]]. Pēc kara dienasgrāmatu izdevās atgūt Annas tēvam Oto Frankam. Tā tikusi tulkota un publicēta vairāk nekā 60 valodās.

sentences: '''Rīgas Reformātu baznīca''' ({{val|de|Die Reformierte Kirche Riga}}) ir sens [[Kalvinisms|reformātu (kalvinistu)]] dievnams Mārstaļu iela 10, [[Vecrīga|Vecrīgā]]. Pašlaik baznīcas ēka pieder [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskajai baznīcai]], un tajā ir ticis iekārtots LELB Jauniešu centrs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ |title=Par Jauniešu centru |access-date={{dat|2014|12|19||bez}} |archive-date={{dat|2015|02|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150214160846/http://jauniesucentrs.lv/par-jauniesu-centru/ }}</ref> Ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.<ref>[http://www.mantojums.lv/?cat=742&lang=lv&offset=21&PROD=6588&prod_sect=9 Reformātu baznīcas un dzīvojamo ēku komplekss - Valsts Kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija.]</ref> Tā ir[[Baroks|barokāla]] vienjoma mūra ēka ar koka pārsegumu, augstu divslīpju jumtu pret Mārstaļu ielu pavērstu zelmini, ko vainago neliels tornītis ar kupolu un galeriju. Fasādi ritmiski sadala uz augsta cokola izvietoti [[Pilastrs|pilastri]], bet ēkas tornīša smailē atrodas t.s. ''Rīta zvaigzne''. [[Smilšakmens]] ieejas portāls ir izveidots [[Brēmene|Brēmenē]] un uzstādīts 1737. gadā. Ieejas vestibilā atrodas divas koka kāpnes, bet zāles sienu griestos saglabājies sākotnējais pilastru dalījums – spoguļvelve. Ar [[Kancele|kanceli]] apvienotais [[altāris]] un [[Ērģeles|ērģeļu]] balkons uzcelts 1805. gadā [[Klasicisms|klasicisma]] stilā. 1783. gadā tika uzstādītas [[Heinrihs Andreass Konciuss|Heinriha Andreasa Konciusa]], bet 1847. gadā - Šulces firmas ērģeles.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Antisemītisms''' ir [[Aizspriedums|aizspriedumi]] vai diskriminējoša attieksme pret [[ebreji]]em kā etnisku grupu. Tas ir viens no [[Rasisms|rasu šovinisma]] veidiem.

sentences: '''Muzikoloģija''', arī '''mūzikas zinātne''', ir [[zinātne]]s nozaru kopums, kas pēta [[mūzika|mūziku]]. Tā ir viena no [[humanitārās zinātnes|humanitārajām zinātnēm]]. Muzikoloģijas speciālistu sauc par '''muzikologu'''. Tradicionāli muzikoloģijā liela uzmanība tiek pievērsta [[mūzikas vēsture]]i. Tāpat arī liela vērība tiek pievērsta [[etnomuzikoloģija]]i, [[mūzikas filozofija]]i, [[sociomuzioloģija]]i un [[mūzikas kritika]]i.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Meklētājprogramma''' ir [[datorprogramma]], kas dokumentos meklē specificētus atslēgvārdus un lietotājam sniedz dokumentu sarakstu, kuros šie vārdi ir atrasti. Kā meklētājprogrammu piemērus var minēt ''[[Google]]'' un ''[[Microsoft Bing|Bing]]'', kas ļauj lietotājiem meklēt dokumentus [[vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmeklī]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ladži Dukurē
 |          attēls = Ladji Doucoure 07032009 Turin.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dukurē ar savu zelta medaļu Turīnā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|3|28}}
 |         dz_viet = ''Juvisy-sur-Orge'', {{FRA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = 110 m/b, 4 x 100 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 3 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]])
 |            pc-t = 1 (2003)
 |            rc-a = 1 ([[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 3 (2002, 2005, 2009)
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
 |             PR1 = 12,97 (2005)
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 = 10,52 (2005)
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 20,75 (2001)
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots = {{dat|2010|5|5}}
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ladži Dukurē''' ({{val|fr|Ladji Doucouré}}; dzimis {{dat|1983|3|28}} ''Juvisy-sur-Orge'', [[Francija|Francijā]]) ir [[Francija]]s [[vieglatlēts]], startē 110 m barjerskrējienā. Savu sportista karjeru Dukurē sāka kā futbolists, tad trenējās desmitcīņā un vēlāk pārgāja uz barjerskriešanu.

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 85
 | lv  = Astoņdesmit pieci
}}
'''85 (astoņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[84 (skaitlis)|84]] un [[86 (skaitlis)|86]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit piektā diena ir [[26. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[25. marts]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfāta struktūrformula

Pulverveida kālija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-80-5
|      ķīmiskā formula = K2SO4
|              molmasa = 174,27
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1342 K (1069 °C)
| viršanas temperatūra = 1962 K (1689 °C)
| šķīdība ūdenī        = 11,1 g/100 ml (20 °C)
12 g/100 ml (25 °C)
24 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija sulfāts''' (K2SO4) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. To galvenokārt lieto par [[minerālmēsli|minerālmēslojumu]]. Kālija sulfāts ir sastopams dabā dažu sāļu maisījumu sastāvā (tādos minerālos kā [[kainīts]] vai [[šēnīts]]). Rūpnieciski kālija sulfātu galvenokārt iegūst no [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] un [[sērskābe]]s.
 - kālija sulfāta [[minerāls]]]]

sentences:
[[File:Vector addition ans scaling.png|200px|thumb|right|Vektoru saskaitīšana (augšā) un vektoru skalārais reizinājums (apakšā)]]
'''Vektoru telpa''', arī '''lineāra telpa''', ir parastās [[dimensija|trīsdimensiju]] telpas vispārinājums. Vektoru telpa ir jebkuru divu [[vektors|vektoru]] kopa, kam ir definētas [[saskaitīšana]]s un [[reizināšana]]s darbības ar [[skaitlis|skaitli]] jeb skalāru lielumu. Vektoru telpai ir arī dažādi speciālgadījumi: [[Banaha telpa]], [[Eiklīda telpa]], [[Hilberta telpa]]. Vektoru telpas pēta [[lineārā algebra|lineārajā algebrā]].

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Dundagas pagasts}}

sentences: {{Commonscat|English and British princes}}

sentences: '''Endotēlijs''' ir plāns slānis no plakanā [[Epitēlijaudi|epitēlija]] šūnām, kas izklāj [[asinsvadi|asinsvadus]] un [[Limfātiskā sistēma|limfvadus]]. Šūnas, kas veido endotēliju, sauc par '''endoteliocītiem'''. Endoteliocīti izklāj visu asinsvadu sistēmu, sākot no sirds līdz pat mazākajiem kapilāriem. Šīm šūnām piemīt unikālas funkcijas, piemēram, šķidrumu filtrācija - nieru glomerulos, asinsvadu tonusa uzturēšana, hemostāze, neitrofilu piesaiste u.c. Endotēliju, kas izklāj iekšējo virsmu sirdij, sauc par [[sirds|endokardu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Black-necked Swan Cygnus melancoryphus Swimming 1965px.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anserinae
| apakšdzimta_lv = Zosu apakšdzimta
|          ģints = Cygnus
|       ģints_lv = Gulbji
|           suga = C. melancoryphus
|        suga_lv = Melnkakla gulbis
|       binomial = Cygnus melancoryphus <small>([[Juan Ignacio Molina|Molina]], 1782)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
* ''Anas melancoripha''
* ''Sthenelides melancoryphus''
* ''Sthenelides melanocoryphus''
* ''Cygnus melancorypha''
* ''Cygnus melanocoryphus''
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Talismans
| attēls                   =  The Lucky One Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lucky One''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Skots Hikss]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Kevins Makkormiks]]
| scenārija autors         = [[Vills Feterss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Teilore Šilinga]]
* [[Džejs R. Fērgusons]]
* [[Blaita Danere]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Roadshow Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|4|20|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lucky-one-2012|title=The Lucky One|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191018065452/https://bbfc.co.uk/releases/lucky-one-2012|archivedate={{dat|2019|10|18||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=luckyone.htm|title=The Lucky One (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Talismans"''' ({{val|en|The Lucky One}}) ir 2012. gada romantiska drāma, kas balstīta uz [[Nikolass Spārkss|Nikolasa Spārksa]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Skots Hikss]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Teilore Šilinga]], [[Džejs R. Fērgusons]] un [[Blaita Danere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|4|20||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Astragalus glycyphyllos kz05.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Astragalus
| ģints_lv = Tragantzirņi
| suga = Astragalus glycyphyllos
| suga_lv = Saldlapu tragantzirnis
| binomial = Astragalus glycyphyllos
| kategorijas =
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Saldlapu tragantzirnis''' (''Astragalus glycyphyllos'') ir [[Tragantzirņi|tragantzirņu]] suga. Tā ir sastopama dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nereti visā [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir visbiežāk sastopamā tragantzirņu suga. Augi veido dažāda lieluma grupas krūmainās [[Pļava|pļavās]], mežmalās, [[Atmežošana|izcirtumos]], kā arī upju krastu nogāzēs un ceļmalās. Priekšroku dod kaļķainām augsnēm.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/astragalus-glycyphyllos-l/|title=saldlapu tragantzirnis - Astragalus glycyphyllos L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-22}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=H2O2
|molmasa=34
|blīvums=1400
|kušanas temperatūra=262,15 K (-11 °C)
|viršanas temperatūra=423,35 K (150,2 °C)
}}

sentences: '''Čornobiļas AES katastrofa''' bija {{dat|1986|4|26}} plkst. 1:23:45 (GMT+4) notikusī kodolkatastrofa [[Čornobiļas atomelektrostacija]]s ceturtajā blokā, [[Ukrainas PSR]] (tagadējā [[Ukraina]]s teritorijā), [[Padomju Savienība|PSRS]], netālu no [[Pripjata]]s pilsētas. Kodolkatastrofa radās uzsprāgstot [[kodolreaktors|kodolreaktoram]]. Tās rezultātā apkārtnē tika izmests ļoti liels [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] vielu daudzums. Tā tiek uzskatīta par lielāko katastrofu visā [[kodolenerģija]]s vēsturē, gan pēc tās seku iespējamā bojā gājušo un cietušo cilvēku skaita, gan pēc saimnieciskajiem zaudējumiem, un ir viena no divām, kura novērtēta ar 7. līmeni pēc [[Starptautiskā kodolnegadījumu skala|Starptautiskās kodolnegadījumu skalas]] (otra — [[Fukusimas I AES avārija]]). 31 cilvēks gāja bojā no akūtas [[staru slimība]]s vai apdegumiem, bet 134 cilvēki pārcieta dažādas pakāpes smaguma staru slimību. No 30 kilometru zonas tika evakuēti vairāk nekā 115 tūkstoši cilvēku.<ref name=ran>{{tīmekļa atsauce|author=ИБРАЭ РАН|url=http://www.ibrae.ac.ru/russian/chernobyl-3d/society/III_5_4.htm|title=Чернобыль между домыслами и фактами|publisher=www.ibrae.ac.ru|date=2001}} {{ru ikona}}</ref> Seku novēršanai tika mobilizēti nozīmīgi resursi, [[Čornobiļas AES katastrofas seku likvidētāji|vairāk kā 600 tūkstoši cilvēku]] piedalījās katastrofas seku likvidēšanā.<ref name=Legacy >[https://www.iaea.org/sites/default/files/chernobyl.pdf Chernobyl’s Legacy: Summary Report] {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Spectacled Bear Tennoji 2.jpg
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Ursidae
|      dzimta_lv = Lāču dzimta
|    apakšdzimta = Tremarctinae
| apakšdzimta_lv = Skrējējlāči
|          ģints = Tremarctos
|       ģints_lv = Briļļainie lāči
|        ģints_r = Briļļainais lācis
|           suga = Tremarctos ornatus
|        suga_lv = Briļļainais lācis
|       binomial = Tremarctos ornatus <small>([[Cuvier]], 1825)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
}}

sentences: '''31. janvāris''' ir gada 31. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 334 (335 garajā gadā) dienas.

sentences: {{Citas nozīmes|garīdznieku|Dekāns (nozīmju atdalīšana)|Dekāns}}

sentences: '''Pārtika''' ir produkti, ko [[cilvēks|cilvēki]] izmanto [[uzturs|uzturā]]. Pārtikas produktus pēc izcelsmes iedala [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] izcelsmes produktos. Par augu izcelsmes produktiem uzskata arī [[sēne]]s. Uzturlīdzekļi sastāv no uzturvielām — [[vitamīni]]em, [[tauki]]em, [[ogļhidrāti]]em, [[mikroelementi]]em, [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes =
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

sentences: '''Syncom''' (no {{val|en|synchronous communication satellite}} — "sinhronais sakaru pavadonis") bija 1961. gadā sākta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[sakaru pavadonis|sakaru pavadoņu]] programma, lai no [[Ģeosinhronā orbīta|ģeosinhronās orbītas]] nodrošinātu starpkontinentālus [[telesakari|telesakarus]]. Programmu vadīja [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], kosmiskos aparātus izgatavoja [[Boeing Satellite Development Center|Hughes Space and Communications]].

sentences:
ar šim minerālam neraksturīgi lieliem kristāliem.]]
'''Karbonātu minerāls''' ir [[minerāls]], kas satur karbonāta [[anjons|anjonu]]: CO32-. [[Zemes garoza|Zemes garozā]] vieni no izplatītākajiem minerāliem. Visbiežāk sastopamie minerāli ir [[kalcīts]], [[dolomīts (minerāls)|dolomīts]] un [[aragonīts]], kuri veido tādus izplatītus [[iezis|iežus]] kā [[kaļķakmens|kaļķakmeni]], [[marmors|marmoru]], [[dolomīts|dolomītu]]. Šie ieži veidojas marīnos apstākļos, jūru vai okeānu gultnēs izgulsnējoties un uzkrājoties [[planktons|planktona]] organismu atliekām. Aragonītam ir liela loma bioloģijā — tas veido daudzu dzīvo organismu ārējo čaulu.

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''F-16 Fighting Falcon''
|attēls               = Attēls:F-16 June 2008.jpg
|paraksts             =
|tips                 = [[Iznīcinātājs]]
|valsts               = {{flag|ASV}} un 25 citas
|ražotājs             = {{flag|ASV}}
|dizaineris           = ''General Dynamics''
|pirmais lidojums     = {{Dat|1974|01|20}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             =
|skaits               = 4500+
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donava
| attēls            = Danube_near_Iron_Gate_2006.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donava pie Dzelzs vārtiem
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Švarcvalde]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Melnā jūra]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=09 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=29 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
{{AUT}}
{{SVK}}
{{HUN}}
{{CRO}}
{{SRB}}
{{ROM}}
{{BUL}}
{{UKR}}
| garums            = 2860
| iztekas_augstums  = 1078
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 7 000
| gada_notece       =
| baseins           = 801 463
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Izotopi''' (no grieķu ''ισος'' — vienāds, un ''τόπος'' — vieta) ir [[atoms|atomi]], kuru [[atoma kodols|kodolos]] ir vienāds skaits [[protons|protonu]], bet dažāds skaits [[neitrons|neitronu]]. Izotopi tā ir nosaukti, jo atrodas vienā un tai pašā [[periodiskā sistēma|periodiskās sistēmas]] vietā - tiem ir vienādas (vai gandrīz vienādas) ķīmiskās īpašības.

sentences:
{{Atjaunināt}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA ''Tet''
| logo             = Tet_logo.svg
| logo_size        = 140px
| caption          =
| type             = [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1992. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Uldis Tatarčuks (valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors)
| industry         = [[tehnoloģijas]] un [[izklaide]]
| products         = fiksētie un mobilie sakari, [[internets|interneta]] pakalpojumi, elektroenerģija
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| value            =
| owner            = Latvijas Republika<br />''[[TILTS Communications]]''
| num_employees    = 1707 (2018. gadā)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.tet.lv tet.lv]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''SIA ''Tet''''' (agrākie nosaukumi '''''Lattelecom''''', '''''Lattelekom''''') ir [[Latvija]]s tehnoloģiju un izklaides pakalpojumu uzņēmums. Tas ir [[telesakari|telesakaru]] operators, [[interneta pakalpojumu sniedzējs]] (IPS), kopš 2017. gada arī elektroenerģijas pakalpojumu sniedzējs.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =284984 Ikaunieks
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =I.Eglītis, K.Černis
| discovered ={{Dat|2010|4|12}}
| alt_names = 2010 GC158
| mp_name = 284984
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=ikaunieks (284984) Ikaunieks = 2010 GC158]</ref>
| aphelion =2.912 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.4536308 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 2.6827355 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.0853997
| period =4.39 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 8.89587°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 1,5  [[kilometrs|km]] <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lu.lv/zvd/2012/ikaunieks/ |title=Mazajai planētai 2010 GC158 = Nr. 284984 apstiprināts nosaukums “Ikaunieks”! |access-date={{dat|2015|02|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150418184659/http://www.lu.lv/zvd/2012/ikaunieks/ |archivedate={{dat|2015|04|18||bez}} }}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =16.7 H
| single_temperature=
}}
'''284984 Ikaunieks''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[2010]]. gadā [[Latvijas Universitāte|LU]] Astronomijas institūta [[Baldones observatorija|Astrofizikas observatorijā]] ar Šmidta teleskopu atklāja šīs observatorijas vadītājs Ilgmārs Eglītis sadarbībā ar Lietuvas Universitātes Teorētiskās Fizikas un Astronomijas institūta darbinieku Kazimiru Černi.

sentences: '''Bio—Savāra—Laplasa likums''' (arī '''Bio—Savāra likums''') ir [[Fizika|fizikas]] likums, pēc kura aprēķina [[Līdzstrāva|līdzstrāvas]] radītā [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] [[Magnētiskā lauka indukcija|indukciju]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Marko Polo Venēcijas Teseras lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Aeroporto di Venezia-Tessera "Marco Polo"''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Aeroporto di Venezia - vue aerienne.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = VCE
| ICAO                       = LIPZ
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Itālija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =45| plat_m  =30 | plat_s =19 | plat_NS =N
| gar_d  =012 | gar_m =21 | gar_s  =07 | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = SAVE S.p.A.
| apkalpo                    = [[Venēcija]]
| atrasanas_vieta            = [[Venēcija]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 7
| elevation-m                = 2
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{URL|http://www.veniceairport.com/}}
| r1-number                  = 04R/22R
| r1-length-m                = 3300
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 04L/22L
| r2-length-m                = 2780
| r2-surface                 = bitums
| pasazieru_skaits           = 11 184 608 (2018)
| lidojumu_skaits            = 95 414 (2018)
| krava                      = 68 028 (2018)
}}
'''Marko Polo Venēcijas Teseras lidosta''' ({{val|it|Aeroporto di Venezia-Tessera "Marco Polo"}}), zināma arī kā '''Venēcijas Teseras lidosta''' (''Aeroporto di Venezia-Tessera''), ir starptautiska lidosta [[Itālija]]s ziemeļaustrumos, apkalpo [[Venēcija]]s aviācijas mezglu. Ceturtā noslogotākā lidosta valstī pēc pasažieru un kravu apgrozījuma.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksis Adolfi
|     vārds_orig = ''Alexis Adolphi''
|         attēls = Karl Heinrich Alexander Adolphi.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1815
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Tihemetsa, [[Pērnavas apriņķis]],  [[Vidzemes guberņa]]
(tagad [[Sārdes pagasts]], [[Pērnavas apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]]
(tagad {{LVA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = ārsts un dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Jakobs Adolfi, māte - Anna Doroteja Henriete, dzim. fon Strika
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Nensija Hērvāgene (''Nancy Heerwagen'') ; 2. Ernestīne Hērvāgene (''Ernestine Heerwagen'')
|          bērni = [[Hermanis Ernsts Adolfi]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es esmu Sems
| attēls                   = ImAmSamSeanMichelle.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Am Sam''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džesija Nelsone]]
| producents               =
* [[Ričards Solomons]]
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Heršovics]]
* Džesija Nelsone
| scenārija autors         =
* [[Kristīne Džonsone]]
* Džesija Nelsone
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Penns]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Daiena Vesta]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Ričards Šifs]]
* [[Loreta Devaina]]
* [[Lora Derna]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Bedford Falls Company]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|28||bez}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-am-sam-2001|title=I Am Sam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iamsam.htm|title=I Am Sam (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es esmu Sems"''' ({{val|en|I Am Sam}}) ir 2001. gada drāma, kuras režisore, kā arī viena no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džesija Nelsone]]. Galvenās lomas [[Šons Penns]], [[Mišela Feifere]], [[Daiena Vesta]], [[Dakota Faninga]], [[Ričards Šifs]], [[Loreta Devaina]] un [[Lora Derna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|28||bez}}.

sentences: '''Banda''' ir prettiesiskas uzvedības īstenojoša indivīdu grupa, kam ir izteikta vadošā persona vai personu grupa (vadība) un iekšēja organizācija un kas ir saistāma vai kas pati ir uzņēmusies kādas teritorijas vai sabiedrības pārvaldi. Bandas dalībnieki bandā iesaistās bez noteiktiem priekšnoteikumiem, bet dažkārt tiem ir jāpierāda sava [[uzticība]] un jāveic bandas noteikti pārbaudījumi, pārsvarā saistīti ar [[vardarbība|vardarbību]] un [[zādzība|zādzībām]].

sentences: '''Kontakttīkls''' ir inženiertehniskas būves un iekārtas, kas kalpo elektrotransportam — [[Dzelzceļš|dzelzceļam]], pilsētas sabiedriskajam transportam ([[tramvajs]], [[trolejbuss]], [[metro]]politēns), [[Funikulers|funikuleram]] u.c., lai elektroenerģiju no vilces apakšstacijām pievadītu elektroritošajam sastāvam (turpmāk - ERS).

sentences: '''4. marts''' ir gada 63. diena (64. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 302 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Bolivina catanensis.jpg
|     att_nosaukums= Bolivinitīda ''[[Bolivina catanensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Bolivinitoidea
|    virsdzimta_lv = Bolivinitoidejas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|         binomial = Bolivinitidae <small>Cushman, 1927</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Bolivinitīdas''' (''Bolivinitidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] bolivinitīdas ir zināmas no agrā [[Jura (periods)|juras perioda]] (piemēram, ''[[Brizalina liasica]]'') līdz mūsdienām.

sentences: '''Emotikons''' jeb '''emocijas ikona''' ir drukas zīmīte [[emocijas|emociju]] vai [[attieksme]]s paušanai. Sastāv no dažādiem simboliem. Popularitāti ieguvis līdz ar [[internets|interneta]] un [[īsziņa|īsziņu]] izplatību.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Traķu pils
| native_name         = '' Trakų salos pilis  ''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Traku pilis by Augustas Didzgalvis.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[gotika]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Traķi]]
| location_country    = [[Lietuva]]
| pushpin_map         = Lietuva
| latd  = 54  | latm  = 39 | lats  = 09 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 56 | longs = 02 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 14. gadsimts
| completion_date     = 1409. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Traķu pils''', arī '''Traķu salas pils''', ({{val|lt|Trakų salos pilis}}) ir pils, kas atrodas uz [[sala]]s [[Galves ezers|Galves ezerā]], [[Traķi|Traķos]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Pils būvniecību 14. gadsimtā uzsāka [[Lietuvas dižkunigaitis]] [[Ķēstutis]]. Ap 1409. gadu viņa dēla [[Vītauts Dižais|Vītauta Dižā]] vadībā pils galvenie būvniecības darbi jau bija pabeigti. Pats valdnieks Vītauts Dižais mira šajā pilī 1430. gadā. Pils bija viena no [[Lietuvas lielkņaziste|Lietuvas Dižkunigaitijas]] stratēģiski svarīgākajām vietām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 8
|             2. čaula = 6
|             1. čaula = 2
|              simbols = O
|             atommasa = 15,9994
|   valences elektroni = 1s2 2s2 2p4
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Skābekļa spīdēšana elektriskajā laukā un skābekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +1, −1, −2
|  elektronegativitāte = 3,44
|              blīvums = 1,429
|  kušanas temperatūra = 50,35 K (-218,79 °C)
| viršanas temperatūra = 90,18 K (-182,95 °C)
}}
'''Skābeklis''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''O''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 8. Skābeklis [[elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir pieskaitāms [[2. perioda elementi]]em, kā arī pie [[halkogēns|halkogēniem]], tomēr šo grupu bieži vien neizdala atsevišķi. Skābeklis ir tipisks [[nemetāli|nemetāls]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] skābeklis veido [[vienkārša viela|vienkāršo vielu]], kam ir divatomu molekulas ar [[ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] O2. Molekulārajam skābeklim nav ne [[krāsa]]s, ne [[smarža]]s, ne [[garša]]s. Brīvā veidā skābeklis ir sastopams [[gaiss|gaisa]] sastāvā. Dabā skābeklis ir sastopams kā visu skābekļa savienojumu komponents (lielākajā daļā sāļu un visos oksīdos - [[ūdens|ūdenī]], [[silīcijs|silīcija]] dioksīdā ([[kvarcs|kvarca]] smiltīs), [[karbonāti|karbonātos]]). Bināros skābekļa savienojumus ar citiem elementiem sauc par [[oksīds|oksīdiem]]. Savienojumos skābeklis parasti ir divvērtīgs, ar [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpi]] −2 (savienojumos ar [[fluors|fluoru]] ir iespējama oksidēšanas pakāpe +1 un +2). Dažreiz uzskata, ka [[ozons|ozona]] molekulā un ozonīda jonā centrālā skābekļa atoma oksidēšanas pakāpe ir +4.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 326. lpp.</ref> [[Visums|Visumā]] tas ir trešais visbiežāk sastopamais elements (vēl izplatītāki ir tikai [[ūdeņradis]] un [[hēlijs]])<ref>{{Grāmatas atsauce | title = Nature's Building Blocks: An A-Z Guide to the Elements | last = Emsley | first = John |publisher = Oxford University Press | year = 2001 | location = Oxford, England, UK | isbn = 0198503407 | chapter = Oxygen |pages = 297}}</ref> un viens no izplatītākajiem [[Zemes garoza|Zemes garozā]].<ref name="lanl">{{Tīmekļa atsauce | publisher = Los Alamos National Laboratory | url = http://periodic.lanl.gov/elements/8.html | title = Oxygen | accessdate = {{dat|2007|12|16}} | archive-date = {{dat|2007|10|26||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20071026034224/http://periodic.lanl.gov/elements/8.html }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kariņš ar opi
| operators =
| attēls = War-With-Grandpa-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ģimenes filma, komēdija
| režisors = [[Tims Hills]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Uma Tūrmane]]
* [[Robs Rigls]]
* [[Oukss Feglijs]]
* [[Lora Morano]]
* [[Čīčs Marins]]
* [[Džeina Sīmora]]
* [[Kristofers Volkens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The War with Grandpa''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2020|8|28|Lietuva|2020|10|9|ASV}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|38 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|43,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4532038/?ref_=bo_se_r_1|title=The War with Grandpa (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kariņš ar opi"''' ({{Val|en|The War with Grandpa}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ģimenes [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Tims Hills]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Uma Tūrmane]], [[Robs Rigls]], [[Oukss Feglijs]], [[Lora Morano]], [[Čīčs Marins]], [[Džeina Sīmora]] un [[Kristofers Volkens]].

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Heinrihs fon Licelburgs''' vai '''Licelburgas Indriķis''' ({{val-de|Heinrich von Lützelburg, jeb Lüzelburg}}, {{val-la|Henricus de Lucelburg}}; miris 1274. gada 8. februārī) bija [[Zemgales bīskapi|Zemgales bīskaps]] (1247—1251), [[Kurzemes bīskapija|Kurzemes]] [[Kurzemes bīskapu saraksts|bīskaps]] (1251—1263), [[Kīmezers|Kīmezera]] (''Chiemsee'') bīskapijas (mūsdienu [[Bavārija|Bavārijā]]) bīskaps (1263—1274). [[Franciskāņu ordenis|Franciskāņu ordeņa]] mūks.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).
1. Izvirduma fāze
2. Kalderas iebrukšana
3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem
4. Ezera veidošanās]]
'''Kaldera''' (no {{val|es|caldera}} — ‘katls’) ir liela [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu [[krāteris|krāteriem]] un [[mārs|māriem]] kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā)<ref>[http://www.volcano.si.edu/learn_galleries.cfm?p=3 Global Volcanism Program. Types and Processes Gallery]</ref> un morfoloģiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html |title=How Volcanoes Work. Calderas |access-date={{dat|2015|04|13||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150425155847/http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html }}</ref> Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs [[Leopolds fon Buhs]] 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], kur aprakstījis Laskanjadas kalderu [[Tenerife]]s salā un Tavurjentes kalderu [[Palma (sala)|Palmas]] salā.

sentences: '''Venturi caurule''' ir eksperimentāla iekārta [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kur novērojama dinamiskā [[Spiediens|spiediena]] mazināšanās, plūsmai nonākot sašaurinājumā. Izmērot spiedienu atšķirības, iespējams noteikt [[Lidmašīna|lidmašīnas]] [[Ātrums|ātrumu]] attiecībā pret [[Gaiss|gaisu]], [[Laiva|laivas]] ātrumu attiecībā pret [[Ūdens|ūdeni]], dažādu [[Šķidrums|šķidrumu]] un [[Gāze|gāzu]] ātrumus. Pēc Venturi caurules principa darbojas arī dažu veidu [[Manometrs|manometri]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Роберт Кришьянович Лепсис''
| dz_gads = 1896
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1940
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 21
| m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[brigādes komandieris]]
| dienesta_laiks = 1918—1938
|          valsts =  [[KSFPR]]
{{USSR}}
|         vienība =
|       komandēja =
|       struktūra = [[Viskrievijas Ārkārtas komisija|VĀK]]
[[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|AVPP]]
[[PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts|IeTK]]
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi = [[Sarkanā Karoga ordenis]]
}}
}}

sentences:
glezna "Nodokļu maksāšana"]]
'''Nodoklis''' ir obligāts ar [[likums|likumu]] noteikts [[maksājums]], kuru veic [[juridiska persona|juridiskas]] vai [[fiziska persona|fiziskas personas]], lai veidotu daļu no [[pašvaldība]]s vai [[valsts budžets|valsts budžeta]].  Nodokļi tiek iekasēti gandrīz visās mūsdienu [[valsts|valstīs]] un parasti kalpo par valsts galveno [[ienākumi|ienākumu]] avotu, ar ko lielākoties tiek segti tās sabiedriskie [[izdevumi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name = Vilhelmīnenbergas pils
| native_name = ''Schloss Wilhelminenberg''
| architect =
| structural_engineer =
| completion_date = 1908
| embedded =
| url = [https://www.austria-trend.at/en/hotels/schloss-wilhelminenberg Viesnīcas lapa]
| opened_date =
| start_date = 1903
| architectural_style = [[neoampīrs]]
| landlord =
| current_tenants =
| owner =
| client =
| ren_cost =
| cost =
| structural_system =
| building_type = pils
| address =
| altitude =
| caption = Ēkas fasāde
| image_size =
| image_alt =
| image = Schloss Wilhelminenberg Wien.jpg
| status = Viesnīca
| alternate_names =
| former_names =
| location = Otakringa, [[Vīne]]s federālā zeme, [[Austrija]]
| location_town =
| groundbreaking_date =
| map_caption =
| mark_width =
| mark =
| label_position =
| map = Vīne#Austria#Eiropa
| map_label =
| map_size =
| pushpin_relief =
| pushpin_image =
| map_alt =
| longEW = E
| location_country =
| longs = 07
| longm = 17
| longd = 16
| latNS = N
| lats = 10
| latm = 13
| latd = 48
| pushpin_map = Austrija
| references =
}}
'''Vilhelmīnenbergas pils''' ({{val|de|Schloß Wilhelminenberg}}) ir agrākā pils [[Austrija|Austrijā]], kas celta 20. gadsimta sākumā un tagad tajā ir četrzvaigžņu viesnīca, restorāns un konferenču zāle. Tā atrodas Galicinberga paugura austrumu nogāzē, Austrijas galvaspilsētas Vīnes rajona Vīnes meža rietumu daļā.

sentences:
'''10. janvāris''' ir 10. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 355 dienas (356 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Tatjana (personvārds)|Tatjana]], [[Dorisa]]

sentences:
[[Kategorija:Automašīnu detaļas]]
[[Kategorija:Riteņi]]
[[Kategorija:Gumija]]

sentences: '''30. maijs''' ir gada 150. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (151. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 215 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trauksme mežā 4
| attēls                   = Open Season Scared Silly (2016) DVD Cover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = DVD vāks
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Open Season: Scared Silly''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Deivids Feiss]]
| producents               = Džons Bušs
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Donijs Lūkass]]
* Vills Taunsends
* Melisa Stērma
* [[Trevors Devals]]
* [[Gērijs Čalks]]
* [[Ketlīna Barra]]
| mūzika                   =
* [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
* [[Dominiks Lūiss]]
| operators                =
| montāža                  = Morisa Horvica
| studija                  =
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Rainmaker Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2015|12|18|Turcija|2016|3|8|ASV}}
| ilgums                   = 85 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="CBQADavidFeiss">{{Tīmekļa atsauce|last1=Failes|first1=Ian|title=From 'Cow & Chicken' to 'Open Season': Q&A with David Feiss|url=http://www.cartoonbrew.com/interviews/cow-chicken-open-season-qa-david-feiss-144081.html|publisher=Cartoon Brew|access-date=November 1, 2016|date=November 1, 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20161101193948/http://www.cartoonbrew.com/interviews/cow-chicken-open-season-qa-david-feiss-144081.html|archive-date=November 1, 2016|dead-url=no}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Trauksme mežā 3]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trauksme mežā 4"''' ({{val|en|Open Season: Scared Silly}}) ir 2015. gada ASV animācijas filma, kuras režisors ir [[Deivids Feiss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Donijs Lūkass]], Vills Taunsends, Melisa Stērma, [[Trevors Devals]], [[Gērijs Čalks]] un [[Ketlīna Barra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|12|18||bez}} Turcijā, un {{dat|2016|3|8||bez}} ASV. Šī ir "[[Trauksme mežā (filmu sērija)|Trauksme mežā]]" filmu sērijas ceturtā daļa.

sentences: '''Reliģiskais terorisms''' ir vardarbības veids, ko ietekmē [[Reliģija|reliģiskie]] uzskati vai identitāte, un ko izmanto, lai sasniegtu noteiktus reliģiskos mērķus.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Normens Pričards
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Norman Pritchard''
 |              attēls = Pritchard 1900.jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Normens Gilberts Pričards
 |              dz_dat = {{dat|1875|06|23}}
 |             dz_viet = [[Kalkuta]], [[Britu Indija]]
 |             mir_dat = {{dat|1929|10|30}}
 |            mir_viet = [[Losandželosa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|IND}} [[Indija]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 2 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|Indija|britu}} [[Indija]] }} (IND)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešiem|200 metri]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 m barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''Microsoft Project''
| logo = Microsoft Project (2019–present).svg
| screenshot =
| caption =
| developer = ''[[Microsoft]]''
| released = 1984
| latest release version <!-- List platforms that are still being officially developed by Microsoft --> =
| programming language =
| operating system =
| size =
| language =
| genre = projekta vadības programma
| license = piederoša programmatūra
| website = {{URL|http://www.microsoft.com/en-us/microsoft-365/project/project-management-software}}
| logo_size = 120
| name =
| platform = ''[[Microsoft Windows]]''
}}'''''Microsoft Project''''' (saīsinājumā ''MS Project'') ir [[projektu vadība]]s programma, kuru ir izstrādājusi ''[[Microsoft]]''.
''Microsoft Project'' ir radīta, lai palīdzētu projekta vadītājam plānu izstrādāšanā, izkārtotu resursus pa uzdevumiem, izsekotu progresu un izdarītu darbu analīzi. ''Microsoft Project'' rada [[kritiskais ceļš|kritiskā ceļa]] sarakstus. Saraksti var būt sastādīti, ievērojot izmantojamos resursus. Uzdevumu secīgums ir attēlojams [[Ganta diagramma|Ganta diagrammā]].

sentences: '''Analītiskā filozofija''' ir [[Filozofija|filozofijas]] virziens un tradīcija, kas izmanto analīzi. Tā ir īpaši populāra [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]], radusies ap 20. gadsimta miju [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]]. Analītiskā filozofija bieži tiek pretstatīta [[Kontinentālā filozofija|kontinentālajai filozofijai]], kas radīta kā vispārējs apzīmējums citām [[Eiropa|Eiropā]] izplatītām metodēm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox organization
| name                = ''Catalogue of Life''
| logo                = Logo for Catalogue of Life.png
| logo_size           =
| image               =
| caption             =
| abbreviation        = CoL
| founder             = ''Species 2000,
 Integrated Taxonomic Information System''<ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2017/info/about CoL. About the Catalogue of Life]</ref>
| founding_location   = [[Apvienotā Karaliste]]
| dissolved           =
| merger              =
| type                = Bioloģisko datu katalogs,
 starptautiska organizācija
| status              = darbojas
| location_city       = [[Leidene]]
| location_country    = [[Nīderlande]]
| language            = [[angļu valoda|angļu]]
| owner               =
| sec_gen             =
| leader_title        = Direktoru padomes vadītājs
| leader_name         = Peters Shalks
| main_organ          =
| parent_organization =
| website             = {{URL|catalogueoflife.org/}}
| remarks             =
| formerly            =
| footnotes           =
| bodystyle           =
}}

sentences: '''Defises karš''' jeb '''Domuzīmes karš''' ({{Val-cs|Pomlčková válka}}; {{Val-sk|Pomlčková vojna}}) bija [[Čehi|čehu]] un [[Slovāki|slovāku]] strīds par to, kā saukt [[Čehoslovākija|Čehoslovākiju]] pēc [[Samta revolūcija|komunistu valdības krišanas]] 1989. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|zīdītāju kārtu|dažādiem dzīvniekiem, kas ikdienā pārtiek no dzīvnieku izcelsmes barības|gaļēdāji}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =Carnivora.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Feliformia|Kaķveidīgo apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Caniformia|Suņveidīgo apakškārta}}
| kategorijas =nē
| binomial = Carnivora <small>([[Bowdich]], 1821)</small>
}}

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Dobeles Vissvētākās Trīsvienības Romas katoļu baznīca (2008)
| source         = https://www.panoramio.com/photo/11101904
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Terencijs
|     vārds_orig    = P. TERENTIVS AFER
|         attēls    = Terence cropped.png
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = [[195 p.m.ē.|195]]. vai [[185 p.m.ē.|185]].
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Ziemeļāfrika]]<br />({{TUN}})
|      m_dat_alt    = [[159 p.m.ē.]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = jūrā?
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[agrīnā romiešu literatūra]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = ''[[Fabula palliata]]''
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Īrijas Nacionālā galerija
| native_name         = ''Gailearaí Náisiúnta na hÉireann<br/>National Gallery of Ireland''
| image               = National_Gallery_of_Ireland,_Nov_2017.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| alt                 =
| map_type            = Īrija#Eiropa
| map_label = Īrijas Nacionālā galerija
| latd  = 53.340914 | latNS  = N
| longd = 6.252554 | longEW = W
| former_name         =
| established         = 1854. gads
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| type                = [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             = [[Džons Edvards Pidžo]] (John Edward Pigot)
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|https://www.nationalgallery.ie/}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Korean language|Korejiešu valoda}}

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu Puertoriko|Sanhuana (nozīmju atdalīšana)|Sanhuana}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanhuana
 | official_name            = ''San Juan''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = San Juan, Puerto Rico (2529298606).jpg
 | image_flag               = Flag san juan pr.svg
 | image_shield             = Coat of arms san juan pr.svg
 | shield_size              = 65
 | pushpin_map              = Puertoriko#Karību jūra#Ziemeļamerika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
| latd  = 18 |latm  = 24 |lats  = |latNS  = N
| longd = 66 |longm = 04 |longs = |longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1         = Asociētā valsts
 | subdivision_name1        = '''{{karogs|Puertoriko}}'''
 | named_for                = [[Jānis Kristītājs]]
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Migels Romero Lugo
 | area_total_km2           = 199
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 123.8
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 75.4
 | elevation_m              = 8
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 342259
 | population_as_of         = 2020
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         = 2148346
 | population_metro         = 2350126
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = AST
 | utc_offset               = -4
 | postal_code_type         = ZIP indeksi
 | postal_code              = 00901, 00907, 00909, 00911-00913, 00915, 00917, 00918, 00920, 00921, 00923-00927
 | area_code                = 787, 939
 | website                  = [http://www.sanjuan.pr/ www.sanjuan.pr]
 | footnotes                =
}}
'''Sanhuana''' ({{val|es|San Juan}}) ir [[Puertoriko]] [[galvaspilsēta]] un pašvaldība. Saskaņā ar 2000. gada ASV Tautas skaitīšanas datiem Sanhuanā dzīvo 420 326 iedzīvotāju. Pilsētu dibināja spāņu kolonizatori 1521. gadā. Puertoriko galvaspilsēta ir otra vecākā eiropiešu dibinātā pilsēta [[Amerika|Amerikā]] aiz [[Dominikāna]]s galvaspilsētas [[Santodomingo]].<ref name="SJCOPRI">{{Tīmekļa atsauce|author=Magaly Rivera|title=San Juan Capital City|url=http://welcome.topuertorico.org/city/sanjuan.shtml|publisher=Welcome to Puerto Rico|accessdate=2007-05-02}}</ref>

sentences:
'''Štrobinders''' var būt:
* [[Mārcis Štrobinders]] — latviešu vieglatlēts;
* [[Rolands Štrobinders]] — latviešu vieglatlēts.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Oldridžs''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šugarlendas ekspresis
| attēls                   = Attēls:Sugar Land Express poster 01.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = The Sugarland Express
| žanrs                    = [[Drāma]]
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Ričards D. Zanuks]]
* [[Deivids Brauns]]
| scenārija autors         =
* [[Hals Barvuds]]
* [[Metjū Robinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Goldija Hona]]
* [[Bens Džonsons (aktieris)|Bens Džonsons]]
* [[Viljams Atertons]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                = [[Vilmošs Žigmonds]]
| montāža                  =
* Edvards M. Ebroms
* [[Verna Fīlds]]
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1974|4|5}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}
| imdb = 0072226
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ērgļu evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Ērgļu luterāņu baznīca pirms Pirmā pasaules kara.jpg
| image_size            =
| caption               = Ērgļu luterāņu baznīca pirms Pirmā pasaules kara
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Ērgļu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.899109 | latNS  = N
| longd = 25.642814 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Madonas novads|Ērgļu pagasts|Ērgļi (Ērgļu pagasts)}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1864. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Helmholca spole''' ir ierīce viendabīga [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] radīšanai. Tā ir nosaukta vācu fiziķa [[Hermanis fon Helmholcs|Hermaņa fon Helmholca]] vārdā. Tā ir veidota no diviem [[solenoīds|solenoīdiem]], kas novietoti uz vienas ass. Šādas sistēmas centra tuvumā ir viendabīga magnētiskā lauka zona. Helmholca spoles izmanto ne tikai magnētisko lauku radīšanai, bet arī lai slāpētu ārējos magnētiskos laukus, kā [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]].

sentences: '''Kompasa roze''' jeb '''vēju roze''' ir [[kompass|kompasā]] iebūvēts disks ar skalu no 0° līdz 360°, kā arī ar atzīmētiem debespušu saīsinājumiem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lome
 | official_name            = Lomé
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Imagelomé20.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Togo#Āfrika
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Togo}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Maritima]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1897
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 99
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 280
 | population_as_of         = 2010
 | population_total         = 837437
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1570283
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = UTC
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd =6  | latm =8  | lats =16  | latNS =N
 | longd =1  | longm =12  | longs =45  | longEW =E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 10
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Lome''' ({{val|fr|Lomé}}) ir [[Togo]] [[galvaspilsēta]]. Ar 837 437 iedzīvotājiem tā ir lielākā pilsēta valstī. Tā atrodas valsts dienvidrietumu daļā pie [[Gvinejas līcis|Gvinejas līča]] un tuvu [[Gana]]s robežai. Lome ir Togo ostas un rūpniecības centrs, pilsēta galvenokārt eksportē [[kakao]], kafiju, [[kokvilna|kokvilnu]] un palmu eļļu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šreka Ziemassvētki
| attēls                   = Shrek the Halls poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shrek the Halls''
| žanrs                    = komēdija, Ziemassvētku filma, TV speciālizlaidums, animācijas filma
| režisors                 = [[Gerijs Trusdeils]]
| producents               =
* [[Dīna Šeja]]
* [[Terēze Čanga]]
* [[Ārons Vorners]]
| scenārija autors         =
* [[Šons Bišops]]
* [[Terēze Petendžila]]
* [[Bills Rilings]]
* Gerijs Trusdeils
| galvenajās lomās         =
* [[Maiks Maierss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Konrāds Vernons]]
* [[Kodijs Kamerons]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''[[NBCUniversal Television Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|11|28||bez}}
| ilgums                   = 27 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shrek-halls-1970|title=Shrek the Halls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 29, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šreka Ziemassvētki"''' ({{val|en|Shrek the Halls}}) ir 2007. gada Ziemassvētku speciālizlaidums, kura režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Gerijs Trusdeils]]. Galvenās lomas filmā ierunājuši [[Maiks Maierss]], [[Kemerone Diasa]], [[Edijs Mērfijs]], [[Antonio Banderass]], [[Konrāds Vernons]] un [[Kodijs Kamerons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|11|28||bez}}. Filma sižetiski notiek starp filmu "[[Šreks Trešais]]" un "[[Šreks: Ilgi un laimīgi|Šreks: ilgi un laimīgi]]" notikumiem.

sentences: '''Privatizācija''' jeb '''denacionalizācija''' ir process, kurā kāda [[uzņēmums|uzņēmuma]] [[īpašumtiesības]] no [[publiskais sektors|publiskā sektora]] ([[valdība]]s) tiek nodotas [[privātais sektors|privātajam sektoram]] ([[privātpersona|privātpersonām]] un [[juridiska persona|juridiskajām personām]]). Plašākā nozīmē privatizācija var nozīmēt jebkuru [[valsts]] funkciju nodošanu privātajam sektoram, tostarp ienākumu iekasēšanu vai likumsargu funkcijas.

sentences: '''Sedimentoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta mūsdienu nogulumu, piemēram, [[smilts]], [[grants]], [[māls|mālu]] un organiskas izcelsmes materiālu transportēšanos un izgulsnēšanos dažādu ģeoloģisko procesu ietekmē. Zināšanas sedimentoloģijā izmanto, lai interpretētu notikumus ģeoloģiskajā vēsturē, [[nogulumieži|nogulumiežu]] sastāvu un veidošanos. Lietišķā sedimentoloģija pēta nogulumu transportēšanās un izgulsnēšanās ietekmi uz hidrotehnisko būvju būvēšanu un ekspluatāciju.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Fasts''' var būt:

sentences:
{{Citas nozīmes|ģitāristu|Pētersons|Pētersons}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Mārtiņš Pētersons
|Attēls = Martins Petersons.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Mārtiņš Pētersons
|Dzimis = 1975. gada 11. aprīlī
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = ģitāra
|Žanrs = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]
|Nodarbošanās = ģitārists
|Gadi = 1993—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = ''[[Skyforger]]'' (1995, 2008—2011)
''[[Hell Patrol (rokgrupa)|Hell Patrol]]''
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mārsnēnu pagasts
| karte             = Mārsnēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Mārsnēni
| platība           = 69,18
| iedzīvotāji       = 764<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 764 / 69.18 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.marsneni.lv
}}
'''Mārsnēnu pagasts''' ir viena no [[Cēsu novads|Cēsu novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Liepas pagasts|Liepas pagastu]], [[Beverīnas novads|Beverīnas novada]] [[Kauguru pagasts|Kauguru]] un [[Brenguļu pagasts|Brenguļu]] pagastiem, kā arī [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] [[Blomes pagasts|Blomes]] un [[Raunas pagasts|Raunas]] pagastiem.

sentences: '''Elektrods''' (no [[elektrība|elektr(ība)]] un {{val|el|ὁδός}} (''odos'') — 'ceļš') ir elektrovadoša materiāla ierīce (tās daļa), caur kuru tiek pievadīta [[elektriskā strāva]]. Pozitīvi lādētos elektrodus sauc par [[anods|anodiem]], negatīvi — par [[katods|katodiem]].

sentences: '''Definīcija''' ({{val|la|definitio}} — ‘robeža’) ir [[jēdziens|jēdziena]] vai [[priekšmets|priekšmeta]] īss raksturojums, kurā ir iekļautas tā būtiskās pazīmes. Definīcija atbild uz jautājumu "Kas tas ir?" vai "Ko tas nozīmē?".<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 23. lpp.</ref> Lai kaut ko varētu definēt, ir nepieciešams pietiekami precīzi raksturot, jo pretējā gadījumā [[jēdziens]] vai priekšmets var tikt sajaukts ar citiem jēdzieniem vai priekšmetiem, kas atbilst nepilnīgi nodefinētajam raksturojumam. Definīcijā nevar būt arī [[pretrunas]]. Dažādu terminu definīcijas apkopo [[vārdnīca|vārdnīcās]] un [[enciklopēdija|enciklopēdijās]].

sentences:
{{papildu atsauces+}}
s teritorijā laika posmā no mūsu ēras 100. līdz 500. gadam]]
Ar '''Lielo tautu staigāšanu''' vēsturnieku vidū saprot masveida [[Cilvēku migrācija|cilvēku migrāciju]] [[Eiropa|Eiropā]], kā arī daļēji [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] aptuveni starp 300. un 700. gadu.<ref name="Ancient">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ancient.eu/Migration_Age/|title=Migration Age|work=ancient.eu|publisher=Ancient History Encyclopedia|first=Jan|last=van der Crabben|date=15 July 2010|accessdate=28 May 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190528153356/https://www.ancient.eu/Migration_Age/|archivedate={{dat|2019|05|28||bez}}}}</ref> Tas aptver vēstures laika posmu no [[Romas impērija]]s sabrukuma līdz agrīno [[viduslaiki|viduslaiku]] sākumam.<ref name="Ancient"/>

sentences:
[[File:Taiwan_Strait.png|thumb|250px|Piemērs Veida-Džailsa sistēmas izmantošanai [[Ķīnas Republika|Taivānā]] un [[piņjiņs|piņjiņa]] izmantošanai [[Kontinentālā Ķīna|kontinentālajā Ķīnā]].]]
'''Veida—Džailsa sistēma''' ir [[Mandarīnu valoda|ķīniešu valodas]] transkripcijas sistēma, kas tika ņemta par pamatu ķīniešu vārdu pierakstam līdz 20. gadsimta vidum un dažkārt tiek lietota vēl mūsdienās. Veida—Džailsa sistēmu 1859. gadā izveidoja Tomass Frānsiss Veids (''Thomas Francis Wade''). 1892. gadā Herberts Alens Džailss (''Herbert Allen Giles'') publicēja ķīniešu-angļu vārdnīcu, kurā izmantoja T. F. Veida transkripciju ar nelieliem labojumiem. Līdz pat 20. gadsimta vidum tā bija vienīgā ķīniešu valodas transkripcija visās anglofonajās zemēs. Tagad to nomainījusi ''[[piņjiņs|piņjiņa]]'' sistēma, bet [[Ķīnas Republika|Taivānā]] - arī uzvārdu un personvārdu pierakstos.{{sfn|Jeļena Staburova|2019|с=5}}

sentences: '''OGLE2-TR-L9b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE2-TR-L9]], kas atrodas 1901 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0413 AU un [[gads]] uz tās ilgst tikai 2,485534 dienas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE2-TR-L9b, tad uz tās būtu 1914 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences: '''Neminerāls''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] samērā reti lietots termins, kas apzīmē dabā atrodamu vielu, kā īpašības neļauj to pieskaitīt [[minerāls|minerāliem]] (tai skaitā arī [[iezis|iežiem]], kas sastāv no minerāliem) un [[mineraloīds|mineraloīdiem]]. Termins apvieno daudzus savstarpēji krasi atšķirīgus materiālus, ko vieno tas, ka tiem nepiemīt kaut viena no šādām minerālu īpašībām: ciets [[viela|agregātstāvoklis]], ar [[kristāliskā struktūra|kristālisku struktūru]], neorganisks, homogēns.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Somali Wild Ass.JPG
| att_nosaukums =[[Somālijas savvaļas ēzelis]] (''Equus africanus somalicus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| binomial =Equus africanus ([[von Heuglin]]& [[Fitzinger]], 1866)
| izplatība =

Pēdējā savvaļas ēzeļa - [[Somālijas savvaļas ēzelis|Somālijas savvaļas ēzeļa]] izplatības areāls
| iedalījums=
* †[[Atlasa savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus atlanticus'')
* [[Mājas ēzelis]] (''Equus africanus asinus'')
* †[[Nūbijas savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus africanus'')
* [[Somālijas savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus somalicus'')
}}
'''Āfrikas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu apakšģints]] (''Asinus'') viena no [[suga|sugām]]. [[zinātnieks|Zinātnieki]] uzskata, ka no Āfrikas savvaļas ēzeļa ir cēlies [[mājas ēzelis]] (''Equus asinus''). Kopumā Āfrikas savvaļas ēzelim ir 3 - 4 pasugas, atkarībā no tā, vai mājas ēzeli sistematizē kā sugu vai pasugu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vārānasī
 | native_name              = वाराणसी
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Varanasi, India, Varanasi skyline in the evening.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Indija#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Utarpradēša]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Vārānasī apgabals]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 163.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1201815
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1435113
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Indijas standarta laiks|IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 25 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 82 | longm = 57 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 221456
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 76
 | website                  = {{url|http://www.nnvns.org/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marka Pīsa pieredze
| attēls                   = Marc pease experience.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Marc Pease Experience''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Tods Luiso]]
| producents               =
* [[Maikls Londons]]
* [[Bruna Papandreja]]
* [[Deivids Rubins]]
| scenārija autors         =
* [[Džeikobs Koskovs]]
* Tods Luiso
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Ebons Moss-Bahrahs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|8|21||bez}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marc-pease-experience-2009|title=The Marc Pease Experience|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|390,584}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marcpeaseexperience.htm|title=The Marc Pease Experience (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marka Pīsa pieredze"''' ({{val|en|The Marc Pease Experience}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Tods Luiso]]. Galvenās lomas atveido [[Džeisons Švarcmans]], [[Bens Stillers]], [[Anna Kendrika]] un [[Ebons Moss-Bahrahs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|21||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
[[File:Wikimedia error 404.png|thumb|250px|''Wikimedia'' izvadītais ''404 Not Found'' kļūdas paziņojums]]
'''404.''' vai '''''Not Found''''' kļūdas paziņojums ir standarta [[HTTP]] atbildes kods, kas tiek izvadīts, ja klientam izdevās sazināties ar [[serveris|serveri]], taču serveris nevarēja atrast pieprasīto lapu.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Bengts Oke Lundvalls''' ({{val|da|Bengt-Åke Lundvall}}; dzimis [[1941]]) — biznesa studiju programmas profesors [[Olborgas universitāte|Olborgas Universitātē]] ([[Dānija|Dānijā]]) un Sociālo zinātņu studiju Programmā [[Parīze|Parīzē]] ([[Francija|Francijā]]) savus pētījumus veic par [[inovācija|inovāciju]] kā sociālu fenomenu, īpašu nozīmi pievēršot [[nacionālā inovācijas sistēma|nacionālās inovācijas sistēmas]] jautājumiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Catabrosa aquatica panicle (5).jpg
| att_nosaukums = [[Ūdens avotene]] (''Catabrosa aquatica'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Catabrosa
| ģints_lv = Avotenes
| binomial = Catabrosa
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| autors =
}}'''Avotenes''' ({{val|la|Catabrosa}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], savvaļā tā sastopama [[Eirāzija|Eirāzijas]] mērenajā klimata joslā, Amerikā un dažās vietās Āfrikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://legacy.tropicos.org/Name/40002554|title=Tropicos|website=www.tropicos.org|access-date=2023-01-08}}</ref><ref>Soreng, R. J. & L. Fish. 2011. ''Catabrosa'' versus ''Colpodium'' (Poaceae: Poeae) in southern Africa, with a key to these genera and their species in Africa. Kew Bulletin 66(1): 1–10</ref><ref>Nicora, E. G. & Z. R. Agrasar. 1981. ''Catabrosa'' P. Beauv. y ''Phippsia'' R. Brown (Gramineae) en America del Sur. Darwiniana 23(1): 179–188</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=105839|title=Catabrosa in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-01-08}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.kew.org/data/grasses-db/www/gen00105.htm|title=RBG Kew: GrassBase - Catabrosa Description|website=www.kew.org|access-date=2023-01-08}}</ref>

sentences: '''25. maijs''' ir gada 145. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (146. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 220 dienas.

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ķelnes katedrāle
| image                 = Kölner Dom 2013-06-06-01.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Ķelnes katedrāle 2013. gadā
| label                 =
| map_type              =
| map_size              =
| position              =
| latd  = 50 | latm  = 56 | lats  = 28.68 | latNS  = N
| longd = 6 | longm = 57 | longs = 28.8 | longEW = E
| location              = {{vieta|Vācija|Ķelne}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1248
| year_completed        = 1880
| length                =
| width                 =
| spire_height          = 157,4 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Ķelnes katedrāle''' jeb '''Ķelnes doms''' ({{val|de|Kölner Dom}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Ķelne|Ķelnē]], [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{atveidošana|infokastē}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gilads Cukermans
|     vārds_orig = Ghil'ad Zuckermann
|         attēls = zuckermann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Gilads Cukermans 2011. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Telaviva]], [[Izraēla]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =  [[Izraēla]], [[Itālija]], [[GBR]], [[Austrālija]], [[Ķīna]], [[Singapūra]], [[Japāna]], [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Slovākija]]
|      pilsonība = [[Izraēla]], [[Itālija]], [[Austrālija]], [[GBR]]
|        tautība =
|   darba_vietas = [[Adelaida|Adelaidas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Churchill College Cambridge]], [[Shanghai Jiao Tong University]], [[Weizmann Institute of Science]], [[The University of Queensland]], [[National University of Singapore]], [[Teksasas Universitāte Ostinā]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]] ([[St Hugh's koledža]]), [[Kembridžas Universitāte]] ([[Churchill koledža]]), [[Telavivas Universitāte]], [[Apvienotās pasaules koledžas|United World College of the Adriatic]]
|        zinātne = [[lingvistika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Ivrits]], [[:en:Phono-semantic matching|Phono-semantic matching]], Revivalistics
|    apbalvojumi =
}}

sentences:
)]]
'''Līnija''' ir sakarīga [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], ko [[plakne]]s gadījumā var uzdot ar [[Vienādojums|vienādojumiem]] ''x'' = ''x''(''t''), ''y'' = ''y''(''t''), kur ''t'' pieder kādam intervālam, bet ''x''(''t'') un ''y''(''t'') ir nepārtrauktas funkcijas. Līdzīgi līnijas var uzdot arī telpā. Taisne ir līnija, kas ir viens no [[ģeometrija]]s pamatjēdzieniem. Līnijas var būt dažādas — taisnas, liektas vai lauztas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Nikolajs Malta
|     vārds_orig =
|         attēls = Nikolajs Malta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Krustpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad [[Jēkabpils]], {{LAT}})
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Štolcenava (tagad [[Lejassaksija]]s zeme {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]]
|     alma_mater =[[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšdelma kauls |
  Latin        = Humerus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray207.png |
  Caption      = Augšdelma kauls no priekšpuses|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Augšdelma kauls''' jeb '''pleca kauls''' ({{val-la|humerus}}) ir [[roka|augšējās brīvās ekstremitātes]] [[kauls]]; tas ir pāra, garais cauruļveida [[kauls]]. Tas savieno [[lāpstiņa|lāpstiņu]] ar [[elkoņa kauls|elkoņa kaulu]] un tam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals (tuvāk ķermenim)
* Kaula ķermenis
* Distālais gals (tālāk no ķermeņa)

sentences: '''Atakamas Lielā milimetru ierinda'''<ref>[http://letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=milimetru%20ierinda&id=932357&g=1 Letonika.lv ieraksts]</ref> (''Atacama Large Millimeter/submillimeter Array'', ALMA) ir starptautisks astronomisks projekts — milimetru un submilimetru diapazona [[radioteleskops|radioteleskopi]], kas apvienoti vienotā [[radiointerferometrs|radiointerferometrā]]. ALMA atrodas [[Atakamas tuksnesis|Atakamas tuksnesī]] [[Čīle]]s ziemeļos. Tā kā atrašanās sausos apstākļos lielā augstumā ir absolūti nepieciešama darbībai milimetru viļņu diapazonā, teleskopu ierinda ir izveidota uz Čahnantora plato 5000 metru augstumā virs jūras līmeņa netālu no Jano de Čahnantoras observatorijas (''Llano de Chajnantor Observatory'') un APEX (''Atacama Pathfinder Experiment'') teleskopa. Ir cerība, ka ALMA, kura sastāv no 66 radioteleskopiem 12 m (39 pēdu) un 7 m (23 pēdu) diametrā, kas uztver milimetru un submilimetru viļņu garumā, sniegs ieskatu [[zvaigzne|zvaigžņu]] izcelsmē agrīnajā [[Visums|Visumā]], kā arī detalizētus vietējo zvaigžņu un planētu formācijas attēlus.

sentences:
imperatora statuss atbilst monarha statusam]]
'''Imperators''' ({{val|la|imperator}} — 'pavēlnieks'), sieviešu dzimtē '''imperatore''', ir [[impērija|impērijā]] valdoša [[monarhs|monarha]] tituls. Imperatora laulātā draudzene ir '''imperatrise'''. Vēsturiski ar šo vārdu [[Senā Roma|Senajā Romā]] apzīmēja ikvienu ar piešķirtu augstāko militāro, tiesu vai administratīvo varu. Kopš [[Oktaviāns|Oktaviāna]] šis statuss tika attiecināts tikai uz impērijas monarhu. Vēlāk attiecināja arī uz citām Eiropas impērijām, kā arī, ērtības labad, uz impēriju valdniekiem ārpus Eiropas.

sentences: '''Valsts''' ({{val|la|regnum}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Tā ir otra augstākā taksonomiskā vienība uzreiz aiz [[impērija (bioloģija)|impērijas]]. Agrāk valsts bija augstākā organismu klasifikācijas iedalījuma vienība. Valstu sīkāks iedalījums ir [[tips (zooloģija)|tipi]] ([[zooloģija|zooloģijā]]) un [[nodalījums (botānika)|nodalījumi]] ([[botānika|botānikā]]).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
[[File:Freie Rolle 020306.JPG|thumb|Velorullis]]
'''Velorullis''' ir [[Velotrenažieris|velotrenažiera]] veids, kas ļauj braukt ar velosipēdu iekštelpās, nepārvietojoties uz priekšu. Tomēr, atšķirībā no citiem velotrenažieru veidiem, velorullis nestiprinās pie velosipēda rāmja un braucējam treniņa laikā ir sevi uz tā jābalansē. Velorullis parasti sastāv no trijiem [[cilindrs|cilindriem]] jeb "ruļļiem" (divi aizmugurējam ratam, viens priekšējam), pa kuriem tiek braukts ar velosipēdu. Siksna savieno vienu no aizmugurējiem ruļļiem ar priekšējo, tādā veidā minot pedāļus, tiek griezts arī priekšējais rats.  Ruļļu izvietojuma attālumu parasti var mainīt, lai tas atbilstu velosipēda riteņu bāzei. Priekšējais rullis tipiski tiek noregulēts nedaudz uz priekšu no priekšējā rata rumbas.

sentences: '''Pensionēšanās vecums''' attiecināms uz valstīm, kurās sociālās apdrošināšanas [[pensija]]s saņemšana ir noteikta likumā. Piemēram, [[Pensiju sistēma Latvijā|pensiju sistēmu Latvijā]] regulē likums "Par valsts pensijām".

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| nosaukums = Tramvaju satiksme Vīnē
| fona krāsa = #C80404
| logo =
| valsts = {{flag|Austrija}}
| pilsēta = [[Vīne]]
| atklāts = {{dat|1865}}
| izmaksas =
| kopējais garums = 432.3 km
| līniju skaits = 30
| staciju skaits =
| pieturu skaits = 1071
| transporta vienīb = 525 (01.06.2012)
| pasažieri dienā =
| pasažieri gadā = 293 000 000 (2013)
| mājas lapa = {{URL|https://www.wienerlinien.at/}}
}}
'''Vīnes tramvajs''' ir viena no svarīgākajām transporta sistēmām [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. To uztur ''[[Wiener Linien]]'' un tā tika atvērta 1865. gadā.

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name =
|Article =[[Sēlija]]s
|Image = Sēlijas karogs.svg
|Use =
|Symbol =
|Proportion = 2:1:2
|Adoption = {{dat|2024|1|10}}
|Design =
|Type =
}}

sentences: Šis ir '''pasaules laikapstākļu rekordu uzskaitījums'''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zalca
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Salza
| attēls            = Salza01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zalca pie Palfavas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Pie Traizenberga [[Lejasaustrija|Lejasaustrijā]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ensa]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=15 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=26 | sāk_gar_s=50 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=14 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=43 | iet_gar_s=38 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 88
| iztekas_augstums  = 1139
| ietekas_augstums  = 449
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 868,3
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|article:DIVL1562|page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

sentences: '''Misticisms''' ir ticība tiešai, intuitīvai saskarsmei ar dievišķo vai pārdabisko un prakse attīstīt un piedzīvot šos [[apziņa]]s stāvokļus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ortofosforskābes struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Ortofosforskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksofosfāts(V)
|           CAS numurs = 7664-38-2
|      ķīmiskā formula = H3PO4
|              molmasa = 98
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 548 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Ortofosforskābe''' (H3PO4) pieder pie [[fosfors|fosfora]](V) savienojumiem - [[fosforskābes|fosforskābēm]] un ir vispazīstamākā no tām. Bieži to sauc vienkārši par '''fosforskābi'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Zagreb Zoo small-clawed otter 01.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Amblonyx
|      ģints_lv = Īsnagu ūdri
|       ģints_r = Āzijas īsnagu ūdrs
|          suga = Amblonyx cinereus
|       suga_lv = Āzijas īsnagu ūdrs
|      binomial = Amblonyx cinereus <small>([[Illiger]], 1815)</small>
|      sinonīmi =
* ''Aonyx cinerea''
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Āzijas īsnagu ūdrs''' (''Amblonyx cinereus'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji [[ūdens|ūdenī]] dzīvojošs [[plēsējs]], kas ir vienīgā suga '''īsnagu ūdru ģintī''' (''Amblonyx'').

sentences: '''Ženēvas Bībele''' ir viens no vēsturiski nozīmīgākajiem [[Bībele|Bībeles]] tulkojumiem [[Angļu valoda|angļu]] valodā, kas par 51 gadu apsteidzis [[Karaļa Džeimsa Bībele|karaļa Džeimsa versiju]]. Tā bija galvenā Bībele 16. gadsimta angļu [[Protestantisms|protestantisma]] vidū, un to izmantoja [[Viljams Šekspīrs]], [[Olivers Kromvels]], [[Džons Nokss]], [[Džons Donns]] un citi. Ženēvas Bībeli lietoja daudzi angļu reliģiskie disidenti un Olivera Kromvela karavīri [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā.

sentences: {{cita nozīme|vēstures periodu|albumu|Viduslaiki (albums)}}

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
| name = Alamo forts
| native_name = ''Misión San Antonio de Valero''
| image = Alamo1846.jpg
| caption = Alamo forta skice, publicēta 1846. gadā
| locmapin =
| location = {{vieta|ASV|Teksasas štats|Sanantonio}}
| lat_degrees = 29
| lat_minutes = 25
| lat_seconds = 33
| lat_direction = N
| long_degrees = 98
| long_minutes = 29
| long_seconds = 10
| long_direction = W
| area = 2,0 ha
| built = 1718
| architect =
| architecture =
| governing_body =
| owner = Texas General Land Office
|embedded = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Valero Misija (Alamo)
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2015 <small>(39. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof = Sanantonio misijas
|      designation1_number = https://whc.unesco.org/en/list/1466 1466-005
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Alamo forts''' ({{val|es|Misión de Álamo}}), ko angliski parasti sauc vienkārši par '''Alamo''', sākotnēji bija pazīstams kā '''Sanantonio misija''' ({{val|es|Misión San Antonio de Valero}}), ir vēsturisks [[Katoļi|katoļu]] misijas un cietokšņa komplekss, ko 18. gadsimtā dibināja [[misionāri]] tagadējā [[Sanantonio]] apgabalā, [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. Tā bija vieta, kur 1836. gadā notika [[Alamo kauja]], kur gāja bojā leģendāri amerikāņu tautas varoņi [[Džeimss Bovijs]] un [[Deivijs Krokets]].<ref>[https://www.thealamo.org/visit/whats-at-the-alamo/statues-of-heroes The Alamo. Statues of Heroes]</ref> Mūsdienās tas ir muzejs ''Alamo Plaza'' vēsturiskajā rajonā un ir daļa no Sanantonio misijas pasaules mantojuma vietas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Sus scrofa scrofa.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Artiodactyla
|    kārta_lv = Pārnadži
|      dzimta = Suidae
|   dzimta_lv = Cūku dzimta
|       ģints = Sus
|    ģints_lv = Cūkas
|        suga = Sus scrofa
|     suga_lv = Meža cūka
|  pasuga=Sus scrofa domestica
|pasuga_lv=Mājas cūka
|    binomial = Sus scrofa domestica <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Sputnik''
| logo_attēls          = Sputnik logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = ziņu aģentūra
| valsts               = {{flaga|Krievija}} [[Maskava]], [[Krievija]]
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2014|11|10}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairāk par 30
| komerciāla           =
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://sputniknews.com/}}
}}
'''''Sputnik''''' (no {{val|ru|спутник}} — 'pavadonis'; agrāk '''''Golos Rossii''''' un '''''RIA Novosti''''') ir ziņu aģentūra, ko izveidojusi [[Krievijas Federācijas valdība]]i piederošā aģentūra ''[[Rossiya Segodnya]]''.<ref name="Al Jazeera America">{{tīmekļa atsauce |url=http://america.aljazeera.com/articles/2013/12/9/putin-dissolves-rianovostinewsagency.html |title=Putin dissolves RIA Novosti news agency |last1=Pizzi |first1=Michael |date=9 December 2013 |publisher=[[Al Jazeera America]] }}</ref> Tās galvenā mītne atrodas [[Maskava|Maskavā]], ar filiālēm [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Kaira|Kairā]], [[Pekina|Pekinā]], [[Parīze|Parīzē]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Londona|Londonā]] un [[Edinburga|Edinburgā]]. Portāls paredzēts ārvalstu auditorijai, un tajā tiek publicēti raksti par pasaules politiku un [[ekonomika|ekonomiku]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknews.com/docs/about/index.html|title=Sputnik International|first=|last=Sputnik|work=sputniknews.com|access-date={{dat|2019|07|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|07|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190720144948/https://sputniknews.com/docs/about/index.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html|title=Par projektu|publisher=sputnik.lv|accessdate={{dat|2019|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413090622/https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html}}</ref>

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = House crow Bangalore India.jpg
 | att_nosaukums = [[Indijas vārna]] (''Corvus splendens'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |      binomial = Corvus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Malons''' var būt:
* [[Karls Malons]] (''Karl Malone''), ASV basketbolists
* [[Mozess Malons]] (''Moses Malone''), ASV basketbolists

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: [[Image:Stack.png|right|thumb|230px|[[Steks (datu struktūra)|Stekā]] pēdējais ievietotais elements tiek apstrādāts (izņemts) kā pirmais.]]

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name = Ādolfa Alunāna memoriālais muzejs
| native_name =
| native_name_lang =
| image = Ādolfa Alunāna memoriālais muzejs.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| alt =
| map_type =
| map_alt =
| map_size =
| map_caption =
| pushpin_map =
| lat_deg = 56
| lat_min = 38
| lat_sec = 59
| lat_dir = N
| lon_deg = 23
| lon_min = 43
| lon_sec = 44
| lon_dir = E
| coordinates_type =
| coordinates_region =
| coordinates_display =
| coordinates_format =
| coordinates =
| established = 1966
| dissolved =
| location = {{vieta|Latvija|Jelgava|Filozofu iela 3|3s=Filozofu iela (Jelgava)}}
| type = Memoriālais muzejs
| collection =
| visitors =
| director =
| president =
| curator =
| owner =
| publictransit =
| car_park =
| website = {{URL|http://alunans.lv/aamm/}}
}}'''Ādolfa Alunāna memoriālais muzejs''' ir [[Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzejs|Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzeja]] filiāle. Tas atrodas ēkā, kur Latviešu teātra tēvs [[Ādolfs Alunāns]] (1848-1912) dzīvoja mūža pēdējos divus gadus.  Muzejā atrodas viņa radošais mantojums un viņa ģimenes sadzīves priekšmeti.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džeimss Randi
 |    vārds_orig = ''James Randi''
 |        attēls = RANDI.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1928
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 7
 |      dz_vieta = {{vieta|Kanāda|Toronto}}
 |        m_gads = 2020
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 20
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Florida|Planteišona}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = iluzionists, rakstnieks, skeptiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Deivi Orangels Penja Arteaga (precējušies 2013. gadā)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.southflorida.com/theater-and-arts/sf-jose-alvarez-amazing-randi-art-hollywood-20150326-story.html|title=Now you see them: The tricky world of the Amazing Randi and Jose Alvarez|publisher=Southflorida.com|author=Phillip Valys|date=26 March 2015|accessdate=30 March 2016|archive-date={{dat|2018|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180926193114/http://www.southflorida.com/theater-and-arts/sf-jose-alvarez-amazing-randi-art-hollywood-20150326-story.html}}</ref>
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = JamesRandiSignature.png
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Norlande''' ({{val|sv|Norrland}} — "Ziemeļu zeme") ir viena no [[Zviedrija]]s [[Zviedrijas zemes un provinces|vēsturiskajām zemēm]], kas robežojās ar [[Svēlande|Svēlandi]] dienvidos, [[Norvēģija|Norvēģiju]] rietumos un ziemeļos, ar [[Somija|Somiju]] ziemeļaustrumos. Norlande aizņem 59% no Zviedrijas teritorijas, bet tajā dzīvo tikai 12,8% Zviedrijas iedzīvotāju.

sentences: '''Planimetrija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''planum'' — 'plakne' un [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μετρεω'' — 'mēru') ir [[Eiklīda ģeometrija]]s sadaļa, kurā tiek pētīti vienas [[plakne]]s (divdimensiju) objekti: plakanās [[Ģeometriska figūra|figūras]], [[Leņķis|leņķi]], [[Attālums|attālumi]], [[Laukums|laukumi]].

sentences:
karikatūra par godu Kongo konferencei laikrakstā ''Kladderadatsch'' (1884)]]
'''Berlīnes konference''' jeb '''Kongo konference''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Berliner Konferenz'' ''/ Kongokonferenz'') bija starptautiska konference, kas sanāca 1884. gada 15. novembrī [[Berlīne|Berlīnē]], lai apspriestu [[Āfrikas sadalīšana|Āfrikas sadalīšanu]] starp [[Eiropa|Eiropas]] lielvalstīm. Tā ilga līdz 1885. gada 26. februārim.

sentences: '''Kopējais paziņojums par Attaisnošanas mācību''' ({{val-en|Joint Declaration of the Doctrine of Justification}}, plaši pieņemts saīsinājums - JDDJ, {{val-de|Gemainsame Erklärung zur Rechtfertigungslehre}}), teoloģiskajās aprindās nereti saīsināts - Kopējais paziņojums, ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s (PLF) un [[Romas katoļu baznīca]]s (RKB) {{dat|1999|10|31}} [[Augsburga|Augsburgā]], [[Vācija|Vācijā]] noslēgts dokuments par abu pušu kopēju izpratni jautājumā par cilvēka attaisnošanas galvenajiem nosacījumiem. Dokumentu parakstīja PLF prezidents Dr. Kristiāns Krauze (Dr. ''Christian Krause'') un RKB [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] prezidents kardināls Idriss Kasadijs (''Idris cardinal Cassady'').

sentences: '''Absolūtā monarhija''' ir [[monarhija]]s paveids, kad [[Monarhs|monarham]] ([[Karalis|karalim]], valdniekam, ķēniņam) ir neierobežota vara (politiskā, reliģiskā un saimnieciskā ziņā) un kad monarhs vienpersoniski gan valda, gan pieņem lēmumus. Valsts sasniedz visaugstāko [[Centralizācija|centralizācijas]] pakāpi. No formāli juridiskā viedokļa raugoties, absolūtajā monarhijā valsts vadītājs (monarhs) koncentrē visu [[Likumdošanas vara|likumdošanas]] un [[Izpildvara|izpildvaras]] varu savas rokās, patstāvīgi nosaka [[Nodoklis|nodokļus]] un pārvalda valsts finanses.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Potamogeton pusillus — Flora Batava — Volume v13.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton pusillus|suga=Potamogeton pusillus|suga_lv=Sīkā glīvene|autors=L.|attēls2=}}'''Sīkā glīvene''' ({{val-la|Potamogeton pusillus}}) ir [[Latvija|Latvijā]] reti sastopama [[glīveņu dzimta]]s suga.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mistiskā pica
| attēls                   = Mystic pizza.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mystic Pizza''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Donalds Petrijs]]
| producents               =
* [[Marks Levinsons]]
* [[Skots Rozenfelts]]
| scenārija autors         =
* [[Eimija Holdena Džonsa]]
* [[Perijs Houzs]]
* [[Rendijs Houzs]]
* [[Alfrēds Ūrijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Annabeta Giša]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Lilī Teilore]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Ādams Storks]]
* [[Končata Ferela]]
| mūzika                   = [[Deivids MakHjū]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[The Samuel Goldwyn Company]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|11|21||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mystic-pizza-1989|title=Mystic Pizza|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mysticpizza.htm|title=Mystic Pizza (1988) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 24, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mistiskā pica"''' ({{val|en|Mystic Pizza}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Donalds Petrijs]]. Galvenās lomas atveido [[Annabeta Giša]], [[Džūlija Robertsa]], [[Lilī Teilore]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Ādams Storks]] un [[Končata Ferela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|11|21||bez}}.

sentences: '''Naids''' ir emocionāla un gribas reakcija ar spilgti negatīvu attieksmi, vai pretīgumu un riebumu pret konkrētu indivīdu vai indivīdu grupu, dzīvu būtni vai notikumu. Naids parasti ir pretstats [[mīlestība]]i. Naidu var izraisīt [[konflikts|konflikti]] vai [[dusmas]] pret kādu cilvēku.

sentences: '''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×1023 elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alofans
|attēls=Allophane-352375.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.26-10
|ķīm_formula=nav noteikta formula, tuvu Al2O3·(SiO2)1,3-2·((H2O))2,5-3
|singonija=Amorfs
|krāsa=Zila, zaļa, brūna, bezkrāsas, dzeltena, balta
|svītra=Balta
|habituss=Pumpurveida, garoziņas, stalaktītiem līdzīgi veidojumi
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=1,9
}}
'''Alofans''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''allos'' — "cits" un ''phanos'' — "šķist") — diezgan izplatīts [[mineraloīds]], savdabīga, cieta [[alumīnijs|alumīnija]]-[[silīcijs|silīcija]] želeja. Atklāts [[1816]]. gadā. Ja minerālam ir [[varš|vara]] piejaukums, to viegli sajaukt ar [[hrizokolla|hrizokollu]].

sentences: '''Dreiliņi''' jeb '''Dreilingi''' ({{val|de|von, Dreiling}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]] un muižnieku dzimta.

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums= Patria AMV
|        attēls=
|    virsraksts= somu ''Patria AMV''
|       apkalpe= 2—3 (komandieris, vadītājs, šāvējs [neobligāts]) + 8—12 pasažieri
|        garums= 7,7 m
|       platums= 2,8 m
|      augstums= 2,3 m
|          masa= 16—27 t
|        bruņas=
|     primārais= 12,7 mm ložmetējs [[NSV (ložmetējs)|NSV]] vai
105 mm lielgabals vai
divu stobru 120 mm mortīra
|   sekundārais=
|       dzinējs= dīzeļdzinējs ''DI 12 Scania'' vai ''DC 12 Scania''
| dzinēja_jauda= 405 kW, 543 ZS vai 360 kW, 480 ZS
|ātrums_uz ceļa= virs 100 km/h, pa ūdeni līdz 10 km/h
| zs_koeficents= 15,6 ZS/t
|maks. attālums= līdz 850 km
}}
'''Patria AMV''' (''Armored Modular Vehicle'') ir [[Somija|Somijā]] ražota astoņu riteņu bruņu mašīna, kuru izstrādājis uzņēmums [[Patria (uzņēmums)|Patria]].

sentences:
[[Kategorija:Mongolija]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ectāles Alpi
|attēls                 = Hintere_Schwaerze.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hintere Švarce
| map = Ötztaler_Alpen_Map.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.75 | latNS  = N
| longd = 10.916667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Vildšpice]]
|augstums               = 3 774
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Gotonia
|             vapenis =
|  dibināšanas datums = 1922
|   dibināšanas vieta = [[Rīga]]
|              krāsas = melns-gaišzils-sarkans
|              devīze = In Treue Fest
|                  cq = Ģertrūdes iela 2 Rīga (1927-1939).
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Konrad Lorenz''
| attēls =Konrad Lorenz.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Lorencs
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_gads =1989
| m_mēnesis=2
| m_diena=27
| m_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| pilsonība =
| tautība =[[austrieši|austrietis]]
| darba_vietas = [[Maksa Planka institūts]],
[[Kēnigsbergas Universitāte]],
[[Vīnes Universitāte]]
| alma_mater =[[Vīnes Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]]
| zinātne =[[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi = [[1973]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hālids Šeihs Muhameds
|     vārds_orig = خالد شيخ محمد
|         attēls = Khalid Shaikh Mohammed after capture.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Hālids Šeihs Muhameds 2003. gadā pēc apcietināšanas
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|3|1}} vai {{dzimšanas datums un vecums|1965|11|14}}<ref name=biography.com>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.biography.com/articles/Khalid-Sheikh-Mohammed-241188 |title=Khalid Sheikh Mohammed Biography - Facts, Birthday, Life Story |publisher=[[The Biography Channel]] |accessdate=2012-02-14 |archive-date=2010-08-31 |archive-url=https://web.archive.org/web/20100831082440/http://www.biography.com/articles/Khalid-Sheikh-Mohammed-241188 }}</ref>
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Pakistāna|Beludžistāna|2s=Beludžistāna (province)}}<ref name=biography.com/><ref name=NYTimesGuantanamoDocketISN10024>{{ziņu atsauce| url = http://projects.nytimes.com/guantanamo/detainees/10024-khalid-shaikh-mohammed| title = Guantanamo Docket: Khalid Shaikh Mohammed| publisher = The New York Times| date = 2008-11-03| author = [[Margot Williams]]| accessdate =| quote= Detaini is a Pakistani who was raised in Kuwait (KU) during his formative years.}}</ref> vai {{vieta|Kuveita|Kuveita|3s=Kuveita (pilsēta)}}<ref name="BBC_16_March_2007">{{ziņu atsauce |date= 16 March 2007 <!-- 09:25 GMT--> |url = http://news.bbc.co.uk/2/hi/south_asia/2811855.stm|title = Profile: Al-Qaeda 'kingpin'|publisher = BBC| accessdate = 2007-08-28}}</ref><ref name=NNDB>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.nndb.com/people/429/000027348/|title=Khalid Shaikh Mohammed|work=[[NNDB]]|accessdate=23 February 2012}}</ref><ref name=GlobalSecurity.org>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm|title=Khalid Shaikh Mohammed|work=GlobalSecurity.org|accessdate=23 February 2012|archive-date={{dat|2014|09|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140915233211/http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140915233211/http://www.globalsecurity.org/security/profiles/khalid_shaikh_mohammed.htm |date={{dat|2014|09|15||bez}} }}</ref>
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[beludžs]]
|   nodarbošanās = [[terorists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hālids Šeihs Muhameds''' ({{val|ar|خالد شيخ محمد}}, ''Khālid Shaykh Muḥammad'', dzimis {{dat|1964|3|1}} vai {{dat|1965|11|14}}) ir, iespējams, [[Kuveita|Kuveitā]] dzimis [[Pakistāna]]s [[beludži|beludžu]] izcelsmes [[terorists]], kuru uzskata par galveno [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] organizatoru. Pašlaik atrodas cietumā [[Gvantanamo līča aizturēšanas nometne|ASV karabāzē Gvantanamo]], kur tiek tiesāts par apsūdzībām terora aktu organizēšanā, tai skaitā civiliedzīvotāju masu slepkavībām. Viņš tika notverts Pakistānas pilsētā [[Rāvalpindi]] {{dat|2003|3|2||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sponge.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| apakšvalsts =Parazoa
| apakšvalsts_lv =Parazoji
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Porifera
| tips_lv =Sūkļi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Calcarea|Kaļķsūkļi}}
* {{TaksoSaite|Demospongiae|Spongīnsūkļi}}
* {{TaksoSaite|Hexactinellida|Stikla sūkļi}}
* {{TaksoSaite|Sclerospongiae|Sklerosūkļi}}
|binomial =Porifera <small>([[Robert Edmond Grant|Grant]] & [[Robert Bentley Todd|Todd]], 1836)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = "Parastie aizdomās turamie"
| oriģinālnos = ''The Usual Suspects''
| attēls = Usual suspects ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents = * Braiens Singers
* Maikls Makdonels
| scenārijs = [[Kristofers Makkvarijs]]
| aktieri = * [[Stīvens Boldvins]]
* [[Gabriels Bērns]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Kevins Polaks]]
* [[Pīts Poseltveits]]
* [[Kevins Speisijs]]
| mūzika = [[Džons Oltmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
* ''Blue Parrot''
| izplatītājs = * ''Spelling Films International''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošana = {{filmas datums|<!-- 1995|1||[[Sundance Film Festival|Sundance]]| -->1995|8|16}}
| ilgums = 106 minūtes<!--Theatrical runtime: 105:46--><ref>{{tīmekļa atsauce|title=''THE USUAL SUSPECTS'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4|work=[[PolyGram Filmed Entertainment]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=May 26, 1995|accessdate=May 30, 2014|archive-date={{dat|2016|07|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160701063538/http://www.bbfc.co.uk/releases/usual-suspects-1970-4}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="Gross">{{ziņu atsauce|title=''The Usual Suspects''|work=Box Office Mojo|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=usualsuspects.htm|accessdate=June 17, 2008}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,3 miljoni}}<ref name="Gross"/>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Parastie aizdomās turamie"''' ({{val|en|The Usual Suspects}}) ir 1995. gada ASV ''[[neo-noir]]'' detektīvtrilleris, kura režisors ir [[Braiens Singers]].

sentences:
[[1. tramvaju maršruts (Daugavpils)|1]]{{·}} [[2. tramvaju maršruts (Daugavpils)|2]]{{·}} [[3. tramvaju maršruts (Daugavpils)|3]]{{·}} [[4. tramvaju maršruts (Daugavpils)|4]] {{·}} [[5. tramvaju maršruts (Daugavpils)|5]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[bioķīmija|bioķīmiju]].

sentences:
{{infokaste+}}
{| border=1 align=right cellpadding=4 cellspacing=0 width=300 style="margin: 0.5em 0 1em 1em; background: #fff; border: 1px #aaaaaa solid; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|+<big>'''Sīlendas Hercogiste'''</big>
|-
| style="background:#fff;" align=center colspan=2 |
{| border=0 cellpadding=2 cellspacing=0
| align=center width=148 |
| align=center width=148 |
|}
|-
| align=center colspan=2 | Nacionālais sauklis : ''E mare libertas''
([[latīņu valoda|latīniski]]: No jūras brīvība)
|-
| align=center colspan=2 |
|-
| [[Valsts valoda]]
| [[Angļu valoda|Angļu]]
|- valign=top
| [[Monrahs|Monarhi]]
| [[Princis]] un [[Princese]]
[[Rojs Beitss]] un [[Džoana Beitsa]]
|-
| [[Premjerministrs|Valdības vadītājs]]
| Princis-[[Reģents]] [[Maikls Beitss]]
|-
| Platība

| 550 [[kvadrātmetrs|m²]]

|- valign=top
| Iedzīvotāju skaits
| 1 (Maikls Beitss; 2002)
|- valign=top
| Neatkarība
 — deklarēta
 — atzīta
|
 1967.gada 2.septembrī
 -
|-
| Valūta
| Sīlendas dolārs, piesaistīts [[ASV dolārs|ASV dolāram]]
|-
| [[Laika josla]]
| [[Coordinated Universal Time|UTC]]+0
|}
'''Sīlendas Hercogiste''' ir pašpasludināta mikrovalstiņa, kuras neatkarību nav atzinusi neviena no [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] dalībvalstīm, turklāt [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s tiesas lēmušas, ka tā vienmēr būs [[Lielbritānija]]s jurisdikcijā, jo valsts atrodas vienā no Lielbritānijas jūras fortiem.

sentences: '''Sukulenti''' ir [[augi]], kuru atsevišķas daļas ir biezākas un tuklākas nekā parastiem augiem, kas ļauj tiem pielāgoties ilgstoši sausiem apstākļiem un smilšainai [[augsne]]i. Sukulenti parasti vajadzīgo [[ūdens]] daudzumu uzkrāj stublājos vai lapās, bet dažkārt arī saknēs. Sukulenti savas neparastās uzbūves dēļ ir populāri [[krāšņumaugi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        binomial = Allium ampeloprasum'' var. ''porrum
|          attēls = Leeks.JPG
|      att_izmērs = 200px
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. ampeloprasum
|         suga_lv = Savvaļas puravi
|          pasuga = A. ampeloprasum'' var. ''porrum
|       pasuga_lv = Puravi
| izcelsmes_vieta =
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =6ab.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Eucharitina eucharis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Rhynchonellida
| kārta_lv =Rinhonelīdi
| dzimta =Uncinulidae
| kategorijas =nē
}}
'''Eucharitina''' ir izmirušu [[Pleckāji|pleckāju]] ģints no [[Rinhonelīdu kārta]]s. Ģints tika izdalīta [[1955. gads|1955. gadā]] pēc ''Terebratula eucharis'' sugas no [[Čehija]]s. Čaulas ventrālais (vēdera) vāciņš ieliekts, bet dorsālais (muguras) vāciņš stipri izliekts. Ribas pie priekšējās malas ar garenisku vagojumu. [[Atslēgas izaugums (pleckāji)|Atslēgas izaugums]] sašķelts trīs daļās un savienots ar [[atslēgas plātne|atslēgas plātni]] vienā plātnē. Ģintī ir 3 sugas. Dzīvoja [[Apakšdevons|apakšdevonā]] un bija izplatīti [[Čehija|Čehijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Francija|Francijā]], [[Itālija|Itālijā]], [[Maroka|Marokā]], kā arī, iespējams, [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Dzērves purvs
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo =
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =57.866236  |  latNS = N
 | longd =24.871129  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Limbažu novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=488}}
 |     established = 1987
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
[[Kategorija:JAXA]]
[[Kategorija:Kravas kosmosa kuģi]]
[[Kategorija:Starptautiskā kosmiskā stacija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavība
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|320,000}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 85 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1956|5|19|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists]]''
| studija = * ''[[Harris-Kubrick Pictures Corporation]]''
| operators = [[Lisjēns Balārds]]
| oriģinālnos = ''The Killing''
| mūzika = [[Džeralds Frīds]]
| aktieri = * [[Stērlings Heidens]]
* [[Kolīna Greja]]
* [[Vinss Edvardss]]
| scenārijs = Stenlijs Kubriks
| producents = [[Džeimss Heriss]]
| režisors = [[Stenlijs Kubriks]]
| žanrs = film noir
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheKillingPosterKubrick.jpg
| imdb =
}}'''"Slepkavība"''' ({{Val|en|The Killing}}) ir 1956. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'', kura režisors un scenārija autors ir [[Stenlijs Kubriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stērlings Heidens]], [[Kolīna Greja]] un [[Vinss Edvardss]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Mombačo
| Nosaukums2       = {{ubl|''Mombacho''}}
| Photo            = Mombacho_far.jpg
| Paraksts         = Mombačo
| Augstums         = 1344
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.826111 |latNS=N
| longd=85.9675 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 1570. gadā
}}
'''Mombačo''' ({{val|es|Mombacho}}) ir [[stratovulkāns]] [[Nikaragva]]s rietumos, uz rietumiem no [[Nikaragvas ezers|Nikaragvas ezera]], pie [[Granada (Nikaragva)|Granadas]] pilsētas. Pēdējais vulkana izvirdums noticis 1570. gadā. Ap vulkānu uzveidots [[Mombačo vulkāna nacionālais parks]] (''Parque nacional Volcán Mombacho'').

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Istalsnas Svētā Staņislava Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10654135
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
[[Kategorija:Jūrmala]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Jūrmalā]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Jūrmala]]

sentences:
{{Cita nozīme|vienu no ražošanas faktoriem|[[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] grāmatu sēriju|Kapitāls (grāmata)}}
'''Kapitāls''' [[ekonomika]]s teorijā ir viens no trim galvenajiem [[ražošanas faktori]]em. Pārējie divi ir [[zeme]] (plašā nozīmē ar to saprot arī [[izrakteņi|dabīgos izrakteņus]] un citus dabas resursus) un [[strādāšana|darbs]] ([[darbaspēks]]).<ref>Paul A. Samuelson and William D. Nordhaus (2004) Economics, 18th ed.,{{ISBN|978-0-07-287205-7}}</ref>
== Raksturojums ==
Ekonomiskajā praksē ([[uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbībā]]) ar kapitālu (fizisko kapitālu) saprot [[ražošana]]i vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšanai nepieciešamos [[resurss|resursus]] (fiksētais kapitāls) un [[grāmatvedība|apgrozāmo līdzekļu]] (apgrozāmais kapitāls) kopumu.

sentences:
raudzēšanas tvertne]]
'''Rūgšana''' ir [[bioķīmija|bioķīmisku]] reakciju virkne, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] [[Vielmaiņa|katabolisma]] sākuma posms, kurā, [[glikoze]]s [[Molekula|molekulai]] oksidējoties, veidojas divas [[pirovīnogskābe]]s molekulas. Tā notiek dažādu [[ferments|fermentu]] ietekmē, tādēļ šo procesu sauc arī par '''fermentēšanos''', savukārt mērķtiecīgu rūgšanas izsaukšanu un tās norisei labvēlīgu apstākļu nodrošināšanu sauc par '''raudzēšanu'''. Rūgšanas [[oksidēšanās-reducēšanās reakcijas]] ir saistītas ar enerģijas uzkrāšanos [[adenozīntrifosforskābe]]s (ATF) molekulās, un tas ir viens no vienkāršākajiem veidiem, kā [[organisms|organismi]] iegūst [[enerģija|enerģiju]]. Rūgšanas reakcijas norisinās daudzos aerobos, gan anaerobos mikroorganismos — [[raugs|raugu]], kā arī daudzu baktēriju šūnās. Tās galaprodukti ir atkarīgi no mikroorganismiem, iesaistītajiem fermentiem, kā arī norises apstākļiem. Izdala [[spirta rūgšana|spirta]], [[pienskābā rūgšana|pienskābo]], [[propionskābā rūgšana|propionskābo]], [[sviestskābā rūgšana|sviestskābo]] un [[acetonbutilā rūgšana|acetonbutilo rūgšanu]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas mikrobioloģija |author=Vizma Nikolajeva |year=2011 |edition=2.|publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-45-395-8 |page=37}}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sc
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''VCS Pty Ltd''
|sponsors              = ''VCS Pty Ltd''
|domātais-pielietojums = Ar [[Seišelas|Seišelām]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek izmantots ne tikai saistībā ar Seišelām, bet arī ar [[Skotija|Skotiju]]
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēnu reģistrācija notiek gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.sc/ www.nic.sc]
}}

sentences: '''Flatulence''' ir [[meteorisms|vēdera uzpūšanās]] ar biežu zarnu gāzu izvadīšanu caur [[anālā atvere|anālo atveri]]. Skaļu vēdera gāzu izplūdi vulgāri sauc par '''pirdienu'''. Gāzu sastāvs veseliem cilvēkiem ir šāds: [[slāpeklis]] N2 — 24-90 %, [[Oglekļa dioksīds|ogļskābā gāze]] СО2 — 4,3-29 %, [[skābeklis]] О2 — 0,1-23 %, [[ūdeņradis]] Н2 — 0,6-47 %, [[metāns]] CH4 — 0-26 %, kā arī neliels daudzums [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]] H2S, [[amonjaks|amonjaka]] NH3, [[tioli|merkaptāna]].<ref>[http://www.bibliotekar.ru/447/ Физиология человека]. Под. ред. В. М. Покровского, Г. Ф. Коротько. М.:Медицина, 2007, — 656 lpp. {{ISBN|5-225-04729-7}}. {{ru ikona}}</ref> Daudzās kultūrās flatulence ir [[tabu]].

sentences: '''Krūgerrands''' ir [[DĀR]] zelta monēta. Tā izlaista ar mērķi palielināt Dienvidāfrikas zelta pārdošanu pasaulē. Apgrozībā tika laistas zelta monētas, kas svēra 1 [[Trojas unce|Trojas unci]], kuras sāka pārdot par zelta tirgus vērtību, pievienojot nelielu uzcenojumu. Mūsdienās Krūgerrands ir pasaulē visvairāk pārdotā zelta monēta. Krūgerrandu kopējā tirāža pārsniedz visu pārējo no tīra zelta kalto monētu tirāžu (apmēram 54 milj.). Zelta [[raudze]] - 917.

sentences: '''Faktoru modelis''' ir ekonomiskais [[modelis]], kurš balstīts uz statistisko [[faktoru analīze|faktoru analīzi]]<ref>Handbook of Economic Forecasting, Volume 1, Editors: Elliot G., Granger W.J.C., Timmermann A., North-holland, Amsterdam, 2006.</ref>. Faktoru modeļu galvenā ideja ir faktoru analīzes pielietošana ekonomisko sakarību pētīšanā.

sentences: '''Rīgas bērnu dzelzceļš''', arī '''Latvijas bērnu dzelzceļš''', bija viens no 52 [[PSRS]] strādājošiem bērnu dzelzceļiem, kurus pilnībā apkalpoja bērni, lai apgūtu dzelzceļnieku profesijas. Šo dzelzceļu uzbūvēja un finansēja "[[Baltijas dzelzceļš]]", tā speciālisti vadīja Jauno tehniķu pulciņu, kurš gatavoja personālu darbiem Bērnu dzelzceļā. Dzelzceļa līnija atradās [[Rīga|Rīgā]], [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparka]] apkaimē.

sentences:
lappuses.]]
'''Rīdes annāles''' ({{val|la|Annales Ryenses}}, {{val|da|Rydårbogen}}) ir 13. gadsimtā (ap 1210—1288) Rīdes abatijā (''Rus regis, Ryd Kloster, Rüdekloster'', tolaik Dānijas karalistē, tagad [[Šlēsviga-Holšteina|Šlēsvigā-Holšteinā]]) pierakstītas [[hronika]]s par [[Dānijas vēsture|Dānijas vēsturi]]. [[Rokraksts]] glabājas [[Hamburga]]s pilsētas [[Bibliotēka|bibliotēkā]].<ref>[http://www.denstoredanske.dk/Danmarkshistorien/Velstands_krise_og_tusind_baghold/Tiden_og_stedet/Danmark_og_Europa/Romerkirken_og_Danmark Romerkirken og Danmark] {{da ikona}}</ref>

Tā ietver periodu no teiksmainā [[Dānijas karaļi|dāņu ķēniņa]] Dana līdz karaļa Ērika VI (''Erik Menved'') valdīšanas laikam. Kopā ar „[[Dāņu darbi]]em” tas ir nozīmīgākais vēstījums par Dānijas viduslaiku vēsturi.

sentences:
<!-- [[en:Category:Seas]] -->
{{Commonscat|Seas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei
| attēls                   = Spider-Man- Across the Spider-Verse poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Across the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Žuakins Duš Santušs]]
* [[Kemps Pauerss]]
* Džastins K. Tompsons
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* Kristīna Šteinberga
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Kristofers Millers
* [[Deivids Kalahems]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šamiks Mūrs]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Isa Reja]]
* [[Denjels Kaluja]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lorēna Velesa]]
* [[Grēta Lī]]
* [[Reičela Dreča]]
* [[Jorma Takouni]]
* [[Šejs Vigems]]
* [[Oskars Aizeks]]
| mūzika                   = [[Denjels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Arad Productions]]''
* ''[[Lord Miller Productions]]''
* ''[[Pascal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|6|2|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 140 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=Couch |first=Aaron |date=May 25, 2023 |title=The Widening Web of Phil Lord and Chris Miller |work=The Hollywood Reporter |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |dead-url=no|access-date=May 25, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230525155902/https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |archive-date=May 25, 2023}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|689,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Spider-Man: Across the Spider-Verse (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9362722/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|4||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei"''' ({{val|en|Spider-Man: Across the Spider-Verse}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[datoranimācija]]s filma. Filmas režisori ir [[Žuakins Duš Santušs]], [[Kemps Pauerss]] un Džastins K. Tompsons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Šamiks Mūrs]], [[Heilija Steinfelda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Isa Reja]], [[Denjels Kaluja]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lorēna Velesa]], [[Grēta Lī]], [[Reičela Dreča]], [[Jorma Takounei]], [[Šejs Vigems]] un [[Oskars Aizeks]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada janvārī,}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Mērija Keita Olsena<br />Ešlija Olsena
 | attēls                  = Ashley Mary-Kate Olsen 2011 Shankbone 3.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Olsenas 2011. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|13}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Kalifornija|Šērmanouksa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = modes dizaineres, aktrises
 | darbības gadi           =
* Ešlija Olsena 1987—2004 (aktrise)
* Mērija Keita Olsena 1987—2012 (aktrise)
* abas 2004—pašlaik (modes dizaineres)
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Mērija Keita Olsena''' un '''Ešlija Fullere Olsena''' ({{val|en|Mary-Kate Olsen}} un ''Ashley Fuller Olsen''; dzimušas {{dat|1986|6|13}} [[Šērmanouksa|Šērmanouksā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu modes dizaineres un bijušās [[aktieris|aktrises]]. Abas māsas filmējušās jau kopš agras bērnības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Veselības pratību''' parasti definē kā pakāpi, kādā persona spēj iegūt, apstrādāt un saprast pamatinformāciju par [[veselība|veselību]] un veselības pakalpojumiem, kas nepieciešama, lai atbildīgi pieņemtu ar veselību saistītus lēmumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Kas ir veselības pratība?|url=https://ec.europa.eu/epale/lv/blog/what-health-literacy|website=EPALE|accessdate=19.12.2017.}}</ref> Veselības pratības jēdziens sākotnēji tika izmantots [[Amerika|Amerikā]] un [[Kanāda|Kanādā]], tagad to izmanto starptautiski ne tikai veselības aprūpes jomā, bet arī sabiedrības veselības kontekstā.<ref name="nosaukums">Jeong, S. H., & Kim, K. H. (2016). Health literacy and barriers to health information seeking: A nationwide survey in South Korea, Patient Education And Counseling 99, pp.1880 1887.|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0738399116302798</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
{{Novecojusi saite}} izolācija, 1600 dpi]]
'''Siltumizolācijas materiāls''' ir tāds celtniecības materiāls, kuru lieto, lai pasargātu ēku vai atsevišķu telpu no siltuma zudumiem. Celtniecībā, lietojot siltumizolācijas materiālus, rodas iespēja samazināt ēku konstrukciju biezumu, to svaru, materiālu daudzumu un izmaksas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lvt.lv/metod_materiali/buvmaterialu_maciba.pdf?x61047|title=Būvmateriālu mācība|last=Strungs|first=Ojārs|access-date=26.12.2017|date=2013}}{{Novecojusi saite}}</ref>  Siltumizolācijas uzdevums ir pasargāt telpu no aukstuma ziemā un pārkaršanas vasarā. Mūsu klimatiskajos apstākļos pret aukstumu pasargātām telpām pārkaršana no saules iedarbības nedraud, bet pārkaršana var draudēt telpām, kuras paredzētas apdzīvošanai tikai vasarā (verandas, vasarnīcas u. tml.). <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Praktiskie padomi celtniekiem|last=Kops|first=Laimonis|publisher=Celtne|year=1994|isbn=|location=|pages=}}</ref>

sentences: '''Dzirdes aparāts''' ir elektroniska skaņu pastiprinoša ierīce, kuru var pielietot [[cilvēki]] ar [[dzirde]]s traucējumiem, tādējādi uzlabojot iespējas sadzirdēt runātos tekstus u.c. [[skaņa]]s. Mūsdienu dzirdes aparāti ir elektroniskas ierīces, kas sastāv no [[Mikrofons|mikrofona]], pastiprinātāja — pārveidotāja un telefona ([[skaļrunis|skaļruņa]]). Aparātu ir nepieciešams noregulēt speciālistam — [[surdologs|surdologam]].

sentences: {{Commonscat|Islands by country|Salas pēc valsts}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Shigella stool.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Spirochaetes
| tips_lv =
| dzimta =Spirochaetaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Shigella
| ģints_lv =
| suga =Shigella dysenteriae
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Shigella dysenteriae''''' ir [[Gramnegatīvās baktērijas|gramnegatīvas]] nekustīgas nūjiņveidīgas baktērijas<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>. Ir bakteriālās [[dizentērija]]s ([[šigeloze]]s) izraisītājs. Veido [[Kapsula (mikrobioloģija)|kapsulas]].

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Skeletonisti| ]]
[[Kategorija:Skeletons olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Frīdriha Šillera Jēnas Universitāte
| native_name       = ''Friedrich-Schiller-Universität Jena''
| image_name        = Uni-Jena-logo.svg
| latin_name        = Universitas Litterarum Jenensis
| established       = 1558
| type              = valsts
| academic_staff    = 300
| students          = 20 000
| location          = [[Vācija]], [[Jēna]]
| website           = [http://www.uni-jena.de/ uni-jena.de]
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krivānu vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Krivānu vecticībnieku kopienas lūgšanu nams 1.jpg
| image_size            =
| caption               = Krivānu lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Krivānu lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.056055 | latNS  = N
| longd = 26.529236 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Kalupes pagasts|Krīvāni}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1837. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dzelzavas pagasts
| karte             = Dzelzava parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Dzelzavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Dzelzavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Dzelzavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Dzelzava
| platība           = 122,83
| iedzīvotāji       = 1179<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1179 / 122.83 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.dzelzava.lv
}}

sentences:
[[Kategorija:Mūziķi pēc tautības| Reperi]]
[[Kategorija:Hiphops]]

sentences: — sarkanā krāsā, [[kokaīns]] — zaļā krāsā; audzēšanas apgabali: [[miega magone]]s — bordo krāsā, [[kokas augs]] — melnā krāsā)]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ingus Janevics
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|4|29}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ventspils}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 70 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Soļošana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ingus Janevics''' (dzimis {{dat|1986|4|29}} [[Ventspils|Ventspilī]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[soļošana]]s sacensībās.

sentences:
[[Kategorija:Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas mūziķes|Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas dziedātāji| Dziedātājas]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''Silja Festival''
 ''Mega Andrea''
|attēls = Silja Festival May 2005.jpg
|attēla paraksts = ''Silja Festival'' 2005. gada maijā [[Mariehamna|Mariehamnā]]
|kuģa tips = kruīza [[prāmis]]
|līnija = -
|īpašnieks = ''[[Corsica Ferries Sardinia Ferries]]''
|pieraksta osta = [[Dženova]], {{ITA}}
|mezgli = 22
|tonnāža = 34414 GRT
|statuss = Darbībā
|pirmais brauciens = 1986. gads
|garums = 168,00 m
|platums = 27,6 m
|iegrime = 6,50 m
|pasažieri = 1886 cilvēki
|gultas vietas = 1858
|kajītes = 588
|līnijmetri = 60 treileri, vai 400 viegl. aut.
|ledus klase = A 1
}}
]]

sentences: '''Datu integritāte''' ir noteikumu kopums, kas nodrošina [[Dati|datu]] pareizības, nepretrunīguma un pilnības saglabāšanu. Datu integritāti ir svarīgi saglabāt pēc datu atjaunināšanas vai dzēšanas.

sentences: {{Commonscat|Geography of Papua New Guinea}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Marija Čebotari
| vārds_orig = ''Maria Cebotari''
| attēls = Maria cebotari pic.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1910
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{Vieta|Krievijas impērija|Besarābijas guberņa|Kišiņeva|td=Moldova}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 9
| m_vieta = {{Vieta|Austrija|Vīne}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = Operdziedātāja, aktrise
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1931-1949
| dzimums = s
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Aleksandrs Virubovs (1929-1938)
Gustavs Dīzls (1938-1948)
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Marija Čebotari''' ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Maria Cebotari'', dzimusi 1910. gada 10. februārī, mirusi 1949. gada 9. jūnijā) bija [[Rumāņi|rumāņu]] izcelsmes [[Austrieši|austriešu]] operdziedātāja-[[Soprāns|soprāniste]] un [[Aktieris|aktrise]], viena no [[Vācija]]s un [[Austrija]]s lielākajām [[opera]]s zvaigznēm 20. gadsimta 30. un 40. gados.

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      nosaukums =
|       binomial = Euphorbia pulcherrima
|         autors = Willd. ex Klotzsch
|         attēls = Weihnachtsstern - groß.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Plantae
|      valsts_lv = Augi
|     nodalījums = Magnoliophyta
|  nodalījums_lv = Segsēkļi
|          klase = Magnoliopsida
|       klase_lv = Divdīgļlapji
|          rinda = Malpighiales
|       rinda_lv = Malpīgiju rinda
|         dzimta = Euphorbiaceae
|      dzimta_lv = Eiforbiju dzimta
|          ģints = Euphorbia
|       ģints_lv = Eiforbijas
|           suga = E. pulcherrima
|        suga_lv = Krāšņā eiforbija
|       sinonīmi = ''Poinsettia pulcherrima''
|    kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Books by year|Grāmatas pēc izdošanas gada}}

sentences: '''Rīgas radio stacija''' atrodas [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagasta]] [[Ulbroka|Ulbrokā]], [[Radiostacijas iela (Ulbroka)|Radiostacijas ielā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džakomo Kvarengi
|     vārds_orig = ''Giacomo Quarenghi''
''Джа́комо Кваре́нги''
|         attēls = Kvarengi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Rota d'Imanja, [[Venēcijas republika]]
([[Bergamo province]], [[Lombardija]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[File:10. Ладење при испарување.ogv|thumb|right|280px|Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra]]
'''Iztvaikošana''' ir fizikāls process, kad [[šķidrums|šķidruma]] [[molekula]]s, haotiski kustoties, iegūst tik lielu [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]], ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās [[spēks|spēkus]]. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz [[vārīšanās temperatūra]]. [[Viršana|Vārīšanās]] ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es, Ērls un mirstošā meitene
 | oriģinālnos = ''Me and Earl and the Dying Girl''
 |      attēls = Me and Earl and the Dying Girl (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Alfonso Gomezs-Rehons]]
 |  producents =
* [[Džeremijs Dosons]]
* [[Dens Fogelmans]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
 |   scenārijs = [[Džese Endrjūss]]
 |     aktieri =
* [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]]
* [[Olīvija Kuka]]
* [[R. Dž. Kailers]]
* [[Niks Ofermans]]
* [[Mollika Šanona]]
* [[Džons Berntāls]]
* [[Konija Britone]]
 |      mūzika =
* [[Braiens Eno]]
* [[Niko Mūlijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Indian Paintbrush]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|6|12|ASV|}}
 |      ilgums = 101 minūte<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/me-and-earl-and-dying-girl-2015|title=Me and Earl and the Dying Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2018|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181007060133/http://www.bbfc.co.uk/releases/me-and-earl-and-dying-girl-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meandearl.htm|title=Me and Earl and the Dying Girl (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|9,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es, Ērls un mirstošā meitene"''' ({{val|en|Me and Earl and the Dying Girl}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Džeses Endrjūsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Alfonso Gomezs-Rehons]]. Galvenās lomas atveido [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]], [[Olīvija Kuka]], [[R. Dž. Kailers]], [[Niks Ofermans]], [[Mollika Šanona]], [[Džons Berntāls]] un [[Konija Britone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Altāra Mī b''' (arī '''Mu Arae b''' vai '''HD 160691 b''') ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[Altāra Mī]] (''μ Arae''), kura atrodas 15,6 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Altāris (zvaigznājs)|Altāra zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,303 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 1,687 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,1284. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas atrodas zonā, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Linum_usitatissimum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-088.jpg
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Linum usitatissimum}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Malpighiales
|         rinda_lv = Malpīgiju rinda
|           dzimta = Linaceae
|        dzimta_lv = Linu dzimta
|            ģints = Linum
|             suga = L. usitatissimum
|          suga_lv = Sējas lini
|         binomial = Linum usitatissimum [[Kārlis Linnejs|L]].
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pamira-Alaja sistēma
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min = 50|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =68|lon_min = 50|lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 250
|platums                = 30—150
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               = [[Kurgontepa]], [[Keloba]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Tadžikijas depresija''' ir starpkalnu ieplaka [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], [[Tadžikistāna]]s teritorijā, daļa no [[Pamira-Alaja sistēma]]s. Izvietojusies starp [[Hisors|Hisora]] grēdu rietumos, [[Pamirs|Pamiru]] austrumos un [[Hindukušs|Hindukušu]] dienvidos. Raksturīgas zemas kalnu grēdas un plašas starpkalnu ielejas, ko klāj pustuksneši un [[stepe]]s.<ref>{{LPE|7|492|Pamira-Alaja sistēma}}</ref> Pa ieplaku tek [[Amudarja]]s satekupe [[Vahša]] un tās pietekas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus serpensinsulae IleRonde 860513.jpg
| att_nosaukums  = ''Nactus serpensinsulae durrelli'' no [[Raunda]]s
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus serpensinsula
| suga_lv        = Sērpentas gekons
| suga_r         = Sērpentas gekons
| binomial       = Nactus serpensinsula, <small>([[Arthur Loveridge|Loveridge]], 1951)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi =
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Loveridge, 1951)''
* ''Cyrtodactylus serpensinsula'' ''(Underwood, 1954)''
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Wermuth, 1965)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1983)''
* ''Cyrtodactylus (Mascarenogecko) serpeninsula)'' ''(Ulber & Gericke, 1988)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Nactus serpensinsula durrelli'' ''(Arnold & Jones, 1994)''
* ''Nactus serpensinsula durrellorum'' ''(Michels & Bauer, 2004)''
}}

sentences: '''Kastete''' ({{val|fr|casse-tête}} — 'galvu lauzošs') ir [[aukstais ierocis]], kas domāts [[tuvcīņa]]i.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens
| image         = Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = Portrets no [[Broce]]s kolekcijas
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1740|10|8|}}
| location      = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad — {{EST}})
| deathdate     = {{dat|1784|07|03|}}
| deathplace    = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[glezniecība]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}
 pie Juglas ezera (Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens, 1780-1781)]]
'''Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens''' ({{val-de|Woldemar Dietrich von Budberg-Bönninghausen}}, 1740–1784) bija [[Vācbalti|vācbaltu]] [[muiža|muižnieks]] un [[gleznotājs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kauss (nozīmju atdalīšana)|kauss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kauss
| abbreviation = Crt
| name_latin = Crater
| RA = 11
| dec = −16
| areatotal = 282
| arearank = 53. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''δ Crt''
| starmagnitude = 3,57
| neareststarname = ''γ Crt''
| stardistance = 83,85
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences: '''Ņūtona gredzeni''' ir gredzenveida [[interference]]s joslas, kas novērojamas plānā mainīga biezuma [[gaiss|gaisa]] slānī caurspīdīgas plakanas un nedaudz izliektas (lēcveidīgas) [[virsma]]s vai divu izliektu virsmu saskares punkta apkārtnē. Interferences aina sastāv no gaišiem un tumšiem gredzeniem, ja izmanto monohromatisku gaismas avotu, vai daudzkrāsainiem gredzeniem, ja izmanto nemonohromatisku gaismas avotu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''ADwards''''' ir radošās izcilības [[festivāls]], kurā tiek vērtēti un apbalvoti [[Latvija|Latvijā]] tapuši darbi [[reklāma]]s, [[dizains|dizaina]], video, audio, TV, multimediju, foto, ilustrācijas, animācijas, interaktīvo risinājumu un sabiedrisko attiecību jomās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bhuto''' (''Bhutto'') var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Grigorijs Kaidanovs
|     vārds_orig = ''Gregory Kaidanov''
|         attēls = Kaidanov0201 051.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Grigorijs Kaidanovs 2002. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1959
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Berdičiva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}} <br />{{USA}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Mazais burts|title=pH}}
{{Citas nozīmes|ķīmiju|PH (nozīmju atdalīšana)|PH}}
 iekrāsoti šķīdumi ar dažādu ūdeņraža jonu koncentrāciju (no pH = 1 līdz pH = 10)]]
'''pH''' ir skaitlis, kas raksturo [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonu]] [[koncentrācija|koncentrāciju]] [[šķīdums|šķīdumā]]. pH ir ūdeņraža jonu aktivitātes negatīvais decimāllogaritms, kas raksturo skābumu un bāziskumu.

sentences:
'''Datu krātuve''' ir datu [[repozitorijs]] no integrētu objektu kopuma. Šie objekti ir veidoti, izmantojot datubāzes shēmā definētas klases.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |title       = FDO Concepts > Data Concepts
 |url         = http://www.osgeo.org/files/fdo/docs/FDG_FDODevGuide/files/WS7106c181349dd8d016672d6105df83c6e7-7fff.htm
 |quote       = What is a Data Store?
A data store is a repository of an integrated set of objects. The objects in a data store are modeled either by classes or feature classes defined within one or more schemas.
 |access-date = {{dat|2012|12|15||bez}}
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20130424013829/http://www.osgeo.org/files/fdo/docs/FDG_FDODevGuide/files/WS7106c181349dd8d016672d6105df83c6e7-7fff.htm
 |archivedate = {{dat|2013|04|24||bez}}
}}</ref> Datu krātuve ietver sevī ne tikai tādus datu repozitorijus kā datubāzes, bet arī izplātās datnes, kuras var glabāt datus.<ref>{{Tīmekļa atsauce
| title = Glossary D: data store
| quote = A place where data is stored; data at rest. A generic term that includes databases and flat files.
| url = http://www.information-management.com/glossary/d.html
| access-date = {{dat|2012|12|15||bez}}
| archiveurl = https://web.archive.org/web/20130114213951/http://www.information-management.com/glossary/d.html
| archivedate = {{dat|2013|01|14||bez}}
}}</ref>

sentences:
'''Plakne''' ir [[virsma]], kas satur katru [[taisne|taisni]], kura savieno jebkurus divus tās [[Punkts (ģeometrija)|punktus]]. Plakne ir viens no trim [[ģeometrija]]s nedefinējamiem pamatobjektiem, kuru īpašības tiek netieši aprakstītas ar ģeometrijas [[aksioma|aksiomām]].

Plakne ir divdimensionāls analogs punktam (kam ir nulle dimensijas), taisnei (kam ir viena dimensija) un [[telpa]]i (kam ir trīs dimensijas).

Plakne ir svarīgs ģeometrijas jēdziens, jo tā ļauj definēt daudzus citus ģeometriskus objektus, piemēram, [[Dekarta koordinātu sistēma|Dekarta koordinātu sistēmu]] un plaknes figūras - [[trijstūris|trijstūri]], [[četrstūris|četrstūri]], [[riņķis|riņķi]], utt.

Ģeometrijas nozari, kas pētī figūru un konfigurāciju īpašības plaknē, sauc par '''[[planimetrija|planimetriju]]'''.

sentences: '''Dielektroforēze''' ir [[Polarizācija|polarizējamu]] dielektrisku daļiņu kustība šķidrā vidē nehomogēnā [[Elektriskais lauks|elektriskajā laukā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Pohl|first=Herbert A.|date=1951-07-01|title=The Motion and Precipitation of Suspensoids in Divergent Electric Fields|url=https://aip.scitation.org/doi/abs/10.1063/1.1700065|journal=Journal of Applied Physics|volume=22|issue=7|pages=869–871|doi=10.1063/1.1700065|issn=0021-8979}}</ref> Dielektroforēzes spēks ir atkarīgs no šķidrās vides, daļiņas izmēriem un elektriskajām īpašībām, kā arī elektriskā lauka [[Frekvence|frekvences]]. To iespējams izmantot, lai ar zināmām frekvencēm ietekmētu daļiņas ar konkrētu formu un izmēru. Ar dielektroforēzes palīdzību iespējams [[Šķīdums|šķīdumā]] izdalīt [[Šūna|šūnas]] vai orientēt un manipulēt [[Nanodaļiņa|nanodaļiņas]]<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Hughes|first=Michael Pycraft|date=2000-06-01|title=AC electrokinetics: applications for nanotechnology|url=https://iopscience.iop.org/article/10.1088/0957-4484/11/2/314|journal=Nanotechnology|volume=11|issue=2|pages=124–132|doi=10.1088/0957-4484/11/2/314|issn=0957-4484}}</ref> vai nanovadus.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Constantinou|first=Marios|last2=Rigas|first2=Grigorios Panagiotis|last3=Castro|first3=Fernando A.|last4=Stolojan|first4=Vlad|last5=Hoettges|first5=Kai F.|last6=Hughes|first6=Michael P.|last7=Adkins|first7=Emily|last8=Korgel|first8=Brian A.|last9=Shkunov|first9=Maxim|date=2016-04-26|title=Simultaneous Tunable Selection and Self-Assembly of Si Nanowires from Heterogeneous Feedstock|url=https://pubs.acs.org/doi/10.1021/acsnano.6b00005|journal=ACS Nano|language=en|volume=10|issue=4|pages=4384–4394|doi=10.1021/acsnano.6b00005|issn=1936-0851}}</ref>

sentences: '''Pavlovas kūka''' ir [[deserts]], kas tika radīts par godu slavenai krievu baletdejotājai [[Anna Pavlova|Annai Pavlovai]], kas 20. gadsimta 20. gados viesojās [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>[https://svetkulaiks.lv/raksts/pavlova-kuka Pavlovas kūka]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Ķengarags]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Ķengarags]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiCl4
|molmasa=189,71
|blīvums=1730
|kušanas temperatūra=-24 °C
|viršanas temperatūra=136,4 °C
}}
'''Titāna tetrahlorīds''' (TiCl4) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, smags šķidrums. Šo savienojumu iegūst, hlorējot [[titāns|titāna]] rūdu (kas sastāv no netīra [[titāna dioksīds|titāna dioksīda]]). Titāna tetrahlorīds ir stabilākais titāna hlorīds, to attīra destilējot. Titāna tetrahlorīdu lieto par visu pārējo titāna savienojumu izejvielu. Titāna tetrahlorīds ir viens no dažiem metālu hlorīdiem, kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[šķidrums]].

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūnijā,}}
{{jāuzlabo|Noformējums, kategorijas, stils}}
'''Buta algoritms''' ir [[Reizināšana|reizināšanas]] [[algoritms]], kas sareizina divus zīmes (+/-) binārus skaitļus, izmantojot binārā skaitļa papildkodu. To 1951. gadā izgudroja [[Endrū Donalds Buts]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donavas kanāls
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Donaukanal
| attēls            = Donaukanal_vom_Ringturm_sued.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donavas kanāls Vīnē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Donava]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=22 | sāk_gar_s=09 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 17,3
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vīne#Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Spāre
|         attēls = Abramis_ballerus.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Ballerus
|       ģints_lv = Spāres
|        ģints_r = Spāres (zivis)
|           suga = Ballerus ballerus
|        suga_lv = Spāre
|         suga_r = Spāre (zivs)
|       binomial = Ballerus ballerus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Abramis ballerus''
}}
'''Spāre''' (''Ballerus ballerus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]].<ref name=iuc>[http://maps.iucnredlist.org/map.html?id=135587 IUCN: Ballerus ballerus range map]</ref><ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/Ballerus-ballerus.html FishBase: Ballerus ballerus  (Linnaeus, 1758) Zope]</ref>

sentences: '''Virsmas raupjums''' jeb '''negludums''' ir cieta [[materiāls|materiāla]] [[virsma]]s negludumu — izciļņu un ieplaku — kopa ar relatīvi mazu soli bāzes garumā. Virsmas negludums neizbēgami rodas, kas izstrādājums tiek izgatavots, notiekot [[berze]]i starp griezējinstrumentu un izstrādājumu, pastāvot [[vibrācija|vibrācijām]], veidojoties apstrādājamās virsmas plastiskām [[deformācija|deformācijām]] skaidu dēļ un citu cēļoņu dēļ.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Hermanis Adolfi
| vārds_orģ           = ''Hermann Adolphi''
| attēls              = Hermanis Adolfi.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Liepāja]]s [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums|pilsētas galva]]
| term_sākums         = [[1886]]. gads
| term_beigas         = [[1902]]. gads
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1841|9|1}}
| dzim_vieta          = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]<br />(tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1924|6|5|1841|9|1}}
| mir_vieta           = [[Aizpute]], pēc citām ziņām [[Liepāja]], {{LAT}}
| apglabāts           =
| tautība             = vācbaltietis
| partija             =
| tēvs                = ārsts Vilhelms Adolfi
| māte                = Emma, dzim. Vāgnere
| dzīvesb             = Ida Bīnemane fon Bīnenštamma (''Ida Bienemann v. Bienenstamm'')
| bērni               =
| profesija           = jurists, politiķis
| alma_mater          = [[Tērbatas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Divpadsmit ciltis''', [[Bībele|Bībelē]] aprakstītās seno [[izraēļi|izraēļu]] ciltis, kas bija [[patriarhs|patriarha]] [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkaba]] (ko sauca arī par Izraēlu) dēlu pēcnācēji. Pēc aiziešanas no [[Ēģiptes verdzība]]s, [[Mozus]] un pēc tam [[Jozua]] katrai ciltij piešķira zemi iekarotajā [[Apsolītā zeme|Apsolītajā zemē]]. Seno izraēļu dalīšana ciltīs faktiski izzūd līdz ar desmit ziemeļu cilšu veidotās [[Izraēlas karaliste]]s un divu dienvidu cilšu veidotās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcināšanu un lielas iedzīvotāju daļas izsūtīšanu trimdā.

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''Čehu-latviešu biedrība''' ir nevalstiska interešu biedrība ar galveno mītni [[Čehija|Čehijā]], [[Prāga|Prāgā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://cesko-lotyssky-spolek.webnode.cz/|title=Úvodní stránka|website=cesko-lotyssky-spolek.webnode.cz|access-date=2024-01-03|date=2022-03-25|language=cs}}</ref> Biedrības mērķis ir palīdzēt Čehijas un [[Latvija]]s attiecību attīstībai kultūras, izglītības, tūrisma un ekonomikas jomā, popularizēt Čehijā latviešu tautas vēsturi un šodienu, tās kultūru un valodu.

sentences: '''Virusoloģija''' ir [[bioloģija]]s nozare, kura pēta [[vīruss|vīrusus]], to [[uzbūve|uzbūvi]], [[evolūcija|evolūciju]], [[Organismu klasifikācija|klasifikāciju]] un veidu kā vīrusi izplatās, izplatot slimības. [[1892]]. gadā krievu zinātnieks [[Dmitrijs Ivanovskis]] pirmoreiz pierādīja vīrusu eksistenci, kas arī ir virusoloģijas kā zinātnes sākums. Ivanovskis vairākus gadus pētīja [[tabaka]]s augus un nonāca pie secinājuma, ka slimības šim augam izraisa jauna veida "baktērijas". Viņš vēl nezināja, ka tie ir vīrusi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Kopienas skapis''' ir [[ledusskapis]], kas atrodas publiskā vietā. Tas ļauj sabiedrībai dalīties ar [[Pārtika|ēdienu]], ko ikviens var ielikt ledusskapī vai no tā izņemt. Kopienas skapju galvenais mērķis ir samazināt pārtikas izšķiešanu. Tie arī ļauj cilvēkiem grūtībās viegli piekļūt svaigam, barojošam ēdienam.
) ar maizes kasti augšpusē un uz krēsla uzliktu zilu kasti nebojājošamies pārtikai ]]
Pirmos kopienas skapjus izveidoja [[Vācija|Vācijā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://foodsharing.de/|title=Lebensmittel teilen, statt wegwerfen - foodsharing Deutschland|last=foodsharing|website=foodsharing.de|access-date=2019-12-20|language=de}}</ref> 2012. gadā un [[Spānija|Spānijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/world/2015/jun/25/solidarity-fridge-spanish-town-cut-food-waste-galdakao|title=The solidarity fridge: Spanish town's cool way to cut food waste|last=Kassam|first=Ashifa|publisher=|date=25 June 2015}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Kalvarija]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Towns & People. The Jews in Latvia. |url=https://archive.org/details/nybc314247 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref>, [[Suvalku guberņa]] (tagad [[Lietuva]], {{Lietuva}})
| m_gads = 1947
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{Izraēla}}
| pilsonība =
| tautība = [[ebrejs|ebrejs]]
| vecāki = Hiršs Soboļevičs
| brāļi = Todris Soboļevičs
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Geņa Soboļeviča dz. Bohorha
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
| attēls = Abrams Sobolevics Latvia Rīga Immigration records (S).png
| att_nosaukums =
| att_izmērs = 220 px
}}
'''Ābrams Elias Soboļevičs''' citviet Ābrahams Soboļevičs (dzimis {{Dat|1867|8|16|L}}, <ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32888. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FBR?i=21 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32889. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2FY8?i=1 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> miris {{Dat|1947|||L}}). Viņa tēvs bija Hiršs Soboļevičs, taču brālis Todris (citviet Todres vai Teodors) Soboļevičs (dzimis {{Dat|1877|2|10|L}}).<ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32896. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NDS?i=19 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |title=LNA LVVA 2996. fonds, 17. apraksts, 32895. lieta |url=https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:3Q9M-CSYL-2NZL?i=3 |accessdate={{dat|2023|9|5||bez}}}}</ref> Daudzviet nepareizi norādīta Ābrama dzimšanas vieta kā Vidzemes<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Bobe |first1=Mendels |title=Ebreji Latvijā. Cilvēki un viņu darbi. V daļa. |date=2006 |location=Rīga, Latvija |page=380 |accessdate={{dat|2020|1|18||bez}}}}</ref> vai Vitebskas guberņa. Dzīves laikā veiksmīgi nodarbojies ar dažādu vietēju un starptautisku rūpniecības uzņēmumu vadīšanu, kā arī bijis filantrops – ieguldījis līdzekļus sabiedrībai svarīgu infrastruktūru būvēšanai un atjaunošanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jauna kārtība
| operators =
| attēls = New Order lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Mišels Franko]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Naijana Gonsalesa Norvinda]]
* [[Djego Boneta]]
* [[Monika Del Karmena]]
* [[Fernando Kvautle]]
* [[Dario Jazbeks]]
* [[Eligio Melendess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Nuevo orden''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2020|10|22|Meksika}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = * {{MEX}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12474056/?ref_=bo_se_r_1|title=New Order (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jauna kārtība"''' ({{Val|es|Nuevo orden}}) ir 2020. gada [[Meksika]]s un [[Francija]]s trillera mākslas filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2020/film/reviews/new-order-review-upsetting-art-house-thriller-frames-a-fictional-uprising-from-the-perspective-of-the-1-1234764979/|title=‘New Order’ Review: Upsetting Art-House Thriller Frames a Fictional Uprising From the Perspective of the 1%|last=Debruge|first=Peter|website=Variety|access-date=2023-04-06|date=2020-09-10|language=en-US}}</ref> kuras režisors, scenārija autors un producents ir [[Mišels Franko]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Naijana Gonsalesa Norvinda]], [[Djego Boneta]], [[Monika Del Karmena]], [[Fernando Kvaulte]], [[Dario Jazbeks]] un [[Eligio Melendess]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name = Vāsas muzejs
| native_name = Vasamuseet
| native_name_lang = S
| image = Stockholm Vasa Museum and Nordic Museum 09.jpg
| caption = Vāsas muzeja ārpuse.
| alt =
| map_type =
| map_caption =
| map_alt =
| latitude =
| longitude =
| established = 1990. gadā
| dissolved =
| location = Galärvarvsvägen 14, [[Jūrgordena]], [[Zviedrija]]
| type = [[Jūrniecības muzejs]]
| collection =
| visitors = 1 495 760 (2017)<ref name=attendance>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.vasamuseet.se/pressrum#/pressreleases/aar-2017-blev-vasamuseets-mest-besoekta-naagonsin-2368217 |title=År 2017 blev Vasamuseets mest besökta någonsin |publisher=Vasa Museum |date=11 January 2018 |access-date=23 March 2018}}</ref>
| director = Dženija Linda (''Jenny Lind'')
| president =
| curator =
| publictransit =
| network =
| website = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| logo =
| former_name =
}}

sentences: {{Commons category|Shooters from Qatar|Kataras šāvēji}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Hunzas ieleja
 |        krāsu_shēma = ieleja
 |             attēls = Hunza_Valley_HDR.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Hunzas ieleja
 |        vietaskarte = Pakistāna#Āzija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 36.316942 | plat_NS = N
 | gar_d  = 74.6499 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{PAK}}, [[Gilgita-Baltistāna]]
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Neirogēnais iekaisums''' ir [[iekaisums]], kas radies, jušanas nerviem atbrīvojot dažādus [[peptīdi|neiropeptīdus]], kā [[P viela|P vielu]], [[kalcitonīns|kalcitonīnu]], [[neirokinīns A|neirokinīnu A]] un citus. Tas izraisa [[sāpes]], apsārtumu, uztūkumu, funkciju trūkumu un citas pārmaiņas.

sentences:
}}
{{legend|#f08|[[Gotlande]]s sala}}
{{legend|#f00|[[Vielbarkas kultūra]] 3. gadsimta sākumā}}
{{legend|#f80|[[Čerņahovas kultūra]] 4. gadsimta vidū}}
{{legend|#80f|[[Romas impērija]]}}]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     attēls = Rabbit in montana.jpg
|     valsts = Animalia
|  valsts_lv = Dzīvnieki
|       tips = Chordata
|    tips_lv = Hordaiņi
|      klase = Mammalia
|   klase_lv = Zīdītāji
|      kārta = Lagomorpha
|   kārta_lv = Zaķveidīgie
|     dzimta = Leporidae
|  dzimta_lv = Zaķu dzimta
| iedalījums =
* [[Amami trusis|Amami truši]] (''Pentalagus'')
* [[Baltastes truši]] (''Sylvilagus'')
* [[Bezastes truši]] (''Romerolagus'')
* [[Bušmeņu truši]] (''Bunolagus'')
* [[Centrālāfrikas truši]] (''Poelagus'')
* [[Dienvidaustrumāzijas truši]] (''Nesolagus'')
* [[Eiropas truši]] (''Oryctolagus'')
* [[Hispīdu truši]] (''Caprolagus'')
* [[Klinšu zaķi]] (''Pronolagus'')
* [[Pundurtruši]] (''Brachylagus'')
| kategorijas = nē
}}
'''Truši''' ir neliela auguma [[zīdītāji]], kas pieder [[zaķu dzimta]]i (''Leporidae''). Zaķu dzimtā ir 11 [[Ģints (bioloģija)|ģintis]], no kurām lielāko daļu sauc par trušiem, bet dažas ģintis, lai arī sauc par zaķiem, patiesībā ir truši, piemēram, [[klinšu zaķi]] (''Pronolagus''). Vēl vienu ģinti sauc gan par zaķiem, gan par trušiem — [[Hispīdu truši]] jeb [[Āzijas zaķi]] (''Caprolagus''). Zaķu dzimtā ir tikai viena īsto zaķu ģints — [[zaķi]] (''Lepus''). Vispazīstamākā trušu [[suga]] ir [[Eiropas trusis]] (''Oryctolagus cuniculus''),<ref name=hab/> no kuras ir selekcionētas visas [[mājas trusis|mājas truša]] šķirnes un kas ir introducēta daudzās pasaules vietās.<ref>[http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/41291/0 IUCN: Oryctolagus cuniculus]</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ārmstrongīts
|attēls=
|klase=[[Silikāts]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.34-70
|ķīm_formula=CaZr[Si6O15]·3H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Gaiši brūna
|svītra=Gaiši brūngana
|habituss=Agregāts, plākšņveida kristāli, noapaļoti agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, labi izteikta otrā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīga
|laušanas_koef=nα = 1,563 nβ = 1,569 nγ = 1,573
|pleohroisms=nav
|blīvums=2,7
}}

sentences: '''6. jūlijs''' ir gada 187. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (188. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 178 dienas.

sentences: '''Materiālzinātne''' ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas pēta sakarības starp materiālu struktūru [[Atoms|atomu]] vai [[Molekula|molekulu]] mērogos un to makroskopiskās īpašības. Materiālzinātnes pamatā ir lietišķās [[Fizika|fizikas]] un [[Ķīmija|ķīmijas]] nozares.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Zāļu labas ražošanas prakse''' (LRP) ir sistēma zāļu ražošanas un kontroles nepārtrauktas atbilstības noteiktiem kvalitātes standartiem nodrošināšanai. Sistēma izstrādāta, lai un nodrošinātu zāļu kvalitāti un drošību un mazinātu farmaceitiskā produkta ražošanas posma potenciālos riskus, kurus nevar novērst, tikai veicot kvalitātes kontroles pārbaudi galaproduktam. LRP kvalitātes stadartu sistēma ir starptautiski atzīta un aptver visus ražošanas aspektus, sākot no izejvielām un izejmateriāliem, telpām un iekārtām līdz personāla apmācībām un higiēnai.<ref name="ispe">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.ispe.org/gmp-resources|title= Good Manufacturing Practice (GMP)|accessdate= {{dat|2017|5|28}}|publisher= ISPE}} {{en ikona}}</ref><ref name="canada">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hc-sc.gc.ca/dhp-mps/compli-conform/info-prod/drugs-drogues/actingre-question-eng.php|title= Drugs and Health Products|accessdate= {{dat|2017|5|28}}|publisher= Health Canada}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Österreichische Bundesbahnen''
| native_name      = ''ÖBB-Holding AG''
| logo             = Logo ÖBB.svg
| logo_size        = 140px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2004. gads (tagadējā formā)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]]
| products         =
| services         = [[dzelzceļš|dzelzceļa]] infrastruktūra, pasažieru un kravu pārvadājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.oebb.at oebb.at]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences: '''Betulīns''' ir kristāliska balta [[organiskā viela]], kas ir atrodama [[bērzu dzimta|bērza]] tāsī. Tieši šīs vielas dēļ bērza stumbram ir balta krāsa. Betulīns ir galvenā bērza tāss ekstrakta sastāvdaļa, un tā daudzums var mainīties no 10% līdz 40% (betulīna masas daļa absolūti sausajā tāsī) atkarībā no bērza [[suga]]s, vecuma, klimata apstākļiem un gadalaika.<ref>Выделение бетулина из бересты березы и изучение его физико-химических и фармакологических свойств / С. А. Кузнецова, Г. П. Скворцова, Ю. Н. Маляр, Е. С. Скурыдина, О. Ф. Веселова // Химия растительного сырья. — 2013.</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Dobračs
|attēls                 = Hohenthurn_mit_Dobratsch_20052007_03.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.603611 | latNS  = N
| longd = 13.670278 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = 2 166
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Bīdmērs''' ir [[mērinstruments]] detaļu ārējo un iekšējo lineāro izmēru mērīšanai. Bīdmēru veido pamatskala un palīgskala. Atslēdznieku universālajam bīdmēram ir atsevišķi mērtaustu pāri ārējo izmēru un atsevišķi — iekšējo izmēru mērīšanai, kā arī bīdlineāls dziļuma mērīšanai. Bīdmēru plaši lieto mašīnbūvē, metālapstrādē, aparātbūvē, kokapstrādē u.c.

sentences: '''25. marts''' ir gada 84. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (85. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 281 dienas.

sentences: '''Cēlonība''' ir attiecības starp notikumu (ierosinājumu/iemeslu) un otru notikumu (rezultātu), kur otrs notikums tiek uztverts kā secīgs turpinājums pirmajam notikumam. Cēlonība pasaules kārtībā ir nenovēršama, bet nenoteikta parādība, mijiedarbojoties [[objekts|objektiem]], [[process|procesiem]], [[īpašība|īpašībām]], [[fakts|faktiem]] un citiem stāvokļiem. Cēlonība pastāv un ir [[laiks|laika]] noteikta.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Gothards Elferfelds
|     vārds_orig = ''Karl Gotthard Elverfeld''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1756
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Apriķi|Apriķu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Apriķi|Apriķu]] mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Gothards Elferfelds''', arī '''Elverfelds''' ({{val|de|Karl Gotthard Elverfeld}}; dzimis {{dat|1756|9|25}}, miris {{dat|1819|9|19}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, teologs, filozofs, publicists, literāts, izdevējs un grāmatu izplatītājs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Muzeja infokaste
|name = ''Serralves''
|image = Lonely Dancer (4937475766).jpg
|image_caption =
|map_type = Portu
|latitude = 41.1585
|longitude = -8.6577
| coordinates_region  = PT-13
| coordinates_display = inline,title
| map_caption         = Atrašanās vieta Portu
|established = {{dat|1999|6|6}}
|location = {{vieta|Portugāle|Portu}}
|visitors = 1 340 670 (2010-2012) <ref>[http://www.serralves.pt/FLIPBOOK/ReC_2012/ Annual Report]</ref>
|director = Suzanna Kotera
|owner               = ''Fundação de Serralves''
|publictransit =
|website = {{URL|http://www.serralves.pt}}
}}

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Mazsalacas vidusskola
|attēla_nos   = 3 att.JPG
|att_izm      = 200px
|att_apraksts = Mazsalacas vidusskolas ēka Parka 30, Mazsalacā, Valmieras novadā
|dibin        = 1919. gadā
|vieta        = Parka iela 30, [[Mazsalaca]] {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Dainis Jurka (''p.i.'')
|skoleni      =
|mlapa        = http://mazsalacasvsk.lv/
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Anna Ņetrebko
|      Vārds_orig = ''Анна Нетребко''
|          Attēls = Anna Netrebko.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Anna Ņetrebko 2005. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|9|18}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnodara|td=Krievija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1993 – pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = Dziedājusi filmā “[[Princese pret pašas gribu 2]]”
|           Mlapa = {{URL|http://www.annanetrebko.com/}}
|         Dzimums = S
}}
'''Anna Ņetrebko''' ({{val|ru|Анна Юрьевна Нетребко}}; dzimusi {{dat|1971|9|18}}) ir [[krievi|krievu]] [[operdziedātāja]], [[soprāns]]. Operas dīvai ir gan [[Krievija]]s, gan [[Austrija]]s pilsonība, šobrīd dzīvo [[Vīne|Vīnē]] un [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Lange
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Maksis fon Siverss
|     vārds_orig = ''Friedrich Maximilian (Max) von Sivers''
|         attēls = Maksis fon Siverss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Studiju gados Tērbatā
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Tartu Universitāte]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =[[Skrīveru dendroloģiskais parks|Skrīveru dendroloģiskā parka]] izveide
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Sociālistiskā Internacionāle
{{val|en|Socialist International}}
{{val|fr|Internationale socialiste}}
{{val|es|Internacional Socialista}}
| image_size          =
| image               =
| caption             =
| image_border        =
| size                =
| map                 = Parties of Socialist International.svg
| msize               = 275px
| mcaption            = Valstis, kurās darbojas SI partijas (rozā) un kurās SI partija ir pie varas (sarkans)
| motto               =
| formation           = [[1889. gads|1889.]]: [[Otrā Internacionāle]]

[[1923. gads|1923.]]: [[Sociālistiskā Strādnieku Internacionāle]]

[[1951. gads|1951.]]: Sociālistiskā Internacionāle

| extinction          =
| type                = Starptautiska politisko partiju apvienība
| status              =
| purpose             = "Stiprināt attiecības starp iesaistītajām partijām un koordinēt to politisko nostāju un darbības"<ref name="statutes">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.socialistinternational.org/viewArticle.cfm?ArticleID=27|title=STATUTES of the SOCIALIST INTERNATIONAL|publisher=Sociālistiskā Internacionāle|accessdate={{dat|2017|3|2||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170805020110/http://www.socialistinternational.org/viewArticle.cfm?ArticleID=27|archivedate={{dat|2017|08|05||bez}}}}</ref>
| headquarters        = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| coords              =
| language            = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[spāņu valoda|spāņu]]
| leader_title        = Prezidents
| leader_name         = [[Georgs Papandreu]]
| leader_title2       = Ģenerālsekretārs
| leader_name2        = [[Luiss Ajala]]
| main_organ          = Sociālistiskās Internacionāles kongress
| parent_organization =
| affiliations        =
| budget              =
| remarks             =
| predecessor         = [[Sociālistiskā Strādnieku Internacionāle]]
| abbreviation        = SI
| location            =
| region              =
| membership          =
| num_staff           =
| num_volunteers      =
| website             = {{URL|http://www.socialistinternational.org/|www.socialistinternational.org}}
}}
'''Sociālistiskā Internacionāle''' ir starptautiska [[politiskā partija|politisko partiju]] apvienība, kas sastāv no [[demokrātiskais sociālisms|demokrātisko sociālismu]] aizstāvošām partijām.<ref name="statutes" /> Tajā ir galvenokārt demokrātiski sociālistiskas, [[sociāldemokrātija|sociāldemokrātiskas]] un [[strādnieku kustība|darba vai strādnieku]] partijas un organizācijas.

sentences: '''Aleksandra II tiesu reforma''' tika izstrādāta no 1861. līdz 1863. gadam, apstiprināta 1864. gadā un [[Krievijas Impērija|Krievijas impērijā]] pakāpeniski ieviesta līdz 1899. gadam. Reforma izveidoja pilnīgi jaunu tiesu sistēmu un tiesas procesu norisi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izoprēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=СН2=С(СН3)—СН=СН2
|molmasa=68,11
|blīvums=681
|kušanas temperatūra=-146 °C
|viršanas temperatūra=34 °C
}}
'''Izoprēns''' (2-metil-1,3-butadiēns, СН2=С(СН3)—СН=СН2) ir [[ogļūdeņradis]] ([[alkadiēni|alkadiēns]]) ar divām konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Izoprēns ir bezkrāsains, [[etanols|etilspirtā]] šķīstošs šķidrums.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kanādas Arktiskais arhipelāgs
|attēls              = Queen Elizabeth Islands 2009-08-27 (MODIS).jpg
|attēla paraksts     = [[Karalienes Elizabetes salas|Karalienes Elizabetes salu]] satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Canadian Arctic Archipelago.svg
|mark                =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Ziemeļu ledus okeāns]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=75|latm=0|lats=0|latNS=N |longd=90|longm=0|longs=0|longEW=W
|platība             = 1 424 500
|garums              = 2400
|platums             = 1900
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Barbo kalns]]
|augstums            = 2616
|salu skaits         = 36 563
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = {{CA-NU}}<br />{{CA-NT}}
|iedzīvotāji         = 14 000
|blīvums             = 0,01
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Ikaluita]]
|piezīme =
}}
'''Kanādas Arktiskais arhipelāgs''' ({{val|en|Canadian Arctic Archipelago}}) ir [[arhipelāgs]] [[Kanāda]]s ziemeļos. Tas ir pasaulē lielākais arhipelāgs. Pie arhipelāga tiek pieskaitītas visas salas [[Nunavuta|Nunavutā]] un [[Ziemeļrietumu Teritorijas|Ziemeļrietumu Teritorijās]] uz ziemeļiem no Kanādas kontinentālās daļas.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = El Huseins Ibn Alī Ibn Abū Tālibs
 |    vārds_orig = {{ara|الحسين ابن علي ابن أبي طالب}}
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 625
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Medīna|Medīnā]], [[Hidžāzs|Hidžāzā]] (tagad {{SAU}})
 |        m_gads = 680
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 10
 |       m_vieta = [[Karbala|Karbalā]], [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifātā]] (tagad {{IRQ}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šiītu islāms|šiītu]] imāms
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viss labā gaumē
| attēls                   = Allingoodtastecover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''All in Good Taste''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Entonijs Kramreiters]]
| producents               = Entonijs Kramreiters
| scenārija autors         =
* Entonijs Kramreiters
* [[Riks Grīns]]
* Roberts C. Diezs D'O
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Džonatans Volšs]]
* [[Džeks Krilijs]]
* [[Hārvijs Etkins]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Pan-Canadian Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1983|5|6||bez}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/all-good-taste-1983|title=All in Good Taste|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Viss labā gaumē"''' ({{val|en|All in Good Taste}}) ir 1981. gada [[Kanāda]]s komēdija, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Entonijs Kramreiters]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Džonatans Volšs]], [[Džeks Krilijs]] un [[Hārvijs Etkins]]. Lai arī filma tika nofilmēta 1981. gadā, tās pirmizrāde notika tikai {{dat|1983|5|6||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CH3COOCH2CH3
|CAS numurs=141-78-6
|molmasa=88,105
|blīvums=897
|kušanas temperatūra=−83,6 °C (189,55 K)
|viršanas temperatūra=77,1 °C (350,25 K)
}}
'''Etilacetāts''' (etiķskābes etilesteris, CH3COOCH2CH3) ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar patīkamu smaržu. To lielākoties lieto par šķīdinātāju. Etilacetāts ir [[esteri]]s un to iegūst no [[etiķskābe]]s un [[etanols|etanola]]. Etilacetāts nav higroskopisks un ūdenī šķīst slikti. Istabas temperatūrā etilacetāta šķīdība ūdenī ir 8% un ūdens šķīdība etilacetātā ir 3%. Paaugstinoties temperatūrai, šķīdība palielinās. Stipru skābju un bāzu klātienē etilacetāts sadalās.

sentences:
[[Kategorija:Zambija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Zambija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Zambija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainā slepkavība
| operators =
| attēls = Noslepumaina-slepkaviba.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Dominiks Molls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bastjēns Buijons]]
* [[Bunī Lanērs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Nuit du 12''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|20|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt16953666/|title=The Night of the 12th (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainā slepkavība"''' ({{Val|fr|La Nuit du 12}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Francija]]s un [[Beļģija]]s mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Dominiks Molls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bastjēns Buijons]] un [[Bunī Lanērs]]. Filma balstīta uz Paulīnes Gvenas 2020. gada grāmatu ''18.3 — Une année à la PJ''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/the-night-of-the-12th-la-nuit-du-12-review-cannes-2022-1235145037/|title=‘The Night of the 12th’ (‘La Nuit du 12’): Film Review {{!}} Cannes 2022|last=Mintzer|first=Jordan|website=The Hollywood Reporter|access-date=2024-02-02|date=2022-05-20|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktanitrokubāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C8N8O16
|molmasa=464,13
|blīvums=1979
|kušanas temperatūra=sadalās?
|viršanas temperatūra=sadalās?
}}
'''Oktanitrokubāns''' (C8(NO2)8, ONC) ir ļoti spēcīga [[sprāgstviela]], kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā [[trinitrotoluols]]. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela.<ref> В. Благутина. Взрывчатка столетия. Žurn. Химия и жизнь, 2001, № 11, 80.—81. lpp. {{ru ikona}}</ref> Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir [[kubāns|kubāna]] struktūra (8 [[ogleklis|oglekļa]] atomi, kas savienoti [[kubs|kuba]] veidā), kuras visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupām]].

sentences:
kopienas.]]
 [[indiāņi]]em veltītas ekspozīcijas daļa [[Springfīlda (Masačūsetsa)|Springfīldas]] muzejā.]]
 ciemats [[Mašantuketu pekotu muzejs un pētniecības centrs|Mašantuketu pekotu muzejā]].]]
'''Ninnimisinuoki'''  ir termins, ar kuru apzīmē [[Jaunanglija]]s dienvidu reģiona [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotājus]].<ref>Trumbull, James Hammond (1903). ''Natick Dictionary''. p.306</ref><ref name=Brangdon>Kathleen J. Brangdon (1996). ''Native People of Southern New England, 1500-1650''. pp.xi-xiii. {{ISBN|0-8061-2803-8}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Wikimedia Foundation]]
[[Kategorija:Wiki]]
[[Kategorija:Projekti]]
[[Kategorija:ASV tīmekļa vietnes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Cyanocorax chrysops MG 9622.jpg
 | att_nosaukums = [[Samta cekula sīlis]] (''Cyanocorax chrysops'')
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Cyanocorax
 |      ģints_lv = Cekulsīļi
 |      binomial = Cyanocorax <small>([[Friedrich Boie|Boie]], 1826)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Writers from Belarus|Rakstnieki no Baltkrievijas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kafejnīca Don's Plum
| attēls                   = Don's Plum FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Don's Plum''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[R.D. Robs]]
| producents               =
* [[Deivids Statmens]]
* [[Deils Vītlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Betānija Eštona]]
* [[Tauds Bekhems]]
* R.D. Robs
* Deivids Statmens
* Deils Vītlijs
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Skots Blūms]]
* [[Dženija Lūisa]]
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Ambera Bensona]]
* [[Hetere Makkomba]]
| mūzika                   = [[Bleiks Senets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Trust Film Sales]]''
* ''[[Zentropa Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Polo Pictures Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|2|10|Berlīnes filmu festivāls|2001|8|24|Dānija|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kafejnīca Don's Plum"''' ({{val|en|Don's Plum}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[R.D. Robs]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Skots Blūms]], [[Dženija Lūisa]], [[Tobijs Magvairs]], [[Ambera Bensona]] un [[Hetere Makkomba]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|2|10||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Burāšana]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ališers Navoji''' ({{val-fa|نظام الدین على شير هراوی }}, {{val-uz|Alisher Navoiy}}, dzimis {{dat|1441|2|9}}, miris {{dat|1501|1|3}}) bija [[Centrālāzija]]s politiķis, mistiķis, valodnieks, gleznotājs un dzejnieks, kurš piedzima un dzīvoja [[Herata|Heratā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Bergengrūens
|     vārds_orig = ''Hermann Bergengruen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Livonijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Kiberkarš''' ({{val-en|cyberwarfare}}) ir politiski motivēta [[ielaušanās datorsistēmās]], to sabotāža un [[spiegošana]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = AA Iguana Fot Ars Summum.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Iguana iguana|Zaļā iguāna}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Iguania
| apakškārta_lv = Iguānveidīgie
|      binomial = Iguania <small>([[Edward Drinker Cope|Cope]], 1864)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Iguānveidīgie''' (''Iguania'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') apakškārtām vai infrakārtām, atkarībā kurai no jaunākajām zvīņrāpuļu sistemātikām seko.<ref name=squ/> Tā apvieno vairāk kā 1550 sugas — [[iguānas]], [[hameleoni|hameleonus]] un [[agāmas]]. Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 3 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Schulte II, J. A., J. P. Valladares, and A. Larson. (2003) [Phylogenetic relationships within Iguanidae inferred using molecular and morphological data and a phylogenetic taxonomy of iguanian lizards.] Herpetologica 59: 399-419</ref><ref name=sch>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |title=Iguania - iguanas, chamaeleons, and agamids |access-date={{dat|2013|06|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130813122548/http://www.ucl.ac.uk/museums-static/obl4he/vertebratediversity/iguania.html |archivedate={{dat|2013|08|13||bez}} }}</ref> Šīs grupas sugas ir ļoti dažādas, tās var būt maza, vidēja un liela auguma, ar ļoti dažādām īpašībām un dzīves veidu, tādēļ ir gandrīz neiespējami aprakstīt "tipisku" iguānveidīgo sugu. Lielākā daļa barojas ar [[kukaiņi]]em un vairojas, dējot [[ola]]s, bet ir arī sugas dzīvdzemdētājas.<ref name=sch/>

sentences: '''Transportlīdzekļa identifikācijas numurs''' (arī '''VIN numurs''' no {{val|en|Vehicle identification number}}) ir unikāls katram [[transportlīdzeklis|transportlīdzeklim]]. Dažkārt to sauc arī par šasijas numuru. VIN numurs tiek piešķirts katram transportlīdzeklim individuāli – [[pasaule|pasaulē]] nav divu transportlīdzekļu ar vienādiem identifikācijas numuriem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=United Airlines}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
|name            = ''United Airlines'' reiss 93
|image           = UA93 path.svg
|caption         = ''United Airlines'' reisa 93 ceļš no Ņuarkas līdz ''Stonycreek Township''
|date            = {{dat|2001|9|11|N|bez}}
|type            =
|occurrence_type = Nolaupīšanas
|site            = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Samersetas apgabals|''Stonycreek Township''|4s=Stonycreek Township}}
|passengers      = 33 (un 4 nolaupītāji)
|crew            = 7
|fatalities      = 40 (un 4 nolaupītāji)
|survivors       = 0
|aircraft_type   = ''[[Boeing 757|Boeing 757-222]]''
|operator        = ''[[United Airlines]]''
|tail_number     = [http://registry.faa.gov/aircraftinquiry/NNum_Results.aspx?NNumbertxt=591UA N644AA]
|origin          = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Ņuarka|Ņuarkas starptautiskā lidosta}}
|destination     = {{vieta|ASV|Sanfrancisko|Sanfrancisko starptautiskā lidosta}}
}}
'''''United Airlines'' reiss 93''' bija iekšzemes pasažieru lidmašīnas reiss, kuru nolaupīja četri ''[[Al-Qaida]]'' locekļi {{dat|2001|9|11||bez}} [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] ietvaros.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Jaunā Viktorija
| attēls = Young victoria poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Young Victoria''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma, romantiska filma
| režisors = [[Žans Marks Valē]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Greiems Kings]]
* [[Timotijs Hedingtons]]
* [[Sāra Fērgusone]]
| scenārija autors = [[Džuliāns Fellouzs]]
| galvenajās lomās = * [[Miranda Ričardsone]]
* [[Emilija Blanta]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Marks Strongs]]
* [[Tomass Krečmans]]
* [[Džuliāns Glovers]]
| mūzika = [[Ilans Eškeri]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[GK Films]]''
| izplatītājs = * ''[[Momentum Pictures]]''
* ''[[Apparition]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|3|6|Apvienotā Karaliste|2009|12|18|ASV|}}
| ilgums = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/young-victoria-2009|title=The Young Victoria|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 22, 2019|archive-date={{dat|2019|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190422173525/http://www.bbfc.co.uk/releases/young-victoria-2009}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youngvictoria.htm|title=The Young Victoria|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 22, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|27,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|personu, kas nodarbojas ar zveju|zvejnieks (nozīmju atdalīšana)|zvejnieks}}

sentences:
{{Navbox
|name = NASDAQ-100
|title = {{flaga|ASV}} ''[[Nasdaq-100]]'' indeksa uzņēmumi
|listclass = hlist
|titlestyle = background:#cce;
|state = {{{state|autocollapse}}}
|list1 =
* [[Activision Blizzard]]
* [[Adobe]]
* [[Advanced Micro Devices]]
* [[Airbnb]]
* [[Align Technology]]
* [[Alphabet]]
* [[Amazon|Amazon.com]]
* [[American Electric Power]]
* [[Amgen]]
* [[Analog Devices]]
<!-- -->
* [[Ansys]]
* [[Apple]]
* [[Applied Materials]]
* [[ASML Holding]]
* [[Atlassian]]
* [[Autodesk]]
* [[Automatic Data Processing]]
* [[Baidu]]
* [[Biogen]]
* [[Booking Holdings]]
<!-- -->
* [[Broadcom]]
* [[Cadence Design Systems]]
* [[Charter Communications]]
* [[Cintas]]
* [[Cisco Systems]]
* [[Cognizant]]
* [[Comcast]]
* [[Copart]]
* [[Costco]]
* [[Crowdstrike]]
<!-- -->
* [[CSX Corporation|CSX]]
* [[Datadog]]
* [[Dexcom]]
* [[DocuSign]]
* [[Dollar Tree]]
* [[eBay]]
* [[Electronic Arts]]
* [[Exelon]]
* [[Fastenal]]
* [[Fiserv]]
<!-- -->
* [[Fortinet]]
* [[Gilead Sciences]]
* [[Honeywell]]
* [[Idexx Laboratories]]
* [[Illumina]]
* [[Intel]]
* [[Intuit]]
* [[Intuitive Surgical]]
* [[JD.com]]
* [[Keurig Dr Pepper]]
<!-- -->
* [[KLA Corporation]]
* [[Kraft Heinz]]
* [[Lam Research]]
* [[Lucid Group]]
* [[Lululemon Athletica]]
* [[Marriott International]]
* [[Marvell Technology Group]]
* [[Match Group]]
* [[MercadoLibre]]
* [[Meta Platforms]]
<!-- -->
* [[Microchip Technology]]
* [[Micron Technology]]
* [[Microsoft]]
* [[Moderna]]
* [[Mondelez International]]
* [[Monster Beverage]]
* [[NetEase]]
* [[Netflix]]
* [[Nvidia]]
* [[NXP Semiconductors]]
<!-- -->
* [[Okta]]
* [[Old Dominion Freight Line]]
* [[O'Reilly Auto Parts]]
* [[Paccar]]
* [[Palo Alto Networks]]
* [[Paychex]]
* [[PayPal]]
* [[PepsiCo]]
* [[Pinduoduo]]
* [[Qualcomm]]
<!-- -->
* [[Regeneron Pharmaceuticals]]
* [[Ross Stores]]
* [[Seagen]]
* [[Sirius XM]]
* [[Skyworks Solutions]]
* [[Splunk]]
* [[Starbucks]]
* [[Synopsys]]
* [[T-Mobile US]]
* [[Tesla (uzņēmums)|Tesla]]
<!-- -->
* [[Texas Instruments]]
* [[Verisign]]
* [[Verisk Analytics]]
* [[Vertex Pharmaceuticals]]
* [[Walgreens Boots Alliance]]
* [[Workday, Inc.|Workday]]
* [[Xcel Energy]]
* [[Xilinx]]
* [[Zoom Video Communications]]
* [[Zscaler]]
}}<includeonly>{{main other|[[Kategorija:Nasdaq-100]]}}</includeonly><noinclude>
{{collapsible option}}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
{{cita nozīme|strāvas nepārtrauktību|pilnās strāvas nepārtrauktību|Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums}}
'''Strāvas nepārtrauktības vienādojums''' ir

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
[[File:Presse Bochum.jpg|thumb|Hidrauliskā prese]]
'''Hidrauliskā spiede''' (jeb hidrauliskā prese) ir mehāniska [[spiede]], kas izmanto hidraulisko cilindru, lai radītu spiedes spēku. Tas izmanto mehāniskās [[svira]]s hidraulisko ekvivalentu, un pēc angļu izgudrotāja [[Jozefs Bramahs|Jozefa Bramaha]] vārda to sauca arī par Bramaha presi. Viņš izgudroja hidraulisko presi 1795. gadā un iesniedza tās patentu. Tā kā Bramahs (kurš ir pazīstams arī ar [[kanalizācija]]s izstrādi) izveidoja kanalizācijas sistēmu, viņš pētīja esošo literatūru par [[šķidrums|šķidruma]] kustību un izmantoja šīs zināšanas spiedes izgatavošanai.<ref>{{grāmatas atsauce |last1=Carlisle |first1=Rodney |title=Scientific American Inventions and Discoveries |url=https://archive.org/details/scientificameric0000carl |date=2004 |publisher=John Wiley & Sons, Inc |location=New Jersey |isbn=0-471-24410-4 |page=[https://archive.org/details/scientificameric0000carl/page/266 266]}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Donijs Brasko
| attēls                   = Donnie brasco ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Donnie Brasco''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maiks Ņūels]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Berijs Levinsons]]
* [[Luiss Didžiamo]]
* [[Geils Mutrukss]]
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Als Pačīno]]
* [[Maikls Madisens]]
* [[Bruno Kirbijs]]
* [[Džeimss Ruso]]
* [[Enna Heiča]]
| mūzika                   = [[Patriks Doils]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Baltimore Pictures]]''
* ''[[Mandalay Entertainment]]''
* ''[[Mark Johnson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|2|28||bez}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997|title=Donnie Brasco|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921011541/https://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|124,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donniebrasco.htm|title=Donnie Brasco (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Donijs Brasko''' ({{val|en|Donnie Brasco}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Als Pačīno]], [[Maikls Madisens]], [[Bruno Kirbijs]], [[Džeimss Ruso]] un [[Enna Heiča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|2|28||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Alus]]
[[Kategorija:Latvijas uzņēmumi pēc produkcijas veida|Alus]]

sentences: '''26. augusts''' ir gada 238. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (239. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 127 dienas.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Alcatel SA''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = apvienots ar ''[[Lucent]]''
| predecessor      =
| successor        = ''[[Alcatel-Lucent]]''
| foundation       = 1898. gads
| founder          =
| defunct          = 2006. gads
| location_city    = [[Parīze]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = [[telesakari|telesakaru]] iekārtas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Meandrs''' ir [[upe]]s gultnes līkums, kas rodas, straumes augšējai daļai plūstot uz izliekto pusi, bet apakšējai daļai — uz ieliekto pusi. Meandri vairāk izteikti [[līdzenums|līdzenumu]] upēm. Meandram pilnīgi vai daļēji atdaloties no pārējās upes (upe turpmāk plūst "pa taisno"), izveidojas [[vecupe]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{vikisaites+}}
'''Situatīvā apziņa'''{{nepieciešama atsauce}} ir apkārtējās vides un tājā esošo notikumu uztvere un interpretācija.<ref name=":2">Endsley, 1995b, p. 36</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = No Sudden Move
| operators =
| attēls = No Sudden Move poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Eimija Saimeca]]
* [[Brendans Freizers]]
* [[Kīrans Kalkins]]
* [[Noā Džups]]
* [[Kreigs Grānts]]
* [[Džūlija Foksa]]
* [[Frenkija Šo]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Bils Djūks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''No Sudden Move''
| studija = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|6|18}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''No Sudden Move''''' ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deivids Harbors]], [[Eimijs Saimeca]], [[Brendans Freizers]], [[Kīrans Kalkins]], [[Noā Džups]], [[Kreigs Grānts]], [[Džūlija Foksa]], [[Frenkija Šo]], [[Rejs Liota]] un [[Bils Djūks]].

sentences: '''Gluons''' (no {{val|en|glue}} — 'līme') ir [[nesējdaļiņas|nesējdaļiņa]], kura pārnes [[stiprā mijiedarbība|stipro spēku]] no viena [[kvarki|kvarka]] uz otru un liek [[atoma kodols|atomu kodolos]] kvarkiem turēties kopā [[protons|protonos]] un [[neitrons|neitronos]]. Gluoni mijiedarbojas savā starpā.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Dolfina un Jūniona šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
{{CA-NT}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Koroneišenas līcis]]
| savieno1     = [[Amundsena līcis (Kanāda)|Amundsena līcis]]
| atdala       = [[Viktorijas sala (Kanāda)|Viktorijas sala]]
| atdala1      = [[Ziemeļamerika]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Ziemeļrietumu Teritorijas
| relief = jā
| alt =
| plat_d=69| plat_m=05| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=116| gar_m=02| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 210
| platums      = 26
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Dolfina un Jūniona šaurums''' ({{val|en|Dolphin and Union Strait}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]], daļa no [[Ziemeļrietumu jūrasceļš|Ziemeļrietumu jūrasceļa]].<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAUHE Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Dolphin and Union Strait]</ref> Atdala [[Viktorijas sala (Kanāda)|Viktorijas salu]] ziemeļos no [[Ziemeļamerika]]s kontinenta krasta. Savieno [[Koroneišenas līcis|Koroneišenas līci]] austrumos ar [[Amundsena līcis (Kanāda)|Amundsena līci]] rietumos.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Iņupiati sadala [[Polārais valis|polārā vaļa]] ķermeni, 2017. gads
| tauta = Iņupiati
| skaits = 20 709 (2015)
| vieta = [[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[angļu valoda]]<br />[[iņupiatu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas =
| radi = [[inuiti]], [[juiti]], [[jupiki]]
}}
'''Iņupiati''' (pašnosaukums: ''Iñupiat'') ir viena no [[Ziemeļamerika]]s [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo [[Aļaska]]s pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un [[Noma (pilsēta)|Nomas]] pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (''Taġiumiut'' — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (''Nunamiut'' — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nīcas luterāņu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/9797597
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Piekrastes grēdas
|attēls                 = Morning_on_the_Lost_Coast.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Piekrastes grēdas Kalifornijas Klusā okeāna piekrastē
|map                 = North_America_satellite_globe_Pacific_Coast_Ranges.jpg
|latd                   = 51.383333
|longd                  = -125.25
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|Kanāda}}
{{vieta|ASV}}
{{vieta|Meksika}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļamerikas Kordiljeri]]
|sastāv                 = [[Senteliasa kalni]], [[Piekrastes kalni]], [[Kaskāžu kalni]], [[Rietumu Sjerra Madre]]
|garums                 = 6100
|platums                =
|kalns                  = [[Logans (kalns)|Logans]]
|augstums               = 5959
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences: '''Trauksmes cēlējs''' ir [[persona]], kas atklāj jebkāda veida informāciju par darbībām, kas tiek uzskatītas par nelikumīgām, [[ētika|neētiskām]] vai nepareizām privātas vai publiskas [[organizācija]]s ietvaros.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Whistleblowing and Organizational Social Responsibility : A Global Assessment.|url=https://archive.org/details/whistleblowingor0000vand|last=Vandekerckhove|first=Wim|publisher=Ashgate|year=2006|isbn=|location=|pages=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.ahdictionary.com/word/search.html?q=whistleblower |title=American Heritage Dictionary |access-date={{dat|2017|05|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170205181725/https://www.ahdictionary.com/word/search.html?q=whistleblower |archivedate={{dat|2017|02|05||bez}} }}</ref> Iespējamo [[pārkāpums|pārkāpuma]] informāciju var klasificēt dažādos veidos: organizācijas noteikumu, likumu, regulu pārkāpumi, drauds [[sabiedrība]]s vai nacionālajai drošībai, kā arī krāpniecība vai [[korupcija]].<ref>{{Žurnāla atsauce|url=|title=Organizational dissidence: The case of whistle-blowing|last=Near|first=Janet P|date=Feb 1, 1985|journal=Journal of Business Ethics|doi=|pmid=|access-date=}}</ref> Personas, kas kļūst par trauksmes cēlējiem, informāciju par apsūdzībām var publiskot iekšēji vai ārēji. Iekšēji publiskojot informāciju, trauksmes cēlējs informāciju nodod tādiem cilvēkiem kā savs tiešais vadītājs. Ārēji trauksmes cēlējs informāciju var nodot trešajai pusei ārpus iesaistītās organizācijas, tādai kā [[plašsaziņas līdzekļi]], [[valdība]]s, [[tiesībsargājošās iestādes]] vai iespējami iesaistītās organizācijas. Tomēr trauksmes cēlēji riskē saskarties ar spēcīgām [[represijas|represijām]] no tiem, ko viņi apsūdz pārkāpumos.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Nikolaja baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Sint-Niklaaskerk_and_the_belfry_of_Ghent_(DSCF0229).jpg
| image_size            =
| caption               = Svētā Nikolaja baznīca
| map_type              = Beļģija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Svētā Nikolaja baznīca
| position = left
| latd  = 51.053889 | latNS  = N
| longd = 3.722778  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[gotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 13. gadsimta sākums
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences: '''Seksuālā objektizācija''' ir [[Persona|personas]] uztveršana par instrumentu seksuālo vēlmju apmierināšanai, un ir uzskatāma par [[Dehumanizācija|dehumanizācijas]] veidu.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Female sexual slavery|url=https://www.worldcat.org/oclc/11030216|publisher=New York University Press|date=1984|location=New York|isbn=0-8147-1070-0|oclc=11030216|first=Kathleen|last=Barry}}</ref><ref name=":1">{{Grāmatas atsauce|title=Loose women, lecherous men : a feminist philosophy of sex|url=https://www.worldcat.org/oclc/44961370|publisher=Oxford University Press|date=1997|location=New York, N.Y.|isbn=0-585-21585-5|oclc=44961370|first=Linda|last=LeMoncheck}}</ref><ref name=":2">{{Publikācijas atsauce|last=Szymanski|first=Dawn M.|last2=Moffitt|first2=Lauren B.|last3=Carr|first3=Erika R.|date=2011-01|title=Sexual Objectification of Women: Advances to Theory and Research 1ψ7|url=http://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0011000010378402|journal=The Counseling Psychologist|language=en|volume=39|issue=1|pages=6–38|doi=10.1177/0011000010378402|issn=0011-0000}}</ref> Objektizācija plašākā izpratnē nozīmē - attiekties pret otru personu kā patēriņa [[Prece|preci]], lietu vai objektu, neņemot vērā personību vai cilvēka cieņu. Objektizācija visbiežāk tiek aplūkota [[Sabiedrība|sabiedrības]] līmenī, taču tā var tikt izmantota arī, lai raksturotu atsevišķu indivīdu uzvedību.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Mīlestības saliņa, skatoties no Buļļupes tilta. Fotografēts 2015. gada 31. jūlijā.
| source         = {{own}}
| date           = 2015-07-31
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =
Kodeīna struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-57-3
|ķīmiskā formula       = C18H21NO3
|molmasa               = 299,364
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Gurkas doms
| infobox_width         =
| image                 = Gurk_Domplatz_Dom_und_Kapiteltrakt_10042015_1817.jpg
| image_size            =
| caption               = Gurkas doms
| map_type              = Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Gurkas doms
| position = left
| latd  = 46.875  | latNS  = N
| longd = 14.293611  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Austrija|Karintija|Gurka (pilsēta)}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[romānika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1140
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lingula anatina 6.JPG
| att_nosaukums =Bezslēdzenes pleckājis {{TaksoSaite|Lingula anatina}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Inarticulata|Bezslēdzenes pleckāji}}
* {{TaksoSaite|Articulata|Slēdzenes pleckāji}}
}}

sentences:
{{commonscat|September 11 attacks|2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV}}
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Nauda]]
[[Kategorija:Finanses]]
[[Kategorija:Tirdzniecība]]
[[Kategorija:Elektroniskā komercija]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Bramberga
| vārds_orig =
| attēls = Bramberga velta glezna.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Velta Bramberga [[Valdis Dišlers|Valda Dišlera]] gleznā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1921
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2012
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 2
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = Latvijas Eksperimentālās un klīniskās medicīnas zinātniskās pētniecības institūts,
[[Rīgas Medicīnas institūts]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]], Medicīnas fakultāte
| zinātne = [[onkoloģija]]
| pasniedzēji = [[Pauls Stradiņš]]
| studenti =
| sasniegumi = Onkoloģijas slimību ārstēšanas attīstība Latvijā, Republikas onkoloģijas dispansera jaunā kompleksa izveide Rīgā
| apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagātā ārste (1965),
 Triju Zvaigžņu ordenis (2000)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''K-11''
| attēls                   = K-11 ---- movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džūlza Stjuarte]]
| producents               = [[Toms Raits jaunākais]]
| scenārija autors         =
* [[Džareds Kurts]]
* Džūlza Stjuarte
| galvenajās lomās         =
* [[Gorans Višņičs]]
* [[Keita del Kastilo]]
* [[D. B. Svīnijs]]
| mūzika                   = [[Filips Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Libertine Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Breaking Glass Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|11|16|Turīna|2013|3|15|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 88 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''K-11''''' ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Džūlza Stjuarte]]. Galvenās lomas atveido [[Gorans Višņičs]], [[Keita del Kastilo]] un [[D. B. Svīnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|11|16||bez}} Turīnā.

sentences:
'''Epstaina–Bāras vīruss''' ('''EBV'''), ko sauc arī par '''cilvēka herpesvīrusu 4''' ('''HHV-4'''), ir viens no astoņiem zināmajiem herpesvīrusu grupas [[Vīruss|vīrusiem]] un viens no visbiežāk sastopamajiem cilvēku vīrusiem.
Vīruss nosaukts pēc britu patologa un akadēmiķa [[Entonijs Epstains|Entonija Epstaina]] (''Anthony Epstein'', 1921–2024) un īru virusoloģes [[Ivona Bāra|Ivonas Bāras]] (''Yvonne Barr'', 1932–2016), kuri kopīgi šo vīrusu atklāja un informāciju par to publicēja 1964. gadā.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Kurzemes un Zemgales hercogiste|Hercogi]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences: '''Lisabonas stratēģija''' ({{val|en|Lisbon Strategy}}), pazīstama arī kā '''Lisabonas process''' (''Lisbon Process'') vai '''Lisabonas dienaskārtība''' (''Lisbon Agenda''), ir [[Eiropas Savienība]]s ilgtermiņa attīstības [[plāns]], kā arī tā īstenošanas process. Lisabonas [[stratēģija|stratēģiju]] pieņēma [[Eiropas Komisija]] savā [[sesija|sesijā]] [[Lisabona|Lisabonā]] 2000. gadā. Stratēģijas [[mērķis]] bija risināt problēmas, saistītas ar lēno Eiropas Savienības [[ekonomiskā attīstība|ekonomisko attīstību]], atpalicību [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] jomā, nepietiekošo [[darba ražīgums|darba ražīguma]] izaugsmi u.c. jomās, tā, lai līdz 2010. gadam Eiropas Savienība kļūtu par [[konkurētspēja|konkurētspējīgāko]], dinamiskāko, uz [[zināšanas|zināšanām]] balstīto reģionu pasaulē.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimens Frenks Baums
|         vārds_orig = ''L. Frank Baum''
|             attēls = L. Frank Baum (1911).jpg
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums = Baums 1911. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1856
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1919
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 6
|            m_vieta = [[Holivuda (Losandželosa)|Holivuda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|            dzimums = V
|             vecāki = Sintija Anna
Benjamins Vards Baums
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Made Gaga Bauma
(1882–1919)
|              bērni = Frenks Džoslins Baums
Roberts Stantons Baums
Harijs Nils Baums
Kenets Gags Baums
|           paraksts = L Frank Baum Signature.svg
|         pseidonīms = ''George Brooks, Louis F. Baum, Laura Bancroft, Suzanne Metcalf, Capt. Hugh Fitzgerald, Schuyler Staunton, Edith Van Dyne, Floyd Akers, John Estes Cooke''
|       nodarbošanās = Rakstnieks, aktieris, filmu producents
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri = īsie stāsti, [[fantāzijas literatūra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Oza zemes burvis]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimens Frenks Brauns''', arī '''L. Frenks Baums''' (dzimis {{dat|1856|5|15}}, miris {{dat|1919|5|6}}), bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] rakstnieks, kurš rakstīja bērnu literatūru un [[romāns|romānus]]. Viņa pazīstamākais darbs ir "[[Brīnumainais burvis no Oza zemes]]". Kopumā rakstnieks sarakstījis 13 romānu sērijas, 83 īsos stāstus un vairāk nekā 200 poēmu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Ekspress-AMU1'' / ''Eutelsat 36C''
| Nosaukums_orig         = ''Экспресс-АМУ1''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Ekspress''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar E3000]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Kosmičeskaja svjaz']]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|12|24|SK}} 21:31 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]''
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 200/39
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 5700 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5892 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              = 15 kW
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 36° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Ekspress-AM8]]''
| KA_nāk                 = ''[[Ekspress-80]]''
}}
'''''Ekspress-AMU1''''' (''Экспресс-АМУ1'') ir [[Krievija]]s uzņēmuma ''[[Kosmičeskaja svjaz']]'' sakaru pavadonis. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] tika palaists 2015. gada decembrī. Pavadonis nodrošina sakarus Krievijas Eiropas daļā un Āfrikā. Francijas uzņēmums ''[[Eutelsat]]'' nomā daļu no kosmiskā aparāta kanāliem ar nosaukumu '''''Eutelsat 36C'''''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenetilamīna struktūrformula

Fenetilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PEA, 1-amino-2-feniletāns
|           CAS numurs = 64-04-0
|      ķīmiskā formula = C8H11N
|              molmasa = 121,18
|              blīvums = 0,9640
|  kušanas temperatūra = –60 °C
| viršanas temperatūra = 195 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Robēra Burasas ūdenskrātuve
| attēls       = Robert-Bourassa Reservoir.jpg
| paraksts     = Ūdenskrātuves satelītaina
| map = Kvebeka#Kanāda
| vieta        = {{CAN}}<br/>{{CA-QC}}
| plat_d=53 | plat_m= 45 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 77 | gar_m= 00 | gar_s= | gar_EW=W
| platība      = 2835
| garums       =
| platums      =
| krasta_līnija = 4550
| Vid_dziļums  = 21,8
| Max_dziļums  = 137
| tilpums      = 61,7
| augstums_vjl = 175
| izteka       = [[Lagranda]]
| baseins      = 97 643
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Robēra Burasas ūdenskrātuve''' ({{val|fr|Réservoir Robert-Bourassa}}) ir [[ūdenskrātuve]] [[Kanāda|Kanādā]], izbūvēta [[Lagranda]]s upes baseinā. Pēc tilpuma desmitā lielākā ūdenskrātuve pasaulē. Administratīvi ietilpst [[Kvebeka]]s provincē. Izbūvēta [[Džeimsa līča projekts|Džeimsa līča projekta]] [[hidroelektrostacija|hidroelektrostaciju]] virknes darbināšanai. Ūdenskrātuve, kā arī aizsprosts un viena no divām elektrostacijām nosaukta bijušā Kvebekas premjerministra Robēra Burasas vārdā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums = 235px
| vārds_orig =John Dee
| attēls =John Dee Ashmolean.jpg
| att_izmērs =235px
| att_nosaukums = 16. gadsimtā nezināma mākslinieka gleznots portrets.
| dz_dat_alt = {{dat|1527|7|13}}
| dz_vieta =[[Tauervorda]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| m_dat_alt = [[1608]]. vai [[1609]]. gadā
[[Mortleika]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| pilsonība =
| tautība =[[velsietis]]
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Luvēnas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Tomass Digss]]<ref>[http://www.dcs.warwick.ac.uk/bshm/zingaz/C.html British Society for the History of Mathematics]</ref>
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ING Groep N.V.
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Euronext]] ([http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-NL0000303600.html;jsessionid=EDBF3C79DF823EF99A86746A21582F85.8DD014F998CB4BF797C70DAACA?selectedMep=2&idInstrument=22585 INGA])<br />[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/lcddata.html?ticker=ING ING]))
| Indekss             = [[AEX]]
| Dibināšanas_datums  = 1991. gadā
| Sēdeklis            = [[Amsterdama]], {{NED}}
| Vadība              = Mišels Tilmāns (''Michel Tilmant'')
| Darbinieku_skaits   = 115 218
| Apgrozījums         = 197,9 miljardi USD (2007)
| Aktīvi              = 276,4 miljardi USD (2007)
| Peļņa               = 12,7 miljardi USD (2007)
| Nozare              = [[finanšu pakalpojumi]]
| Produkti            = [[banka]], [[apdrošināšana]], [[aktīvu pārvaldīšana]]
| Mājaslapa           = http://www.ing.com/
}}

sentences: '''Mikoloģija''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''μύκης (mikēs)'' — 'sēne' un ''λογία (logíā)'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[sēnes]], to [[sistemātika|sistemātiku]], [[taksonomija|taksonomiju]], fizioloģiju, [[ekoloģija|ekoloģiju]], bioloģiju un [[bioķīmija|bioķīmiju]]. Jēdzienu "mikoloģija" 18. gs. izveidoja Kristians Hedriks Pērsons (''Christian Hendrik Persoon''). Sēņu pētniekus sauc par mikologiem.

sentences:
{{cita nozīme|putniem|apdzīvotu vietu|Dzegūzes}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Kägu õunapuul.jpg
 | att_nosaukums =[[Dzeguze]] (''Cuculus canorus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Cuculiformes
 |      kārta_lv = Dzegužveidīgie
 |     dzimta=Cuculidae
 |   dzimta_lv=Dzegužu dzimta
 |  apakšdzimta=Cuculinae
 |  apakšdzimta_lv=Dzegužu apakšdzimta
 |  ģints=Cuculus
 |  ģints_lv=Dzeguzes
 |         binomial = Cuculus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Dzeguzes''' (''Cuculus'') ir [[dzegužu dzimta]]s (''Cuculidae'') ģints, kas apvieno 11 mūsdienās dzīvojošas [[Vecā pasaule|Vecās pasaules]] sugas.<ref name=world>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldbirdnames.org/bow/hoatzin/ |title=World Bird List: Hoatzin, turacos & cuckoos |access-date={{dat|2018|01|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180815120859/http://www.worldbirdnames.org/bow/hoatzin/ |archivedate={{dat|2018|08|15||bez}} }}</ref> Saskaņā ar jaunāko sistemātiku visas vanagdzegužu sugas izdalītas jaunā ģintī — [[vanagdzeguzes]] (''Hierococcyx'').<ref name=world/>

sentences:
'''Mejs''' var būt:
* [[Braiens Mejs]];
* [[Džeimss Mejs]];
* [[Ralfijs Mejs]];
* [[Vilijs Mejs]].

sentences: '''11. augusts''' ir gada 223. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (224. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 142 dienas.

sentences: '''109 Piscium b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[109 Piscium]], kura atrodas 32,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Zivis (zvaigznājs)|Zivju zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,941 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,365 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,0984. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas atrodas zonā, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet tā kā planēta atrodas šīs zonas vēsajā daļā, tad tas nozīmē ļoti specīgu siltumnīcefektu uz šīs planētas iespējamajiem Zemei līdzīgiem pavadoņiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Bose
|     vārds_orig = ''Heinrich Bosse''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Ēvele (apdzīvota vieta)|Ēvele]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Biķernieku mežs]], [[LSPR]]
([[Rīga]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Meteorīta infokaste
| nosaukums        = Čeļabinskas meteorīts
| nosaukums_orig   =
| nosaukumi_citi   =
| attēls           = Chelyabinsk meteor trace 15-02-2013.jpg
| attēla_nosauk    = Meteorīta atstātās pēdas debesīs
| attēla_platums   = 270px
| tips             =
| klase            =
| grupa            =
| strukturālā_klas =
| sastāvs          =
| valsts           = {{RUS}}
| reģions          = [[Čeļabinskas apgabals]] u.c.
| koordinātas      = {{coord|54|30|0|N|61|30|0|E|display=inline,title}}
| novērota_krišana = jā
| krišanas_datums  = {{dat|2013|02|15|SK|bez}}
| atrašanas_datums =
| masa             = ~ 1 [[tonna]]<ref>[https://www.lpi.usra.edu/meteor/metbull.php?code=57165 Chelyabinsk — Meteoritical Bulletin Database] {{angliski}}</ref>
}}
'''Čeļabinskas meteorīta''' krišana tika novērota {{dat|2013|02|15}} [[Krievija|Krievijā]], [[Urāli|Urālu]] reģionā. Spilgta [[bolīds|bolīda]] lidojums tika novērots [[Sverdlovskas apgabals|Sverdlovskas apgabalā]], [[Kurgānas apgabals|Kurgānas apgabalā]], [[Orenburgas apgabals|Orenburgas apgabalā]],<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |author        =
 |authorlink    =
 |datepublished =
 |url           = http://www.oren.ru/news/2674128/
 |title         = На Оренбург упал метеорит?
 |work          =
 |publisher     = Орен.ру
 |accessdate    = 2013-02-15
 |lang          =
 |description   =
 |archiveurl    = https://web.archive.org/web/20130729235342/http://www.oren.ru/news/2674128/
 |archivedate   = 2013-07-29
}} {{krieviski}}</ref> [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas apgabalā]], kā arī [[Kazahstāna]]s ziemeļu rajonos. Atbilstoši sākotnējām aplēsēm [[meteoroīds]] eksplodēja virs [[Čeļabinska]]s 30—70 km augstumā<ref>{{cite news|url=http://www.interfax.ru/russia/news.asp?id=290724|title=Падение метеорита на Урале привело к трем взрывам|date=2013-02-15|publisher=interfax.ru|accessdate=2013-02-15}} {{krieviski}}</ref>, vēlāk tika precizēts, ka galvenais sprādziens notika 29,7 ± 0,7 km augstumā<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Popova|first=Olga P.|last2=Jenniskens|first2=Peter|last3=Emel’yanenko|first3=Vacheslav|last4=Kartashova|first4=Anna|last5=Biryukov|first5=Eugeny|last6=Khaibrakhmanov|first6=Sergey|last7=Shuvalov|first7=Valery|last8=Rybnov|first8=Yurij|last9=Dudorov|first9=Alexandr|date=2013-11-29|title=Chelyabinsk Airburst, Damage Assessment, Meteorite Recovery, and Characterization|url=https://www.science.org/doi/10.1126/science.1242642|journal=Science|language=en|volume=342|issue=6162|pages=1069–1073|doi=10.1126/science.1242642|issn=0036-8075}}</ref>, apmēram 9:20 pēc vietējā laika ([[UTC+6]])<ref>[http://www.interfax.ru/russia/news.asp?id=290651 Метеорит не нанес ущерба воинским частям на Урале] {{krieviski}}</ref>. Zemes atmosfērā iegājušā meteoroīda masa tiek novērtēta no 12 000 līdz 13 000 [[tonna|tonnām]] (smagāks par [[Eifeļa tornis|Eifeļa torni]]).<ref name="NatureNews20131106">{{cite web | last=Schiermeier | first=Quirin | title=Risk of massive asteroid strike underestimated | url=http://www.nature.com/news/risk-of-massive-asteroid-strike-underestimated-1.14114 | work=Nature News | publisher=Nature Publishing Group | date=6 November 2013 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20131107141251/http://www.nature.com/news/risk-of-massive-asteroid-strike-underestimated-1.14114 | archivedate=7 November 2013 | deadurl=no }} {{angliski}}</ref> Izpētīts, ka nokritušais objekts bija [[Apollona tipa asteroīds]].<ref>[http://www.newscientist.com/article/dn23213-russian-meteor-traced-to-apollo-asteroid-family.html#.VQxb1tKsWYM Russian meteor traced to Apollo asteroid family] {{angliski}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls=
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag1-xSbx) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}

sentences:
{{Pov}}
{{jāuzlabo|atsauces, kas dotas uz pašu Korānu, iespēju robežās būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz sekundāriem avotiem}}
{{Islāms}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|        vārds   = Džons Dundass Kokrens
|    vārds_orig  = ''John Dundas Cochrane''
|       attēls   = John_Dundas_Cochrane_RN_wmm_v1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|      dz_gads   = 1780
|      dz_vieta  = [[Skotija]]
|       m_gads   = 1825
|      m_vieta   = Valensija, [[Kolumbija]]
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viļakas Vissvētās Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10209496
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Fernāns Brodels''' ({{val|fr|Fernand Braudel}}; dzimis {{dat|1902|8|24}}, miris {{dat|1985|11|27}}) bija [[Francija|franču]] vēsturnieks, [[Annāļu skola]]s pārstāvis (t.s. ''otrā paaudze''), viens no atzītākajiem sociālo procesu un tautsaimniecības vēstures pētniekiem.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2505
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2505''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Galvenā izlūkošanas pārvalde]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|6|5|SK}} 15:23:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2015
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2015
| Beigu_datums           = {{dat|2015|9|17|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 104 dienas
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 6600 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2495]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2505''''' (''Космос-2505'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2015. gada jūnijā un darbojās līdz septembrim, kad uz zemi atgriezās nolaižamais aparāts.

sentences:
[[Kategorija:Mežaparks]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mežaparks]]

sentences: '''29. februāris''' ir diena, kas [[Gregora kalendārs|Gregora kalendārā]] ir reizi četros gados; gados, kas dalās ar 4, piemēram, 1996., 2008., 2016. 2020. vai 2024. gadā (izņemot gadsimtu gadus, kas nedalās ar 400, piemēram, 1900.). Šādus gadus sauc par [[garais gads|garajiem gadiem]]. 29. februāris ir gada 60. diena, līdz gada beigām ir atlikušas 306 dienas.

sentences: '''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Kopējās izmeklēšanas grupas''', [[akronīms]] — '''KIG''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=LEGISSUM%3Al33172#|title=Kopējās izmeklēšanas grupas|website=eur-lex.europa.eu|access-date=25.12.2021|date=12.01.2017}}</ref> ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Joint Investigation Teams, JIT'') ir [[Tiesībaizsardzība|tiesībsargājošas]] un [[Tiesa|tiesu]] spriedošas grupas, kuras uz noteiktu laiku un noteiktiem mērķiem izveido [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] (ES) [[Eiropas Savienības dalībvalsts|dalībvalstu]] tiesībsargājošās un tiesu iestādes, lai izmeklētu starptautiskos [[Noziegums|noziegumus]]. Šādas grupas var izveidot vismaz divas ES valstis. Šo grupu darbībā var iesaistīties [[Eiropols]], [[Eirojusts]], [[Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai]], tajās var piedalīties arī trešo valstu (valstu, kas nav ES) pārstāvji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Hospitālis "Britānija"
| operators =
| attēls = Brittania Hospital.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = [[Lindsijs Andersons]]
| producents = * Klaivs Pārsons
* Davina Bellinga
| scenārijs = Deivids Šervins
| aktieri = * [[Leonards Rositers]]
* [[Greiems Kroudens]]
* [[Malkolms Makdauels]]
| mūzika = [[Alans Praiss]]
| oriģinālnos = ''Britannia Hospital''
| studija = * ''EMI Films''
* ''British Lion Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures|Columbia]]-EMI-[[Warner Bros. Pictures|Warner Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|5|27}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Hospitālis "Britānija""''' ({{Val|en|Britannia Hospital}}) ir 1982. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Lindsijs Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leonards Rositers]], [[Greiems Kroudens]] un [[Malkolms Makdauels]].

sentences: '''Apgriezieni minūtē''' (apzīmējumi '''apgr/min''', '''apgr./min''', '''1/min''', '''min<sup>−1</sup>''') ir rotācijas ātruma jeb rotācijas frekvences mērvienība. Šīs mērvienības vērtība apraksta, cik reižu vienas [[minūte]]s laikā rotējošais objekts apgriežas par 360°. Tā kā viens apgrieziens atbilst 360° jeb 2π [[radiāns|radiāniem]], mērvienība ir saistīta ar [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] [[leņķiskais ātrums|leņķiskā ātruma]] mērvienību radiāniem sekundē (rad/s), taču tehnikā plašāk lieto apgriezienus minūtē.

sentences: '''Produkta dzīves cikls''' ir laika periods no [[Produkts|produkta]] ieviešanas līdz tā [[ražošana]]s un [[pārdošana]]s pārtraukšanai, [[prece]]s mūžs tirgū.<ref>Praude, V., Beļčikovs, J., Mārketings. Rīga: Vaidelote, 1999. 330. lpp.</ref> Katram produktam, pēc iekļūšanas tirgū, ir noteikts dzīves cikls. Ražotāja interesēs ir, lai viņa produktu dzīves cikls būtu pēc iespējas ilgāks. Zinot pašreizējo preces dzīves cikla stadiju, ir iespējams prognozēt un atbilstoši plānot turpmāko ražošanu un pārdošanu, kā arī piemērot tai [[Mārketinga stratēģija|mārketinga stratēģiju]] un taktiku. Šī teorija balstās uz uzskatu, ka produktiem, tāpat kā cilvēkam, var izšķirt dažādus attīstības posmus - ieviešanu, izaugsmi, briedumu, tad stāvokļa panīkumu un, visbeidzot, novecošanu.<ref name="autogenerated1">Blaits, Dž., Mārketings (rokasgrāmata). Rīga : Zvaigzne ABC, 2004. 102. lpp.</ref>

sentences: '''Ozolīti, zemzarīti''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvja Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājumā "Dziesmu rota" (1872-1884).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Martins Benjamins Mellers''' ({{dat|1763|11|11|N}} -  {{dat|1834|5|24|N}}) bija [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]] dzimis [[ķirurgs]], kurš dzīvoja Kurzemē. Gleznotāja [[Johans Lēberehts Eginks|Johanna Lēberehta Eginka]] audžutēvs.

sentences:
kažoki]]
'''Kažokāda''' ir nonāvēta kažokzvēra vai cita [[dzīvnieks|dzīvnieka]] (parasti [[zīdītāji|zīdītāja]]) [[āda]], kurai ir biezs [[mati|apmatojums]] un kuru pēc īpašas apstrādes izmanto [[apģērbs|apģērba]], piemēram, kažoku, apkakļu un cepuru izgatavošanai.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=ka%C5%BEok%C4%81da Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |title=Latviešu valodas vārdnīca |access-date={{dat|2012|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305094621/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tu esi šeit
| attēls                   =  Are You Here poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Are You Here''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Metjū Vīners]]
| producents               =
* [[Gerijs Gilberts]]
* [[Džordans Horovics]]
* [[Skots Hornbakers]]
* Metjū Vīners
| scenārija autors         = Metjū Vīners
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Zaks Galifjanakis]]
* [[Eimija Polere]]
* [[Lora Ramzija]]
* [[Dženna Fišere]]
| mūzika                   = [[Deivids Karbonara]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gilbert Films]]''
* ''[[Millenium Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|7|Toronto kinofestivāls|2014|8|22|ASV}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/are-you-here-2013|title=Are You Here|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 27, 2019|archive-date={{dat|2019|06|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190627165519/https://bbfc.co.uk/releases/are-you-here-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|978 503}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Are-You-Here#tab=summary|title=Are You Here|publisher=[[The Numbers]]|accessdate= June 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tu esi šeit"''' ({{val|en|Are You Here}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Metjū Vīners]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Zaks Galifjanakis]], [[Eimija Polere]], [[Lora Ramzija]] un [[Dženna Fišere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|7||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Etna
| Nosaukums2       = ''Etna''
| Photo            = EtnaAvió.JPG
| Paraksts         = Skats uz Etnas vulkānu
| Augstums         = 3326
| Relatīvais_augstums = 3326
| karte            = Itālija#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 37 |latm= 45 |lats= 18 |latNS= N
| longd= 14 |longm= 59 |longs= 42 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Itālija}} ([[Sicīlija]])
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2023. gada nogalē
}}

sentences: '''Vispārējā cilvēktiesību deklarācija''' ir dokuments, kuru [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] Ģenerālā asambleja pieņēma [[1948]]. gada 10. decembrī Parīzē, Šaijo pilī. Deklarācija tikai pieņemta ar 48 balsīm "par", savukārt 8 valstis balsojumā atturējās, neviena valsts nenobalsoja pret deklarācijas pieņemšanu. Šis ir vecākais ANO cilvēktiesību sistēmas pamatdokuments; tas nav saistošs pats par sevi, tomēr būtiska daļa tajā esošo normu kļuva par saistošām, jo tās ir iekļautas tādos saistošos cilvēktiesību dokumentos kā [[Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām]] (International Covenant on Civil and Political Rights) un [[Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām]] (International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights). Deklarācijā ietvertie principi ir atspoguļoti arī tādos starptautiskos tiesību aktos kā [[ANO Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu]], ANO Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu u. c.

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Centrālais Bjarezinas līdzenums
|attēls                 = Цэнтральнабярэзінская раўніна (2001).svg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
|lat_dir =N |lat_deg = 53 |lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg = 29 |lon_min =|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{BLR}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Austrumeiropas līdzenums]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                = 28 000
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Centrālais Bjarezinas līdzenums''' ({{val|be|Цэнтральнабярэзінская раўніна}}) ir [[līdzenums]] [[Baltkrievija]]s vidienē, daļa no [[Austrumeiropas līdzenums|Austrumeiropas līdzenuma]].<ref>{{PZT|137|Centrālais Berezinas līdzenums}}</ref> Izvietojies [[Minskas apgabals|Minskas]], [[Mogiļevas apgabals|Mogiļovas]] un [[Gomeļas apgabals|Gomeļas apgabalu]] teritorijā [[Bjarezina]]s, [[Druca]]s un [[Pciča]]s upju baseinos. Platība ap 28 000 km², augstums 150—180 m vjl, pazeminoties no ziemeļiem uz dienvidiem. Morēnu pauguraines, plaši smiltāji, pazeminājumos — purvi. Ievērojamās platībās aramzeme, bet ir arī ievērojami skujkoku un jauktie meži, dienviddaļā — ozolu un skābaržu meži.

sentences:
priekšpilsēta]]
'''Priekšpilsēta''' ir [[pilsēta]]s ārējā daļa, tālākā daļa no pilsētas centra. Lielām pilsētām nereti var būt vairākas priekšpilsētas. Priekšpilsēta var būt arī '''piepilsēta''', kas ir pilsētas tipa [[apdzīvota vieta]] kādas lielākas pilsētas tuvumā. Piepilsētas kopā ar lielāko, centrālo pilsētu veido [[aglomerācija|aglomerāciju]]. Nereti cilvēki, kas dzīvo priekšpilsētās, strādā pilsētas centrā.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Krievijas Federācijā|Ufa (nozīmju atdalīšana)|Ufa}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ufa
 | official_name            = ''Уфа''<br/>''Өфө''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = ӨФӨ-2015-(v2).jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = UfaFlag.svg
 | image_shield             = Coat of arms of Ufa (2007).jpg
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Krievija#Krievijas Eiropas daļa#Baškortostāna
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_map_caption      =
 | pushpin_map_alt          =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Republika
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_name1        = [[Baškortostāna]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1574}}
 | established_title2       = Pilsētas statuss
 | established_date2        = {{dat|1586}}
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 707.93
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2014
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1096702
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1425801
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+5]]
 | utc_offset               = +5
 | latd = 54 | latm = 44 | lats =  | latNS = N
 | longd = 55 | longm = 58 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 450000—450999
 | area_code                = +7 347
 | website                  = {{URL|http://ufacity.info/}}
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 5
 | footnotes                =
}}
'''Ufa''' ({{val|ru|Уфа}}), arī '''Efe''' ({{val|ba|Өфө}}), ir [[Baškortostāna]]s galvaspilsēta [[Krievija|Krievijas Federācijā]]. Izvietojusies [[Urāli|Urālu]] priekškalnēs pie [[Ufa (upe)|Ufas]] upes ietekas [[Belaja|Belajā]]. Pilsēta ir liels naftas rūpniecības centrs, [[baškīri|baškīru]] kultūras centrs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fumārskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O4
|molmasa=116,1
|blīvums=1635
|kušanas temperatūra=287 °C
|viršanas temperatūra=[[sublimācija|sublimējas]]
}}
'''Fumārskābe''' (''trans''-butēndiskābe, ''trans''-1,2-etilēndikarbonskābe, allomaleīnskābe, boletīnskābe, lihenīnskābe, HOOC−CH=CH−СООН) un tās ''cis''-[[izomērs]] ([[maleīnskābe]]) ir vienkāršākā nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Fumārskābe ir ūdenī grūti šķīstoša balta kristāliska viela. Fumārskābes esterus un sāļus sauc par '''fumarātiem'''.

sentences: '''Izpirkuma''' jeb '''izpirkšanas darījums''' ({{val|en|buyout}}) ir pārpirkšanas veids, kas parasti tiek veikts [[uzņēmums|uzņēmumu]] brieduma posmā un tajā privātā [[kapitāls|kapitāla]] fonds kopā ar partneriem vai bez tiem veic uzņēmuma pārpirkšanu, iegādājoties uzņēmuma daļas no esošajiem īpašniekiem.

sentences: '''Lodīšu pildspalva''' ir viens no [[pildspalva|pildspalvu]] veidiem. Senāks pildspalvu veids ir [[tintes pildspalva]]. Pildspalva darbojas pēc principa, ka tās [[tinte]]s caurulītes galā ir lodīte, kas rakstot griežas un atstāj uz papīra tintes pēdas. Par lodīšu pildspalvas izgudrotāju uzskata ebreju izcelsmes ungāru [[Lāslo Bīro]]. Viņš kopā ar brāli 1938. gadā [[patents|patentēja]] šo izgudrojumu. 1940. gadā viņi saņēma pirmo lielo pasūtījumu no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] gaisa spēkiem, lai lidotāji varētu veikt pierakstus, atrodoties debesīs. Sākotnēji lodīšu pildspalvas bija ļoti dārgas, bet mūsdienās tās ir lētas un ir viens no izplatītākajiem [[kanceleja]]s piederumiem.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Preču realizācijas stimulēšana''' vai '''noieta stimulēšana''', ir [[Prece|preču]] [[pirkšana]]s un [[pārdošana]]s motivēšanas metožu izmantošana. Tas ir viens no izplatītākajiem [[tirgzinība]]s un [[mārketinga komunikācijas]] veidiem, kas ietver visa veida atlaides, loterijas, viktorīnas, kuponus, bezmaksas paraugus, izdevīgu [[Kredīts|kredīta]] noformēšanu utt. Noieta stimulēšanu izmanto, ja [[reklāma]] ir radījusi pievilcīgu preces vai [[Zīmols|zīmola]] tēlu, tomēr nav stimulējusi patērētājus to iegādāties plānotajā apjomā.<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences:
{{cita nozīme|sociālu modeli|patriarha pārvaldītu apgabalu|patriarhāts (reliģija)}}
 glezna "Ābrama ceļojums no Ūras uz Kanaānu". Tajā vīrietis attēlots kā centrālā persona]]
'''Patriarhāts''', arī '''patriarhija''', ir sociāls modelis, kurā valda [[vīrietis|vīrieši]] gan [[sabiedrība|sabiedrībā]] kopumā, gan arī [[ģimene|ģimenēs]]. Šis termins attiecas uz [[dzimumu nevienlīdzība]]s veidu, kur vīrieši tiek uzskatīti par dominējošo [[dzimte (socioloģija)|dzimumu]] un iegūst priekšrocības un privilēģijas salīdzinājumā ar [[sieviete|sievietēm]]. Pretētais patriarhātam ir [[matriarhāts]]. Patriarhālās sabiedrībās bieži vien ir spēcīga vīriešu dominance un kontrole [[politika|politikā]], [[saimnecība|saimniecībā]] un [[reliģija|reliģijā]]. Šāds modelis ietekmē gan sabiedrības institūcijas, piemēram, [[likumdošana|likumdošanu]] un [[valsts struktūra]]s, gan arī [[ikdienas dzīve|ikdienas dzīvi]], piemēram, lomu sadalījums ģimenē, [[fizisks darbs|darba]] dalīšanu un [[sociāla norma|sociālo normu]] veidošanu.

sentences: '''Melanocīti''' ir pigmenta šūnas, kas galvenokārt atrodas [[āda]]s [[epiderma]]s slānī. Melanocīti ir šūnas ar daudziem izaugumiem un to [[citoplazma]] satur īpašus organoīdus - [[melanosoma]]s. Melanosomās tiek sintezēts ādas pigments - [[melanīns]].

sentences: '''Etnoss''' ({{val|ru|э́тнос}}, no {{val|grc|ἔθνος}}, ''étnos'' — '[[tauta]]') ir [[Padomju Savienība]]s beigu gados [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s [[Etnogrāfija]]s institūta izstrādāts jēdziens, kas skaidro [[tautība|tautību]] kā sociālu cilvēku kopumu, kuras locekļi apzinās sevi kā vienotu grupu, pretstatā pārējiem etnosiem. Jēdziena galvenais izstrādātājs bija Etnogrāfijas institūta ilggadējais direktors [[Juliāns Bromlejs]].<ref>The Theory of Ethnos and Ethnic Processes in Soviet Social Sciences, Julian Bromley and Viktor Kozlov, Comparative Studies in Society and History http://www.jstor.org/stable/178765</ref> Kopš [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] etnosa teorija ir zaudējusi nozīmi [[Krievija|Krievijas Federācijas]] tautību politikas veidošanā<ref>Identity politics and indigeneity construction in the Russian census 2002, Sokolovski, Sergei, http://www.eth.mpg.de/cms/en/publications/working_papers/wp0077.html</ref> un akadēmiskajā vidē.<ref>The State of the Discipline in Russia: Interviews with Russian Anthropologists, http://doi.wiley.com/10.1525/aa.1997.99.4.775{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Missing''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|16 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3714221569/weekend/|title=Missing (1982) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|17}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1982|2|12}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = ''[[PolyGram Pictures]]''
| operators = [[Rikardo Aronovičs]]
| oriģinālnos = ''Missing''
| mūzika = [[Vangelis]]
| aktieri = * [[Džeks Lemons]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Melānija Meirona]]
* [[Džons Šejs]]
* [[Tina Romero]]
| scenārijs = * Kosts Gavrs
* [[Donalds Stjuarts]]
| producents = * [[Edvards Lūiss]]
* [[Mildreda Lūisa]]
| režisors = [[Kosts Gavrs]]
| žanrs = biogrāfija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Missing 1982 film.jpg
| imdb =
}}'''''Missing''''' ir 1982. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors un viens no scenāriju autoriem ir [[Kosts Gavrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Lemons]], [[Sisija Speiseka]], [[Melānija Meirona]], [[Džons Šejs]] un [[Tina Romero]]. Filma ir balstīta uz [[Tomass Hausers|Tomasa Hausera]] 1978. gada grāmatas ''The Execution of Charles Horman: An American Sacrifice''.

sentences: '''Pavasara brīvlaiks''' ir vienas no četrām (piecām - pirmklasniekiem) skolēnu brīvdienām [[Latvija]]s skolās.<ref name=a>[http://66.102.9.104/search?q=cache:fL_qJwELDUoJ:www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc+skol%C4%93nu+br%C4%ABvdienas+2008&hl=en&ct=clnk&cd=4&client=opera http://www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: Vikiprojekts, kura mērķis ir iegūt un apkopot visu Rīgas ielu attēlus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka jodīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = cinka(II) jodīds
|           CAS numurs = 10139-47-6
|      ķīmiskā formula = ZnI2
|              molmasa = 319,22
|              blīvums = 4740
|  kušanas temperatūra = 446 °C
| viršanas temperatūra = 1150 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 450 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka jodīds''' ir [[cinks|cinka]] un [[jods (elements)|joda]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[jodūdeņražskābe]]s cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ([[oktaedrs|oktaedriskas]] formas<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> [[kubiskā singonija|kubiskās singonijas]]<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 471. lpp. {{krieviski}}</ref> kristāli), kas [[gaisma]]s iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek [[hidrolīze]] un veidojas [[cinka hidroksīds]]. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst [[glicerīns|glicerīnā]].

sentences: '''Metināšana''' ir process, kurā tiek savienoti dažādi [[Materiāls|materiāli]], parasti [[metāls|metāli]] vai [[termoplasts|termoplasti]]. Savienojums starp materiāliem veidojas [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] [[Fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbības]] rezultātā, metināmās [[Virsma|virsmas]] [[kausēšana|sakausējot]]. Šim savienojumam ir jābūt neizjaucamam, kaut gan ne vienmēr tā ir, jo metināšanas procesā var būt dažādi [[defekts|defekti]].

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Debian GNU/Linux
| logo                   =
| screenshot = Screenshot of Debian 12 (Bookworm) GNOME 43.9—English.png
| caption = Debian 12 (Bookworm) [[GNOME]] 43.9 darbvirsma
| website                = http://www.debian.org
| developer              = Debian Project
| family                 = [[Linux]]
| latest_release_version = 12.5 (Bookworm)
| latest_release_date    = {{dat|2024|02|10}}
| kernel_type = [[Monolīts kodols]], [[Linux]]
| userland               = [[GNU]]
| supported_platforms    = [[i386]], [[x86-64]], [[PowerPC]], [[SPARC]], [[DEC Alpha]], [[ARM architecture|ARM]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[PA-RISC family|HPPA]], [[IBM eServer zSeries|S390]], [[IA-64]]
| updatemodel            = [[Advanced Packaging Tool|APT]]
| package manager        = dpkg
| working_state          = Aktuāls
}}
'''Debian''' ir projekts, kas bāzēts ap brīvas, pilnas operētājsistēmas izstrādi, sadarbojoties brīvprātīgajiem no visas pasaules. Projekta galvenais fokuss, Debian GNU/Linux, ir populārs [[Linux distributīvs]].

sentences: '''Stacijas dežurants''' un '''vilcienu dispečers''' ir dzelzceļa atbildīgie darbinieki par drošu [[vilcienu kustības organizācija|vilcienu kustības organizāciju]]. Pirmajā gadījumā vilcienu kustību vada atsevišķā sadales punktā un tam tieši piekļaujošajos posmos, bet otrajā - veselā iecirknī vai pat vairākos iecirkņos vienlaicīgi, kur ietilpst vairāki sadales punkti un posmi. Nejaukt ar stacijas ēkas dežurantu, kurš lielās stacijās ir atbildīgs par kārtību stacijas ēkā. Stacijas dežurants pilda visus vilcienu dispečera rīkojumus pat, ja vilcienu dispečera rīcībā neatrodas centralizācijas iekārta ierīču tiešai darbināšanai<ref>[https://likumi.lv/ta/id/214699-dzelzcela-tehniskas-ekspluatacijas-noteikumi Dzelzceļa tehniskās ekspluatācijas noteikumi]</ref>. Kad [[SCB (dzelzceļš)|SCB]] iekārtu attīstība bija zemā līmenī, katrā sadales punktā uz vietas atradās stacijas dežurants, kurš parasti strādāja diennakti dalot maiņās, bet vilcienu dispečers norādījumus par vicienu palaišanas priekšrocībām deva pa telefonu. Toties līdz ar tehnoloģisko SCB iekārtu progresu radās iespēja visas stacijas dzežuranta funkcijas pārlikt uz vilcienu dispečera pleciem un daļēji atteikties no stacijas dežurantiem, kas deva darba algas fonda ietaupījumu un rīkojumu veiktspējas operativitāti. Tomēr pilnībā atteikties no stacijas dežurantiem nav iespējams, jo SCB iekārtu bojājuma gadījumā vai liela [[manevri (dzelzceļš)|manevru]] apjoma darbu laikā, kā arī [[:Kategorija:Dzelzceļa infrastruktūra|dzelzceļa infrastruktūras]] remontdarbu laikā vilcienu dispečers stacijas nodod vietējā vadībā stacijas dežuranta rīcībā. Pretājā gadījumā vilcienu dispečera kapacitāte neļauj tikt galā ar lielo darba apjomu. Vilcienu dispečera darbs ir ļoti emocionāli smags ar lielu atbildības nastu, tāpēc tas var atstāt ietekmi uz veselību<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=62fVqENc-XY Vilcienu dispečers necenzēti lamājas]</ref>. Lielās stacijās un ārpusklases stacijās pēc darba apjoma piepūles stacijas dežuranta un vilcienu dispečera amats var būt vairāk vai mazāk līdzvērtīgs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Tropidophora michaudi shell.jpg
| att_nosaukums   = ''[[Tropidophora michaudi]]'' zīmējums
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochozoa
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klase           = Gastropoda
| klase_lv        = Gliemeži
| apakšklase      = Orthogastropoda
| kārta           = Architaenioglossa
| dzimta          = Pomatiidae
| ģints           = Tropidophora
| binomial        = <small>([[Franz Hermann Troschel|Troschel]], 1847)</small>
}}
'''''Tropidophora''''' ir sauszemes [[gliemeži|gliemežu]] [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder ''[[Pomatiidae]]'' [[dzimta (bioloģija)|dzimtai]].<ref name="ZipcodeZoo">[http://zipcodezoo.com/key/Animalia/Tropidophora_Genus.asp ZipcodeZoo, Genus Tropidophora]{{Novecojusi saite}}</ref> Ģints pārstāvjiem ir plakana vai [[konuss|konusveida]] čaula, gara kāja, labi nodalīta galva ar taustekļiem.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Elvijs Misāns
 |          attēls = Elvijs Misans.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Elvijs Misāns 2011. gadā

 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|4|8}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Sigulda|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 190 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 72 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =

 |            disc = [[Tāllēkšana]]
[[Trīssoļlēkšana]]
Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Mārīte Lūse
 |           trenē =

 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =

 |             PR1 = 8,08 m {{icon|lr-v}}
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 16,77 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 = 17,02 m
 |           PR3_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =

 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =

 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Elvijs Misāns''' (dzimis {{dat|1989|4|8}} [[Sigulda|Siguldā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[tāllēkšana]]s, [[trīssoļlēkšana]]s un sprinta skriešanas distancēs. Pašreizējais [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]] tāllēkšanā (8,08 m). Atzīts par 2017. gada labāko vieglatlētu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/sports/vieglatletika/ikauniece-admidina-un-misans-atziti-par-gada-labakajiem-vieglatletiem.a267069/|title=Ikauniece-Admidiņa un Misāns atzīti par gada labākajiem vieglatlētiem|date={{dat|2018|2|7||bez}}|publisher=[[lsm.lv]]|accessdate={{dat|2018|4|23||bez}}}}</ref>

sentences: '''Autoklāvs''', arī '''tvaika sterilizators''' vai '''patspiednis'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=autokl%C4%81vs&list=autokl%C4%81vs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]</ref> ir spiedieniekārta, kas paredzēta medicīnas preču, instrumentu un materiālu [[sterilizēšana (mikrobioloģija)|sterilizēšanai]]. Autoklāvus izmanto arī [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]]. Sterilizēšanas laikā svarīgi ir pareizi uzturēt sterilizēšanas režīmu ([[temperatūra|temperatūra]], [[spiediens|spiediens]], sterilizēšanas ilgums, temperatūras un spiedienu izmaiņas protokoli), tāpēc mūsdienās tiek izmantotas sistēmas, kas sastāv no temperatūras un spiediena [[sensors|sensoriem]] un kontrolieriem ar datorvadību.

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Carex disticha|autors=Huds.|suga_lv=Divrindu grīslis|suga=Carex disticha|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex disticha 1.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=}}'''Divrindu grīslis''' ({{val|la|Carex disticha}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] diezgan bieži visā teritorijā, īpaši piejūras pļavās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-disticha-huds/|title=divrindu grīslis - Carex disticha Huds. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-10}}</ref>

sentences: '''Tehniskais progress''' ir tāda [[tehnika]]s vai [[tehnoloģija]]s pilnveidošanās, kuras rezultātā, atkarībā no konkrētās jomas, pieaug [[ražošana]]s vai pakalpojumu sniegšanas efektivitāte, vai tiek sasniegts kāds cits pozitīvs efekts tautsaimniecībā vai sabiedrībā. Tehniskais progress var attīstīties pakāpeniski - evolūcijas veidā, vai radikāli, kā [[tehniskā revolūcija]] (tehniskais apvērsums). Kā vienā, tā otrā gadījumā progresa pamatā ir [[inovācija]]. Parasti evolucionārā un revolucionārā tehniskā progresa fāzes secīgi mainās - pēc tehniska apvērsuma seko ilgāka pakāpeniskas tehnikas un tehnoloģijas pilnveidošanās fāze, līdz nobriest priekšnosacījumi jaunam tehniskam apvērsumam. Rezultātā tehniskais progress attīstās nelineāri, viļņveidīgi, jeb [[Tehnoloģiskais cikls|tehnoloģisko ciklu]] veidā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanie
| operators = [[Vitorio Storaro]]
| attēls = Redsposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Vorens Bītijs]]
| producents = Vorens Bītijs
| scenārijs = * Vorens Bītijs
* Trevors Grifits
| aktieri = * Vorens Bītijs
* [[Daiena Kītone]]
* [[Edvards Hermans]]
* [[Ježijs Kosiņskis]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Pols Sorvino]]
* [[Morīna Steipltona]]
| mūzika = * [[Stīvens Sondheims]]
* [[Deivs Grusins]]
| oriģinālnos = ''Reds''
| studija = * ''Barclays Mercantile Industrial Finance''
* ''JRS Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|12|4}}
| ilgums = 195 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1399686657/weekend/|title=Reds |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanie"''' ({{Val|en|Reds}}) ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] episka vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents, viens no scenāristiem un galvenās lomas atveidotājs ir [[Vorens Bītijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Daiena Kītone]], [[Edvards Hermans]], [[Ježijs Kosiņskis]], [[Džeks Nikolsons]], [[Pols Sorvino]], [[Morīna Steipltona]] un [[Džīns Hekmens]].

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|5|2}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Krodziņš "Sveiks, Šveik!", pagrabs
| apraksts   =
| virtuve    = čehu virtuve un alus
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgR3jz?m=&node=1703777971 (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Voll}}
# anonīma persona #1
# anonīma persona #2
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ginkgolepis tenericostatus zvīņa.jpg
| att_nosaukums =''Ginkgolepis tenericostatus'' zvīņa.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Acanthodiformes
| kārta_lv =Akantodveidīgās
| dzimta =Cheiracanthidae
| dzimta_lv =Heirakantīdas
| ģints =Ginkgolepis
| ģints_lv =Ginkolepji
| iedalījums =
| kategorijas =nē
| binomial = Ginkgolepis Pinakhina et Märss, 2018
}}
'''Ginkolepji''' (''Ginkgolepis'') ir [[Heirakantīdas|heirakantīdu]] [[Akantodes|akantodu]] ģints. Šo ģinti izdalīja Darja Pinakina un [[Tiju Mersa]] 2018. gadā. Nosaukums ''Ginkgolepis'' nozīmē ginka zvīņa (no latīņu ''ginkgo'' – ginks un ''lepis'' – zvīņa, no zvīņas vainaga formas, kas atgādina [[Divdaivu ginks|divdaivu ginka]] lapu). Tās pārstāvji bija izplatīti [[Vidusdevons|vidusdevonā]], no [[Narvas svīta|narvas]] līdz [[burtnieku svīta]]i, [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]]. Ja apstiprināsies, ka arī ''Devononchus ketlerensis'' (Lebedev & Lukševičs 2017) ir pieskaitāms ginkolepju ģintij, tad tās izplatība paplašinās līdz [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenai]] un [[Orlas apgabals|Orlas apgabalam]] [[Krievija|Krievijā]]. Šīm [[Zivis|zivīm]] ir zināmas tikai [[zvīņas]]. Veseli ķermeņi nav atrasti. Ginkolepju ģints [[tipveida suga]] ir ''[[Ginkgolepis tenericostatus]]''.

sentences:
{{Citas nozīmes|astronomisku objektu|Zvaigzne (nozīmju atdalīšana)|Zvaigzne}}
s attēls nosacītās krāsās ultravioletajā 304 [[angstrēms|angstrēmu]] izstarojumā]]
]]

sentences:
{{Sacīkšu trases infokaste
| Nosaukums   = Zandvortas trase
| Atrodas     = {{NED}}, [[Zandvorta]]
| Shēma       =
| Stat        = 1952—1953, 1955, 1958 — 1971, 1973 — 1985, 2020
| GP          = [[Nīderlandes GP]]
| Garums_km   = 4,259
| Pagr        = 14
| Rek_laiks   =
| Rek_pilots  =
| Rek_komanda =
| Rek_gads    =
}}

sentences: '''Tautas skaitīšana''' jeb '''tautskaite''' ir process, kura mērķis ir noskaidrot [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]] konkrētā [[teritorija|teritorijā]] vai pat [[valsts|valstī]]. Iedzīvotāju uzskaite ir veikta jau antīkajā pasaulē, bet pirmā dokumentētā tautas skaitīšana ir veikta [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kad [[Vilhelms Iekarotājs]] pavēlēja izmērīt visas [[Anglija]]s zemes, noteikt to vērtību un nozīmi, kā arī uzskaitīt šo zemju īpašniekus.

sentences:
[[Kategorija:Enerģētikas uzņēmumi Latvijā]]
[[Kategorija:Dabasgāzes uzņēmumi]]
[[Kategorija:E.ON]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Josips Jelačičs
| vārds_orģ           =Josip grof Jelačić Bužimski
| attēls              =Ivan Zasche, Portret bana Josipa Jelacica.jpg
| apraksts            =Josips Jelačičs
| amats               =[[Horvātijas bans]]
| term_sākums         ={{Dat|1848|||N}}
| term_beigas         ={{Dat|1859|||N}}
| priekštecis2        =[[Jurajs Hauliks]]
| pēctecis2           =[[Johans Baptists Koronini-Kronbergs]]
| dzim_dati           ={{Dat|1801|10|16|N}}
| dzim_vieta          =[[Ungārijas Karaliste]], [[Petrovaradina]] (Tagad {{SRB}})
| mir_dati            ={{Dat|1859|05|20|N}}
| mir_vieta           =[[Horvātijas Karaliste]], [[Zagreba]] (Tagad {{CRO}}
| tautība             =[[horvāts]]
| partija             =
| dzīvesb             =Grāfiene Sofija Jelačiča
| alma_mater          =[[Terēzes militārā akadēmija]]
| reliģija            =
| piezīmes            =
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Zvēru valstība
 | oriģinālnos = ''Animal Kingdom''
 |      attēls = Animal kingdom poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, drāma
 |    režisors = [[Deivids Mišods]]
 |  producents = [[Liza Votsa]]
 |   scenārijs = Deivids Mišods
 |     aktieri =
* [[Džeki Vīvere]]
* [[Bens Mendelsons]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Lūks Fords]]
 |      mūzika = [[Entonijs Partoss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Screen Australia]]''
* ''[[Porchlight Films]]''
* ''[[Film Victoria]]''
* ''[[Screen NSW]]''
* ''[[Fulcrum Media Finance]]''
* ''[[Showtime Australia]]''
* ''[[Blue-Tongue Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Madman Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|6|3|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/animal-kingdom-2010|title=Animal Kingdom|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 21, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=animalkingdom.htm|title=Animal Kingdom (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 21, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Zvēru valstība"''' ({{val|en|Animal Kingdom}}) ir 2010. gada kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Mišods]]. Galvenās lomas atveido [[Džeki Vīvere]], [[Bens Mendelsons]], [[Gajs Pīrss]], [[Džoels Edžertons]] un [[Lūks Fords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|22||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas cilvēki|Pavāri]]
[[Kategorija:Pavāri]]
[[Kategorija:Latviešu virtuve]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Inna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Inn
| citvaloda2      = rm
| oriģinālnosaukums2 = En
| attēls            = Innsbruck3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Austrija#Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Graubindene]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] pie [[Pasava]]s
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=24 | sāk_plat_s=50 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=09 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=00 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=34 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}
{{AUT}}
{{GER}}
| garums            = 517
| iztekas_augstums  = 2484
| ietekas_augstums  = 289
| kritums           =
| caurtece          = 740
| gada_notece       =
| baseins           = 26 063
| pietekas          =

sentences: [[File:Truth-Warner-Highsmith.jpeg|thumbnail|175px|Olina Varnera un Herberta Edamsa izgatavotas bronzas durvis, kurā attēlota "Patiesība", kas ar spoguli vēro čūsku]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''''Christmas Tree EXEC''''' bija pirmā plaši izplatījusies tīkla [[datorvīruss|vīrusa]] programma, kas [[1987]]. gada decembrī paralizēja vairākus starptautiskos [[datortīkls|datortīklus]].

sentences:
'''10 000 000 000''' ('''desmit miljardi''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 9 999 999 999 un 10 000 000 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 1010. To raksta kā 10,000,000,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 10.000.000.000 (Vācijā).

sentences: '''Ugunsdzēsējs''' ir cilvēks, kura darbs ir dzēst [[uguns|uguni]] nelaimju un [[ugunsgrēks|ugunsgrēku]] gadījumos, kā arī veikt dažādus glābšanas darbus. Ugunsdzēsēji parasti apvienojas [[brigāde|brigādēs]], lai veiksmīgāk un organizētāk varētu veikt konkrētos uzdevumus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kaspars Petrovs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Grobiņa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Slepkava
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Kaspars Petrovs''', pazīstams arī kā '''Rīgas Raskoļņikovs''', (dzimis [[1978]]. gadā [[Grobiņa|Grobiņā]])<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/kriminalzinas/284876-vareja_but_genijs_bet_kluva_par_serijveida_slepkavu Varēja būt ģēnijs, bet kļuva par sērijveida slepkavu]</ref> ir [[Latvija]]s laupītājs un [[sērijveida slepkava]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Vanesa Paradī
|Vārds_orig = ''Vanessa Paradis''
|          Attēls = Vanessa Paradis Cannes 2016 3.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1972|12|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Francija|Senmordefosē}}
|           Vieta =
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[roks]], [[Popmūzika|pops]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, fotomodele
|     Instrumenti = balss, ģitāra
|            Gadi = 1981-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://vanessa-paradis.artiste.universalmusic.fr/site/ vanessa-paradis.fr]
|         Dzimums = S
}}
'''Vanesa Paradī''' ({{val|fr|Vanessa Paradis}}; dzimusi {{dat|1972|12|22}}) ir franču dziedātāja, aktrise un fotomodele.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Holivudlenda
| operators =
| attēls = Hollywoodland film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Allens Kulters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Adriens Brodijs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hollywoodland''
| studija = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''Back Lot Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Focus Features''
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|8|31|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2006|9|8|ASV}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3447162369/|title=Hollywoodland |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Holivudlenda"''' ({{Val|en|Hollywoodland}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Allens Kulters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Adriens Brodijs]], [[Daiena Leina]], [[Bens Afleks]] un [[Bobs Hoskinss]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss fon Šeibners-Rihters
|     vārds_orig = ''Max Erwin von Scheubner-Richter''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 119-1930-01, Max Erwin v. Scheubner-Richter.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta =  [[Krievijas Impērija]], [[Rīga]]<br />(tagad {{LAT}}).
|         m_gads = 1923
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 9
|        m_vieta =  [[Veimāras Republika]], [[Minhene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|Vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = Diplomāts, politiķis
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Ludvigs Maksimiliāns (Makss) Ervins fon Šeibners-Rihters''' ({{val|de|Ludwig Maximilian Erwin von Scheubner-Richter}}; dzimis {{dat|1884|1|21}}, miris {{dat|1923|11|9}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] [[diplomāts]] un viens no vadošajiem nacistu partijas biedriem tās pirmsākumos. Tuvs [[Alfrēds Rozenbergs|Alfrēda Rozenberga]] draugs un līdzgaitnieks. [[Minhene]]s [[Alus pučs|alus puča]] dalībnieks.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Rabindranats Tagore
|         vārds_orig = রবীন্দ্রনাথ ঠাকুর
|             attēls = Rabindranath Tagore in 1909.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Rabindranats Tagore ap 1915. gadu Kalkutā
|            dz_gads = 1861
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = bengālis
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[komponists]]
| rakstīšanas valoda = [[bengāļu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = 1913. gadā [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bizantija
| operators =
| attēls = Poster for the film Byzantium .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, trilleris, drāma
| režisors = [[Nīls Džordans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Sērša Runena]]
* [[Džemma Artertone]]
* [[Sems Railijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Byzantium''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[IFC Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|9|9|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2013|5|31|ASV}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = * {{IRL}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|828,284}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr291066373/|title=Byzantium |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bizantija"''' ({{Val|en|Byzantium}}) ir 2012. gada [[Īrija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopražojuma fantāzijas filma, kuras režisors ir [[Nīls Džordans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sērša Runena]], [[Džemma Artertone]] un [[Sems Railijs]].

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Abatijas teātris
| nosaukums_orig   = ''Abbey Theatre/Amharclann na Mainistreach''
| attēls           = Abbey_Theatre_exterior.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| karte            = Īrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 53.348333 | plat_NS = N
| gar_d  = 6.257222 | gar_EW  = W
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1904. gads
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            = Ietilpība
| zāle1_vietas     = 492
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{url|https://www.abbeytheatre.ie/}}
}}

sentences: '''Juhans (Jans) Banērs''' ({{val|sv|Johan Gustafsson Banér}}, 1596–1641) bija [[zviedri|zviedru]] valstsvīrs, feldmaršals (1634). [[Zviedru Pomerānija]]s ģenerālgubernators (1638).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Keizerlings
|         attēls = Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Grāfs Eduards fon Keizerlings (autors: [[Loviss Korints]], 1900.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kalvenes pagasts|Tāšu Padures muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Bavārijas karaliste|Minhene|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Heinrihs Nikolass Grafs fon Keizerlings''' (''Eduard Heinrich Nikolas Graf von Keyserling'', [[1855]]-[[1918]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes rakstnieks, kas jutekliskā impresionisma stilā aprakstījis 19. gadsimta beigu [[Kurzeme]]s dižciltīgo sabiedrības tradīciju norietu.

sentences: '''20. jūlijs''' ir gada 201. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (202. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 164 dienas.

sentences: {{Commonscat|Sports in Scotland|Sports Skotijā}}

sentences:
[[Kategorija:Kalnu sistēmas Eiropā]]
[[Kategorija:Skandināvija]]

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Everests
| Nosaukums2       = ཇོ་མོ་གླང་མ, ''Jomolungma''
सगरमाथा, ''Sagarmāthā''
珠穆朗玛峰, ''Zhūmùlǎngmǎ Fēng''
| Photo            = Everest North Face toward Base Camp Tibet Luca Galuzzi 2006.jpg
| Augstums         = 8848
| karte            = Nepāla#Ķīna
| reljefa_karte    = jā
| latd= 27 |latm= 59 |lats= 17 |latNS= N
| longd= 86 |longm= 55 |longs= 31 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}, {{CHN}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Prokuratūra''' ir iestāde, kas uzrauga [[likumi|likumu]] izpildi un ierosina sodīt likumpārkāpējus, kā arī [[valsts]] vārdā uztur apsūdzību pret tiem [[tiesa|tiesā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial = Coffea
| attēls = Coffea canephora.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Coffea canephora}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Gentianales
| rinda_lv = Genciānu rinda
| dzimta = Rubiaceae
| dzimta_lv = Rubiju dzimta
| ģints = Coffea
| ģints_lv = Kafijkoki
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = [[Linnaeus]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokijs Balboa
| attēls                   = Rocky Balboa (2006) theatrical poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rocky Balboa''
| žanrs                    = sporta drāma
| režisors                 = [[Silvestrs Stallone]]
| producents               = Roberts Čartofs
| scenārija autors         = Silvestrs Stallone
| galvenajās lomās         =
* Silvestrs Stallone
* [[Bērts Jangs]]
* [[Antonio Tarvers]]
| mūzika                   = [[Bills Konti]]
| operators                = [[Klārks Matiss]]
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Columbia Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|12|20}}
| ilgums                   = 102 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|155,9 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Rokijs 5]]"
| nākamā                   = "[[Krīds: Rokija mantojums]]"
}}
'''"Rokijs Balboa"''' ({{val|en|Rocky Balboa}}) ir 2006. gada ASV sporta drāmas filmas, kuras režisors, scenārija autors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Silvestrs Stallone]].

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Amnēzija
| specialty     = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| symptoms      = [[Atmiņa]]s zudums
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|tips=sārmu metāls
|kārtas skaitlis=3
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=
|2. čaula=1
|1. čaula=2
|simbols=Li
|atommasa=6,941
|valences elektroni=[He]2s1
|tabulas attēls=
|attēls=
Parafīna eļļā uzglabāti litija gabaliņi
|oksidēšanas pakāpes=+1
|elektronegativitāte=0,98
|blīvums=535
|kušanas temperatūra=453,69 K (180,54 °C)
|viršanas temperatūra=1615 K (1342 °C)
}}
'''Litijs''' ir vieglākais no [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], kas brīvā veidā [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] nav [[gāze]]. Tā simbols ir '''Li''' un kārtas numurs [[Elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir 3 un tas ir vieglākais pazīstamais [[metāls]]. Tas ir [[sārmu metāls]], jo ir ķīmiski ļoti aktīvs (reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdens|ūdeni]]), tāpēc brīvā veidā dabā nav sastopams. Litijs ir ķīmiski vismazāk aktīvais sārmu metāls. Dabā, savienojumu veidā litijs ir sastopams vairākos minerālos. Tāpat kā visi sārmu metāli, litijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Common Snapping Turtle Close Up.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņurupuči
|        dzimta = Chelydridae
|     dzimta_lv =
|         ģints = Chelydra
|      ģints_lv =
|       ģints_r =
|          suga = C. serpentina
|       suga_lv = Kaimanu bruņurupucis
|     izplatība =
|    iedalījums =
|      binomial =
|   kategorijas = nē
}}'''Kaimanu bruņurupucis''' ({{val|la|Chelydra serpentina}}) ir liela [[saldūdens]] [[Bruņrupuči|bruņurupuču]] suga no dzimtas ''Chelydridae''. Tie ir spēcīgi veidoti, atšķiras ar lieliem, izvērstiem nagiem un cietu žokli, kas ir pietiekami spēcīgs, lai bruņurupucis spētu pārkost cilvēka roku.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = 대한민국
|   pilnais_valsts_nosaukums = Korejas Republika
|           valsts_nosaukums = Dienvidkoreja
|              karoga_attēls = Flag of South Korea.svg
|           karoga_nosaukums = Dienvidkorejas karogs
|          ģerboņa_nosaukums = Dienvidkorejas ģerbonis
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of South Korea.svg
|            ģerboņa_platums = 100px
|              kartes_attēls = Locator map of South Korea.svg
|                    mapsize = 220px
|                      motto =
|               valsts_himna = [[Aegukga|애국가]] (''Aegukga'' — ‘Patriotu dziesma’)
|             valsts_valodas = [[Korejiešu valoda|Korejiešu]]
|            etniskās_grupas =
|              galvaspilsēta = [[Seula]]
|latd=37|latm=35|lats=0|latNS=N
|longd=127|longm=0|longs=0|longEW=E
|             valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Prezidentālisms|prezidentāla]] [[konstitucionāla republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Dienvidkorejas prezidents|Prezidents]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Dienvidkoreja premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Juns Sogjols]] (윤석열)
|              valsts_galva2 = [[Kim Boo-kyum]] (김부겸 , 金富謙)
|            lielākā_pilsēta = [[Seula]]
|              platība_rangs = 108
|             area_magnitude =
|                platība_km2 = 100 210
|                 area_sq_mi = 38 691
|             procenti_ūdens = 0,3
|         iedzīvotāju_skaits = 48 758 000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www-bcc.imf.org/external/pubs/ft/weo/2010/01/weodata/weorept.aspx?sy=2008&ey=2015&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&pr1.x=41&pr1.y=20&c=542&s=LP&grp=0&a= |title=Report for Selected Countries and Subjects |access-date={{dat|2010|10|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110726173355/http://www-bcc.imf.org/external/pubs/ft/weo/2010/01/weodata/weorept.aspx?sy=2008&ey=2015&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&pr1.x=41&pr1.y=20&c=542&s=LP&grp=0&a= |archivedate={{dat|2011|07|26||bez}} }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 26
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 491
|population_density_sq_mi=1271
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 21
|                    IKP_PPP = {{ASV dolārs|1,435 triljoni}}<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2010/01/weodata/weorept.aspx?sy=2007&ey=2010&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=542&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr1.x=93&pr1.y=9|title=Dienvidkoreja|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2010-04-21}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2010
|         IKP_PPP_per_capita = {{ASV dolārs|29 351}}<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                   HDI_gads = 2007
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,937<ref>[http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf Human Development Report 2009 (p. 171, 204)]</ref>
|                  HDI_rangs = 26
|             HDI_kategorija = Ļoti augsts
|                       Gini = 31,3<ref name=ciagini>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2172.html Gini index] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070613005439/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2172.html |date={{dat|2007|06|13||bez}} }} CIA World Fact Book</ref>
|                  Gini_gads = 2007
|            Gini_kategorija = Zems
|                     valūta = [[Dienvidkorejas vona]] (₩)
|               valūtas_kods = KRW
|country_code=KOR
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +9
|             laika_zona_DST = ''Nav''
|             utc_offset_DST = +9
|                     domēns = [[.kr]]
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 82
}}
'''Korejas Republika''' ({{val|ko|대한민국}}, ''Daehan Minguk''), neoficiāli saukta arī '''Dienvidkoreja''', ir prezidentāla republika [[Āzija]]s austrumos, [[Korejas pussala]]s dienvidu daļā. Valsts galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Seula]]. Ziemeļos tā robežojas ar [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkoreju]], ar kuru tā līdz 1910. gadam bija vienota valsts un saucās [[Koreja]] (고려; 高麗). Rietumos pāri [[Dzeltenā jūra|Dzeltenajai jūrai]] atrodas [[Ķīnas Tautas Republika]], austrumos pāri [[Korejas šaurums|Korejas šaurumam]] — [[Japāna]]. Dienvidkorejas platība ir {{nobr|100 210 km²}}. Valstī dzīvo {{nobr|48 758 000}} iedzīvotāji, aptuveni viena puse no Dienvidkorejas iedzīvotājiem dzīvo galvaspilsētā [[Seula|Seulā]] vai tās apkārtnē — trešajā lielākajā [[aglomerācija|aglomerācijā]] pasaulē.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Desiderius Erasmus Roterodamus
|         attēls = Holbein-erasmus.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Roterdamas Erasms [[Hanss Holbeins Jaunākais|Hansa Holbeina Jaunākā]] gleznā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[1466. gads|1466]]. vai {{dat|1469|10|28}}
 [[Svētā Romas impērija]],
 [[Holande]], [[Roterdama]]
(tagad {{NLD}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1536
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{CHE}}, [[Berne]]
|   dzīves_vieta = [[Kembridža]], [[Turīna]], [[Lēvene (Beļģija)|Lēvene]], [[Bāzele]], [[Freiburga Breizgavā]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = teologs, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Muļķibas slavinājums]]
(''Stultitiae Laus''), 1509
''[[Novum Instrumentum omne]]'', 1516
|    ietekmējies = [[Antīkā literatūra]], [[Samosatas Lukiāns]], [[Bībele]], [[Džons Kolets]], [[Lorenco Valla]], [[Tomass Linakrs]], [[Tomass Mors]]
|     ietekmējis = [[Tomass Mors]], [[Mārtiņš Luters]], [[Viljams Tindeils]]
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte|Sorbonna]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Turīnas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Udmurti
| skaits = ne vairāk par 450 tūkst. (2021)
| vieta =
| valoda = [[udmurtu valoda]], [[krievu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| grupas = [[somugri]]
| radi = [[komieši]]; [[komi-permieši]]; pārējās [[somugri|somugru]] tautas
| regions = {{RUS}} 386 465 (2021), no tiem 299 874  [[Udmurtija|Udmurtijā]]
}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| above      = {{#if:{{{name|}}}|{{{name}}}|{{PAGENAME}}}}{{#if:{{{name_native|}}}{{{native_name|}}}|
{{{name_native|{{{native_name}}}}}}}}
| abovestyle = border-top: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}; border-bottom: 2px solid {{#if:{{{colorcode|}}}|{{{colorcode}}}|transparent}}

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Īģe
| attēls            = Iģe pie Graudiņiem.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Īģe pie Graudiņiem
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Dikļu pagasts]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Salaca]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=36 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=54 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=56 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 51
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 47
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,05
| baseins           = 237,5
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Struņķupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Gvineja]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{cita nozīme|tiesību aktu|iedzimtām un mantotām bioloģiskām pazīmēm|iedzimtība}}

sentences:
dārglietas]]
'''Juvelierizstrādājums''' jeb '''dārglieta''' ir mazs, dekoratīvs [[priekšmets]], ko izmanto sevis izgreznošanai. Pie juvelierizstrādājumiem pieder dažādas [[piespraude]]s, [[gredzens|gredzeni]], [[kaklarota]]s, [[auskari]], [[rokassprādze]]s u. c. Juvelierizstrādājumu var piestiprināt pie ķermeņa vai [[drēbes|drēbēm]].

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Rietummisamisa
| official_name = ''Misamis Occidental''
| image_skyline = Ozamiz port.jpg
| imagesize =
| image_caption = Piestātne [[Osamisa]]s ostā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Misamis Occidental in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1929
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2006.63
| population_total = 617333
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 20 | lats =| latNS = N
| longd =123 | longm = 42 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Orokjeta]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 17
| p1 = '''3 pilsētas'''
| p2 = [[Orokjeta]]
| p3 = [[Osamisa]]
| p4 = [[Tanguba]]
| p5 = '''14 municipalitātes'''
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MSC
| website                  = {{URL|http://misocc.gov.ph/}}
}}
'''Rietummisamisa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kanlurang Misamis}}, {{val|en|Province of Misamis Occidental}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Kasadpang Misamis}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 3 pilsētās, 14 municipalitātēs un sīkāk 490 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Orokjeta]], bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Osamisa]]. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[sebuāņi]], pēc konfesionālās piederības pārsvarā [[katoļi]] (70 %) un citas kristiešu kongregācijas (ap 20 %), kā arī neliela [[musulmaņi|musulmaņu]] kopiena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ātrs un bez žēlastības 2
| attēls                   = Two fast two furious ver5.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''2 Fast 2 Furious''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Džons Singltons]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Brendts]]
* [[Dereks Hāss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Volkers]]
* [[Tairīss Gibsons]]
* [[Eva Mendeza]]
* ''[[Ludacris]]''
* [[Džeimss Remars]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mikona Productions GmbH & Co. KG]]''
* ''[[Original Film]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|6|6}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/2-fast-2-furious-2003-5|title=2 Fast 2 Furious |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0322259/|title=2 Fast 2 Furious (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|236,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Ātrs un bez žēlastības]]"
| nākamā                   = "[[Ātrs un bez žēlastības 3]]"
| imdb                     =
}}
'''"Ātrs un bez žēlastības 2"''' ({{val|en|2 Fast 2 Furious}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džons Singltons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Pols Volkers]], [[Tairīss Gibsons]], [[Eva Mendeza]], ''[[Ludacris]]'' un [[Džeimss Remars]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|6|6||bez}} ASV. Filma ir otrā daļa "[[Ātrs un bez žēlastības (filmu sērija)|Ātrs un bez žēlastības]]" filmu sērijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Pseudis paradoxa01a.jpg
|att_nosaukums   =
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Amphibia
|klase_lv        = Abinieki
|kārta           = Anura
|kārta_lv        = Bezastainie abinieki
|dzimta          = Hylidae
|dzimta_lv       = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|ģints = Pseudis
|ģints_lv = Ūdensvardes
|suga            = Pseudis paradoxa
|suga_lv         = Paradoksālā varde
|binomial        = Pseudis paradoxa <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
|kategorijas = nē
}}
'''Paradoksālā varde''' (''Pseudis paradoxa'') ir [[kokvaržu dzimta|kokvaržu dzimtas]] [[abinieki|abinieks]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ārēji tā līdzinās parastai vardei, taču tās kurkuļi ir gandrīz četras reizes lielāki par vecākiem. Attīstoties tie pamazām kļūst mazāki.

sentences:
{{noformējums+|Vajadzīgs noformēt slīpraksta un pēdiņu izmantojumus}}
{{DISPLAYTITLE:''macOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste|
 name = macOS
|logo = MacOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =  Mac OS X 10.5 "Leopard"
|developer = [[Apple Inc.]]
|family = [[Unix]]
|source_model = Aizvērtais kods ar ([[Brīvā programmatūra|atvērtā koda]] komponentēm)
|latest_release_version = 10.13.6
|latest_release_date = {{dat|2018|7|8|N|bez}}
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui = [[Aqua]]
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/macosx/ Apple - Mac OS X]
|supported_platforms = [[x86]], [[x86-64]], [[PowerPC]] (32-bitu & 64-bitu), [[ARM]]
|logo size=}}

sentences: '''Liepājas opera''' bija [[Liepāja]]s operteātris, kas darbojās [[Teātra iela (Liepāja)|Teātra ielā]] 4 Liepājā no 1922. līdz 1934. gadam, vēlāk kā '''Liepājas pilsētas drāma un opera''' (1934—1941), '''Liepājas drāmas, operas un baleta teātris''' (1941), '''Liepājas operas un drāmas teātris''' (1941—1944), '''Liepājas Muzikāli dramatiskais teātris''' (1945—1950).

sentences: '''Datortomogrāfija''' ir [[rentgenizmeklēšana]]s metode, ar kuras palīdzību tiek iegūti [[cilvēks|cilvēka]] ķermeņa un orgānu plāna slāņa šķērsgriezuma [[attēli]]. Attēlus vēlāk analizē un iegūst mērījumus, kas palīdz izvērtēt orgānu, asinsvadu un citu struktūru anatomiskās īpašības, savstarpējās attiecības un patoloģisko procesu izplatību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Bertrāns''' var būt:

sentences:
{{Kosmosa aģentūras infokaste
|nosaukums      = Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra
|orig_nos       = 独立行政法人宇宙航空研究開発機構<br />Japan Aerospace Exploration Agency (JAXA)
|attēls         = Jaxa logo.svg
|att_nos        = JAXA logo
|att_izmērs     = 173px
|īpašnieks      = {{JPN}}
|galvenā mītne  = [[Čofu]], [[Tokija]]
|kosmodroms     = [[Tanegasimas kosmosa centrs|Tanegasima]]
|moto           = Viena JAXA
|dibināta       = [[2003. gads|2003]]. gadā, apvienojot [[NASDA]], [[ISAS]] un [[NAL]]
|administrators = ''Keiji Tachikawa''
|budžets        = 225 miljardi [[Japānas jena|¥]] (2,15 miljardi USD) (2005. [[fiskālais gads|FG]])<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jaxa.jp/about/finance/pdf/finance_17-04.pdf |title= IV. 決算報告書 (Balance Report) |accessdate=2007-06-29 |author= |authorlink= |coauthors= |date=2006-08-30 |year= |month= |format=PDF |work=平成17事業年度　JAXA財務諸表等に関する事項 |publisher=JAXA |pages= |language=japāņu valodā|archiveurl= |archivedate= |quote=}}</ref>
|valoda         =
|URL            = [http://www.jaxa.jp/index_e.html www.jaxa.jp]
}}
'''Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra''' (独立行政法人宇宙航空研究開発機構, ''Dokuritsu-gyōsei-hōjin Uchū Kōkū Kenkyū Kaihatsu Kikō''), plašāk pazīstama ar [[angļu valoda|anglisko]] nosaukumu '''Japan Aerospace Exploration Agency''' jeb '''JAXA''', ir [[Japāna]]s aerokosmiskā aģentūra. Tā dibināta {{dat|2003|10|1}}, apvienojot trīs iepriekš neatkarīgas organizācijas. ''JAXA'' nodarbojas ar [[raķete|raķešu]] un [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] attīstīšanu, [[Mēness]] un [[planēta|planētu]] izpēti, [[astrofizika|astrofiziskiem]] pētījumiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Flemings
|     vārds_orig = ''Alexander Fleming''
|         attēls = Synthetic Production of Penicillin TR1468.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Savā laboratorijā (1943)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = Darvela, [[Īsteiršīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1955
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Skoti|skots]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Fleming signature.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name            =Virdžīnijas Universitāte
|image_name      =UVA Rotunda Logo.svg
|established     =1819
|free_label      =Dibinātājs
|free            =[[Tomass Džefersons]]
|embedded = {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = [[Montičello]] un Virdžīnijas Universitāte Šarlotsvilā
   | designation1_type = Kultūras
   | designation1_criteria = i, iv, vi
   | designation1_date = 1987 (11. sesija)
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/442 442]
   | designation1_free1name = Reģions
   | designation1_free1value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
|president       =[[Teresa A. Sullivan|Terēze Salivana]]
|endowment       ={{ASV dolārs|6,4 miljardi}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virginia.edu/factbook/uvafactbook2014.pdf |title=University of Virginia Fact Book 2014 |access-date={{dat|2014|11|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140827081759/http://www.virginia.edu/factbook/uvafactbook2014.pdf |archivedate={{dat|2014|08|27||bez}} }}</ref>
|budget ={{ASV dolārs|2,7 miljardi}} (2013)
|calendar        = Semestris
|type            =
|faculty         =2102
|undergrad       =14 898<ref name="iaas">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.virginia.edu/Facts/Glance_Enrollment.html |title=Current On-Grounds Enrollment |accessdate=2014-09-15 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140903212245/http://www.virginia.edu/Facts/Glance_Enrollment.html |archivedate=2014-09-03 }}</ref>
|postgrad        =6340<ref name="iaas"/>
|doctoral        =
|location         ={{vieta|ASV|Virdžīnija|Šarlotsvila}}
|campus          =1682 akri
|affiliations    =
|colors          = Oranža, zila
{{color box|#ff7003}} {{color box|#0d3268}}<ref name="colors">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.virginia.edu/uvalogo/guidelines |title=Usage Guidelines |work=The Graphic Identity for the University of Virginia |accessdate=2012-11-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120831022657/http://www.virginia.edu/uvalogo/guidelines/ |archivedate=2012-08-31 }}</ref>
|athletics       =[[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]] 1. divīzija
|website         =[http://www.virginia.edu/ Virginia.edu]
|logo            =
}}
'''Virdžīnijas Universitāte''' ({{val|en|University of Virginia}}, ''UVA, U.Va.'') ir [[universitāte]], kas atrodas [[Šarlotsvila|Šarlotsvilā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], un ir vērsta uz [[pētniecība|pētniecību]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Galenieks
|     vārds_orig =
|         attēls = Pauls Galenieks.png
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Birzēs, {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīgas apriņķis|Rubas pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 15
|        m_vieta =  {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = Fricis Galenieks
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Galeniece]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Latvijas Universitāte, LU Botāniskais dārzs, Latvijas Lauksaimniecības akadēmija
|     alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[Botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Latvijas PSR flora
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pauls Galenieks''' (1891—1962) bija [[latvieši|latviešu]] [[botānika|botāniķis]] un sabiedriskais darbinieks.<ref name="lat">{{LAT e|2|556}}</ref> [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte|Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas]] rektors (1940—1941), LLA Botānikas katedras vadītājs (1950—1960) [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts Univeritātes]] profesors (1944—1960), [[LU botāniskais dārzs|LU Botāniskā dārza]] direktors (1945—1949).

sentences: '''Dispersija''' ir rādītājs, ko izmanto [[Statistika|statistikā]] kā starpposmu [[Standartnovirze|standartnovirzes]] noteikšanā un secinošās statistikas metožu izvēlē. Tā ir [[Līdzības un attāluma mēri|attāluma mērs]], jo raksturo novērojumu vidējo kvadrātisko novirzi no izlases vidējā lieluma. Arī aprēķināšanā nozīmīga loma ir izlases [[Centrālās tendences rādītāji|vidējam aritmētiskajam]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Dubnas Vissvētās Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca
| source         = https://static.panoramio.com/photos/original/11074632.jpg
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kanādieši pēc nodarbošanās|fotomodeļi]]
[[Kategorija:Fotomodeļi]]

sentences:
pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] definīcijas.<ref>[http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm]</ref> (ANO Rietumeiropas definīcija iekrāsota debeszilā krāsā):

[[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropa]]

Rietumeiropa

[[Austrumeiropa|Austrumeiropa]]

[[Dienvideiropa|Dienvideiropa]]]]

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Varšavas ebreju kapsēta
| native_name = ''Cmentarz żydowski w Warszawie (Wola)''
| image       = Okopowa-cemetery-2007.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     =
| established = 1806
| country     =
| location    = {{vieta|Polija|Varšava}}
| map_type            = Varšava
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 52 | latm  = 14 | lats  = 51 | latNS  = N
| longd = 20 | longm = 58 | longs = 29 | longEW = E
| type        = Ebreju kapsēta
| style       =
| owner       =
| size        = 33 ha
| graves      = 200 000–300 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/2201560/cmentarz-zydowski 2201560]
| political   =
}}

sentences:
[[Kategorija:Cascada]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc izpildītāja]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Olaines stacijas ēka 1919. gadā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums =  <big>   الجمهورية اليمنية </big>
''{{Unicode|Al-Jumhūriyyah al-Yamaniyyah}}''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Jemenas Republika
|           valsts_nosaukums = Yemen
|           karoga_nosaukums = Jemenas Republikas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Yemen.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Jemenas Republikas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 125px
|             ģerboņa_attēls = Emblem of Yemen.svg
|              kartes_attēls = LocationYemen.PNG
|                valsts_moto = ''"Allah, al-Watan, at-Thawra, al-Wehda"''
"Dievs, nācija, revolūcija, vienotība"
|               valsts_himna = ''[[Jemenas Republikas himna|United Republika]]''
|             valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Sana (pilsēta)|Sana]], [[Adena]] (pagaidu galvaspilsēta)
|latd = 15 |latm = 21 |lats = 17 |latNS = N |longd = 44 |longm = 12 |longs = 24 |longEW = E
|            lielākā_pilsēta = [[Sana (pilsēta)|Sana]]
|             valsts_iekārta = [[Pagaidu valdība]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Jemenas prezidents]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Jemenas viceprezidents|Viceprezidents]]
|      valsts_galvas_tituls3 = [[Jemenas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Rashad al-Alimi]]
|              valsts_galva2 = [[Aidarus al-Zoubaidi]]
|              valsts_galva3 = [[Ahmad Awad bin Mubarak]]
|              platība_rangs = 49.
|                platība_km2 = 528,076
|             procenti_ūdens = neievērojams
|         iedzīvotāju_skaits = 25 408 000<ref name=yearbook2013>{{tīmekļa atsauce|title=Statistical Yearbook 2013|url=http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls|publisher=Central Statistical Organisation|accessdate=24 February 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121009023840/http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls|archivedate={{dat|2012|10|09||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121009023840/http://www.cso-yemen.org/publiction/yearbook2011/population.xls |date={{dat|2012|10|09||bez}} }}</ref>
|            etniskās_grupas =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 48.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 44.7
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 160.
| GDP_nominal = $16,511 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Yemen |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=6 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $550<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $38,595 miljardi<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1,172<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|       neatkarības_iegūšana = Izveide
|       neatkarības_notikums = [[Jemenas apvienošana|Apvienošana]]
|         neatkarības_datums = {{dat|1990|5|22}}
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{samazinājās}} 0.482<ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf|title=2016 Human Development Report|year=2016|accessdate=21 March 2017|publisher=United Nations Development Programme}}</ref>
|             HDI_kategorija = zems
|                     valūta = [[Jemenas riāls]]
|               valūtas_kods = YER
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +3
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST =
|                     domēns = [[.ye]]
|               iso_kods_num = 887
|             iso_kods_alfa2 = YE
|             iso_kods_alfa3 = YEM
|             tālsarunu_kods = 967
|                   piezīmes =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: - [[superkontinents]], kuru apskaloja [[Pantalasa]]s superokeāns]]

sentences: s ģerbonis, ko lietoja arī [[Vidzemes Landrātu kolēģija]].]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
, 1977. gads]]
, 2008. gads]]
'''Autostops''' jeb '''stopēšana/stopošana''' ir pārvietošanās veids, kurā pārvietoties gribētāji — stopētāji lūdz no vadītājiem un galu galā saņem bezmaksas aizvešanu ar [[Automašīna|automašīnu]] vai retāk citu transportlīdzekli. Parasti kontakts starp stopētāju un vadītāju tiek aizsākts tikai uz ceļa vai tā infrastruktūrā (benzīntankos, stāvvietās utt.)

sentences:
]]
'''Semafors''' ({{val|fr|Sémaphore}}, no {{val|el2|σήμα}} ''(sēma)'' — ‘zīme’ un ''φορός (foros)'' — ‘nesējs’) ir optiska stacionāra signālierīce ar signālplāksnēm (spārniem), agrāk bieži izmantota uz [[dzelzceļš|dzelzceļiem]]. Semaforus izmanto arī jūrniecībā signālu nodošanai kuģiem.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{sadalīt|Fotoluminiscence|halogēnā spuldze|Roberts Vuds}}
'''Fotoluminiscence''' rodas fotoierosmes iespaidā, izmantojot redzamā un [[ultravioletais starojums|UV]] diapazona starojumu [[gāze|gāzu]], šķidrumu, [[stikls|stiklu]], [[dielektriķi|dielektriķu]], [[pusvadītāji|pusvadītāju]] un citu materiālu ierosināšanai. Tā ir viens no [[luminiscence]]s veidiem.
== Fizikālā būtība ==
Stiklu un cietvielu [[luminiscence]]s centri ir pamatvielā speciāli ievadīti [[jons|joni]] vai [[molekula]]s. Piemēram, [[neodīms|neodīma]] stiklā ievada nelielās devās neodīma jonus Nd3+, mākslīgajā [[rubīns|rubīnā]] — [[hroms|hroma]] jonus Cr3+. Praksē ļoti bieži izmanto kristālfosforus. Tie ir dielektriķu vai pusvadītāju kristāli, kuros ievadīti piemaisījumi — aktivatori, kas veido luminiscences centrus. Luminiscences centrs var būt arī [[kristāliskais režģis|kristāliskā režģa]] defekts.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Vills Smits
 | vārds_orig              = ''Will Smith''
 | attēls                  = TechCrunch Disrupt 2019 (48834434641) (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Vills Smits 2019. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|25}}
 | dz. vieta               = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris, reperis, producents
 | darbības gadi           = 1985—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Džeida Pinketa-Smita]] (prec. 1997. gadā)
 | bērni                   = 3
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = Will Smith's signature.svg
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Viljards Kerols "Vills" Smits jaunākais''' ({{val|en|Willard Carroll "Will" Smith, Jr.}}; dzimis {{dat|1968|9|25}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu aktieris, kino producents un popreperis. Guvis panākumus mūzikā, TV un kinojomā. Vills Smits nominēts sešām [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvām]] un četrām [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvām]], no kurām pa vienai ieguvis par [[Ričards Viljams|Ričarda Viljamsa]] lomu filmā "[[Uzvarētāju ģimene]]" (''King Richard'', 2021). Par šo lomu ieguvis arī [[BAFTA kino balva|BAFTA kino balvu]]. Smits astoņas reizes nominēts [[Grammy balva|''Grammy'' balvai]], ko ieguvis četras reizes.

sentences: '''Ozolkalna muiža''' ({{val|de|Eichenberg}}) jeb '''Arķireja muiža''' (''Archiereis Höfchen'') atradās [[Šmerļupīte]]s labajā krastā, starp [[Ķīšezers|Ķīšezera]] dienvidu krastu un [[Bābelītis|Bābelīti]] tagadējā [[Pakalniešu iela (Rīga)|Pakalniešu ielā]] [[Rīga]]s [[Vidzemes priekšpilsēta]]s [[Jugla (Rīga)|Juglas apkaimē]]. Daļēji saglabājusies agrākās muižiņas apbūve un parks, krusts arhibīskapa [[Jānis Pommers|Jāņa Pommera]] nāves vietā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Eduards Ļimonovs
|         vārds_orig = ''Эдуард Лимонов''
|             attēls = Eduard Limonov 2016.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Eduards Ļimonovs 2016. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Dzeržinska|3s=Dzeržinska (Krievija)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2020
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 17
|            m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Krievija
|            tautība = [[Krievs]]
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|Krievu]]
|            periods =
|              žanri = novele , dzeja, īsais stāsts, autbiogrāfija, politiskā eseja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Harkivas Nacionālā Pedagoģiskā Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Eduards Ļimonovs''' ({{val-ru|Эдуард Лимонов}}, īstajā vārdā '''Eduards Savenko''' ({{val-ru|Эдуард Вениаминович Савенко}}); dzimis {{dat|1943|02|22}} [[Dzeržinska (Krievija)|Dzeržinskā]], miris {{dat|2020|3|17}}) bija [[Krievija]]s [[rakstnieks]] un [[politiķis]], Krievijas [[Nacionālboļševiku partija]]s līderis.

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''28. janvāris''' ir gada 28. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 337 (338 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kvadrātskābes struktūrformula

Kvadrātskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 3,4-dioksiciklobutēn-3-dions-1,2
 1,2-dihidroksiciklobutēndions
|           CAS numurs = 2892-51-5
|      ķīmiskā formula = C4H2O4
|              molmasa = 114,06
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 293 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Kvadrātskābe''' jeb '''dihidroksiciklobutēndions''' (C4H2O4) pieder pie cikliskajiem [[ketospirti]]em. Tā ir balta kristāliska viela. Kvadrātskābe ir [[ciklobutēns|ciklobutēna]] atvasinājums un tās [[molekula|molekulā]] [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomi]] izvietojušies [[kvadrāts|kvadrāta]] veidā — no tā cēlies vielas triviālais nosaukums (īstenībā kvadrātskābes molekula nav precīzs kvadrāts, jo saišu garumi starp oglekļa atomiem nav pilnīgi vienādi). Kvadrātskābe pieder pie stiprām skābēm (pK2=2,2<ref>Л. Физер. М. Физер. Реагенты для органического синтеза. Том VII. Москва: "Мир", 1978. 177. lpp. {{ru ikona}}</ref>) un tās sāļus sauc par '''skvarātiem'''. Kvadrātskābe ir viena no retajām stabilajām vielām, kuras molekulā [[hidroksilgrupa]]s pievienojušās [[dubultsaite]]i (parasti šādi savienojumi nekavējoties pārgrupējas; sk. arī [[enoli]]).

sentences: '''Autors''' ir [[fiziska persona]], kas rada jaunu radošu darbu, piemēram, raksta grāmatu ([[rakstnieks|rakstnieki]]), sacer mūziku ([[komponists|komponisti]]), glezno gleznas ([[mākslinieks|mākslinieki]]), projektē būves ([[arhitekts|arhitekti]]). Autora personisko nemantisko un mantisko tiesību kopumu uz paša radītu intelektuālo darbu tā materiālajā formā sauc par [[autortiesības|autortiesībām]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium molle kz13.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium molle
| suga_lv = Mīkstā gandrene
| binomial = Geranium molle
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Mīkstā gandrene''' (''Geranium molle'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu]] ģintī. Tā savvaļā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], un kā [[Nezāles|nezāle]] ir izplatījusies citos kontinentos.

sentences: '''Koriolisa spēks''' ir [[Zeme]]s griešanās izraisīts novirzīšanās [[spēks]].

sentences: '''Ģitāra''' — stīgu [[mūzika]]s instruments, viens no pašiem izplatītākajiem pasaulē.

sentences: '''10. maijs''' ir gada 130. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (131. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 235 dienas.

sentences: '''Antioksidanti''' ir dabīgi vai sintētiski [[ķīmiskie savienojumi]], kas aizkavē citu molekulu [[oksidācija|oksidēšanos]]. Antioksidanti ir dažādi [[vitamīni]], [[minerālvielas]] un [[fermenti]], kas aizsargā [[organisms|organismu]] no [[Brīvais radikālis|brīvo radikāļu]] veidošanās. Spēcīgs antioksidants ir [[melatonīns]].<ref>{{cite journal |pages=28–42 |doi=10.1111/j.1600-079X.2006.00407.x |title=One molecule, many derivatives: A never-ending interaction of melatonin with reactive oxygen and nitrogen species? |year=2007 |last1=Tan |first1=Dun-Xian |last2=Manchester |first2=Lucien C. |last3=Terron |first3=Maria P. |last4=Flores |first4=Luis J. |last5=Reiter |first5=Russel J. |journal=[[Journal of Pineal Research]] |volume=42 |pmid=17198536 |issue=1}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Granāts
|attēls=
|att_paraksts = Almandīns
|klase=Silikātu grupa
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=R2+3 R3+2 [SiO4]3
|singonija=[[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=sarkans, oranžs, violets, zaļš, melns, hameleonu (saules gaismā - zilganzaļš, mākslīgā gaismā violeti-zaļš).
|svītra=Balta
|habituss= Rombisks dodekaedrs vai kubs.
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=6,5—7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,72–1,94
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,47—3,83
}}
'''Granāti''' (no {{val|la|granatus}} — 'graudains') ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, ko veido maisījumi no divām izomorfām rindām R2+3Al2(SiO4)3 un Ca3R3+2(SiO4)3. Kopējā formula: R2+3 R3+2 [SiO4]3, kur R2+ ir Mg, Fe, Mn, Ca, bet R3+ ir Al, Fe, Cr. Parasti šaurā nozīmē ar granātiem saprot tikai caurspīdīgus sarkanus minerālus [[Almandīns|almandīnus]] un [[Pirops|piropus]]. To tumši sarkanie kristāli atgādina [[Granātābols|granātābolu]] augļu graudus. Tas, domājams, arī deva minerālu nosaukumu. Senos laikos granātus sauca par "laliem", — šādi saucās vairāki asinssārtas krāsas dārgakmeņi: [[rubīns]], [[špinelis]] un granāts.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija dihromāta formulvienības struktūrformula

Amonija dihromāta kristālrežģa modelis

 Amonija dihromāta paraugs
|       citi nosaukumi = amonija bihromāts, amonija pirohromāts
|           CAS numurs = 7789-09-5
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Cr2O7
|              molmasa = 252,07
|              blīvums = 2115
|  kušanas temperatūra = 168 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,2 g/100ml (0 °C)
 35,6 g/100ml (20 °C)
 40 g/100ml (25 °C)
 156 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija dihromāts''' ((NH4)2Cr2O7) ir oranžsarkani [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[dihromskābe]]s amonija sāls. Amonija dihromāts šķīst arī [[etanols|etanolā]], nešķīst [[acetons|acetonā]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Lūcijs Kornēlijs Sulla
| vārds_orģ           = Lucius Cornelius Sulla
| attēls              =  Sulla Glyptothek Munich 309.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Romas impērija]]s [[Romas imperators|imperators]]
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| priekštecis         = [[Gaius Servilius Geminus]]
| pēctecis            =
| dzim_dati           = 138. p.m.e.
| dzim_vieta          = [[Roma]]
({{ITA}})
| mir_dati            = 78. p.m.e.
| mir_vieta           =
({{ITA}})
| tautība             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = pagānisms
| piezīmes            =
}}
'''Lūcijs Kornēlijs Sulla''' ({{val|la|Lucius Cornelius Sulla}}) bija [[Senā Roma|Romas]] karavadonis un valstsvīrs. Divas reizes bijis [[konsuls (Roma)|Romas konsuls]] un vienreiz — [[diktators (Roma)|diktators]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Jaguar sitting.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Carnivora
 |      kārta_lv = Plēsēji
 |        dzimta = Felidae
 |     dzimta_lv = Kaķu dzimta
 |         ģints = Panthera
 |      ģints_lv = Panteras
 |          suga = Panthera onca
 |       suga_lv = Jaguārs
 |      binomial = Panthera onca <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
{{legend|green|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Teritorijas, kurās jaguārs izmiris}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''Unix'' failu sistēma}}
'' failu sistēmas izkārtojums: "/" un "/usr" apakšdirektoriji]]
''[[Unix]]'' un no tās iedvesmotās [[operētājsistēma|operētājsistēmās]] [[failu sistēma]] tiek uzskatīta par galveno operētājsistēmas komponenti.<ref name=" Ritchie">{{Publikācijas atsauce |last1= Ričijs |first1= Deniss |authorlink1= Deniss Ričijs |last2= Tompsons |first2= Kens |authorlink2= Kens Tompsons |title= The UNIX Time-Sharing System |journal= Bell System Tech. J. |volume= 57 |issue= 6 |pages= 1905–1929 |publisher= AT&T |location= USA |date= July 1978 |archiveurl= https://web.archive.org/web/20150410062544/http://ieeexplore.ieee.org/xpl/articleDetails.jsp?arnumber=6770404 |archivedate= {{dat|2015|04|10||bez}} |url= http://ieeexplore.ieee.org/xpl/articleDetails.jsp?arnumber=6770404 |doi= 10.1002/j.1538-7305.1978.tb02136.x |language= en |access-date= {{dat|2018|02|26||bez}} }}</ref> Tā arī bija viena no pirmajām ''Unix'' komponentēm, ko [[Kens Tompsons]] izstrādāja 1969. gadā.<ref name="evolution">{{Konferences atsauce |first=Deniss |last=Ričijs |year=1979 |title=The Evolution of the Unix Time-sharing System |conference=Language Design and Programming Methodology Conf. |url=http://cm.bell-labs.com/cm/cs/who/dmr/hist.html |language=en |access-date={{dat|2018|02|26||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|08||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150408054606/http://cm.bell-labs.com/cm/cs/who/dmr/hist.html }}</ref>

sentences: '''Kodolieroču neizplatīšanas līgums''' ir [[starptautisks līgums]], kas paredz [[kodolieroči|kodolieroču]] neizplatīšanu un atbruņošanos. Tajā tiek paredzēta arī [[kodolenerģija]]s izmantošana miermīlīgos nolūkos. Kodolieroču neizplatīšanas līgums stājās spēkā 1970. gada 5. martā.

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
{{Dokumenta infokaste
| dokumenta_nosaukums  = Kosovas pase
| attels               = Passaporta e Kosoves.svg
| attela_paraksts      = Pirms 2011. gada izsniegtās Kosovas biometriskās pases priekšējais vāks
| attela_izmers        =
| attela_alt_teksts    =
| attels2              =
| attela_paraksts2     =
| attela2_izmers       =
| attela2_alt_teksts   =
| sakts_izmantot_no    =
* 2008. gada 30. jūlijs (nebiometriskās pases)
* 2011. gada 31. oktobrī (biometriskās pases)
| tiek_izmantots       = {{flaga|Kosova}}[[Kosova]]
| pielietojums         = personas identificēšana, ceļošana
| dokumenta_tips       = [[pase]]
| pielietosanas_merkis =
| atbilstibas_prasibas =
| deriguma_termins     = 5 gadi bērniem, 10 gadi pieaugušajiem
| izmaksas             =
}}
'''Kosovas pase''' ({{val|sq|Pasaporta e Kosovës}}; {{val|sr|Косовски пасош}}) ir ceļošanas dokuments, kuru izsniedz [[Kosova]]s [[pilsonība|pilsoņiem]]. Šis dokuments atvieglo starptautiskus ceļojumus, kā arī ļauj identificēt konkrētu personu. Ar [[pase|pasu]] izsniegšanu nodarbojas Kosovas Iekšlietu ministrija, diplomātiskās pases izsniedz Kosovas Ārlietu ministrija. Kosovas pases atbilst visiem ieteiktajiem standartiem, ko mašīnlasāmām pasēm ir noteikusi [[Starptautiskā civilās aviācijas organizācija]] (ICAO), izņemot valsts/pilsonības kodu, kas neatbilst ''ISO 3166-1 alpha-3'' standartiem. Pases dizains tika parādīts 2008. gada 14. martā.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://news.sbs.com.au/worldnewsaustralia/kosovo_unveils_new_passport_542795 |title=Kosovo unveils new passport – SBS World News Australia |publisher=SBS World News Australia |date=2008-03-14 |accessdate=2008-03-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080403090541/http://news.sbs.com.au/worldnewsaustralia/kosovo_unveils_new_passport_542795 |archive-date=2008-04-03 }}</ref> Pirmās pases sāka izsniegt 2008. gada 30. jūlijā. Kopš 2009. gada maija Kosovas pilsoņiem izsniedza 300 000 pasu.<ref>[http://www.telegrafi.com/?id=2&a=4416 "Rreth 300 mijë qytetarë kosovarë pajisen me pasaporta" (In Albanian)."] ''telegrafi.com''. Published on May 20, 2009.</ref><ref name="Kosovo Passport">[http://www.mpb-ks.org/index.php?option=com_content&task=view&id=628&Itemid=5 "The process of production of Passports of the Republic of Kosovo, is fully normalised"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081014084147/http://www.mpb-ks.org/index.php?option=com_content&task=view&id=628&Itemid=5 |date={{dat|2008|10|14||bez}} }} ''mpb-ks.org''18 August 2008.</ref>

sentences: '''Ikri''' ir dažādu ūdens [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] neapaugļotu [[ola|oliņu]] masa iznērstā veidā vai arī atrodoties mātītes ķermenī. Ikrus nērš tādas dzīvnieku grupas, kā [[zivis]], [[apaļmutnieki]], [[abinieki]], [[moluski]], [[adatādaiņi]] u.c. Apaugļoti ikri vēlāk pārtop par dzīvnieku [[Kāpurs|kāpuriem]], kas tālāk izaug par briedušiem organismiem. Zivju ikrus no mātītēm lieto [[Pārtika|pārtikā]], gan svaigā, gan pārstrādātā veidā.

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
[[Kategorija:Varakļānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leuciscus rutilus.jpg
| att_nosaukums = [[Rauda]] (''Rutilus rutilus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomata
| infratips_lv =Žokļaiņi
| megaklase = Osteichthyes
| megaklase_lv = Kaulzivis
| virsklase = Actinopterygii
| virsklase_lv = Starspurzivis
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Cladistia|Kladistijas}}
* {{TaksoSaite|Actinopteri|Starspures}}
| binomial=Actinopterygii <small>([[Klein]],1885)</small>
| kategorijas = nē
}}

sentences:
s birža]]
'''Akciju tirgus''' ir mehānisms, kas ļauj [[tirgus|tirgot]] [[akcija (vērtspapīrs)|akcijas]], citus [[vērtspapīrs|vērtspapīrus]] un sekundāros [[finansu instrumenti|finansu instrumentus]] [[kapitāla tirgus|kapitāla tirgū]]. Vispasaules akciju tirgus vērtība tiek lēsta ap 20 triljonu dolāru.

sentences:
{{Infobox stadium
| stadium_name = Lūseilas stadions
| native_name = ملعب لوسيل الدولي
| logo_image =
| map_type = Katara
| latNS = N
| latd = 25
| latm = 25
| lats = 15,1
| longEW = E
| longd = 51
| longm = 29
| longs = 25,4
| location = {{vieta|Katara|Lūseila}}
| built = 2017—2021
| renovated =
| surface = zāle
| construction_cost =
| seating_capacity = 80 000
| tenants = [[2022. gada FIFA Pasaules kauss]]<br/>[[Kataras futbola izlase]]
| image =
}}
'''Lūseilas stadions''' ({{Val|ar|ملعب لوسيل الدولي}}) ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Lūseila|Lūseilā]], [[Katara|Katarā]]. Stadionā ietilpība ir 80 000 skatītāji. Stadionā tika aizvadīti [[2022. gada FIFA Pasaules kauss|2022. gada FIFA Pasaules kausa]] seši grupu turnīra mači, viens astotdaļfināls, ceturtdaļfināls un pusfināls, kā arī finālmačs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.stadiumguide.com/lusail-stadium/|title=Lusail Stadium - Qatar - 2022 World Cup - The Stadium Guide|access-date=2022-11-14|language=nl}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lielvārdes pagasts
| karte             = Lielvārdes pagasts location Latvia.png
| karte2            = Lielvārdes pagasts map.png
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Lielvārde
| mērs              = Dzintars Žvīgurs
| platība           = 53,5
| iedzīvotāji       = 1051<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1051 / 53.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Lielvārdes pagasts''' ir viena no [[Ogres novads|Ogres novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar  [[Lielvārde]]s pilsētu kā arī [[Lēdmanes pagasts|Lēdmanes]], [[Jumpravas pagasts|Jumpravas]], [[Birzgales pagasts|Birzgales]] un [[Rembates pagasts|Rembates]] pagastiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|putniem|gulbis (nozīmju atdalīšana)|Gulbis}}
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Cygnus olor 2 (Marek Szczepanek).jpg
|  att_nosaukums = [[paugurknābja gulbis|Paugurknābja gulbji]] (''Cygnus olor'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anserinae
| apakšdzimta_lv = Zosu apakšdzimta
|          ģints = Cygnus
|       ģints_lv = Gulbji
|       binomial = Cygnus <small>([[Bechstein]], 1803)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 260px
|           attēls =Feuersalamander DE.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandra
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
|         binomial = Salamandra <small>([[Laurenti]], 1768)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Salamandras, salamandru ģints''' (''Salamandra'') ir viena no [[salamandru dzimta]]s (''Salamandridae'') ģintīm, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[abinieki|abinieku]] sugas,<ref name=caud>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml |title=Caudata: Salamandra |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100611221536/http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml }}</ref> no kurām četras koši plankumainās sugas pieņemts saukt par '''uguns salamandrām'''. Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Āzija]]s rietumos.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Salamandridae/15445 |title=Tolweb: Salamandridae |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2015|03|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150318002610/http://tolweb.org/Salamandridae/15445 }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

L-DOPA struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 59-92-7
|      ķīmiskā formula = C9H11NO4
|              molmasa = 197,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Taurīna molekulas modeļi

Taurīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = β-aminoetānsulfoskābe
|           CAS numurs = 107-35-7
|      ķīmiskā formula = C2H7NO3S
|              molmasa = 125,14
|              blīvums = 1,734
|  kušanas temperatūra = 305,11 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cucumaria miniata.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Cucumaria miniata|Jūras gurķis}} filtrē planktonu.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| iedalījums =
* tips {{TaksoSaite|Echinodermata|Adatādaiņi}}
* tips {{TaksoSaite|Chordata|Hordaiņi}}
* tips {{TaksoSaite|Hemichordata|Pushordaiņi}}
* tips †{{TaksoSaite|Vetulicolia|Vetulikolijas}}
| kategorijas =nē
| binomial=Deuterostomia <small>([[Grobben]], 1908)</small>
}}

sentences: '''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)3. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al2O3.xH2O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)3 vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

sentences: '''Salpauselke''' ({{val|fi|Salpausselkä}}) ir [[morēna|morēnu]] pauguru sistēma [[Somija]]s dienvidos. Tā izveidojās jaunākā [[Driass|driasa]] perioda laikā pirms {{sk|12250}} — {{sk|10400}} gadiem uz robežas starp [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezeru]] un ledāju. Pakalni stiepjas aptuveni 500 km garumā, un to vidējais relatīvais augstums ir 20 m, dažviet sasniedzot 80 m.

sentences:
[[File:Dolly face closeup.jpg|thumb|220px|Dollija]]
'''Dollija''' ({{dat|1996|7|5|N}} — {{dat|2003|2|14|N}}) bija [[aita]], pasaulē pirmais [[klonēšana|klonētais]] [[zīdītājs]]. Viņu no pieauguša dzīvnieka [[somatiskās šūnas|somatiskajām]] [[šūna|šūnām]]<ref>{{publikācijas atsauce|author=McLaren A |title=Cloning: pathways to a pluripotent future |journal=Science |volume=288 |issue=5472 |pages=1775–80 |year=2000 |pmid=10877698 |doi=10.1126/science.288.5472.1775}}</ref><ref name=Wilmut>{{publikācijas atsauce|author=Wilmut I, Schnieke AE, McWhir J, Kind AJ, Campbell KH |title=Viable offspring derived from fetal and adult mammalian cells |journal=Nature |volume=385 |issue=6619 |pages=810–3 |year=1997 |pmid=9039911 | doi=10.1038/385810a0 |bibcode=1997Natur.385..810W}}</ref> klonēja britu zoologi Jana Vilmuta un Kīta Kempbela vadībā Roslina institūtā (''The Roslin Institute'') [[Skotija|Skotijā]].

sentences: <!--- RAKSTS IR PAR VĒŽA ĀRSTĒŠANAS METODI, VISPĀRĪGI PAR ĶĪMIJTERAPIJU JĀVEIDO JAUNS RAKSTS, KURA STARPVIKI SAITES BŪTU {{Q|Q3252988}} --->

sentences: '''Nirnbergas kodekss''' ({{val|de|Nürnberger Kodex}}) ir [[ētika]]s normu kopums, kas regulē [[Pētniecība|pētniecību]] ar cilvēku iesaisti. Tas tika izveidots [[1947. gads|1947.]] gadā pēc [[Nirnbergas process|Nirnbergas procesa]], kurā tiesāja [[Otrais pasaules karš|Otrā Pasaules kara]] noziedzniekus, tai skaitā ārstus un zinātniekus, kuri bija veikuši eksperimentus ar cilvēkiem.

sentences:
'''Mateuss''' var būt:
* [[Konstantīns Mateuss]] — latviešu virsnieks (1895—1941);
* [[Lotārs Mateuss]] (''Lothar Herbert Matthäus'') — Vācijas futbolists un treneris (dzimis 196. gadā).

sentences:
[[Kategorija:Literāri darbi pēc gada| Romāni]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Viļņas Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka Santarišķu gatvē 2
| map_type            =
| map_caption         =  58° 22′ ″ N, 26° 42′ 0,1″ E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 54 | latm  = 45 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 16 | longs = 40 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1996 (1980)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|www.santa.lt}}
| other_links         =
}}
'''Viļņas Universitātes slimnīca''' ({{val|lt|Vilniaus Universiteto ligoninė}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Johans Gotfrīds Herders
|          vārds_orig =''Johann Gottfried Herder''
|              attēls =Herder by Kügelgen.jpg
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1744
|          dz_mēnesis =08
|            dz_diena =25
|            dz_vieta = [[Morungene]], {{flag|Prūsijas karaliste}}
(tagad {{POL}}, [[Moronga]])
|              m_gads =1803
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =18
|             m_vieta = {{vieta|Svētā Romas impērija|Saksijas-Veimāras hercogiste|Veimāra|td=Vācija}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[romantiskais nacionālisms]],
[["Vētras un dziņu" kustība]]
|           intereses =[[kultūras filozofija]]
|              idejas =tautas gars (''[[Volksgeist]]'')
|          alma_mater =[[Kēnigsbergas Universitāte]]
|           skolotājs =[[Imanuels Kants]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Johans Georgs Hāmans]]
|          ietekmējis =[[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|               darbi = "Idejas par cilvēces vēstures filozofiju" (1784./1791.)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Sikhisms''' ({{val|pa|ਸਿੱਖੀ}}, ''sikkhī'') ir piektā lielākā organizēta [[reliģija]] pasaulē.<ref name="ADR">{{Tīmekļa atsauce|author=Adherents.com|url=http://adherents.com/misc/rel_by_adh_CSM.html|title=Religions by adherents|accessdate=2007-02-09|format=PHP|archive-date=2011-07-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20110709175405/http://www.adherents.com/misc/rel_by_adh_CSM.html}}</ref> To 15. gadsimtā [[Pendžāba (reģions)|Pendžāba]]s reģionā [[Indija|Indijā]] izveidoja [[guru Nānaks]] un deviņi viņa sekotāji — [[sikhu guru]]. Viņš mācīja, ka visām [[reliģija|reliģijām]] piemīt viena būtiskā patiesība un visās reliģijās ir atrodams svētums. Vārds "sikhs" burtiskā tulkojumā nozīmē "skolnieks".

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokija Horora šausmu šovs
| attēls                   = Original Rocky Horror Picture Show poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Rocky Horror Picture Show''
| žanrs                    = komēdija, muzikāla filma, šausmu filma
| režisors                 = [[Džims Šarmans]]
| producents               =
* [[Lū Adlers]]
* [[Maikls Vaits]]
| scenārija autors         =
* Džims Šarmans
* [[Ričards O'Braiens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Tims Karijs]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Berijs Bostviks]]
| mūzika                   =
* [[Ričards Hārtlijs]]
* Ričards O'Braiens
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Michael White Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1975|8|14|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/rocky-horror-picture-show-1975|title=The Rocky Horror Picture Show|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181219025553/http://bbfc.co.uk/releases/rocky-horror-picture-show-1975|archivedate={{dat|2018|12|19||bez}}}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|112,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rockyhorrorpictureshow.htm|title=The Rocky Horror Picture Show|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Rokija Horora šausmu šovs''' ({{val|en|The Rocky Horror Picture Show}}) ir 1975. gada muzikāla šausmu komēdija, kas balstīta uz 1973. gada tāda paša nosaukuma muzikālu izrādi. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džims Šarmans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Tims Karijs]], [[Sūzana Sarandona]] un [[Berijs Bostviks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1975|8|14||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Greer''''' var būt:
* [[Bro Grīrs]];
* [[Žermēna Grīra]].

sentences: '''Izglītība''' ir zināšanu apgūšana vai šī procesa rezultāts. Mūsdienās izglītība parasti tiek asociēta ar valsts izstrādātu izglītības saturu un oficiālām, valsts akreditētām, savstarpēji hierarhiski saistītām izglītības iestādēm, kuras kopā veido [[izglītības sistēma|izglītības sistēmu]]. Parasti tiek nodalīta [[formālā izglītība|formālā]] un [[neformālā izglītība]]. Latvijā [[izglītības likums|izglītības likumā]] ir noteikts, ka formālā izglītība ir "sistēma, kas ietver pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības pakāpes, kuru programmu apguvi apliecina valsts atzīts izglītības vai profesionālās kvalifikācijas dokuments, kā arī izglītības un profesionālās kvalifikācijas dokuments".<ref name="izglitibaslikums">{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=50759|title=Izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-05-05|language=lv}}</ref> Neformālā izglītība savukārt ir "ārpus formālās izglītības organizēta interesēm un pieprasījumam atbilstoša izglītojoša darbība".<ref name="izglitibaslikums" /> Kad termins izglītība tiek lietots, lai apzīmētu mācīšanos, bez formālās un neformālās mācīšanās tiek izmantots arī apzīmējums "informālā jeb ikdienējā mācīšanās".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/ta/id/222079-par-eiropas-pieauguso-izglitibas-glosarija-terminiem|title=Par "Eiropas Pieaugušo izglītības glosārija" terminiem|last=LZA Terminoloģijas komisija|access-date=2022. gada 5. maijā|date=02.12.2010.}}</ref> Dažkārt zināšanu iegūšanu pašmācības ceļā sauc par [[autodidakts|autodidaktismu]].

sentences:
[[Kategorija:Nacionālā basketbola asociācija|Basketbolisti]]
[[Kategorija:Basketbolisti]]

sentences: '''Iekļaujošā izglītība''' ir [[izglītība]]s veids, kurš cenšas sniegt vienādas izglītības iespējas visiem neatkarīgi no tā, kādas ir [[Cilvēki|cilvēka]] spējas, vajadzības, vecums un/vai [[veselība]]s stāvoklis un citas atšķirības.<ref name="Iekļaujošā izglītība">[http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ Iekļaujošā izglītība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150428165438/http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ |date={{dat|2015|04|28||bez}} }}, iac.edu.lv, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref> Iekļaujošās izglītības mērķi ir mazināt barjeras, uzlabot rezultātus un izbeigt [[diskriminācija|diskrimināciju]].<ref>[http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 Inclusive Education: a critical perspective, Geoff Lindsay] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305013252/http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, readcube.com, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Nautrēnu pagasts
| karte             = Nautrēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Rogovka
| platība           = 156,9
| iedzīvotāji       = 1036<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1036 / 156.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: laika skulptūra '''''[[Vilendorfas Venera]]''''' (ap 24. — 22. gadu tūkstoti p.m.ē.)]]

sentences: '''Ekoloģiskā sukcesija''' ir [[ekosistēma]]s pārveidošanās, laika gaitā mainoties gan abiotiskajiem, gan biotiskajiem faktoriem, galvenokārt to mijiedarbības rezultātā. Sukcesijas bieži izraisa arī ārējie faktori, piemēram, ugunsgrēki, [[mežu izciršana]]. Galējo, tālāk praktiski nemainīgo sukcesijas stadiju sauc par klimaksu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|title= Vides terminu vārdnīca|accessdate= 2015-12-28|work= |publisher= [[Vides Vēstis (žurnals)|Vides Vēstis]]|date= |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160304224508/http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|archivedate= 2016-03-04}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetranitropentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2ONO2)4
|molmasa=317,15
|blīvums=1773
|kušanas temperatūra=141,3 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie 190 °C
}}
'''Tetranitropentaeritrīts''' (PETN, C(CH2ONO2)4) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru lieto [[detonators|detonatoriem]]. Tas ir jutīgāks (nestabilāks) par [[trinitrotoluols|trinitrotoluolu]] un [[tetrils|tetrilu]]. Pentaeritrīts lietots kā plastiskais sprāgstvielu komponents.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Vanesa Hadžensa
 | attēls                  = Vanessa Hudgens - 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Hadžensa 2019. gadā
 | dz. vārds               = Vanesa Enna Hadžensa
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1988|12|14}}
 | dz. vieta               = [[Salinasa (ASV)|Salinasa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja, dejotāja, modele
 | darbības gadi           = 2002—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               = http://vanessahudgens.com/
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Vanesa Enna Hadžensa''' ({{val|en|Vanessa Anne Hudgens}}; dzimusi {{dat|1988|12|14}} [[Salinasa (ASV)|Salinasā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu dziedātāja, aktrise un dejotāja.

sentences: '''Fudžitas—Pīrsona tornādo skala''' ir [[tornādo]] klasifikācija pēc [[vējš|vēja]] ātruma tajā. Tā kā vēja ātrums tornādo ir milzīgs, to nevar izmērīt ne ar kādiem [[anemometrs|anemometriem]]. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šādiem mērījumiem izmanto Doplera radaru. Pēc vēja ātruma tornādo klasificē sešās kategorijās. Pats vājākais tornādo ir F0, kas ir 18 līdz 32 m/s ātrs, tas ir [[vētra]]s spēks. F1 tornādo minimālais vēja ātrums ir 33 m/s, kas jau atbilst stipras vētras spēkam. Pats stiprākais no šiem tornādo ir F5, kura vēja ātrums var sasniegt 142 m/s, jeb 512 km/h, kas ir ārkārtīgi stiprs vējš. Tomēr Teodors Fudžita ieviesa arī kategorijas F6—F12, kur F6 tornādo sākas ar 143 m/s stipru vēju un F12 tornādo pūš vējš, kura ātrums vienāds ar [[skaņa]]s ātrumu (340 m/s). Tik spēcīgi tornādo gan diezvai ir iespējami, tādas kategorijas, acīmredzot tika ieviestas "katram gadījumam".

sentences: '''Riteņbraukšanas komanda''' ir [[riteņbraukšanas sports|riteņbraucēju]] grupa, kura veido komandu, kopīgi trenējoties un piedaloties riteņbraukšanas sacensībās, kā arī tās atbalsta personāls. Vislielākā nozīme komandas sadarbībai ir [[šosejas riteņbraukšana|šosejas riteņbraukšanā]], kas ir [[komandu sporta veids]], bet sadarbība starp komandas dalībniekiem ir nozīmīga arī [[treka riteņbraukšana|treka riteņbraukšanā]] un [[velokross|velokrosā]].

sentences: '''Futbols draudzībai''' ({{val|en|Football for friendship}}, {{val|ru|Футбол для дружбы}}) ir ikgadēja starptautiska bērnu sociālā programma, kuru īsteno PAS "Gazprom". Programmas mērķis ir attīstīt jaunajā paaudzē nozīmīgas vērtības un interesi par veselīgu dzīvesveidu, izmantojot futbolu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.sportindustry.biz/news/football-friendship-project-returns|title=Football For Friendship project returns|work=www.sportindustry.biz|access-date=2018-04-23|date=2016-03-30|language=en|archive-date=2016-09-15|archive-url=https://web.archive.org/web/20160915232403/https://www.sportindustry.biz/news/football-friendship-project-returns}}</ref> Programmas ietvaros 12 gadus veci futbolisti no dažādām valstīm<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://inserbia.info/today/2014/04/gazproms-football-for-friendship-2014|title=Gazprom’s “Football for friendship 2014” {{!}} InSerbia Today|website=inserbia.info|access-date=2018-04-23|language=en-US|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160424203714/http://inserbia.info/today/2014/04/gazproms-football-for-friendship-2014/|archivedate=2016-04-24}}</ref> piedalās ikgadējā starptautiskajā bērnu forumā, Pasaules kausa izcīņā "Futbols draudzībai", Starptautiskajā futbola un draudzības dienā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newswire.ca/en/story/1505319/europe-and-asia-to-meet-within-football-for-friendship-international-children-s-social-project-of-gazprom|title=Europe and Asia to Meet Within Football for Friendship International Children's Social Project of Gazprom|website=www.newswire.ca|access-date=2018-04-23|language=en|archive-date=2015-05-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20150524211756/http://www.newswire.ca/en/story/1505319/europe-and-asia-to-meet-within-football-for-friendship-international-children-s-social-project-of-gazprom}}</ref> Programmu atbalsta FIFA, UEFA, ANO, Olimpiskā un Paralimpiskā komitejas, valstu galvas, valdības un dažādu valstu futbola federācijas, starptautiskie labdarības fondi, sabiedriskās organizācijas, pasaules vadošie futbola klubi [98]. Programmas vispasaules organizators ir "AGT Communications Group" (Krievija).<ref name=":1" />

sentences:
{{starpviki+}}
'''Mehāniskā klonēšana''' ir eksperimentāla [[klonēšana]]s metode, kuras mērķis ir no dzīvo organismiem un organiskām šūnām radīt identu nedzīvo matēriju, kas funkcionāli būtu dzīvā organisma klons.

sentences: '''Karbonādo''' ('''melnais dimants''') ir [[minerāls|minerāla]] — [[dimants|dimanta]] variācija. Pastāv versija, ka tas veidojas kosmosā, [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu telpā]]. Karbonādo ir dabīgs [[polikristāls|polikristālisks]] dimants, kurs uz [[Zeme]]s atrasts [[aluviāls|aluviālajos]] nogulumos.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''NASDAQ''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1971. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ņujorka]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[fondu birža]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[NASDAQ OMX Group]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.nasdaq.com/ nasdaq.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
, [[Ņujorka|Ņujorkā]]]]

sentences:
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}
'''Novopangeja''' ir nākotnē iespējams [[superkontinents]], pieņemot ka [[Antarktīda|Antarktīda,]] [[Austrālija]] un [[Austrumāzija]] apvienosies ziemeļu puslodē, bet Klusais okeāns slēgsies, paplašinot Atlantijas okeānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gizmodo.com/a-history-of-supercontinents-on-planet-earth-5744636|title=A history of supercontinents on planet Earth|website=Gizmodo|access-date=2023-06-26|date=2011-01-27|language=en}}</ref> Domu par iespējamo superkontinentu postulēja Rojs Livermors ({{Val-en|Roy Livermore}}) 90. gados, viņš ir veicis ievērojamu pētniecību un izstrādājis teorijas par kontinentu kustību un superkontinentu veidošanos. Viņa pētījumi ir bijuši saistīti ar [[Pangeja]]s superkontinentu un tā vēsturi, kā arī ar nākotnes superkontinentu hipotēzēm, ieskaitot Novopangeju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.discovermagazine.com/planet-earth/the-next-pangea-what-earths-future-supercontinent-will-look-like|title=The Next Pangea: What Earth’s Future Supercontinent Will Look Like|website=Discover Magazine|access-date=2023-06-26|language=en}}</ref>

sentences:
{{Atjaunināt}}
{{cita nozīme|kinoteātri|šī vārda citām nozīmem|Pionieris}}

sentences:
]]
'''Gondola''' ({{val|it|gondola}}) ir gara un šaura vienaira [[Venēcija|venēciešu]] [[laiva]], kam ir plakans dibens un augsti gali. Vairākus gadsimtus gondolas bija galvenais transporta līdzeklis Venēcijā, arī mūsdienās tās tiek izmantotas [[Lielais kanāls|Lielajā kanālā]], tomēr tagad ar gondolām vairāk pārvietojas tūristi. Notiek arī gondolu [[regate]]s.

sentences: '''Mērījuma kļūda''' ir starpība starp [[Fizikāls lielums|lieluma]] [[Mērīšana|izmērīto]] un tā patieso skaitlisko vērtību. Kļūda raksturo mērījuma precizitāti.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Simple Plan''
| attēls                   = Simple plan poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = trilleris, kriminālfilma
| režisors                 = [[Sems Reimi]]
| producents               =
* [[Džeimss Džekss]]
* [[Ādams Šrēders]]
| scenārija autors         = [[Skots B. Smits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Pakstons]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Bridžita Fonda]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mutual Film Company]]''
* ''[[Savoy Pictures]]''
* ''[[BBC]]''
* ''[[Tele-München]]''
* ''[[UGC-PH]]''
* ''[[Toho-Towa/Marubeni]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|9|11|Toronto kinofestivāls|1998|12|11|ierobežots vietu skaits|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bbfc.co.uk/releases/simple-plan-1998|title=A Simple Plan|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{GER}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0120324/|title=A Simple Plan|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2022|12|11||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''A Simple Plan''''' ir 1998. gada krimināltrilleris, kas balstīts uz Skota B. Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Sems Reimi]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bills Pakstons]], [[Billijs Bobs Torntons]] un [[Bridžita Fonda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Cita nozīme|Dievu monoteismā|jēdziena "dievs" vispārīgo nozīmi|dievība}}
 ([[Mikelandželo]] freska [[Siksta kapela|Sikstas kapelā]])]]
'''Dievs''' ir visaugstākā būtne un vienīgā [[dievība]] [[Monoteisms|monoteismā]]. Dievs pēc savas būtības ir neradīts, mūžīgs un bezgalīgs [[gars]], kurš ir perfekts savā spēkā un gudrībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/god|title=Definition of GOD|website=www.merriam-webster.com|access-date=2023-06-10|date=2023-06-09|language=en}}</ref> Dievs parasti tiek raksturots kā radītājs, proti, tas, kurš ir devis sākotni visam esošajam, tai skaitā arī [[Laiktelpa|laiktelpai]], un tādēļ pastāv ārpus [[laiks|laika]] un [[telpa]]s. Dievs tiek raksturots arī kā [[tiesnesis]], jo no morāla skatpunkta Dievu uzskata par visa labā un taisnīgā avotu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Christianity/God-as-Creator-Sustainer-and-Judge|title=Christianity - God as Creator, Sustainer, and Judge {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-10|language=en}}</ref> Tādā veidā Dievu izprot kā pamatu [[Visums|radītajai pasaulei]] un [[Morāle|morāles normām]].

sentences: '''Konglomerāts''' ({{val|la|conglomero}} — 'savācu ciešā kaudzē') ir [[iezis]], kas sastāv no noapaļotām dažādu iežu atlūzām, un būtībā ir sacementētu [[oļi|oļu]] masa. Konglomerāti ir izplatīti daudzos pasaules reģionos.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        =
| attēls       = MakKerkiniSee02.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{GRE}}
| vieta2       = [[Centrālās Maķedonijas perifērija|Centrālā Maķedonija]]
| vieta3       =
| map          = Grieķija
| plat_d=41 | plat_m=12 | plat_s=36 | plat_NS=N
| gar_d=23 | gar_m=7 | gar_s=48 | gar_EW=E
| platība      = 75
| platība_ha   =
| garums       = 17
| platums      = 5
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 35,5
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl = 35
| izteka       = [[Struma (upe)|Struma]]
| baseins      =
| lielbaseins  =
| debits       =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
| citas_daļas  =
}}
'''Kerkini ezers''' ir 1932. gadā mitrāju masīva vietā izveidots mākslīgs ezers, kas atrodas [[Centrālās Maķedonijas perifērija|Centrālās Maķedonijas perifērijā]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Tam cauri tek [[Struma (upe)|Struma]]. Ezers ir ļoti svarīga migrējošo putnu vieta.

sentences:
[[File:Science_books_on_Graphology.jpg|thumb|Franču grafologu traktāti]]
'''Grafoloģija''' jeb '''rokraksta analīze''' ir [[pseidozinātne|pseidozinātniska]]<ref name='Graph_Beyer_PBS'>{{cite web |url=http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html |title=Barry Beyerstein Q&A |accessdate=2008-02-22 |work=Ask the Scientists |publisher=Scientific American Frontiers |archive-date=2008-02-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080214113706/http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html }} "[Grafologi] vienkārši interpretē rokraksta specifiku uz lapas lielā mērā tāpat kā senie orākuli interpretēja vēršu iekšas vai dūmus debesīs."</ref><ref name="NYT1">{{cite news|url=http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1|title=Graphology Is Serious Business in France : You Are What You Write?|last=James|first=Barry|date=3.08.1993|work=New York Times|accessdate=18-09-2010}}</ref> nozare, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[rokraksts|rokraksta]] saistību ar viņa raksturu.

sentences: pudeles, ko izmanto krāsas šķīdināšanai]]

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons|Barbeles]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Bārbeles pagasts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Triticum spelta
|        attēls = Triticum spelta RF.jpg
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Liliopsida
|      klase_lv = Viendīgļlapji
|         rinda = Poales
|      rinda_lv = Graudzāļu rinda
|        dzimta = Poaceae
|     dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|   apakšdzimta = Pooideae
|         ģints = Triticum
|      ģints_lv = Kvieši
|       ģints_r = Kviešu ģints
|          suga = T. spelta
|       suga_lv = Plēkšņu kvieši
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 40
|lv = Četrdesmit
}}
'''40''' ('''četrdesmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp [[39 (skaitlis)|39]] un [[41 (skaitlis)|41]]. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā 40 tiek pierakstīts šādi: XL. [[binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] četrdesmit ir 101000, [[oktālā skaitīšanas sistēma|oktālajā skaitīšanas sistēmā]] ir 50 un [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] ir 28.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Nāgārdžuna
|          vārds_orig = नागार्जुन
|              attēls = Nagarjuna at Samye Ling Monastery.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = apmēram 150. gadā
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt = apmēram 250. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Indija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Nāgārdžuna''' ([[Dēvanāgarī]]: नागार्जुन, {{val|te|నాగార్జున}}, {{val|bo|ཀླུ་སྒྲུབ་ }}, ''klu sgrub'', {{val|zh|龍樹}}, [[Singāļu valoda|singāļu]]: නාගර්පුන, ''Nāgārjuna''; dzimis apmēram 150. gadā, miris apmēram 250. gadā) bija otrā gadsimta [[Indija]]s [[budisms|budists]], skolotājs, viens no svarīgākiem, visvairāk studētiem [[Mahājānas budisms|Mahājānas]] filozofiem. Viņš bijis "Madjāmakas" (Vidus ceļa) skolas dibinātājs.<ref>[http://www.thezensite.com/ZenEssays/Nagarjuna/Dependent_Arising.htm Nāgārdžuna un "atkarīgā rašanās"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100507020322/http://thezensite.com/ZenEssays/Nagarjuna/Dependent_Arising.htm |date={{dat|2010|05|07||bez}} }} {{en ikona}}</ref> Nāgārdžuna kļuva par [[Nālanda]]s budistu universitātes<ref>[http://www.nytimes.com/2006/12/19/opinion/09garten.html?scp=1&sq=Nalanda&st=nyt Par Nālandas Universitātes atjaunošanu]{{Novecojusi saite}}</ref> [[abats|abatu]] un pēc nostāstiem izraidīja 8000 nedisciplinētus [[mūks|mūkus]].<ref>[http://www.berzinarchives.com/web/x/nav/n.html_135601887.html Nāgārdžuna biogrāfija] {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Emperia Holding S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1990. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Varšava]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         = pārtikas un mājsaimniecības preču mazumtirdzniecība, nekustamie īpašumi, [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] pakalpojumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Maxima|Maxima Grupė]]'', {{LTU}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://emperia.pl emperia.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Emperia Holding S.A.''''' (līdz 2007. gadam ''Eldorado S.A.'') ir [[Polija]]s mazumtirdzniecības un ar to saistīto uzņēmumu [[pārvaldītājsabiedrība]]. Tās galvenais meitas uzņēmums ir veikalu ķēde ''[[Stokrotka]]''. Galvenais birojs atrodas [[Varšava|Varšavā]]. Uzņēmums dibināts 1990. gadā. ''Emperia Holding'' 93,66 % kapitāldaļu turētājs ir Lietuvas tirdzniecības uzņēmums ''[[Maxima|Maxima Grupė]]''.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Dunikas pagasts}}

sentences: '''Ernests''' vai '''Ernsts''' ({{val-de|Ernest, Ernst}}) ir [[vācieši|vācu]] cilmes [[personvārds]].

sentences:
[[Kategorija:Videospēles pēc platformas]]
[[Kategorija:Sony]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Formula 1 komandas vadītāju|Ferrari (nozīmju atdalīšana)|Ferrari}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Enco Ferrāri
|     vārds_orig = ''Enzo Ferrari''
|         attēls = Ilario Bandini ed Enzo Ferrari.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ferrāri (pa kreisi) ar Ilārio Bandīni
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{flaga|Itālija|1861}} [[Modēna]], [[Itālija]]
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Maranello}}
|      pilsonība = {{ITA}}
|        tautība = [[itāļi|itālis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Alfrēdo Ferrāri<br />Adaldžisa Bilbīni
|          brāļi = Alfrēdo Ferrāri
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Laura Garello
|          bērni = [[Dino Ferrāri]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}'''Enco Anselmo "Komendatore" Ferrāri''' ({{val|it|Enzo Anselmo Ferrari}}; {{dat|1898|2|18|N}}<ref>Ferrāri piedzima 18. februārī, tomēr dzimšanu reģistrēja 20. februārī. Enco Ferrāri tēvs nevarēja reģistrēt dzimšanu slikto laikapstākļu dēļ.</ref> — {{dat|1988|8|14|N}}) bija itāļu biznesmenis. Viņš dibināja [[Formula 1]] komandu ''[[Scuderia Ferrari]]'' un vēlāk arī autoražošanas uzņēmumu ''[[Ferrari]]''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Puma SE''
| Logo                = Puma-logo-(text).svg
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1948}}
| Sēdeklis            = {{flaga|Vācija}} [[Hercogenauraha]], [[Vācija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              = Bjerns Guldens, Mihaels Lemmermanis, Larss Serensens
| Darbinieku_skaits   = 11 787 (2017)
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = [[eiro|€]] 4,1 miljardi (2017)
| Nozare              = [[Sporta apģērbs]]
| Produkti            = Apavi, apģērbs, piederumi, sporta apģērbs, sporta inventārs
| Mājaslapa           = [https://eu.puma.com/lv/en/home PUMA]
}}
'''''Puma SE''''' ir [[Vācija]]s sporta apģērbu, sporta piederumu, apavu un sporta inventāra izstrādātājs un ražotajs. Uzņēmumu 1948. gadā dibināja [[Rūdolfs Daslers]]. ''Puma'' ir trešais pieprasītākais sporta apģērbu zīmols pasaulē.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Retās slimības''' ir tās [[slimība]]s, kuru statistika [[Eiropa|Eiropā]] parasti nepārsniedz 1 gadījumu uz 2000 iedzīvotāju, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kad tās skar mazāk nekā 200 000 valsts iedzīvotāju, tas ir, vienu no 1500.<ref>{{cite web|url=http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|title=Rare Diseases Legislation Passed|publisher=''About.com''|author=Mary Kugler|accessdate=2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140711001608/http://rarediseases.about.com/library/weekly/aa040602a.htm|archivedate={{dat|2014|07|11||bez}}}}</ref> Uz 2014 gadu pasaulē ir zināmas 6000—8000 reto slimību. Eiropas Savienībā ar tām sirgst apmēram 30 miljoni iedzīvotāju. Pēc epidemioloģiskiem datiem, Latvijā varētu būt ap 160 000 cilvēku ar retām slimībām.<ref name="aSlimnīca" /> Apmēram 80% šo slimību ir [[gēns|ģenētiskas]], - pārmantotas vai sporādiskas. Pārējas (ap 20%) ir reti sastopami ļaundabīgo audzēju veidi, [[autoimūnās slimības]], iedzimtas malformācijas, toksiskas un [[infekcijas slimības]]. Aptuveni 75% no tām skar bērnus, no kuriem aptuveni 30% mirst, nesasniedzot 5 gadu vecumu. 65% no retajām saslimšanām ir raksturojamas kā ļoti smagas, hroniskas.<ref name="VesMin" /> Dažu reto slimību cēlonis joprojām nav noskaidrots.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = République du Tchad
جمهورية تشاد
Jumhūriyyat Tshād
|    pilnais_valsts_nosaukums = Čadas Republika
|            valsts_nosaukums = Chad
|               karoga_attēls = Flag of Chad.svg
|            karoga_nosaukums = Čadas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Chad.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Čadas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Unité, Travail, Progrès''
|                valsts_himna = [[La Tchadienne]]
|               kartes_attēls = Chad_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ndžamena]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda|franču]], [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Čadas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Mahamats Debī Itno]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Čadas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Succès Masra]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Čadas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Francija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1960|8|11}}
|                 platība_km2 = 1 284 000
|               platība_rangs = 21.
|              procenti_ūdens = 1,9
|          iedzīvotāju_skaits = 18 523 165
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2023. gads|2023]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 66.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 14,4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $32,38 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2023
|               IKP_PPP_rangs = 147.
|          IKP_PPP_per_capita = $1806
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 179.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,394
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = zems
|                   HDI_rangs = 190.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Centrālāfrikas franks]]
|                valūtas_kods = XAF
|                  laika_zona = [[WAT]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = nav pāreja [[vasaras laiks|vasaras laiku]]
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.td]]
|              tālsarunu_kods = 235
|                iso_kods_num = 148
|              iso_kods_alfa2 = TD
|              iso_kods_alfa3 = TCD
}}

sentences: '''Magnētisms''' ir fizikāla [[parādība]], kas izpaužas kā [[fundamentālā mijiedarbība|mijiedarbība]] starp [[elektriskā strāva|elektriskām strāvām]], elektrisko strāvu un [[magnēts|magnētu]] vai arī starp magnētiem. Pastāvīgajiem magnētiem ir pastāvīgs magnētiskais lauks, ko izraisa [[feromagnētisms]]. Tā ir spēcīgākā un visplašāk pazīstamākā magnētisma izpausme. Tomēr katru materiālu magnētiskais lauks ietekmē dažādi. Dažus materiālus pievelk magnētiskais lauks ([[paramagnētisms]]), citus materiālus tas atgrūž ([[diamagnētisms]]). Vielas, ko magnētiskais lauks ietekmē minimāli, sauc par nemagnētiskajām vielām, piemēram, [[varš]], [[alumīnijs]], gāzes un [[plastmasa]]. Tīram [[skābeklis|skābeklim]] arī piemīt magnētisma īpašības, kad to atdzesē līdz šķidram stāvoklim. Magnētisms ir atkarīgs no saišu tipa starp mikrodaļiņām, kurām piemīt magnētiskais moments.<ref name="lpe">{{LPE|6|343}}</ref> Taču magnētiskās īpašības var arī mainīties atkarībā no daudziem faktoriem (piemēram, no ārējiem apstākļiem).<ref name="lpe" />

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Vasilijs Poļenovs
| image = Polenov by Repin.jpg
| imagesize =
| caption = Poļenova portrets ([[Iļja Repins|Iļjas Repina]] glezna)
| birthname =
| birthdate = {{dat|1844|6|1}}
| location = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
| deathdate = {{miršanas datums un vecums|1927|07|18|1844|6|1}}
| deathplace =  Boroki, [[Krievijas Impērija]]
(Poļenova, [[Zaokskas rajons]], [[Tulas apgabals]], {{RUS}})
| nationality =
| field = [[gleznošana]]
| training = [[Pēterburgas Mākslas akadēmija]] ([[Pāvels Čistjakovs]])
| movement = [[peredvižņiki]]
| famous works =
| influenced by =
| influenced = [[Īzaks Levitāns]], [[Konstantīns Korovins]], [[Abrams Arhipovs]], [[Aleksandrs Golovins (mākslinieks)|Aleksandrs Golovins]]
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Misas pieteku|Zvirgzde|Zvirgzde}}
{{Citas nozīmes|Misas pieteku|Zvirgzdupe|Zvirgzdupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zvirgzde
| attēls            = Zvirgzde pie Zvirgzdes ciema.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zvirgzde pie [[Zvirgzde (ciems)|Zvirgzdes]] ciema
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = A no [[Birzgale]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Misa (upe)|Misa]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=38 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=48 | sāk_gar_s= 12| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=38 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=25 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 30
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 132
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
 | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Zvirgzde''' (arī '''Zvirgzda''', '''Zvirgzdupe''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96667 |title=Informācija par objektu: Zvirgzde |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Misa (upe)|Misas]] labā krasta pieteka [[Bauskas novads|Bauskas]] un [[Ogres novads|Ogres]] novados.<ref>{{USIK}}</ref> Sākas kā grāvis mežā austrumos no [[Birzgale]]s [[Birzgales pagasts|Birzgales pagastā]]. Tipiska līdzenumu upe, kuras krastos meliorētas lauksaimniecības platības. Upes gultne visā garumā regulēta. Lielākās pietekas: [[Augstupe]] (10 km), [[Rūsiņupīte]] (7 km). Lielākās apdzīvotās vietas krastos: [[Birzgale]], [[Zvirgzde (ciems)|Zvirgzde]]. Upi šķērso autoceļš [[P89]].

sentences: '''Āķveidīgie spalvmākoņi''' ({{val-la|Cirrus uncinus}}, ''Ci unc'') ir neliela izmēra paralēli [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] sablīvējumi ar āķveidīgu dzīvnieku nagu formu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem [[ūdens]] pilieniem. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristālu veidošanās. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis. Visbiežāk mākoņi novērojami augšupejošas gaisa plūsmas laikā un [[siltā fronte|siltās frontes]] tuvošanās laikā. ''Ci unc'' ir vēstneši par [[laikapstākļi|laikapstākļu]] izmaiņām tuvākajā laikā. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos 17—18 km. Mākoņi ir caurspīdīgi, tiem cauri spīd [[Saule]] un [[Mēness]]. Dienā tie nesamazina apgaismojumu. [[Nokrišņi]] no āķveidīgajiem spalvmākoņiem neizkrīt. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] šos mākoņus vēl ilgi apspīd Saule.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Mēnijs
|          vārds_orig = ''Fridericus Menius''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 1593
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Voldegka]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|           m_dat_alt = ap 1659
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = {{SWE}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Rostokas Universitāte|Rostokas]] un [[Greifsvaldes Universitāte]]s
|             zinātne = [[Vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Latviešu tautasdziesmas pieraksts (1632)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Komiķa infokaste
| name            = Robins Viljamss
| vārds_orig      = ''Robin Williams''
| image           = Robin Williams 2011a (2).jpg
| caption         = Robins Viljamss 2011. gadā
| birth_name      =
| birth_date      = {{dat|1951|7|21}}
| birth_place     = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
| death_date      = {{miršanas datums un vecums|2014|8|11|1951|7|21}}
| death_place     = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paradaiskleja}}
| medium          =
| nationality     = Amerikānis
| active          = 1972–2014
| genre           =
| influences      =
| influenced      =
| spouse          =
| website         = {{URL|http://www.robinwilliams.com}}
}}
'''Robins Viljamss''' ({{val|en|Robin McLaurin Williams}}; dzimis {{dat|1951|7|21}}<ref name="birth">Sources conflict. The print biographies ''The Life and Humor of Robin Williams: A Biography'' and ''Robin Williams: A Biography'' give his birth year as 1952. ''The Robin Williams Scrapbook'' also gives a birth year as 1952, as does ''Encyclopædia Britannica''. Williams refers to himself as being "55" in an interview published July 4, 2007. {{ziņu atsauce |title=Marriage 101 with Robin Williams |work=StarPhoenix |date=2007-07-04 |first=Katherine |last=Monk |url=http://www.canada.com/saskatoonstarphoenix/news/lifestyle/news/lifestyle/story.html?id=8b777192-8e77-464d-b8da-0cb90be40901&k=1045 |access-date=2011-12-25 |archive-date=2012-11-07 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121107142414/http://www.canada.com/saskatoonstarphoenix/news/lifestyle/news/lifestyle/story.html?id=8b777192-8e77-464d-b8da-0cb90be40901&k=1045 }} He also verifies his date of birth as July 21, 1951 in a fansite interview: Stuurman, Linda. [http://www.robin-williams.net/interviews/RWF/rwfinterview.php RWF talks with Robin Williams: Proost!], May 25, 2008.</ref> miris {{dat|2014|8|11}})<ref name="NYT-20140811">{{ziņu atsauce |last = Itzkoff |first = Dave |last2 = Fitzsimmons |first2 = Emma G. |title = Robin Williams, Oscar-Winning Comedian, Dies at 63 |url = http://www.nytimes.com/2014/08/12/movies/robin-williams-oscar-winning-comedian-dies-at-63.html |date = August 11, 2014 |work = [[The New York Times]] |accessdate = August 11, 2014 }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url = http://www.hollywoodreporter.com/news/robin-williams-dies-suspected-suicide-724724 |title = Robin Williams Dies of Suspected Suicide |date = August 11, 2014 |work = [[The Hollywood Reporter]] |accessdate = August 11, 2014 }}</ref> bija amerikāņu aktieris un komiķis.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mjūrielas kāzas
 | oriģinālnos = ''Muriel's Wedding''
 |      attēls = Muriels wedding poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[P. Dž. Hogans]]
 |  producents = * Linda Hausa
* [[Džoselina Morhausa]]
 |   scenārijs = P. Dž. Hogans
 |     aktieri = * [[Toni Kolete]]
* [[Bills Hanters]]
* [[Reičela Grifitsa]]
 |      mūzika = [[Pīters Bests]]
 |   operators = Mārtins Makgrāts
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Ciby 2000|CiBy 2000]]''
* ''Film Victoria''
* ''House & Moorhouse Films''
 | izplatītājs = ''[[Roadshow Entertainment]]''<ref name=ozmovies>{{Tīmekļa atsauce|title=Muriel's Wedding - Review|work=Oz Movies|access-date=12 June 2021|url=http://www.ozmovies.com.au/movie/muriels-wedding}}</ref>
 |    izdošana = {{filmas datums|1994|09|15|Toronto kinofestivāls|1994|09|29|Austrālija}}
 |      ilgums = 101 minūtes
 |      valsts = {{AUS}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}<ref name="boxofficemojo-summary">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murielswedding.htm|title=''Muriel's Wedding'' (1995)|publisher=Box Office Mojo|access-date=31 January 2010}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|57,5 miljoni}}<ref name="boxofficemojo-summary"/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mjūrielas kāzas"''' ({{val|en|Muriel's Wedding}}) ir 1994. gada Austrālijas [[komēdijdrāma]]s filma, kuras scenārija autors un režisors ir [[P. Dž. Hogans]]. Lomas atveido [[Toni Kolete]], [[Reičela Grifitsa]], [[Džīnija Draiena]], [[Sofija Lī]] un [[Bills Hanters]]. Filma fokusējas un sociāli neveiklo Mjūrielu, kuras vēlās sarīkot sev krāšņas kāzas un uzlabot savu personīgo dzīvi, pārceļoties no savas dzimtās pilsētas uz [[Sidneja|Sidneju]].

sentences: '''Litosfēra''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] - "klinšainā sfēra") ir sacietējis [[planēta]]s ārējais slānis. Uz [[Zeme]]s litosfēra iekļauj [[Zemes garoza|Zemes garozu]] un [[mantija]]s augšējo daļu virs [[Mohorovičiča robeža]]s. Zem litosfēras atrodas [[astenosfēra]], kas ir [[viskozitāte|viskozāka]], karstāka un dziļāk esoša mantijas augšējā daļa. Litosfēras - astenosfēras robeža atrodas aptuveni tādā dziļumā, kur sākas mantiju veidojošo [[iezis|iežu]] kušana. Uzskata, ka laika gaitā, atdziestot Zemei, litosfēra kļūst biezāka.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernans Kortess
|     vārds_orig = ''Hernán Cortés''
|         attēls = Retrato de Hernán Cortés.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1485
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Medeljina (Spānija)|Medeljina]], [[Badahosa]], [[Estremadura]], [[Kastīlijas karaliste]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1547
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 2
|        m_vieta = Kastijeha de la Kesta ''(Castilleja de la Cuesta)'', [[Andalūzija]], {{ESP}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Hernan Cortes Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pilns bruņojums
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0093058/|title=
Full Metal Jacket (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= August 3, 2021}}</ref>
| budžets = 16,5–{{ASV dolārs|30}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 116 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1987|6|17|[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]|1987|9|11|Apvienotā Karaliste}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[The Cannon Group, Inc.|Cannon]]''
| studija = * ''[[Natant]]''
* ''[[Harrier Films]]''
| operators = [[Daglass Milsoms]]
| oriģinālnos = ''Full Metal Jacket''
| mūzika = [[Ebigeila Mīda]]
| aktieri = * [[Metjū Modains]]
* [[Adams Boldvins]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Lī Ērmijs]]
* [[Dorians Hervuds]]
* [[Arliss Hauards]]
* [[Kevins Meidžors Hauards]]
* [[Eds O'Ross]]
| scenārijs = * Stenlijs Kubriks
* Maikls Hers
* Gustavs Hesfords
| producents = Stenlijs Kubriks
| režisors = [[Stenlijs Kubriks]]
| žanrs = kara filma, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Full Metal Jacket poster.jpg
| imdb =
}}'''"Pilns bruņojums"''' ({{Val|en|Full Metal Jacket}}) ir 1987. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kara filma|kara]] [[drāma]]s filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Stenlijs Kubriks]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Metjū Modains]], [[Lī Ērmijs]], [[Vinsents D'Onofrio]] un [[Adams Boldvins]]. Filmā ir balstīta uz Gustava Hesforda 1979. gada noveles "''The Short-Timers''".

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2507''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2507''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki|Gaisa kosmiskie spēki]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|9|23|SK}} 22:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2508]]'', ''[[Kosmos-2509]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,5°
| Periods                =
| Apoapsīda              = ~ 1500 km
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2498]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2508]]''
}}
'''''Kosmos-2507''''' (''Космос-2507'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā palaists 2015. gada septembrī.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 89
 | lv  = Astoņdesmit deviņi
}}
'''89 (astoņdesmit deviņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[88 (skaitlis)|88]] un [[90 (skaitlis)|90]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit devītā diena ir [[30. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[29. marts]]).

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferencs Erkels
|          vārds_orig = ''Erkel Ferenc''
|              attēls = Erkel Ferenc 1880 körül (Kozmata Ferenc felvétele, crop).jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1811
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Ungārijas karaliste|Ģula|td=Ungārija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1893
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|            paraksts =
|               stils = [[Romantisms]]
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Ferencs Erkels''' ({{val|hu|Erkel Ferenc}}; {{dat|1811|11|7|N}} [[Ģula]] — {{dat|1893|6|25|N}} [[Budapešta]]) bija ungāru [[komponists]], pianists, [[pedagoģija|pedagogs]], [[diriģēšana|diriģents]]. [[Ungārijas himna]]s mūzikas autors. Pirmās ungāru [[opera]]s autors.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Citā rindā
 | oriģinālnos = ''Changing Lanes''
 |      attēls = Changing Lanes poster.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris, drāma
 |    režisors = [[Rodžers Mičels]]
 |  producents = [[Skots Radins]]
 |   scenārijs =
* [[Čaps Teilors]]
* [[Maikls Tolkīns]]
 |     aktieri =
* [[Bens Afleks]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Sidnijs Polaks]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Amanda Pīta]]
 |      mūzika = [[Deivids Ārnolds]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2002|4|12}}
 |      ilgums = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/changing-lanes-2002-2|title=Changing Lanes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=changinglanes.htm|title=Changing Lanes (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|94,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Citā rindā"''' ({{val|en|Changing Lanes}}) ir 2002. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir [[Rodžers Mičels]]. Citas lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Semjuels Džeksons]], [[Toni Kolete]], [[Sidnijs Polaks]], [[Viljams Hērts]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|12||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Mercedes-Benz Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Mercedes-Benz Arena Berlin August 2015.JPG
| map_type = Berlīne
| latNS = N
| latd = 52
| latm = 30
| lats = 20
| longEW = E
| longd = 13
| longm = 26
| longs = 36
| location = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
| broke_ground = {{dat|2006|||N|bez}}
| built = Līdz {{dat|2008|||d|bez}}
| opened =
| cost = {{Eiro|165 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert = 17 000
| cap_basketball = 14 500
| cap_hockey = 14 200
| tenants = [[Berlīnes "Eisbären"]] ([[Vācijas hokeja līga|DEL]]) (2008-)<br />[[Berlīnes "Alba"]] ([[Vācijas basketbola Bundeslīga|BBL]]) (2008-)
}}
'''''Mercedes-Benz Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Arēna tika atklāta {{Dat|2008|||Ģ|bez}} septembrī. Arēnā savas mājas spēles aizvada [[Vācijas hokeja līga]]s klubs [[Berlīnes "Eisbären"]] un [[Vācijas basketbola Bundeslīga]]s klubs [[Berlīnes "Alba"]]. 2009. gadā arēnā notika [[Eirolīga (basketbols)|Eirolīgas]] fināls. Arēnā vēl var notikt [[Handbols|handbola]] spēles un dažādi [[Koncerts|koncerti]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''PostgreSQL''''', bieži saukta arī vienkārši par '''''Postgres''''', ir bezmaksas atvērtā pirmkoda objektu relāciju [[datubāzes pārvaldības sistēma]] (DBVS).

sentences:
{{Citas nozīmes|valodnieku|Šmits|Šmits}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pēteris Šmits
|          vārds_orig =
|              attēls = Pēteris Šmits.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1869
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Raunas pagasts|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 5
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Pekinas Universitāte, Tālo Austrumu universitāte, [[Latvijas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]<br />[[Pēterburgas Universitāte]]
|             zinātne = [[valodniecība]], [[folkloristika]], [[sinoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =  Zinātniski pamatoja tungusu-mandžūru valodas kā patstāvīgu valodu saimi. Jaunās krievu sinoloģijas skolas izveidotājs. Baltu valodu pētījumi.
|         apbalvojumi = [[Tēvzemes balva|Tēvzemes balva zinātnē]] (1938)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Pēteris Šmits-Smiters''', arī '''Šmidts''' (dzimis {{dat|1869|12|25}}, miris {{dat|1938|6|5}}), bija latviešu [[Austrumu studijas|orientālists]] sinologs, valodnieks un etnogrāfs.<ref name="NE">[https://enciklopedija.lv/skirklis/193114-P%C4%93teris-%C5%A0mits ''Pēteris Šmits'']. [[Nacionālā enciklopēdija]]. Skatīts: 2024-03-30.</ref> [[Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālā padome|Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālās padomes]] goda priekšsēdis (1919).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =HPIM1795.JPG
| att_nosaukums =[[Sēpija]] (''Sepia officinalis'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| iedalījums =
* †{{TaksoSaite|Ammonoidea|Amonītu apakšklase}}
* {{TaksoSaite|Coleoidea|Divžauņu apakšklase}}
* {{TaksoSaite|Nautiloidea|Nautilu apakšklase}}
| kategorijas =nē
| binomial=Cephalopoda <small>([[Cuvier]], 1797)</small>
}}
'''Galvkāji''' (''Cephalopoda'') ir [[gliemji|gliemju]] (''Mollusca'') klase, kam raksturīga [[bilaterāļi|bilaterāla]] ķermeņa simetrija. Tiem ir attīstīta [[galva]], no kuras atiet 8-10 taustekļi, kas veidojas no gliemju „kājas”. No visiem [[bezmugurkaulnieki]]em galvkājiem ir visattīstītākās [[asinsrites sistēma|asinsrites]] un [[nervu sistēma]]s. Tā kā visi galvkāji aizsardzības nolūkos spēj izšļākt "tinti", tos mēdz saukt arī par '''tintes zivīm'''.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins''' (''Fink von Finkenstein'', 1693-1758) bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s politiķis. [[Dobeles pilskunga iecirknis|Dobeles pilskungs]], Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ftalskābes izomēru struktūrformulas
|ķīmiskā formula=C6H4(COOH)2
|molmasa=166,14
|blīvums=''o''-ftalskābei 1593 kg/m3
''m''-ftalskābei 1526 kg/m3
''p''-ftalskābei 1522
|kušanas temperatūra=''o''-ftalskābei 210 °C
''m''-ftalskābei 346 °C
''p''-ftalskābei 402 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ftalskābe - sadalās
''m''-ftalskābe - sublimējas
''p''-ftalskābe - sublimējas
}}
'''Ftalskābe''' (benzoldikarbonskābe, C6H4(COOH)2) ir vienkāršākā aromātiskā divvērtīgā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Visi ftalskābes [[izomēri]] ir bezkrāsainas cietas vielas, kas nešķīst ūdenī (relatīvi labāk šķīst ''o''-ftalskābe). Ftalskābes sāļus un esterus sauc par '''ftalātiem'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Fringilla coelebs chaffinch male edit2.jpg
| att_nosaukums = [[Žubīte]] (''Fringilla coelebs'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Fringillidae
|     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
|   apakšdzimta = Fringillinae
|apakšdzimta_lv = Žubīšu apakšdzimta
| apakšdzimta_r = Žubītes
|         ģints = Fringilla
|      ģints_lv = Žubītes
|      binomial = Fringilla <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
individuālo simbolu rekonstrukcija]]
'''Ģerbonis''' ir simbolisks grafisks attēls vai reljefa atveidojums, kas apliecina ģerboņa nēsātāja piederību dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai, kuras simbols ir šis konkrētais ģerbonis, kuru nevar lietot neviens, kurš nav piederīgs šo ģerboni lietojošai dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai. Ģerboņa raksturojumu sniedz nevis tā pretskatā, bet gan no ģerboņa nēsātāja puses.

sentences:
{{cita nozīme|filmu|grāmatu|Da Vinči kods}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Da Vinči kods
|    oriģinālnos = ''The Da Vinci Code''
|         attēls = Da Vinči kods.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[trilleris]]
|       režisors = [[Rons Hauards]]
|     producents =
* [[Braiens Greizers]]
* Rons Hauards
* Džons Kelijs
|      scenārijs =
* [[Akiva Goldsmens]]
* (pēc [[Dens Brauns|Dena Brauna]] romāna "[[Da Vinči kods]]" motīviem)
|        aktieri =
* [[Toms Henkss]]
* [[Odrija Totū]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Žans Reno]]
* [[Žans Pjērs Marjels]]
|         mūzika = [[Hanss Cimmers]]
|      operators = ''[[Salvatore Totino]]''
|        montāža =
* Denjels Henlijs
* Maiks Hills
|        studija =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''Rainmaker Digital Effects''
* ''Skylark Productions''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2006|05|19}}
|         ilgums = 149 minūtes
|         valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|125 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|760 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=davincicode.htm |title=The Da Vinci Code |publisher= Box Office Mojo}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Eņģeļi un dēmoni (filma)|Eņģeļi un dēmoni]]"
|           imdb = 382625
}}
'''"Da Vinči kods"''' ({{val|en|The Da Vinci Code}}) ir 2006. gadā uzņemta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mākslas filma. Filma uzņemta pēc [[Dens Brauns|Dena Brauna]] tāda paša nosaukuma [[Da Vinči kods|romāna]] motīviem. Filmas režisors ir [[Rons Hauards]], galvenās lomas atveido [[Toms Henkss]], [[Odrija Totū]], [[Ians Makellens]], [[Alfreds Molina]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Pols Betanijs]], [[Žans Reno]] un [[Žans Pjērs Marjels]]. Filmas mūzikas autors [[Hanss Cimmers]] tika nominēts [[Zelta globusa balva]]i par labāko oriģinālmūziku.

sentences:
[[Kategorija:Čigāni]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Čigāni]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Čigāni]]

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Tautas opera
| nosaukums_orig   = ''Volksoper Wien''
| attēls           = Wien - Volksoper.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 13 | plat_s = 29 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 20 | gar_s  =  59 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1903
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.volksoper.at/}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences: '''Juridiska persona''' ({{val|en|legal person, authority}}) ir [[uzņēmums]], iestāde vai [[organizācija]], kas, pildot kādas funkcijas (it īpaši slēdzot mantiskus vai finanšu darījumus), rīkojas savā vārdā kā patstāvīgs [[Civiltiesības|civiltiesību]] un civilpienākumu subjekts. Juridiskai personai ir savs īpašums, un tā ir atbildīga par savām saistībām. Otrs personas veids ir [[fiziska persona]].<ref name="Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca">{{grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca|last1=Grēviņa|first1=Ruta|publisher=Zinātne|isbn=9789984698038|date={{dat|2000|1|18||bez}}|pages=702}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Feral camel.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 260px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Camelidae
|        dzimta_lv = Kamieļu dzimta
|           cilts=Camelini
|           cilts_lv=Kamieļu cilts
|            ģints = Camelus
|         ģints_lv = Kamieļi
|         binomial =
| izplatība =

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 85
|             7. čaula =
|             6. čaula = 7
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = At
|             atommasa = [210]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +5, +3, +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = (prognozēts) 6200–6500
|  kušanas temperatūra = 575 K (302 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
}}

sentences:
{{Audio piemērs
 |fails     = Voiced palatal plosive.ogg
 |nosaukums = Balsīga palatāla eksplozīva slēdzeņa izruna
 |apraksts  =
}}'''Balsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis''' ir skaņa, kas bieži tiek lietota vairākās valodās, to skaitā, [[albāņu valoda|albāņu]], [[ungāru valoda|ungāru]] un [[latviešu valoda|latviešu]] valodās. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] šī skaņa tiek apzīmēta ar simbolu {{IPA|[ɟ]}}. Tā [[balsīgums|nebalsīgā]] versija ir [[nebalsīgs palatāls eksplozīvs slēdzenis]] {{IPA|[c]}}.
{{clear}}

sentences:
{{atveidošana}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Trīs mērkaķi
| attēls = Three Monkeys VideoCover.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Üç Maymun''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Nuri Bilge Džejlans]]
| producents = Zeynep Özbatur
| scenārija autors = * Ebru Ceilans
* Ercan Kesal
* Nuri Bilge Džejlans
| galvenajās lomās = * Yavuz Bingöl
* Hatice Aslan
* Ahmet Rıfat Şungar
| mūzika =
| operators =
| montāža = * Ayhan Ergürsel
* Bora Gökşingöl
* Nuri Bilge Ceilans
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2008|05|16|[[Kannu kinofestivāls]]|ref1=|2008|10|24|[[Turcija]]|ref2=|2009|04|21|[[Rīga]]|ref3=<ref name="ALV" />}}
| ilgums = 109 [[minūte|min]]
| valsts = {{TUR}}
| valoda = [[Turku valoda|Turku]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb = 1233381
}}
'''"Trīs mērkaķi"''' ({{val|tr|Üç Maymun}}; {{val|en|Three Monkeys}}) ir 2008. gada [[Turcija|turku]] filma, kuras režisori ir [[Nuri Bilge Džejlans]].<ref name="ALV">{{Tīmekļa atsauce | title = Kino «Rīga» demonstrēs Kannu kinofestivāla laureāta Ceilana jaunāko filmu «Trīs mērkaķi»
 | url = https://www.apollo.lv/5426258/kino-riga-demonstres-kannu-kinofestivala-laureata-ceilana-jaunako-filmu-tris-merkaki | date = 2009-04-16 | accessdate = 2019-06-11 | publisher = [[Apollo (portāls)|Apollo]]
 }}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds =
|Attēls =
|Att_izm =
|Fons = grupa
|Vieta =  [[Bergena]], [[Norvēģija]]
|Žanrs = [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|melnais metāls]]
[[tumšais ambients]]
|Gadi = 1991-2000
2009-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Mlapa = http://www.burzum.org/
|Dalībnieki = [[Vargs Vikerness]]
|Bij_dalībnieki = [[Eironimuss]]
[[Samoth]]
}}

sentences: '''Katarse''' ({{val-grc|Κάθαρσις, katharsis}} — 'šķīstīšanās', 'attīrīšanās') ir jēdziens, ko lieto visbiežāk [[māksla|mākslā]] un [[filozofija|filozofijā]]. Ar to apzīmē mākslas estētisko iedarbību uz cilvēku. Katarse ir attīrīšanās caur līdzpārdzīvojumu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|             title = ''Skype''
|              name = Skype
|              logo = Skype logo (2019–present).svg
|          logo alt = Logo of Skype (2019–present)
|        screenshot = Skype2.0 uz linux.png
|   screenshot size =
|           caption = ''Skype'' 2.0. ''[[Linux]]'' vidē
|            author = [[Niklass Zennstrēms]] un [[Januss Frīss]]
|         developer = ''[[Skype Technologies]]''
|          released = {{dat|2003|08|29||bez}}
|      discontinued =
|        ver layout = stacked
|  operating system = ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Linux]]'', ''[[Android]]'', ''[[iOS]]'', ''[[Windows Phone]]'', ''[[HoloLens]]'', ''[[Xbox One]]''
|          platform =
|              size =
|          language =
|             genre = [[videokonference]]s, [[IP balss pārraide]] un [[tūlītēja ziņojumapmaiņa]]
|           license = [[Freemium]]
|           website = {{URL|https://www.skype.com/}}
|          standard =
|              AsOf =
}}
'''''Skype''''' ({{izrunā|skaɪp}}) ir [[telesakari|telesakaru]] [[lietojumprogramma]], kas specializējusies [[videotelefonija|videočatu]] un bezmaksas balss zvanu nodrošināšanā no datora, planšetdatora, mobilajām ierīcēm citiem ''Skype'' lietotājiem, vai arī uz tālruņiem par maksu. Papildu iespējas ir [[tūlītēja ziņojumapmaiņa]], [[datne|datņu]] sūtīšana, dzīvo sarunu meklēšana (''SkypeFind'') un meklēšanas dzinis vietu un iestāžu meklēšanai.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Reno Lavilenī
 |      vārds_orig = ''Renaud Lavillenie''
 |          attēls = Renaud_Lavillenie_Berlin_2009.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Reno Lavilenī 2009. gada Pasaules čempionātā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|9|18}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Francija|Barbezjē-Senilerī}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 177 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 69 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,01 m
 |           PR1_d = Kārtslēkšana
 |             PR2 = 6,16 m
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Francija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Vieglatlētika|2012|Vasaras|title=Kārtslēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalBronze|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|Kārtslēkšana}}
}}
'''Reno Lavilenī''' ({{val|fr|Renaud Lavillenie}}; dzimis {{dat|1986|9|18}} [[Barbezjē-Senilerī]], [[Francija|Francijā]]) ir [[franči|franču]] [[vieglatlēts]], startē [[kārtslēkšana]]s sacensībās. Viņš ir {{oss|V=2012|L=Ģ}} zelta medaļas ieguvējs. 2014. gadā, pārvarot 6,16 m augstumā novietotu latiņu kārtslēkšanas sacensībās telpās, viņš veica tobrīd augstāko lēcienu oficiālās sacensībās vieglatlētikas vēsturē.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Šivelučs
| Nosaukums2       = ''Шивелуч''
| Photo            = Shiveluch - 10 July 2007 - iss015e16913 edit.jpg
| Paraksts         = Šivelučs 2007. gada jūlijā
| Augstums         = 3283
| Relatīvais_augstums = 3168
| karte            = Kamčatkas novads#Krievija
| reljefa_karte    = jā
| latd= 56 |latm= 39 |lats=13 |latNS= N
| longd= 161 |longm= 21 |longs=47 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Krievija|Kamčatkas novads}}
| Kalnu grēda      = [[Austrumu grēda]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023|4|11}}
}}

sentences: '''Austrumvācijas ampelmaņi''' ({{val|de|Ampelmännchen}}) ir [[Vācija]]s [[gājēju pāreja|gājēju]] [[luksofors|luksoforos]] redzamās cilvēka figūras.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jēru klusēšana
| attēls                   = The Silence of the Lambs poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Silence of the Lambs''
| žanrs                    = [[trilleris]]
| režisors                 = [[Džonatans Demijs]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džodija Fostere]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Teds Levains]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1991|2|14}}
| ilgums                   = 118 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|$19 miljoni}}<ref name="mojo">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=silenceofthelambs.htm | title = The Silence of the Lambs | publisher = Box Office Mojo}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|272,7 miljoni}}<ref name="mojo" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jēru klusēšana"''' ({{val|en|The Silence of the Lambs}}) ir 1991. gada amerikāņu [[trilleris]], kura režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filmas sižets ir balstīts uz Tomasa Herisa 1988. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā [[FIB]] aģente Klerisa Sterlinga sērijveida slepkavas atrašanā lūdz palīdzību cietumā ieslodzītajam kanibālistiskajam sērijveida slepkavam un izcilajam psihiatram [[Hanibāls Lekters|Hanibālam Lekteram]]. "Jēru klusēšanā" galvenās lomas attēlo [[Džodija Fostere]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Skots Glenns]] un [[Teds Levains]].

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Република България''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Bulgārijas Republika
|            valsts_nosaukums = Bulgaria
|               karoga_attēls = Flag of Bulgaria.svg
|            karoga_nosaukums = Bulgārijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Bulgaria.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Bulgārijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = ''[[Bulgārijas himna|Мила Родино]]''
|               kartes_attēls = EU-Bulgaria.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sofija]]
| latd=42 | latm=41 | latNS=N | longd=23 | longm=19 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[bulgāru valoda]]
|             etniskās_grupas = 84% [[bulgāri]]
{{spaces| 2}}9% [[turki]]
{{spaces| 2}}5% [[čigāni]]
{{spaces| 2}}2% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Bulgārijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Rumens Radevs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Nikolajs Denkovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Bulgārijas vēsture|Izveidošanās]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Viduslaiku karaliste
|          neatkarības_datums = [[681. gads|681]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = Pirmspēdējā neatkarīgā valsts
|         neatkarības_datums2 = [[1422. gads|1422]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = Atjaunošana
|         neatkarības_datums3 = [[1878. gads|1878]]. gadā
|       neatkarības_notikums4 = Apvienošana ar Austrumrumēliju
|         neatkarības_datums4 = [[1885. gads|1885]]. gadā
|       neatkarības_notikums5 = Pilna suverenitāte
|         neatkarības_datums5 = [[1908. gads|1908]]. gadā
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2007|1|1}}
|                 platība_km2 = 110,993
|               platība_rangs = 104.
|              procenti_ūdens = 0,3
|          iedzīvotāju_skaits = 7 351 234
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 97.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 66,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 139.
|                     IKP_PPP = $96,778 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce |url= http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2011/01/weodata/weorept.aspx?sy=2010&ey=2010&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=918&s=NGDP_RPCH%2CNGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr1.x=55&pr1.y=9 | title= Bulgaria | publisher= International Monetary Fund | accessdate= 2011-04-12}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs = 69.
|          IKP_PPP_per_capita = $12 851<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 65.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,816
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 56.
|                        Gini = 29,2
|                   Gini_gads = 2003
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Bulgārijas leva]]
|                valūtas_kods = BGN
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.bg]]
|              tālsarunu_kods = 359
|                iso_kods_num = 100
|              iso_kods_alfa2 = BG
|              iso_kods_alfa3 = BGR
}}

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences: '''Arābu pasaule''' ir arābvalodīgo apdzīvoto [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] un [[Ziemeļāfrika]]s valstu un teritoriju apzīmējums. Pastāv vairākas termina definīcijas. Viena no definīcijām apgalvo, ka arābu pasaule ir 22 valstis, kas veido [[Arābu valstu līga|Arābu valstu līgu]], bet tajā pašā laikā šajās valstīs dzīvojošie ne[[arābi]], piemēram, [[berberi]] un [[kurdi]], neuzskata, ka dzīvo arābu pasaulē.

sentences: '''Augmentatīvs''' ir [[Vārds|vārda]] palielināmā forma, kas apzīmē kaut ko lielu vai lielāku salīdzinājumā ar vārda nosaukto reāliju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/augmentat%C4%ABvs|title=augmentatīvs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-08}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| binomial = Euphorbia
| autors =
| attēls = Euphorbia antiquorum in Ghana.jpg
| att_nosaukums = ''Euphorbia antiquorum''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Malpighiales
| rinda_lv = Malpīgiju rinda
| dzimta = Euphorbiaceae
| dzimta_lv = Eiforbiju dzimta
| ģints = Euphorbia
| ģints_lv = Eiforbijas
| kategorijas = nē
}}'''Eiforbijas''' ({{val|la|Euphorbia}}) jeb '''dievkrēsliņi''' ir ģints [[Eiforbiju dzimta|eiforbiju dzimtā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/eiforbija|title=eiforbija {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-02}}</ref> ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:327729-2|title=Euphorbia L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-02|language=en}}</ref> Tā ir viena no lielākajām un [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiski]] daudzveidīgākajām [[Segsēkļi|segsēkļu]] ģintīm — tajā ir klasificētas vairāk nekā 2000 sugas,<ref name=":0" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://euphorbiaceae.org/pages/project.html|title=EUPHORBIA PBI|website=euphorbiaceae.org|access-date=2023-07-02}}</ref> sākot ar sīkiem [[Viengadīgi augi|viengadīgiem augiem]] līdz lieliem un [[Daudzgadīgi augi|ilgmūžīgiem]] kokiem.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.finegardening.com/genus/euphorbia|title=Euphorbia|website=FineGardening|access-date=2023-07-02|language=en-US}}</ref>

sentences:
naktī ar izgaismotām debesīm]]
'''Gaismas piesārņojums''' ir debesu izgaismojums naktī no mākslīgajiem gaismas avotiem, kuru gaisma izkliedējas [[atmosfēra]]s zemākajos slāņos.

sentences: '''Pasaules čempionāts [[ūdens]] [[sporta veids|sporta veidos]]''' ir Pasaules čempionāts, kurā sportisti sacenšas [[daiļlēkšana|daiļlēkšanā]], [[peldēšanas sports|peldēšanā]], peldēšanā atklātajos ūdeņos, [[sinhronā peldēšana|sinhronajā peldēšanā]] un [[ūdenspolo]]. Peldēšanā sacensības notiek 50 m baseinā. Pirmais Pasaules čempionāts notika 1973. gadā. Kopš 2001. gada tas notiek ik pēc diviem gadiem, taču laikā no 1978. līdz 1998. gadam tas notika ik pēc četriem gadiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Billija Ailiša
|      Vārds_orig = ''Billie Eilish''
|          Attēls = Billie Eilish 2019 by Glenn Francis (cropped) 2.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Billija Ailiša 2019. gadā
|        Dz_vārds = Billija Ailiša Paireta Bērda O'Konela
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|2001|12|18}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[elektroniskā popmūzika]], [[indīpops]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija = ''Darkroom'', ''[[Interscope Records|Interscope]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|billieeilish.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Billija Ailiša Paireta Bērda O'Konela'''<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/entertainment-arts-40580489|title=Billie Eilish: Is she pop's best new hope?|work=BBC News}}</ref> ({{val|en|Billie Eilish Pirate Baird O'Connell}}; dzimusi {{dat|2001|12|18}} [[Losandželosa|Losandželosā]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] dziedātāja.

sentences:
'''Džaka''' (''Xhaka'') var būt:
* [[Granits Džaka]] (1992) — albāņu izcelsmes Šveices futbolists;
* [[Taulants Džaka]] (1991) — albāņu futbolists.

sentences:
'''Nacionālo augļu uzskaitījums''' ir uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas valstu nacionālo augļu saraksts. Daži no uzskaitījumā iekļautajiem augļiem ir oficiāli atzīti, bet daži nav.
{|class="wikitable"
|-
! Valsts
! Auglis
! Zinātniskais nosaukums
! Attēls
! Atsauce
|-
| {{karogs|Anglija}}
| [[Ābols]]
| ''Malus domestica''
| [[File:Red Apple.jpg|100px]]
|
|-
| {{karogs|Armēnija}}
| [[Aprikoze]]
| ''Prunus armeniaca''
|
|-
| {{karogs|Austrija}}
| [[Ābols]]
| ''Malus domestica''
| [[File:Red Apple.jpg|100px]]
| <ref>{{cite web|title=Oststeirischer Apfel|url=https://www.genuss-region.at/genussregionen/steiermark/oststeirischer-apfel/index.html|accessdate=21 January 2015|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150509190718/http://www.genuss-region.at/genussregionen/steiermark/oststeirischer-apfel/index.html|archivedate={{dat|2015|05|09||bez}}}}</ref>
|-
| {{karogs|Azerbaidžāna}}
| [[Granātābols]]
| ''Punica granatum''
|
| <ref>{{cite web|title=Pearls of Baku|url=http://www.everyonesanoriginal.com/food-drink/mixology/cbb59fba-add0-4aba-a7b4-1489558542e4|website=www.everyonesanoriginal.com|accessdate=9 November 2014|archive-date={{dat|2018|12|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181226023716/http://www.fairmontmoments.com//food-drink/mixology/cbb59fba-add0-4aba-a7b4-1489558542e4}}</ref>
|-
| {{karogs|Bangladeša}}
| [[Džekfrūts]]
| ''Artocarpus heterophyllus ''
|
| <ref>[http://www.bangladesh.com/blog/jackfruit-national-fruit-of-bangladesh Jackfruit – National Fruit of Bangladesh.] bangladesh.com</ref>
|-
| {{karogs|Brazīlija}}
| [[Kupuasu]]
| ''Theobroma grandiflorum''
|
|-
| {{karogs|Centrālāfrikas Republika}}
| [[Banāns]]
| ''Musa acuminata''
| [[File:Bananavarieties.jpg|100px]]
| <ref>The Travel Book - Central African Republic. Retrieved 2014-16-09</ref>
|-
| {{karogs|Filipīnas}}
| [[Mango]]
| ''Mangifera indica''
|
|-
| {{karogs|Indija}}
| [[Mango]]
| ''Mangifera indica''
|
| <ref>{{cite web |title= National Fruit|url=http://india.gov.in/knowindia/national_symbols.php?id=13 |date= |publisher=[[Govt. of India]] Official website |page=}}</ref>
|-
|rowspan="2"| {{karogs|Indonēzija}}
| [[Duriāns]]
| ''Durian Durianus''
|
|
|-
| [[Džekfrūts]]
| ''Artocarpus heterophyllus ''
|
|
|-
| {{karogs|Irāna}}
| [[Granātābols]]
| ''Punica granatum''
|
|
|-
| {{karogs|Jamaika}}
| [[Akī]]
| ''Blighia sapida''
| [[File:Ackee 001.jpg|100px]]
| <ref name="jis">{{cite web | author= | year= | title=This is Jamaica | work=National Symbols of Jamaica | url=http://www.jis.gov.jm/special_sections/This%20Is%20Jamaica/symbols.html | accessdate=2006-06-04 | archive-date=2006-06-19 | archive-url=https://web.archive.org/web/20060619153047/http://www.jis.gov.jm/special_sections/This%20Is%20Jamaica/symbols.html }}</ref>
|-
| {{karogs|Japāna}}
| [[Japānas hurma]]
| ''Diospyros kaki''
| [[File:Threekakifruit-cutopen.jpg|100px]]
| <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fruitipedia.com/Persimmon.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|04|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141216022535/http://www.fruitipedia.com/Persimmon.htm# |archivedate={{dat|2014|12|16||bez}} }}</ref>
|-
| {{karogs|Kambodža}}
| [[Vistas olas banāns]]
| ''Musa aromatica''
| [[File:Bananas dsc07803.jpg|100px]]
| <ref>http://www.forestry.gov.kh/Documents/ROYAL-DECREE-ENG.pdf {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070630215053/http://www.forestry.gov.kh/Documents/ROYAL-DECREE-ENG.pdf |date={{dat|2007|06|30||bez}} }} The Royal Decree states the ''chicken egg banana'' is known as ''Musa aromtica'' but this is an outdated taxanomic name.</ref><ref>http://www.bioversityinternational.org/fileadmin/bioversity/publications/pdfs/713.pdf It is assumed the ''chicken egg banana'' is the same as ''Kluay Khai'' from the neighboring country of Thailand. The scientific name is listed as it is ''for Kluay Khai'' and is internationally referred to as the sucrier banana.</ref>
|-
|rowspan="2"| {{karogs|Kolumbija}}
| [[Borožo]]
| ''Alibertia patinoi''
| [[File:Borojó Fruto.jpg|100px]]
| <ref>{{cite web |url=http://off2colombia.com/destination-colombia/colombian-food-and-drinks/fruits-in-colombia |title=Fruits in Colombia |publisher=off2colombia.com.co |date= |accessdate=2015-01-03 |archive-date=2014-12-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20141223230652/http://off2colombia.com/destination-colombia/colombian-food-and-drinks/fruits-in-colombia }}</ref>
|-
| [[Kuruba]]
| ''Banana passionfruit''
| [[File:Curuba.jpg|100px]]
| <ref>{{cite web |url=http://off2colombia.com/destination-colombia/colombian-food-and-drinks/fruits-in-colombia |title=Fruits in Colombia " |publisher=off2colombia.com.co |date= |accessdate=2015-01-03 |archive-date=2014-12-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20141223230652/http://off2colombia.com/destination-colombia/colombian-food-and-drinks/fruits-in-colombia }}</ref>
|-
|rowspan="2"| {{karogs|Ķīna}}
| [[Kivi (auglis)|Kivi]]
| ''Actinidia deliciosa''
| [[File:Hardy-Kiwi-Comparison-3.jpg|100px]]
| <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.123independenceday.com/china/national-symbols.html |title=National Symbols of China |publisher=123independenceday.com |date= |accessdate=2009-12-06}}</ref>
|-
| [[Jujube]]
| '' Ziziphus zizyphus''
| [[File:Jujube mure.jpg|100px]]
| <ref>{{cite web |url=http://news.163.com/11/1018/17/7GLQDESU0001125P.html |title=红日子倡导将红枣定为中国的"国果" |publisher=news.163.com |date= |accessdate=2011-10-18 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304135200/http://news.163.com/11/1018/17/7GLQDESU0001125P.html |archivedate=2016-03-04 }}</ref>
|-
| {{karogs|Malaizija}}
| [[Rambutāns]]
| ''Nephelium lappaceum''
|
|
|-
| {{karogs|Meksika}}
| [[Avokado]]
| ''Persea americana''
|
|
|-
|rowspan="2"| {{karogs|Pakistāna}}
| [[Mango]] (vasaras nacionālais auglis)
| ''Mangifera indica''
|
| <ref name="nationalsymbol">{{cite web| url=http://www.nationalheritage.gov.pk/nationalsymbols.html| title=National Symbols of Pakistan| publisher=Government of Pakistan| accessdate=2013-08-23| archiveurl=https://web.archive.org/web/20130827084404/http://nationalheritage.gov.pk/nationalsymbols.html| archivedate=2013-08-27}}</ref>
|-
| [[Guava]] (ziemas nacionālais auglis)
| ''Psidium''
|
|
|-
| {{karogs|Serbija}}
| [[Plūmes|Damsona plūmes]]
| ''P. domestica subsp. insititia''
| [[File:Wegierka Zwykla1.jpg|100px]]
|
|-
| {{karogs|Vācija}}
| [[Ābols]]
| ''Malus domestica''
| [[File:Red Apple.jpg|100px]]
| <ref>{{cite web |title= German National Fruit, the Little Fleiner Apple|url=http://www.stimme.de/heilbronn/nachrichten/schozach-bottwar/sonstige-Einst-deutsche-Nationalfrucht;art1909,1695199 |date=18 November 2009}}</ref>
|}

sentences: '''Saite''' ({{val-la|ligamentum}}) ir blīvs [[Saistaudi|saistaudu]] veidojums, kas savieno [[Skelets|skeleta]] daļas vai iekšējos [[Orgāns|orgānus]]. Saites satur daudz [[Kolagēns|kolagēna]] [[Šķiedras|šķiedru]].<ref name="Fedyukovich2003"/> Skeleta saites parasti saista divus [[Kauls|kaulus]] un piestiprina tos [[locītava|locītavām]], norobežojot to kustību. Saites spēj izturēt lielas [[slodze]]s.<ref name="Fedyukovich2003"/>

sentences: '''Islāma feminisms''' ir feminisma veids, kas ir saistīts ar [[sieviete]]s lomu [[Islāms|islāmā]]. Tā mērķis ir panākt visu musulmaņu vienlīdzību neatkarīgi no dzimuma gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīvē. Kustības atbalstītāji cenšas uzsvērt vienlīdzības mācības dziļās saknes reliģijā un veidot vienlīdzīgāku un taisnīgāku sabiedrību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,073 AU attālumā. Planetas orbītas ekscentriciāte ir 0,1674. 1 gads uz planētas ilgst 12,929 Zemes dienas ilgi un tā sver 5,6 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Likumpaklausīgs pilsonis
| operators =
| attēls = Law abiding citizen ver5.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džerards Batlers]]
* [[Brūss Makgils]]
* [[Kolms Mīnijs]]
* [[Leslija Biba]]
* [[Maikls Irbijs]]
* [[Redžina Hola]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Law Abiding Citizen''
| studija = * ''The Film Department''
* ''Warp Films''
* ''Evil Twins''
| montāža =
| izplatītājs = ''Overture Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|10|16}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|127,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3948905985/|title=Law Abiding Citizen |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Likumpaklausīgs pilsonis"''' ({{Val|en|Law Abiding Citizen}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Džerards Batlers]], [[Brūss Makgils]], [[Kolms Mīnijs]], [[Leslija Biba]], [[Maikls Irbijs]], [[Redžina Hola]] un [[Vaiola Deivisa]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šarlote Brontē
|         vārds_orig = ''Charlotte Brontë''
|             attēls = CharlotteBronte.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šarlote Brontē 1854. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1816
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 21
|           dz_vieta = [[Torntona]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1855
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Bredforda]], {{GBR}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas = [[Emīlija Brontē|Emīlija]], [[Anna Brontē|Anna]]
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Charlotte Bronte Signature.jpg
|         pseidonīms = Karers Bells
|       nodarbošanās = Romānu autore, dzejniece
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri = Fantastika, dzeja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Šarlote Brontē''' (''Charlotte Brontë''; dzimusi {{dat|1816|4|21}}, mirusi {{dat|1855|3|31}}) bija angļu romānu autore un dzejniece, vecākā no māsām Brontē, kas sasniedza pilngadību.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Eduards Rūdolfs fon Tranzē
|     vārds_orig = ''Eduard Friedrich Alwil Rembert Rudolf von Transehe-Roseneck''
|         attēls = Eduards Rūdolfs fon Tranzē.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Studiju gadu attēls
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Liezēre]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Rūdolfs fon Tranzē, Doroteja Šulca fon Ašerādena
|          brāļi = Frīdrihs Oskars Eižens
|          māsas = Ulrike Ellinora, Šarlote Vilhelmīne Adelheide Magda, Elīze Matilde Luīze Olga Alma
|   dzīvesbiedrs = Anna Liāna fon Volfa
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
'''Hiperrealitāte''' ({{val|gr|hyper}} — 'pāri, virs') ir realitātes pārspīlējums, kad pārāk daudz tiek likts klāt realitātei, patiesībai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.satori.lv/autors/28/Zans_Bodrijars |title=¼ Satori: Kultūras un patstāvīgas domas portāls<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110809112354/http://www.satori.lv/autors/28/Zans_Bodrijars |archivedate={{dat|2011|08|09||bez}} }}</ref> Tas ir stāvoklis, kad nekas vairs nav tas, kas tas patiesībā ir. Šo terminu ieviesis ir [[Žans Bodrijārs]].

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķīniešu kvartāls
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1179354625/|title=Chinatown (1974) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 24, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 131 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1974|6|20}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija =
* ''[[Penthouse]]''
* ''[[Long Road Productions]]''
* ''[[Robert Evans Company]]''
| operators = [[Džons Alonco]]
| oriģinālnos = ''Chinatown''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri =
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Feja Danaveja]]
* [[Džons Hilermens]]
* [[Perijs Lopess]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Džons Hjūstons]]
| scenārijs = [[Roberts Tauns]]
| producents = [[Roberts Evanss]]
| režisors = [[Romans Polaņskis]]
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Chinatownposter1.jpg
| imdb =
}}'''"Ķīniešu kvartāls"''' ({{Val|en|Chinatown}}) ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' mistērijas filma, kuras režisors ir [[Romans Polaņskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Feja Danaveja]], [[Džons Hilermens]], [[Perijs Lopess]], [[Bērts Jangs]] un [[Džons Hjūstons]]. Filmu iedvesmoja [[Kalifornija]]s ūdens kari, strīdi par ūdens tiesībām Kalifornijas dienvidos [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā. "Ķīniešu kvartāls" ir Polaņska pēdējā filma ASV.

sentences:
{{Infobox bone
| Name        = Smadzeņu kapsula
| Latin       = Neurocranium
| Image       =
| Caption     =
| Image2      = Neurocranium - animation02.gif
| Caption2    = Astoņi neirokrānija kauli.</br>(Viscerālie kauli attēloti puscaurspīdīgi.)
{{Legend|#FFFF00|Dzeltens: [[pieres kauls]] (1)}}
{{Legend|#1E90FF|Zils: [[paura kauls|paura kauli]] (2)}}
{{Legend|#9932CC|Lillā: [[spārnkauls]] (1)}}
{{Legend|#B8860B|Brūns: [[deniņu kauls|deniņu kauli]] (2)}}
{{Legend|#008000|Zaļš: [[pakauša kauls]] (1)}}
{{Legend|#FF0000|Sarkans: [[sietiņkauls]] (1)}}
}}
'''Smadzeņu kapsula''' ({{val|la|neurocranium}}) (arī '''smadzeņdaļa''', '''neirokrānijs''') ir [[Galvaskauss|galvaskausa]] daļa, kas aptver [[smadzenes]] un sargā tās no fiziskas iedarbības, kā arī fiksē [[Maņu orgānu sistēma|maņu orgānus]] ([[oža]]s, [[redze]]s, [[dzirde]]s receptorus). Smadzeņu kapsula, būdama ass skeleta turpinājums, balsta visu galvas daļu un fiksē galvaskausa [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]]. Bez tam dažiem [[dzīvnieki]]em tā papildus var pildīt arī [[ragi|ragu]] balsta funkciju.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Party''
| operators =
| attēls = Party moviep.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Bleiks Edvardss]]
| producents = Bleiks Edvardss
| scenārijs = * Bleiks Edvardss
* Toms Valdmans
* Frenks Valdmans
| aktieri = * [[Pīters Selerss]]
* [[Klodīne Lonžē]]
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| oriģinālnos = ''The Party''
| studija = ''The Mirisch Corporation''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|4|4}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Party''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Bleiks Edvardss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pīters Selerss]] un [[Klodīne Lonžē]].

sentences: , kas attēlo dievieti [[Minerva|Minervu]]]]

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs =
|       grupa =
| tipol_grupa =
|   vēstnesis =
}}</pre>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Rhenus AG & Co. KG
| Uzņēmuma_veids      =
| Logo                =
| Dibināšanas_datums  = 1912
| Sēdeklis            = Holzwickede,([[Vācija]])
| Vadība              = Klemens Rethmann, Valdes priekšsēdētājs <br /> Norbert Rethmann, Uzraudzības Padomes priekšsēdētājs
| Darbinieku_skaits   = 18.000 (2010)
| Apgrozījums         = 3 miljardi. EUR (2010)
| Bilance             =
| Nozare              = Loģistika
| Produkti            = Loģistikas pakalpojumi Uzglabāšana, Transports, Pārkraušana, Ostu un KV-terminālu pakalpojumi
| Mājaslapa           = [http://www.rhenus.com/ www.rhenus.com]
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Losalamosas Nacionālā laboratorija
| logo = LANL Logo.png
| company_logo =
| industry = [[Nacionālā drošība]], [[fundamentālās zinātnes]]
| founder =
| launch_date =
| location = [[Losalamosa]], [[Ņūmeksikas štats]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| products =
| website = {{#property:P856}}
| image = Los Alamos aerial view.jpeg
| image_caption = Laboratorijas panorāma
| foundation = {{Start date|1943}}
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mērija Hofmane
|     vārds_orig = ''Mary Hoffman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1945
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = Oksfordšīra, [[Anglija]]
|      pilsonība = britu
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Seneka Jaunākais
|     vārds_orig    = ''Seneca minor''
|         attēls    =Duble_herma_of_Socrates_and_Seneca_Antikensammlung_Berlin_07.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[4 p.m.ē.]]
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Romas impērija]]
({{ESP}})
|      m_dat_alt    = [[65]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = pie [[Roma]]s, [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[romiešu literatūras sudraba laikmets]]
|          žanri    = [[traģēdija]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = Mēdeja (''Medea'')
|    ietekmējies    = [[Eiripīds]], [[Vergīlijs]], [[Ovidijs]]
|     ietekmējis    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Pjērs Korneijs]], [[Žans Rasins]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
[[File:RG-59.jpg|thumb|right|400px|[[RG-59]] lokanā koaksiālā kabeļa sastāvs:

ārējais plastmasas apvalks

austais vara ekrāns (ārējais vadītājs)

iekšējais [[Dielektriķis|dielektriskais]] izolators

vara kodols (iekšējais vadītājs)

]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Takahara''' var būt:
* [[Naohiro Takahara]];
* [[Ikuo Takahara]].

sentences: '''Karneols''' (no {{val|la|cornus}} — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (''carne'') nosaukumu) jeb '''serdoliks''' (no {{val|ru|сердолик}} — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas [[halcedons]]. Karneolam raksturīgo krāsu rada [[dzelzs]] oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Zinātnieces]]
[[Kategorija:ASV zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Springharelg.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Pedetes capensis|Kapzemes slaidkājis}}
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|    apakšklase = Theria
| apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|    infraklase = Eutheria
| infraklase_lv = Placentāļi
|     virskārta = Euarchontoglires
|  virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
|     lielkārta = Glires
|  lielkārta_lv = Grauzējveidīgie
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Anomaluromorpha
| apakškārta_lv = Zvīņastveidīgie
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Pedetidae|Slaidkāju dzimta}}
* {{TaksoSaite|Anomaluridae|Zvīņastlidvāveru dzimta}}
|    kategorija = nē
|      binomial = Anomaluromorpha <small>([[Jørgen Bugge|Bugge]], 1974)</small>
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gothards Frīdrihs Stenders<br />''(Ģederts Stenders)''
| vārds_orig = ''Gotthard Friedrich Stender''
| attēls = Gotards Frīdrihs Stenders (cropped).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = Vecais Stenders [[Janis Rozentāls|J. Rozentāla]] gleznā
| dz_gads = 1714
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Laši (Eglaines pagasts)|Lašu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - {{LAT}})
| m_gads = 1796
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 17
| m_vieta = Sunākstes mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = 	Hermanis Konrāds Stenders, Elizabete Magdalena (Regius)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Stendere (Braunšveiga, 1716–1784)
| bērni = [[Aleksandrs Johans Stenders]] (Jaunais Stenders)
| paraksts =
| pseidonīms = Vecais Stenders
| nodarbošanās = luterāņu mācītājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
s luterāņu mācītājs Gothards Frīdrihs Stenders (1753).]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Skyforger
| Attēls = Skyforger logo.png
| Ainava = jā
| Apraksts =
| Fons = grupa
| Vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| Žanrs = * [[Folkmetāls]]
* [[Tradicionālā tautas mūzika]]
| Gadi = 1995—pašlaik
| Izdevējkompānija = * ''[[Folter Records]]''
* ''[[Metal Blade Records]]''
| Mlapa = {{URL|http://www.skyforger.lv}}
| Dalībnieki = * [[Pēteris Kvetkovskis]]
* [[Edgars Grabovskis]]
* [[Alvis Bernāns]]
Jānis Osis
| Bij_dalībnieki = * [[Artūrs Jurjāns]] (2016—2021)
* [[Edgars Krūmiņš (mūziķis)|Edgars Krūmiņš]] (1998—2015)
* [[Viesturs Grīnbergs]] (1995—1996)
* [[Rihards Skudrītis]] (1996—1999, 2000—2004, 2006—2008)
* [[Konstantīns Švedovs]] (1995—1996)
* [[Linda Bēce]] (1995—1997)
* [[Imants Vovers]] (1995—1998)
* [[Ģirts Kļaviņš]] (2004—2006)
* [[Mārtiņš Pētersons]] (2008—2010)
* [[Kaspars Bārbals]] (2004—2012)
* [[Egons Kronbergs]] (2010—2013)
}}
'''''Skyforger''''' ({{val|lv|Debesu kalējs}}) ir 1995. gadā izveidota Latvijas [[folkmetāls|folkmetāla]] grupa, kas dažreiz uzstājas arī kā [[folklora]]s kopa.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Klauss''' var būt:

sentences: '''Sekss''' (no {{val|la|sexus}} — ‘dzimums’) ir īpaša cilvēka [[uzvedība]] vai darbība, lai gūtu garīgo un fizisko sajūtu kopumu, izpaužot savu [[seksualitāte|seksualitāti]] un iekļaujot rīcību, kas saistīta ar [[dzimumtieksme]]s apmierināšanu un [[vairošanās|dzimtas turpināšanu]].

sentences:
[[Kategorija:Šveices upes]]
[[Kategorija:Austrijas upes]]
[[Kategorija:Vācijas upes]]
[[Kategorija:Francijas upes]]
[[Kategorija:Nīderlandes upes]]
[[Kategorija:Lihtenšteinas upes]]
[[Kategorija:Ziemeļjūra]]

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Bolupe
|attēls=Balupes_ieteka_Balvu_ezerā.jpg
|paraksts=Bolupes ieteka Balvu ezerā
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
|garums= 82
|baseins= 936
|gada_notece= 0,21
|kritums=17
|izteka= [[Liepnas pagasts]]
|augštece=
|ieteka=[[Pededze]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Vārniene]], [[Kurna]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=27 | sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
}}
'''Bolupe''' (arī '''Balupe''', '''Pērdeja''', lejtecē — '''Sūra''')<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96348&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> ir [[Vecpededze]]s pieteka [[Alūksnes novads|Alūksnes]] un [[Balvu novads|Balvu]] novados. Upe sākas [[Žīguru pagasts|Žīguru pagastā]] un turpina savu tecējumu caur [[Vīksnas pagasts|Vīksnas]], [[Kupravas pagasts|Kupravas]], [[Bērzkalnes pagasts|Bērzkalnes]], [[Balvu pagasts|Balvu]], [[Kubulu pagasts|Kubulu]], [[Rugāju pagasts|Rugāju]], [[Lazdukalna pagasts|Lazdukalna]] pagastiem un [[Balvi|Balvu pilsētu]], tek cauri [[Pokuļevas ezers|Pokuļevas]], [[Pērkonu ezers|Pērkonu]] un [[Balvu ezers|Balvu]] ezeriem. Upe ir {{nobr|82 km}} gara, tās kritums ir 17 m.<ref>{{Latvijas daba|1|130|Balupe}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mikēnas
 | native_name              = {{gree|Μυκῆναι}}, {{gree|Μυκήνη}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Lions-Gate-Mycenae.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Lauvas vārti Mikēnās
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 43 | lats  = 51 | latNS  = N
 | longd = 22 | longm = 45 | longs = 22 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
}}
'''Mikēnas''' ({{val|grc|Μυκῆναι}}, ''Mykēnai'', vai {{gree|Μυκήνη}}, ''Mykēnē'') ir [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Grieķija|Grieķijā]], [[Peloponēsa]]s pussalā. Atrodas apmēram 90 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]].

sentences:
{{citas nozīmes|koku un krūmu ģinti|Bērzi (nozīmju atdalīšana)|Bērzi}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|         binomial = Betula
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Millstätter Berg Birke Lammersdorf.JPG
|    att_nosaukums = [[Nokarenais bērzs]]
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|             tips = Magnoliophyta
|          tips_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Fagales
|         rinda_lv = Dižskābaržu rinda
|           dzimta = Betulaceae
|        dzimta_lv = Bērzu dzimta
|            ģints = Betula
|         ģints_lv = Bērzi
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Saistīts teksts}}
'''Zvērināti notāri''' ir valsts amatpersonas, kas pastāv pie [[Apgabaltiesa|apgabaltiesām]] un sniedz iedzīvotājiem notariālos pakalpojumus kā neatkarīgi, neitrāli [[Fiziska persona|fizisko]] un [[Juridiska persona|juridisko personu]] civilo tiesību un likumisko interešu nodrošinātāji. Zvērināti notāri apliecina [[Dokuments|dokumenta]] vai [[Darījums|darījuma]] patiesumu, tam piešķirot publisku ticamību.

sentences:
[[File:Baby.jpg|thumb|[[Mazulis]] ]]
'''Attīstības psiholoģija''' interesējas par [[cilvēks|cilvēka]] [[psihe|psihisko]] attīstību no dzimšanas brīža līdz sirmam vecumam.
Tā sastāv no prenatālās un perinatālās psiholoģijas, [[bērnu psiholoģija]]s un [[gerontopsiholoģija]]s.

sentences: '''Jangšao kultūra''', agrīnā [[Neolīts|neolīta]] laika kultūra, tagadējās [[Ķīna]]s teritorijā, kuras paliekas atklāja 1921. gadā. Kļuvusi par zināmāko no vismaz astoņām neatkarīgi pastāvējušām neolīta laika Ķīnas kultūrām, jo pastāvēja centrālo līdzenumu rajonā ap [[Huanhe]] upi, kas vēlāk kļuva par ķīniešu civilizācijas centru. Attiecīgi Jangšao kultūrā mēģina saskatīt ķīniešu civilizācijas pirmsākumus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Mateo Mesīna-Denāro
| vārds_orig = ''Matteu Missina Dinaru''
| attēls = Foto segnaletica di Matteo Messina Denaro (2023).jpg|180px
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1962
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 26
| dz_vieta = [[Kastelvetrano]], [[Sicīlija]], [[Itālija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2023
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 25
| m_vieta = [[L'Akvila]], [[Abruco]], {{ITA}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{ITA}}
| tautība = [[itāļi|itālis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| nodarbošanās = [[mafija]]s boss
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Matteo Mesīna Denaro''' ({{val|it|Matteo Messina Denaro}}; dzimis {{dat|1962|04|26}}, miris {{dat|2023|09|25}}<ref>https://www.tvnet.lv/7861809/italija-miris-nesen-notvertais-cosa-nostra-mafijas-boss</ref>), pazīstams arī kā ''Diaboliks'' (tēls itāļu [[komikss|komiksos]]) bija [[Sicīlija|sicīliešu]] mafiozs. Pēc [[Bernardo Provencāno]] aresta 2006. gada 11. aprīlī viņš kļuva par vienu no jaunajiem mafijas grupējuma ''[[Cosa Nostra]]'' vadītājiem.<ref>https://web.archive.org/web/20111211234616/http://www.utro.ru/articles/2006/04/26/543900.shtml</ref>

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name=Berlīnes Zooloģiskais dārzs<br />''Zoologischer Garten Berlin''
|logo=
|logo_width=150px
|logo_caption=
|image=Berlin Elefantentor 09-2017.jpg
|image_width=260px
|image_caption=Ziloņu vārti: viena no divām ieejām zooloģiskajā dārzā
|date_opened=1844. gadā<ref name="zoo-infos">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.zoo-infos.de/zoos-en/41.html|title=Zoologischer Garten Berlin|work=zoo-infos.de|publisher=Zoo-Infos.de |access-date=5 September 2010}}</ref>
|location={{vieta|Vācija|Berlīne}}
|coordinates={{Coord|52|30|30|N|13|20|15|E|type:landmark_region:DE-BE_scale:5000|display=inline,title}}
|area=35 hektāri<ref name="zoo-infos"/>
|num_animals=20,219 (2017)<ref name=info1>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.zoo-berlin.de/de/aktuelles/news/artikel/das-aufregende-jahr-2017-in-zahlen|title=Das aufregende Jahr 2017 in Zahlen – Inventur in Zoo, Tierpark und Aquarium Berlin|trans-title=The Exiting Year 2017 In Numbers – Stocktaking In Zoo, Aquarium And Tierpark|language=de|date=2 March 2018|website=Zoologischer Garten Berlin's website|access-date=2 March 2018|archive-date=26 September 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190926164635/https://www.zoo-berlin.de/de/aktuelles/news/artikel/das-aufregende-jahr-2017-in-zahlen|dead-url=yes}}</ref>
|num_species=1,373 (2017)<ref name=info1/>
|members=[[Eiropas zooloģisko dārzu un akvāriju asociācija|EAZA]],<ref name="eaza_list">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.eaza.net/membership/Pages/Zoos%20and%20Aquariums.aspx|title=EAZA Member Zoos & Aquariums|work=eaza.net|publisher=European Association of Zoos and Aquaria|access-date=5 September 2010}}</ref> [[Pasaules zooloģisko dārzu un akvāriju asociācija|WAZA]]<ref name="waza_list">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.waza.org/en/site/zoos-aquariums|title=Zoos and Aquariums of the World|work=waza.org|publisher=WAZA|access-date=5 September 2010|archive-date={{dat|2016|03|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160303215751/http://www.waza.org/en/site/zoos-aquariums}}</ref>
|annual_visitors=vairāk kā 3,5 miljoni (2017)<ref name=info1/>
|exhibits=
|website={{URL|zoo-berlin.de}}
}}
'''Berlīnes Zooloģiskais dārzs''' ({{val|de|Zoologischer Garten Berlin}}) ir vecākais līdz mūsdienām saglabājies un pazīstamākais [[zooloģiskais dārzs]] [[Vācija|Vācijā]]. Tas atklāts 1844. gadā un aizņem 35 hektārus no [[Berlīne]]s [[Tīrgartena (parks)|Tīrgartenas parka]]. Ar aptuveni 1380 dažādām sugām un vairāk nekā {{sk|20200}} dzīvniekiem, zooloģiskais dārzs piedāvā vienu no visplašākajām sugu kolekcijām pasaulē.<ref name=info1/><ref name="Tierstatistik 2013">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tierpark-berlin.de/tierpark/tiere-wissenswertes/tierstatistik/tierstatistik-2013.html|title=Zoo Berlin Tierstatistik 2013|work=zoo-berlin.de|publisher=Zoo Berlin|access-date=18 January 2014|language=de|archive-date={{dat|2014|07|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140712091933/http://www.tierpark-berlin.de/tierpark/tiere-wissenswertes/tierstatistik/tierstatistik-2013.html}}</ref>

sentences:
{{Teleskopa infokaste
|nosaukums            = RT-32
|background           =
|attēls               =
|attēla apraksts      =
|organizācija         = [[Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs|VSRC]]
|vieta                = [[Ances pagasts]], {{LAT}}
|koordinātas          =
| map = Latvija#Eiropa
| latd=57.5539|latNS=N
| longd=21.8536|longEW=E
|augstums             =
|laikapstākļi         =
|viļņa garums         =
|uzbūvēts             =
|pirmā gaisma         =
|veids                = [[radioteleskops]]
|diametrs             = 32 m
|leņķiskā izšķirtspēja=
|laukums              =
|fokusa garums        = 11,45 m
|montējums            =
|kupols               =
|mājaslapa            = http://virac.venta.lv
}}
'''RT-32''' ir [[Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs|Ventspils Starptautiskā radioastronomijas centra]] [[radioteleskops]], kas atrodas [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Ances pagasts|Ances pagasta]] [[Irbene|Irbenē]]. Tā ir 32 metru diametra visos virzienos grozāma [[paraboliskā antena|paraboliska antena]], kas piemērota centimetru viļņu diapazona novērojumiem. Radioteleskopa augstums ir 47 metri un metāla konstrukciju masa — 650 tonnas.

sentences: '''Volfšmita muižiņa''' ({{val|de|Wolfschmidtshof}}) ir [[klasicisms|klasicisma]] stila koka muižiņas ēkas [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Botāniskais dārzs|Botāniskā dārza]] teritorijā [[Kandavas iela|Kandavas ielā]] 2, [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē, [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Janomamu valodas
  |region=[[Amazone]], [[Dienvidamerika]]
  |familycolor=American
  |family='''Janomamu'''
  |sil=17-3966
  |map=Yanomaman.svg
|map_caption=Janomamu valodas Venecuēlā.
<div style="text-align:left;">
{{legend|#ffccaa|Janomamö [guu]}}
{{legend|#ff9955|Ninamu [shb]}}
{{legend|#ff6600|Janomamu [wca]}}
{{legend|#aa4400|Sanumu [xsu]}}
{{legend|#552200|Jaroamu [yro]}}
</div>
}}
'''Janomamu''' (arī '''janomamanu''', '''janomámi''', '''šamataru''', '''širianu''') valodas ir [[Dienvidamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] [[valodu saime]], kurā runā ap 34 000 janomamu indiāņi dienvidu [[Venecuēla|Venecuēlā]] un ziemeļrietumu [[Brazīlija|Brazīlijā]] ([[Roraima]]s un [[Amazonasa]]s štatos).

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences: '''Nanomotors''' ir molekulāra vai [[nano]] mēroga ierīce, kas ir spējīga pārveidot enerģiju mehāniskajā darbā. Tas tipiski var ģenerēt [[spēks|spēkus]], izmērāmus pikoņūtonos.<ref>{{laikraksta atsauce |last1=Dreyfus |first1=R. |last2=Baudry |first2=J. |last3=Roper |first3=M. L. |last4=Fermigier |first4=M. |last5=Stonne |first5=H.A. |last6=Bibette |first6=J. |title=Microscopic artificial swimmers |journal=Nature |date=2005 |issue=7060 |volume=437 |pages=862-5  |doi=10.1038/nature04090 |pmid=16208366}}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Bamrungsap | first1 = S. | last2 = Phillips | first2 = J. A. | last3 = Xiong | first3 = X. | last4 = Kim | first4 = Y. | last5 = Wang | first5 = H. | last6 = Liu | first6 = H. | last7 = Hebard | first7 = A. | last8 = Tan | first8 = W. | year = 2011 | title = Magnetically driven single DNA nanomotor | url = | journal = Small | volume = 7 | issue = 5| pages = 601–605 | doi=10.1002/smll.201001559| pmid = 21370463 }}</ref><ref>T. E. Mallouk and A. Sen, "Powering nanorobots," ''Scientific American'', May 2009, pp. 72-77</ref><ref>J. Wang, "Nanomachines: Fundamental and Application", Wiley, 2013</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Muzeju kvartāls
 |      native_name = Museumsquartier
 |       other_name =
 |            image = Museumsquartier_panoramic.jpg
 |       image_size =
 |          caption = Muzeju kvartāla panorāma
 |      pushpin_map = Vīne#Austrija#Eiropa
 | latd  = 48.203333 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 16.358889 | longm =  | longs =  | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Austrija|Vīne|Neibava}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |         embedded =
}}

sentences:
s karte XIII. gs. vidū. Krustnešu, letu un igauņu karagājieni notika garām Pleskavai (kartē - ''Pskov'') uz Novgorodu. Sakaliešu un ugauņu karagājieni notika uz [[Ingrija]]s zemi austrumos no [[Narva]]s.]]
'''1222. gada karagājieni uz Novgorodu un Ingriju''' notika 1221./1222. gada ziemā kā [[Livonijas krusta kari|krustnešu]] atriebības karagājieni par krievu un lietuviešu iebrukumu Līvzemē iepriekšējā gada vasarā un rudenī. Sākotnēji vācu, līvu un letu karaspēks tika savākts pret [[dāņi]]em, bet pēc konflikta noregulēšanas tas kopā ar [[sakalieši]]em un [[ugauņi]]em iebruka [[Novgoroda]]s zemē un izlaupīja to. Pēc tam [[leti]], [[sakalieši]] un [[ugauņi]] atkārtoti iebruka Krievzemē. Ziemā [[sakalieši]] un [[ugauņi]] iebruka [[Ingrija]]s zemē, kas bija pakļauta [[Novgoroda]]i. <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/025_latv.htm |title=Indriķa hronika XXV. 5.-6. |access-date={{dat|2009|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091207010135/http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/025_latv.htm#re022 |archivedate={{dat|2009|12|07||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Lakonijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Λακωνίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Vathia (4991793754).jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Lakonijas ainava.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Lakonias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3636
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 89138
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sparta (pilsēta)|Sparta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 5
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lāsma Gaitniece
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja}}
|   nodarbošanās = rakstniece<br />[[literatūras kritika|literatūras kritiķe]]
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|        dzimums = S
|    apbalvojumi =
}}
'''Lāsma Gaitniece''' (dzimusi '''Ģibiete''' {{Dat|1981|4|20}} [[Liepāja|Liepājā]]) ir latviešu rakstniece, [[Literatūras kritika|literatūrkritiķe]], publiciste un žurnāliste. [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2017. gada)<ref name="profils">{{tīmekļa atsauce |title=Lāsma Gaitniece |url=http://www.artists.lv/profile/Lasma-Gaitniece/ |publisher=artists.lv}}</ref> un Latvijas Medicīnas vēsturnieku asociācijas biedre (kopš 2018. gada).

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-asparagīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H7NO4
|molmasa=133,1
|blīvums=1660
|kušanas temperatūra=271 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=2,77
}}
'''Asparagīnskābe''' ('''''Asp''''', 2-aminobutāndiskābe, ''d''-aminodzintarskābe, C4H7NO4) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tās nosaukums, tāpat kā [[asparagīns|asparagīnam]], cēlies no grieķu vārda ''asparagos'' - [[sparģelis]]. Asparagīnskābes sāļus un esterus sauc par '''asparaginātiem''' jeb '''aspartātiem''' (arī asparagīnskābi bieži dēvē par vienkārši par aspartātu).

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                 = Vidzemes koncertzāle "Cēsis"
| image_size           =
| former_names         =
| alternate_names      =
| image                =
| image_alt            =
| caption              =
| map_type             =
| map_alt              =
| map_caption          =
| altitude             =
| building_type        =
| architectural_style  =
| structural_system    =
| cost                 =
| ren_cost             =
| client               =
| owner                =
| current_tenants      =
| landlord             =
| location             = {{vieta|Latvija|Cēsis}}
| address              = Raunas iela 12-1
| location_town        =
| location_country     =
| iso_region           =
| latd=57 |latm=18 |lats=48 |latNS=N
| longd=25 |longm=16 |longs=35 |longEW=E
| start_date           =
| completion_date      = 2014
| inauguration_date    =
| renovation_date      =
| destruction_date     =
| height               =
| diameter             =
| other_dimensions     =
| floor_count          =6
| floor_area           =
| seating_type         =
| seating_capacity     =800
| main_contractor      =
| architect            = [[Juris Poga]]
| architecture_firm    =
| structural_engineer  =
| services_engineer    =
| civil_engineer       =
| other_designers      =
| quantity_surveyor    =
| awards               =
| ren_architect        =
| ren_firm             =
| ren_str_engineer     =
| ren_serv_engineer    =
| ren_civ_engineer     =
| ren_oth_designers    =
| ren_qty_surveyor     =
| ren_awards           =
| url                  = {{url|http://cesukoncertzale.lv}}
| references           =
| embedded             =
}}
'''Vidzemes koncertzāle "Cēsis"''' ir daudzfunkcionāls kultūras centrs [[Cēsis|Cēsīs]]. Ēku atklāja 2014. gada 31. maijā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/cesis-svetki-koncertzales-atklasana.a87230/|title=Cēsīs svētki - koncertzāles atklāšana|website=www.lsm.lv|access-date=2019-02-18|language=lv|archive-date=2020-09-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20200929194158/https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/cesis-svetki-koncertzales-atklasana.a87230/}}</ref> tās arhitekts ir [[Juris Poga]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trakā māja uz riteņiem
| operators =
| attēls = Rv-movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Berijs Zonnenfīlds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Robins Viljamss]]
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Šerila Hainsa]]
* [[Kristīna Čenoveta]]
* [[JoJo]]
* [[Džošs Hatčersons]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''RV''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|4|28}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|87,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl510625281/|title=RV |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Trakā māja uz riteņiem"''' ({{Val|en|RV}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Berijs Zonnenfīlds]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Robins Viljamss]], [[Džefs Denjelss]], [[Šerila Hainsa]], [[Kristīna Čenoveta]], [[JoJo]] un [[Džošs Hatčersons]].

sentences:
aplūko deģeneratīvās mākslas izstādi 1937. gadā]]
'''Deģeneratīvā māksla''' ({{val-de|Entartete Kunst}}) ir termins, ko lietoja [[modernā māksla|modernās mākslas]] kontekstā [[Trešais reihs|Trešajā reihā]]. Deģeneratīvo mākslu saistīja ar nevācu izcelsmi, ar [[ebreji]]em un [[komunisti]]em. Mākslinieki, kas radīja deģeneratīvo mākslu, bija pakļauti sankcijām, piemēram, tiem aizliedza apmācīt citus, neļāva izstādīt vai pārdot savu mākslu, kā arī atsevišķos gadījumos aizliedza to radīt.

sentences: '''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 95
 | lv  = Deviņdesmit pieci
}}
'''95 (deviņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[94 (skaitlis)|94]] un [[96 (skaitlis)|96]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit piektā diena ir [[5. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[4. aprīlis]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gasterosteus_aculeatus.jpg
| att_nosaukums = [[Trīsadatu stagars]] (''Gasterosteus aculeatus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Cottoidei
| apakškārta_lv = Platgalvju apakškārta
|    infrakārta = Gasterosteales
| infrakārta_lv = Stagaru infrakārta
|      binomial = Gasterosteales <small>([[Theodore Nicholas Gill|Gill]], 1872)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
* ''Gasterosteoidei''
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sallija Pīrsone
 |      vārds_orig = ''Sally Pearson''
 |          attēls = Sally Pearson Athlete of the year.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sallija Pīrsone 2011. gada novembrī
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|9|19}}
 |         dz_viet = {{vieta|Austrālija|Sidneja}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{AUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 167 [[centimetri|cm]]
 |           svars = 71 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Barjersprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{OSS|V=2008}}, {{OSS|V=2012}})
 |            pc-a = 6
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 12,28 s (2011, NR)
 |           PR1_d = [[Barjersprints]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|[[Vieglatlētika 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Barjersprints]]}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|[[Vieglatlētika 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Barjersprints]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|Barjersprints}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Barjersprints}}
{{Medal|Silver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Barjersprints}}
}}
'''Sallija Pīrsone''' ({{val|en|Sally Pearson}}; dzimusi '''Sallija Maklīlana''' (''Sally McLellan'') {{dat|1986|9|19}})<ref name=smh_01>Halloran, Jessica (2008-06-07) [http://www.smh.com.au/news/beijing2008/hurdles-a-way-of-life-for-sally/2008/06/06/1212259113176.html "Hurdles a way of life for Sally"] ''[[Sydney Morning Herald]]''. Retrieved on 2009-09-07.</ref> ir bijusī austrāliešu [[vieglatlēte]], startēja barjersprinta distancē.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Camp X-Ray''
| attēls                   = Camp X-Ray - Movie Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pīters Satlers]]
| producents               = [[Džīna Kvona]]
| scenārija autors         = Pīters Satlers
| galvenajās lomās         =
* [[Peimens Moadi]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Džons Kerols Linčs]]
* [[Džozefs Džuliāns Sorija]]
* [[Korijs Maikls Smits]]
* [[Leins Gerisons]]
| mūzika                   = [[Džesika Strupa]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[GNK Productions]]''
* ''[[Gotham Group]]''
* ''[[Rough House Pictures]]''
* ''[[The Young Gang]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|10|17|ASV|}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/camp-x-ray-2014|title=Camp X-Ray|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=campxray.htm|title=Camp X-Ray (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13,302}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''"Camp X-Ray"''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Satlers]]. Galvenās lomas atveido [[Peimens Moadi]], [[Kristena Stjuarta]], [[Džons Kerols Linčs]], [[Džozefs Džuliāns Sorija]], [[Korijs Maikls Smits]] un [[Leins Gerisons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[Kategorija:Zinātne]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 85. gada vasara
| operators =
| attēls = Ete 85.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Fransuā Ozons]]
| producents =
| scenārijs = Fransuā Ozons
| aktieri = * [[Fēlikss Lefebvre]]
* [[Benžamēns Vuasīns]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Été 85''
| studija = * ''Mandarin Films''
* ''Scope Pictures''
* ''Canal+''
* ''Playtime''
* ''CNC''
* ''OCS''
* ''France 2 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = ''Diaphana Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|7|14|Francija}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{BEL}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl541557505/weekend/|title=Summer of 85 |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"85. gada vasara"''' ({{Val|fr|Été 85}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Francija]]s un [[Beļģija]]s romantiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Fransuā Ozons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Fēlikss Lefebvre]] un [[Benžamēns Vuasīns]]. Filma balstīta uz [[Eidens Čemberss|Eidena Čembersa]] 1982. gada romānu ''Dance on My Grave''.

sentences:
{{cita nozīme|upi Ziemeļamerikā|pilsētu Argentīnā|Riogrande (Argentīna)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Riogrande
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Rio Grande
  | citvaloda1        = es
  | oriģinālnosaukums1= Río Bravo del Norte
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Riogranderivermap.png
  | kartes_paraksts   = Riograndes upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Kolorādo]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]
  | garums            = 3051
  | iztekas_augstums  = 3658
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 471 900
  | pietekas          = <!--
  | sāk_plat_d= 44| sāk_plat_m= 06| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 76| sāk_gar_m= 24| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 49| iet_plat_m= 30| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 64| iet_gar_m= 30| iet_gar_s= | iet_gar_EW=E -->
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Manfrēds fon Fēgezaks
| attēls = Manfrēds Fēgezaks.jpg
| amats = [[1. Saeima]]s deputāts
| term_sākums = [[1922]]. gads
| term_beigas = [[1925]]. gads
| dzim_dati = {{dat|1879|8|10}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valmieras apriņķis|Valmiera|td=Latvija}}
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1966|4|9|1879|8|10}}
| mir_vieta = {{vieta|VFR|Bavārija|Veisenšteina|td=Vācija}}
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija = [[Vācbaltu reformu partija]]
| dzīvesb =
| profesija = jurists
| alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Manfrēds Baltazārs Heinrihs Teofils fon Fēgezaks''' ({{val-de|Manfred Balthasar Heinrich Theophil von Vegesack}}; {{dat|1879|08|10|N|bez}} — {{dat|1966|04|09|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s [[jurists]] un politiķis. Bijis [[1. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Vācbaltu reformu partija|Vācbaltu reformu partiju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Itālijas variants
| oriģinālnos = ''The Italian Job''
| attēls = Italianjob.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris, asa sižeta filma
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = [[Donalds De Lains]]
| scenārijs = * [[Donna Pauersa]]
* [[Veins Pauerss]]
| aktieri = * [[Marks Volbergs]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Džeisons Steitems]]
* [[Sets Grīns]]
* [[Donalds Saterlends]]
| mūzika = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[De Line Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|11|Tribekas filmu festivāls|2003|5|30|ASV|}}
| ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/italian-job-2003-0|title=The Italian Job|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=italianjob.htm|title=The Italian Job (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 1, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|176,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Itālijas variants"''' ({{val|en|The Italian Job}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kura režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Šarlīze Terona]], [[Edvards Nortons]], [[Džeisons Steitems]], [[Sets Grīns]] un [[Donalds Saterlends]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|5|11||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Irāka]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āziju|Irāka]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Irāka]]

sentences: {{cita nozīme|romānu|filmu|Kas nogalina lakstīgalu... (filma)}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Golfingia.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Golfingia}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Sipuncula
| tips_lv =Sipunkuli
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Phascolosomatidea}}
* {{TaksoSaite|Sipunculidea}}
| kategorijas = nē
}}
'''Sipunkuli (''Sipuncula'')''' (no latīņu val. ''siphunculus'' — stabulīte) ir [[jūra]]s [[Tārpi|tārpveidīgu]] organismu [[Tips (zooloģija)|tips]]. Sākotnēji tika uzskatīts, ka sipunkuli ir [[Posmtārpi|posmtārpu]] pēcteči, kas rokoša dzīvesveida dēļ ir zaudējuši ķermeņa segmentāciju. Tomēr vēlākie dati liecina, ka ne pieaugušiem sipunkuliem, ne arī to attīstības gaitā nekādas [[metamērija]]s pazīmes netiek konstatētas. Līdzīgi [[ehiūri]]em tie ir primāri nesegmentēti celomiski [[dzīvnieki]] un ieņem starpstāvokli starp [[posmtārpi]]em un [[moluski]]em.

== Morfoloģija ==
Ķermenis plats, nesegmentēts, garumā no 1 līdz 50 cm. Tas dalās [[rumpis|rumpī]] un šaurā snuķveidīgā galā ar muti un īsu taustekļu vainagu, kas spēj ievilkties rumpī. Tā kā sipunkuli ierokas [[dūņas|dūņās]], to garais, cilpveidīgais [[zarnu kanāls]] caur [[Anālā atvere|anālo atveri]] atveras ķermeņa muguras puses augšdaļā aiz [[mute]]s. Tas ļauj tiem brīvi izvadīt vidē indīgos [[vielmaiņa]]s produktus. Sipunkuliem ir labi attīstīts ādas - muskuļu maiss. To ķermenī ir [[celoms]], un atsevišķi celomiski dobumi aizpilda taustekļus, ļaujot pārnest uz ķermeņa dobumu ar taustekļu virsmu apsorbēto [[Skābeklis|skābekli]]. [[Elpošanas orgānu sistēma|Elpošanas]] un [[Asinsrites sistēma|asinsrites sistēmu]] nav. [[Izvadorgānu sistēma|Izvadorgānu sistēmu]] veido 1—3 [[metanefrīdiji|metanefrīdiju]] pāri. Sipunkuliem ir [[nervu sistēma]]. Tie ir šķirtdzimuma organismi. [[Gonādas]] izteikti parādās tikai vairošanās periodā. [[Oliņas]] drostalojas spirālveidīgi. No tām izšķiļas [[kāpuri]] — [[trohofori]].

sentences: '''Makšķerēšana''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana pārtikas iegūšanas, izklaides vai sportiskā nolūkā, izmantojot īpašus āķus un ēsmu. Makšķerēšana ir ļoti daudzu cilvēku [[vaļasprieks]]. Cilvēki makšķerē, gan lai atpūstos, gan arī tas var būt sporta veids vai pat [[dzīvesveids]]. Makšķerēšanā ir ļoti daudz dažādu zivju ķeršanas metožu. Parasti tās ir dažādu veidu [[makšķere]]s. Var zivis ķert arī rūpnieciski ar [[tīkls|tīkliem]], bet tad tā ir [[zvejošana]], nevis sportiskā makšķerēšana vai hobijs. Pati makšķerēšana ir tik sena, cik seni ir cilvēki. Jau pirmatnējie cilvēki ir mēģinājuši makšķerēt zivis, tikai viņi darīja daudz primitīvāk un bez palīglīdzekļiem makšķerrīku un mānekļu izskatā. Ir makšķernieki, kuri makšķerē tīri sportiskas intereses pēc un visus noķertos lomus laiž vaļā, bet ir tādi, kas lomu patur un lieto to uzturā.

sentences:
{{Infobox organization
| name                = Pasaules antidopinga aģentūra
| image               =
| size                =
| alt                 =
| caption             =
| abbreviation        =
| motto               =
| predecessor         =
| successor           =
| formation           = {{dat|1999|11|10|N|bez}}
| extinction          =
| type                = bezpeļņas
| status              =
| purpose             =
| headquarters        = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
| location            =
| coords              = {{Coord|45.500933|-73.561846|type:landmark|display=title,inline}}
| region_served       = Starptautiska
| membership          =
| language            = Angļu, franču
| general             =
| leader_title        = Prezidents
| leader_name         = [[Kregs Rīdijs]]
| leader_title2       =
| leader_name2        =
| key_people          =
| main_organ          =
| parent_organization =
| affiliations        = [[Starptautiskā Olimpiskā komiteja]]
| budget              =
| num_staff           =
| num_volunteers      =
| website             = {{URL|http://www.wada-ama.org/en/}}
| remarks             =
| former name         =
}}
'''Pasaules antidopinga aģentūra''' ({{val|en|World Anti-Doping Agency}}, '''WADA''', {{val|fr|Agence mondiale antidopage}}) ir neatkarīgs nodibinājums. Tas tika izveidots {{dat|1999|11|10||bez}} [[Lozanna|Lozannā]], [[Šveice|Šveicē]], lai veicinātu, koordinētu un uzraudzītu cīņu pret [[dopings|dopingu]] sportā.

sentences:
'''Parabola''' ir visu to [[plakne]]s punktu [[kopa]], kas atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta un kādas fiksētas plaknes [[taisne]]s (kas neiet caur fiksēto punktu). Šo punktu sauc par parabolas fokusu, bet taisni - par [[parabolas direktrise|parabolas direktrisi]]. Parabola ir viena no otrās kārtas līknēm.<br />
Parabolu var iegūt arī šķeļot [[konuss|konusu]] ar plakni, kas paralēla kādai no tā veidulēm.

sentences: '''Siņdzjanas pāraudzināšanas nometnes''' ({{val|ug|قايتا تەربىيەلەش لاگېرى}}), ({{val|zh|新疆}}:再教育营|zàijiàoyùyíng), arī '''internēšanas nometnes''', ir [[Ķīnas Tautas Republika]]s [[Siņdzjana|Siņdzjanas autonomā apgabala]] valdības un [[Ķīnas komunistiskā partija|Ķīnas komunistiskās partijas]] Siņdzjanas provinciālās komitejas uzturētas masu ieslodzījuma vietas. Nometnes ir daļa no asimilācijas un pretekstrēmisma kampaņas, ko pret Siņdzjanā dzīvojošajām mazākumtautībām veic Ķīnas valdība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2019-0247_LV.html|title= Rezolūcijas priekšlikums B9-0247/2019|accessdate=2021-08-29 |work= Eiropas Parlamenta rezolūcija par uiguru stāvokli Ķīnā (China cables)|publisher= Eiropas Parlaments|date= 2019-12-16}}</ref> Nometnēs ieslodzīto skaits pārsniedz vienu miljonu iedzīvotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/uiguru-kulturas-masveida-iznicinasana--kinas-sleptais-genocids.a337754/|title= Uiguru kultūras masveida iznīcināšana – Ķīnas slēptais genocīds|accessdate=2021-08-15 |work= |publisher= [[lsm.lv]]|date= 2019-11-17}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Olga Obručeva
|          vārds_orig = ''Обручева, Ольга Павловна''
|              attēls = Olga Obrucheva.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1920
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas PFSR|Padomju Krievija]]
|              m_gads = 2008
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = krieviete
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Maskavas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|             zinātne = [[paleontoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = bruņuzivju (artrodiru) pētījumi
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}
'''Olga Obručeva''' (1920—2008, dzimusi '''Zlatogurska''') bija krievu [[Ģeologs|ģeoloģe]]-[[Paleontoloģija|paleontoloģe]], ģeoloģiski mineraloģisko [[zinātņu kandidāts|zinātņu kandidāte]], [[Maskavas Valsts universitāte|Maskavas Universitāte]]s paleontoloģijas un ģeoloģijas katedras docente, [[PSRS Zinātņu akadēmija|PSRS ZA]] Problēmu padomes komisijas priekšsēdētāja tēmā "Organiskās pasaules vēsturiskās attīstības ceļi un likumsakarības" (1971), [[Maskavas dabas pētnieku biedrība]]s biedre (1953). Specializējās mugurkaulnieku paleontoloģijas tēmā. Zinātniskais darbs bija veltīts [[Padomju Savienība|PSRS]] un pasaules [[Devons|devona]] nogulumu [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] pētīšanai.

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences: {{citas nozīmes|simbolu latviešu kūltūrā|Auseklis|Auseklis}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Alderney
Aurigny
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Alderney
|               karoga_attēls = Flag of Alderney.svg
|            karoga_nosaukums = Oldernijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = LocationGuernsey.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sentanna]]
| latd=49 | latm=43 | latNS=N | longd=2 | longm=12 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = Valdības vadītājs
|                valsts_galva = Normens Brouzs
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija
([[Gērnsija]]s beilivikas daļa)
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Atdalījās no [[Normandija]]s
|          neatkarības_datums = [[1204]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 2400
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .gg (Gērnsija)
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Oldernija''' ({{val|en|Alderney}}; {{val|fr|Aurigny}}; [[olderniešu valoda|olderniešu]]: ''Aoeur'gny'') ir [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija [[Lamanšs|Lamanša]] šaurumā, daļa no [[Gērnsija]]s [[beilivika]]s. Trešā lielākā no [[Normandijas salas|Normandijas salām]] ir 5 km gara un 2,5 km plata.

sentences: '''Telpas leņķis''' ir telpas daļa, ko ierobežo no viena punkta (telpas leņķa virsotnes) izejošu staru kopums, kuri krusto kādu noteiktu virsmu. Telpas leņķa robeža ir koniska virsma.

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Milāna—Sanremo
| current_event = 2021. gada Milāna—Sanremo
| image         = Milan – San Remo logo.svg
| date          = Marta vidus
| region        = [[Itālija]]s ziemeļrietumi
| latviski      =
| localnames    = Milano–Sanremo {{it ikona}}
| nickname      = Pavasara klasika
''(La classica di Primavera)'' {{it ikona}}
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     = [[RCS Sport]]
| director      =
| first         = 1907
| number        = 113 (2022. gadā)
| final         =
| firstwinner   = {{flaga|Francija}} [[Lisjēns Petī-Bretons]]
| mostwins      = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]
(7 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]]
}}

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Kilikijas jūra
|attēls=KilikijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Turcija
| relief = jā
 |latd = 35 |latm = 50 |lats =  |latNS = N
 |longd = 33 |longm = 50 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=390
|platums=70—100
|Max_dziļums=
|valstis={{CYP}}
{{SYR}}
{{TUR}}
|pilsētas=[[Iskenderuna]] (Turcija)
[[Latākija]] (Sīrija)
[[Mersina]] (Turcija)
}}
'''Kilikijas jūra''' ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Mazāzijas pussala|Mazāzijas pussalu]] ziemeļos un [[Kipra]]s salu dienvidos, apskalo [[Turcija]]s, [[Sīrija]]s un [[Kipra]]s krastus. Dažkārt to uzskata par [[Levantes jūra]]s ziemeļu daļu<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/166646/ The Encyclopedia of Earth. Levantine Sea]</ref> Nosaukumu ieguvusi no senās [[Kilikija]]s zemes Mazāzijas pussalas dienvidaustrumos dienvidos no [[Taurs|Taura]] kalniem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo_sitting-Iric2006.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 | suga = Bufo bufo
 | suga_lv = Parastais krupis
 |      binomial = Bufo bufo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Nodalījums''' ir [[organismu klasifikācija]]s [[taksonomija|taksonomiskā vienība]], kuru lieto [[botānika|botānikā]], savukārt [[zooloģija|zooloģijā]] šai vienībai atbilst [[Tips (zooloģija)|tips]]. Nodalījums ir nākamā vienība aiz [[Valsts (bioloģija)|valsts]]. Nodalījumu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[klase (bioloģija)|klases]].

sentences:
{{līdzīgs|Gvadalupe}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Gvadelupa
 | official_name           = ''Guadeloupe''
 | settlement_type         = [[Francijas aizjūras departamenti|Francijas aizjūras departaments]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Guadeloupe (local) variant.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Guadeloupe.svg
 | capital                 = [[Bastēra]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Guadeloupe in France.svg
 | mapsize                 = 235px
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{FRA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 1628.43
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 395700
 | population_as_of        = 2016
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[ECT]]
 | utc_offset              = -4
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 = {{url|http://www.guadeloupe.pref.gouv.fr/}}
 | blank_name              = [[Interneta domēns]]
 | blank_info              = [[.gp]]
 | footnotes               =
}}
'''Gvadelupa''' ({{val-fr|Guadeloupe}}) ir viens no četriem [[Francija]]s aizjūras reģioniem un [[Francijas aizjūras departamenti|Francijas aizjūras departaments]]. Atrodas Centrālamerikā, [[Karību reģions|Karību reģiona]] centrālajā daļā, ietilpst [[Mazās Antiļu salas|Mazo Antiļu salu]] grupā. Salu kopējā platība ir 1628 km², pēc 2013. gada datiem salās dzīvo 405 739 iedzīvotāji. Gvadelupa sastāv no piecām lielām un vairākām sīkām salām. Galvenokārt Gvadelupas teritoriju veido divas galvenās salas, viena ir kalnaina, vulkāniskas izcelsmes sala, bet otra zema koraļļu sala, kurā atrodas galvenās Gvadelupas lauksaimniecības zemes. Tai ir jūras robeža ar [[Montserrata|Montserratu]] ziemeļos, ar [[Dominika|Dominiku]] dienvidos un ar Avesas salu rietumos. Rietumos apskalo [[Karību jūra]], bet austrumos [[Atlantijas okeāns]]. Administratīvais centrs ir [[Bastēra]], bet lielākā pilsēta ir [[Pointapitre]]. Gvadelupa ir sīkāk sadalīta divos apriņķos, kas sadalīti 40 kantonos un 32 komūnās.

sentences:
[[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] ciemats 1945. gadā pirms krievu kolonistu ierašanās]]
'''Etniskā tīrīšana''' ir politika, kuras mērķis ir citas etniskās piederības personu piespiedu izraidīšana no noteiktas teritorijas, tā var izpausties dažādos veidos, sākot no [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] masveida pārvietošanas un piespiedu [[emigrācija]]s līdz pat [[deportācija]]i un [[Genocīds|genocīdam]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Moldcell S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kišiņeva]]
| location_country = {{MDA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''CG Cell Technologies DAC'', {{IRL}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.moldcell.md moldcell.md]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Moldcell S.A.''''' ir [[Moldova]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums. Tas ir dibināts 2000. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Kišiņeva|Kišiņevā]]. ''Moldcell'' īpašnieks ir [[Nepāla|Nepālā]] bāzētā starptautiskā investīciju grupā ''[[Chaudhary Group|CG Corp Global]]'' ietilpstošais [[Īrija|Īrijā]] reģistrētais uzņēmums ''CG Cell Technologies DAC''.<ref name="Moldcell 2020.03.25" /><ref name="SoloCheck.ie" />

sentences: '''Okeāna dibens''' (arī '''jūras dibens''') ir [[okeāns|okeāna]] vai [[jūra]]s apakšējā daļa. Okeāna dibens nav mazāk daudzveidīgs kā [[sauszeme]]. Arī jūras dibenā, tāpat kā uz sauszemes, atrodas [[kalnu grēda]]s, [[aiza]]s un [[ieleja]]s. Jūras dibens tiek iedalīts vairākās daļās. Šīs daļas ir [[kontinentālais šelfs]], [[kontinentālā nogāze|nogāze]], [[kontinentālā pakāje|pakāje]], [[okeāna gultne]], [[okeāna vidusgrēda]]s un [[dziļvaga]]s.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Svaigi uzkritis sniegs pie Juglas kanāla Bukultos.

sentences:
'''Termometrs''' ir ierīce [[gaiss|gaisa]], [[ūdens]], [[augsne]]s u.c. [[temperatūra]]s mērīšanai. Temperatūras mērīšana notiek, izmērot kādu no parametriem (piemēram, [[tilpums|tilpumu]] vai [[elektriskā pretestība|elektrisko pretestību]]), termometram atrodoties termodinamiskā līdzsvara stāvoklī ar mērāmo sistēmu. Termometra galvenā sastāvdaļa ir kāda viela, kuras fizikālo īpašību maiņu, mainoties temperatūrai, lieto temperatūras reģistrēšanai. Atkarībā no termometriskās vielas izšķir vairāku veidu termometrus<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=93.—94|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>:
:* Šķidruma termometrs. Sastāv no stikla baloniņa un tam pievienotas tievas stikla caurulītes. Baloniņā ir iepildīts dzīvsudrabs vai spirts. Šķidrums sasilstot izplešas, un šķidruma stabiņš caurulītē ceļas augšup. Kad šķidrums atdziest, tas saraujas, un šķidruma stabiņš caurulītē saīsinās. Aiz caurulītes novietoto skalu, kura iedalīta grādos un uz kuras uzrakstīta temperatūras vērtība.
:* Bimetāliskais termometrs. Sastāv no divu dažādu [[metāls|metālu]] vienāda garuma plāksnītēm, kas savienotas kopā. Tā kā dažādiem metāliem termiskās izplešanās koeficients ir dažāds, mainoties temperatūrai, plāksnītes izliecas. Izliekums ir atkarīgs no temperatūras un to var viegli mērīt.
:* Gāzes (un kondensācijas) termometri. Tie mēra [[gāze]]s spiedienu (noslēgtā tilpumā), mainoties temperatūrai. Tos sauc arī par manometriskajiem termometriem, jo temperatūru tur nolasa no [[manometrs|manometra]]. Kondensācijas termometrs no gāzes termometra atšķiras ar to, ka tur ir gaistošs šķidrums līdzsvarā ar savu tvaiku, un, mainoties temperatūrai, tas iztvaiko un kondensējas, mainot savu tilpumu.
:* Pretestības termometrs. Šeit mēra kāda materiāla elektriskās pretestības izmaiņas. Materiāls parasti ir kāds metāls ([[varš]] vai [[platīns]]) vai [[pusvadītājs]].
:* Termoelements (termopāris). Mēra divu sametinātu metālu termoelektriskā EDS maiņu. Var mērīt augstākas temperatūras, nekā ar pretestības termometriem.
:* Pirometrs. Tur mēra [[infrasarkanais starojums|siltumstarojumu]] (un gaismas starojumu), kas nāk no mērāmā ķermeņa. Šeit par termometrisko vielu iespējams lietot arī pašu mērāmo vielu, tikai jāzina tās melnuma pakāpe.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Florensa Naitingeila
|     vārds_orig = ''Florence Nightingale''
|         attēls = Florence Nightingale (H Hering NPG x82368).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1820
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Grand Duchy of Tuscany (1840).svg}} [[Florence]], [[Toskānas lielhercogiste]] (mūsdienās {{ITA}})
|         m_gads = 1910
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom.svg}} [[Londona]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (mūsdienās {{GBR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom.svg}} [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Florence Nightingale Signature.svg
|        zinātne = [[medicīna]] ([[veselības aprūpe]])
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[veselības aprūpe]]s pilnveidotāja
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Florensa Naitingeila''' ({{val|en|Florence Nightingale}}, {{izrunā|ˌflɒrəns ˈnaɪtɪŋɡeɪl}}, dzimusi {{dat|1820|5|12}}, mirusi {{dat|1910|8|13}}) bija [[angļi|angļu]] sociālo reformu ieviesēja, statistiķe un mūsdienu [[veselības aprūpe]]s pilnveidotāja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =Melnā velnoga
|           attēls =Atropa_belladonna_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-018.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Atropa belladonna|Melnā velnoga}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Solanales
|         rinda_lv =Nakteņu rinda
|           dzimta =Solanaceae
|        dzimta_lv =Nakteņu dzimta
|             suga =A. belladonna
|          suga_lv =Melnā velnoga
|         binomial =Atropa belladonna L.
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Angelikskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=983
|kušanas temperatūra=45,5 °C
|viršanas temperatūra=185 °C
}}
'''Angelikskābe''' (''cis''-2-metil-2-butēnskābe, α-metilizokrotonskābe, ''cis''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''cis'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Angelikskābe ir bezkrāsaini prizmatiski (monoklīni) kristāli ar kodīgu smaku. Angelikskābei ir ''trans'' struktūr[[izomērs]] — [[tiglīnskābe]].

sentences:
{{citas nozīmes|uzliktni sejai|Maska (nozīmju atdalīšana)|Maska}}
 dalībnieki ar maskām]]
'''Maska''' ir uzliktnis uz [[seja]]s, kurā attēlota kāda būtne, dzīvnieks vai cilvēks. Maskai ir parasti ir izgriezti divi caurumi [[acs|acīm]], lai tās lietotājs varētu caur tiem skatīties. Maskas var kalpot arī kā dekors. Galvenais maskas mērķis ir tās lietotājam palikt anonīmam. No aizvēsturiskiem laikiem maskas izmanto dažādu [[rituāls|rituālu]], [[ceremonija|ceremoniju]] vai [[pragmatisms|praktisku]] iemeslu dēļ. Mūsdienās tās izmanto arī [[karnevāls|karnevālos]] un [[masku balle|masku ballēs]].

sentences:
'''100 000''' ('''simts tūkstoši''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 99 999 un 100 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 105. To raksta kā 100,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 100.000 (Vācijā).

sentences:
{{Vairāki attēli
| direction = vertical
| image1    = Pēdējo izmaiņu pārbaude 01.jpg
| width1    = 200
| caption1  = Nepārbaudīti labojumi
| image2    = Pēdējo izmaiņu pārbaude 02.jpg
| width2    = 200
| caption2  = Izmaiņas pārbaudīšana
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kompass (nozīmju atdalīšana)|Kompass}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kompass
| abbreviation = Pyx
| name_latin = Pyxis
| RA = 9
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Pyx''
| starmagnitude = 3,68
| neareststarname = ''HD 72673''
| stardistance = 39,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 d''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,218 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,3809. 1 gads uz planētas ilgst 66,8 Zemes dienas ilgi un tā sver 8,3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Planētu atklāja 2007.gada 24.aprīlī.

sentences: '''Joda skaitlis''' jeb '''jodskaitlis''' rāda, cik gramu [[jods (elements)|joda]] iespējams pievienot 100 g nepiesātināta organiskā savienojuma, kas satur [[dubultsaite]]s (piemēram, [[tauki|tauku]]). Jodu taukos var pievienot tie [[karbonskābe|karbonskābju]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atlikumi, kuros ir divkāršā saite. Jo vairāk divkāršo saišu ir karbonskābju ogļūdeņraža atlikumā, jo vairāk joda tas var pievienot. Nepiesātinātākiem savienojumiem jodskaitlis ir augstāks. Aromātisko ogļūdeņražu benzola gredzens ar jodu nereaģē, tādēļ ar jodskaitli var novērtēt nepiesātināto ogļūdeņražu piemaisījumus aromātiskajos ogļūdeņražos. Visbiežāk jodskaitli lieto tauku un taukskābju analīzēs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaklīna di Prē
|     vārds_orig = ''Jacqueline du Pré''
|         attēls = Jacquelinedupredavidoff.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žaklīna di Prē un Daniels Barenboims ap 1975. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1945
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Oksforda]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = čelliste
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Daniels Barenboims]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Sudraba slidas''' ir amerikāņu rakstnieces [[Mērija Meipsa-Dodža|Mērijas Meipsas-Dodžas]] [[romāns]], kurš pirmoreiz ir publicēts [[1865]]. gadā. Romāna notikumi norisinās [[Holande|Holandē]] un tā parāda nīderlandiešu dzīvi 19. gadsimta sākumā. Stāsts ir par Nīderlandē dzīvojošajiem bērniem Grēteli, viņas brāli Hansu, viņu draugiem un nelabvēļiem. Grāmatā risinās notikumi, kas maina abu bērnu dzīves.

sentences:
{{Infokaste+}}
{{cita nozīme|Rīgas iedzīvotāju|japāņu politiķi|Taro Aso}}
'''Aso''' (''Asso'') bija [[Rīga]]s [[līvi|līvu]] iedzīvotājs, kas 1200. gadā pieņēma kristietību. Uzskata, ka viņš bija Rīgas vecākais, kurš slēdza mieru ar bīskapu Albertu pēc 1198. gada kara ar viņa priekšteci bīskapu Bertoldu. Otro reizi līvu vecākais ar līdzīgu vārdu '''Ase''' (''Asso'') tiek pieminēts Indriķa hronikas aprakstā par krustnešu uzbrukumu Satezeles pilij līvu sacelšanās laikā 1212. gadā. Ir dažādi viedokļi par to, vai tā ir bijusi viena un tā pati persona, bet fakts, ka Ase ticis sūtīts miera sarunām, liecina par ilgākiem viņa nopelniem bīskapa Alberta priekšā.

sentences: '''Nemetāli''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuriem [[Vienkārša viela|vienkāršas vielas]] veidā nepiemīt [[metāli|metālu]] īpašības, vai arī piemīt tikai dažas no tām. Nemetāliem parasti ir vāja [[siltumvadītspēja]] un vāja [[elektrovadītspēja]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 100
|nocat=yes
|lv=Simts
}}

sentences:
{{noformējums}}
'''Ortokeratoloģija''' ir [[miopija|tuvredzības]] korekcijas metode ar speciālām gāzu caurlaidīgām kontaktlēcām, kas tiek lietotas tikai, cilvēkam [[Miegs|guļot]]. Kontaktlēcas nedaudz izmaina [[acs|radzenes]] formu un acs [[Optika|optisko]] stiprumu. Pēc kontaktlēcu izņemšanas ir skaidra redze aptuveni 24—36 stundas. Kontaktlēcas ir jālieto regulāri katru nakti 6—8 stundas. Korekcijas metode ir atgriezeniska un, pārtraucot kontaktlēcu lietošanu, aptuveni nedēļas laikā redze atgriežas sākumstadijā.

sentences: '''COROT-3b''' ir [[brūnais punduris]] jeb masīva [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[COROT-3]], kura atrodas 680 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērgļa zvaigznājā]]. Planētas attālums no zvaigznes ir 0,057 [[astronomiskā vienība|AU]] un apriņķošanas periods — 4,2568 dienas. Šī ir planēta, kas atrodas zvaigznei pārāk tuvu, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi. Ja mūsu planēta riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo ''COROT-3b'', tad uz tās būtu ~1550 °C liels karstums, kāds ir [[Martenkrāsns|martenkrāsnī]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-serīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO3
|molmasa=105,09
|blīvums=1537
|kušanas temperatūra=228 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,68
}}
'''Serīns''' ('''''Ser''''', 2-amino-3-hidroksipropionskābe, β-oksialanīns, C3H7NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Serīns pieder pie hidroksiaminoskābēm. Serīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (heksagonāli kristāli).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Tanacetum vulgare
|           autors = L.
|           attēls = Illustration Tanacetum vulgare0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Tanacetum vulgare|Parastais biškrēsliņš}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Tanacetum
|         ģints_lv = Biškrēsliņi
|             suga = T. vulgare
|          suga_lv = Parastais biškrēsliņš
|         sinonīmi = ''Chrysanthemum vulgare'' (L.) Bernh.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Klostera infokaste
| name           = Heiligenkreicas abatija
| krāsu_shēma    = Katolisms
| image          = Luftaufnahme_2007_-_10.jpg
| caption        =
| full           =
| other_names    =
| order          = [[cistercieši]]
| established    = 1133. gads
| disestablished =
| mother         =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| dedication     =
| people         =
| location       = {{vieta|Austrija|Lejasaustrija|Heiligenkreica}}
| map_type = Austrija#Eiropa
| latd  = 48.055961 | latNS  = N
| longd = 16.135847 | longEW = E
| public_access  =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Fromholds Martenss
|     vārds_orig = ''Friedrich Fromhold Martens''
|         attēls = Friedrich Fromhold Martens TUL derbe gross.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Portrets apmēram 1880. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1845
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Pērnava]], [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta = [[Pērnava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Vilhelms Martenss, Terēze Vilhelmīne, dzim. Knasta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katarīna Marija Luīze Tūra
|          bērni = trīs meitas un viens dēls
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas universitāte]], Krievijas Impērijas Ārlietu ministrija
|     alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]]
|        zinātne = starptautiskās tiesības
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Monogrāfija "Civilizēto nāciju starptautiskās tiesības" divos sējumos (1882—1883),  Krievijas Impērijas starptautisko līgumu apkopojums 15 sējumos (1874–1909)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Līdztekas''' ir [[Sports|sporta]] rīks, kuru izmanto [[Sporta vingrošana|sporta vingrošanā]] ([[olimpiskie sporta veidi|olimpiskais sporta veids]]) un vispārīgi dažādu skeleta [[Muskuļi|muskuļu]] attīstīšanai. Tās sastāv no diviem paralēliem, vienādā augstumā novietotiem stieņiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Johanness Keplers
|     vārds_orig = ''Johannes Kepler''
|         attēls = JKepler.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Nezināma mākslinieka Johannesa Keplera portrets 1620. gadā
|        dz_gads = 1571
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Veilderštate|Veilderštatē]] (''Weil der Stadt'') pie [[Štutgarte]]s
({{GER}})
|         m_gads = 1630
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rēgensburga|Rēgensburgā]], [[Bavārija|Bavārijā]]
({{GER}})
|   darba_vietas = [[Lincas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tībingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[astroloģija]], [[matemātika]] un [[dabas filozofija]]
|     sasniegumi = [[Keplera likumi]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Wikitravel''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               = {{USA}}
| īpašnieks            = ''[[Internet Brands]]''
| izveidotāji          = [[Evans Prodomo]] (''Evan Prodromou'')
| darbību_uzsāka       = 2003. gada jūlijā
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{vikidati|property|P1661}}. vieta pasaulē
| mājas_lapa           = {{URL|http://wikitravel.org}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šalako
| operators =
| attēls = Shalako68.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[Brižita Bardo]]
* [[Stīvens Boids]]
* [[Džeks Hokinss]]
* [[Pīters van Eiks]]
* [[Onora Blekmena]]
* [[Vudijs Strouds]]
* [[Eriks Saikss]]
* [[Aleksandrs Nokss]]
* [[Valērija Frenča]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Shalako''
| studija = * ''Palomar Pictures International''
* ''Kingston Film Productions, Ltd.''
* ''CCC Film''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Cinerama Releasing Corporation''
* ''Anglo-Amalgamated Film Distributors''
* ''Columbia-Bavaria Film''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|9|26}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRG}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šalako"''' ({{Val|en|Shalako}}) ir 1968. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Rietumvācija]]s [[Vesterns|vesterna]] filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[Brižita Bardo]], [[Stīvens Boids]], [[Džeks Hokinss]] un [[Onora Blekmena]]. Filma balstīta uz [[Luiss Lemūrs|Luisa Lemūra]] tāda paša nosaukuma 1962. gada romānu.

sentences: '''Luminiscence''' ir spontāna [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] emisija, kuru neizsauc [[absolūti melns ķermenis|melna ķermeņa]] starojums, bet gan enerģijas atbrīvošanās, [[elektroni]]em pārejot no ierosināta stāvokļa uz pamatstāvokli. Luminiscences ilgums ievērojami pārsniedz [[gaisma]]s svārstību periodu 10<sup>−15</sup> s.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=«Современная высшая школа: инновационный аспект»|url=http://dx.doi.org/10.7442/2071-9620.20122|publisher=International Institute of Design and Service}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Argentina}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Tomass Johans Zēbeks
| vārds_orig = Thomas Johann Seebeck
| attēls = ThomasSeebeck.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1770
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad - [[Igaunija]])
| m_dat_alt =
| m_gads = 1831
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 10
| m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]] (tagad - [[Vācija]])
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācbaltietis]]
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[fizika]], [[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = 1821. gadā atklāja [[termoelektriskais efekts|termoelektrisko efektu]] ("Zēbeka efektu")
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: {{Commons category|Biathletes from Belgium|Beļģijas biatlonisti}}

sentences: '''Redans''' ir [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās celta [[Liepājas Jūras cietoksnis|Liepājas Jūras cietokšņa]] daļa<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://liepaja.travel/darit-un-redzet/redans/|title=Redans|last=catchsmartsolution.com|first=CatchSmart {{!}}|access-date=2022-07-14|language=lv-LV}}</ref> ([[redāns]]) [[Liepāja|Liepājā]], [[Karosta|Karostā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium ambiguum Y01.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium ambiguum
| suga_lv = Kaukāza āboliņš
| binomial = Trifolium ambiguum
| autors = M.Bieb.
| kategorijas = nē
}}
'''Kaukāza āboliņš''' (''Trifolium ambiguum'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Tā dabiskais [[izplatības areāls]] ir Krima, Ziemeļkaukāzs, Krievijas dienvideiropas daļa, Turcija, Irāna un Irāka. Suga ir [[introdukcija|introducēta]] Jaundienvidvelsā un ASV.<ref>[https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:522843-1 Trifolium ambiguum] Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.02.14.</ref><ref name=Oreg/>

sentences:
{{Citas nozīmes|ciemu|Ķekava (nozīmju atdalīšana)|Ķekava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ķekava
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Ķekavas baznīca.jpg
| image_caption = Doles-Ķekavas luterāņu baznīca
| image_shield = Ķekavas pilsētas ģerbonis.svg
| shield_link = Ķekavas ģerbonis
| shield_size = 75
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Ķekavas novads]]
| subdivision_name2 =
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = {{dat|1435}}
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[2022. gads|2022. gada]]
| area_total_km2 = 7.4
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2022
| population_footnotes = <ref>[https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2825 LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 5446
| population_density_km2 = auto
| latd = 56
| latm = 49
| lats = 56
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 13
| longs = 36
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 9
| website = [http://www.kekava.lv/pub/ www.kekava.lv]
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Ķekavas karogs
}}

sentences: '''Gulistānas miera līgums''' ({{val|ru|Гюлистанский договор}}; {{val|fa|عهدنامه گلستان}}) tika noslēgts {{dat|1813|10|24}} starp [[Krievijas Impērija|Krievijas Impēriju]] un [[kādžāru dinastija|kādžāru dinastiju]] Gulistānas (mūsdienu [[Karabaha|Karabahā]]) ciemā, noslēdzot [[Krievu—persiešu karš (1804—1813)|Krievu—persiešu karu (1804—1813)]].

sentences: '''Zēmana—Doplera attēlveidošana''' [[astrofizika|astrofizikā]] ir tehnisks paņēmiens, kuru izmanto, lai iegūtu [[zvaigznes|zvaigžņu]] magnētiskā lauka virsmas [[karte]]s. Šajā metodē tiek noteikta [[spektrāllīnija|spektrāllīniju]] šķelšanās, kas novērojama, ja zvaigzne atrodas [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Tas ir tā saucamais [[Zēmana efekts]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūzums
| operators =
| attēls = Fracture2007Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Billijs Bērks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fracture''
| studija = * ''Castle Rock Entertainment''
* ''Weinstock Entertainment''
* ''M7 Filmproduktion''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|20|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2521990657/|title=Fracture |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūzums"''' ({{Val|en|Fracture}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Raiens Goslings]], [[Deivids Stratērns]], [[Rozamunda Paika]] un [[Billijs Bērks]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences: '''Panorāmas brīvība'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=freedom%20of%20panorama&list=Panorama&lang=EN|accessdate={{dat|2016|7|19||bez}}}}</ref> ir noteikums dažādu jurisdikciju [[autortiesības|autortiesību]] likumos, kas ļauj uzņemt ēku un dažkārt arī publiskā vietā novietotu skulptūru un citu mākslas formu fotogrāfijas un video, kā arī radīt cita veida attēlus (kā akvareļus un gleznas) un publicēt tos, nepārkāpjot autortiesības, kas uz šiem darbiem attiecas.<ref name="seiler">Seiler, D.: ''[http://www.fotorecht.de/publikationen/hundertwasserhaus3.html Gebäudefotografie in der EU — Neues vom Hundertwasserhaus] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160604150550/http://www.fotorecht.de/publikationen/hundertwasserhaus3.html |date={{dat|2016|06|04||bez}} }}'', in ''Photopresse'' 1/2 (2006), p. 16. URL last accessed 2007-09-20.</ref> Panorāmas brīvība ierobežo autortiesību īpašnieka iespējas vērsties pret šādu attēlu veidotājiem un izplatītājiem. Tas ir izņēmums parastajiem noteikumiem, kas nosaka, ka autortiesību īpašniekam ir ekskluzīvas tiesības dot atļauju [[atvasināts darbs|atvasinātu darbu]] izveidei un izplatīšanai. Šī frāze radusies no vācu valodas termina ''panoramafreiheit''. Latvijā šobrīd panorāmas brīvība nepastāv.

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Snovbords
| attēls       = Powder turn.jpg
| att_izm      =
| paraksts     =
| piktogramma  = Snowboarding pictogram.svg
| pikt_izm     = 150px
| pikt_par     =
| savienība    = [[Starptautiskā Slēpošanas federācija]]
| citi_nos     =
| pirmais      =
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     =
| komanda      =
| ilgums       =
| jdzimums     =
| kategorijas  =
| ekipējums    =
| vieta        =
| olimpisks    = {{oss|Z=1998}}—pašlaik
| novecojis    =
}}
'''Snovbords''' ir [[ziema]]s [[sporta veids]], kurā sportists uz snovborda dēļa veic noteiktu distanci pa nogāzi. Snovborda pirmsākumi datējami ar 1920. gadiem, taču sporta veids attīstījās 1960. gados ASV no tādiem sporta veidiem kā [[skeitbords]], [[kamaniņu sports]], [[sērfošana]] un [[slēpošana]]. Kopš {{oss|Z=1998}}. gada tas ir arī [[Olimpiskās spēles|Olimpisko spēļu]] programmā. Snovborda sacensības notiek vairākās disciplīnās. Snovborda augstākais pārvaldes orgāns ir [[Starptautiskā Slēpošanas federācija]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ich ruf zu Dir, Herr Jesu Christ''''' ir viena no populārākajām krājumā ''Orgelbüchlein'' ("Ērģeļu grāmatiņa") iekļautajām [[Vācieši|vācu]] [[Komponists|komponista]] [[Johans Sebastiāns Bahs|Johana Sebastiāna Baha]] sacerētajām [[Ērģeles|ērģelēm]] domātajām [[Korāļu prelūdija|korāļu prelūdijām]].
Šī ornamentālā, tīrā stilā sarakstītā korāļu prelūdija tiek raksturota kā "lūgšana izmisuma laikā". Tā ir unikāla fa [[Minors|minorā]] sacerēta trio veida prelūdija diviem [[Manuālis (mūzikas instrumenti)|manuāļiem]] un [[Pedālis (mūzikas instrumenti)|pedālim]]. Iespējams, ka Bahs pie šāda netradicionāla stila izvēles nonācis, spēlēdams [[Halle]]s pilsētas [[Baznīca (celtne)|baznīcas]] jaunās ērģeles, kurām bija tam laikam salīdzinoši moderns skaņojums. Sacerēta laikā no 1708. līdz 1717. gadam, Baha tā saucamajā Veimāras periodā.
<ref>[http://ir.uiowa.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=4693&context=etd A STUDY OF TWO ORGAN CHORALE PRELUDES OF JOHANN SEBASTIAN BACH ]</ref>
<ref>[http://www.delfi.lv/kultura/news/music/rigas-doma-skanes-baha-malera-un-mijo-muzika-ipasa-aranzejuma.d?id=47726395  Rīgas Domā skanēs Baha, Mālera un Mijo mūzika īpašā aranžējumā]</ref>

sentences:
s [[embrijs|embrija]] fibroblasti mikroskopā]]
'''Fibroblasts''' ir šūna, kas sintezē [[ārpusšūnu matrica|ārpusšūnu matricu]], [[kolagēns|kolagēnu]], [[audi|audu]] pamatu jeb [[stroma|stromu]], kā arī šīm šūnām ir būtiska nozīme [[brūce|brūču]] dzīšanas procesos.<ref>[http://ghr.nlm.nih.gov/glossary=fibroblast "Fibroblast".] ''Genetics Home Reference''. U.S. National Library of Medicine. 2014-05-05.</ref> Fibroblasti ir visizplatītākās šūnas dzīvnieku [[saistaudi|saistaudos]]. Mēdz izšķirt arī [[fibrocīti|fibrocītus]], kas ir mazāk aktīvi fibroblasti un saistīti ar struktūru uzturēšanu. Fibroblastiem ir labi attīstīts graudainais [[endoplazmatiskais tīkls]], jo tajos notiek intensīva [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēze. Fibroblasti sintezē kolagēnu, [[glikoproteīni|glikoproteīnus]], [[Retikulārie audi|retikulārās]] un elastīgās šķiedras, citokīnu TSLP un [[glikozaminoglikāni|glikozaminoglikānus]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Artemīdas Ortijas svētnīca
| native_name    = {{gree|Ιερό της Ορθίας Αρτέμιδος}}
| image          = Ortijas templis.JPG
| image_size     =
| caption        = Artemīdas Ortijas tempļa drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 04| lats = 58.2| latNS = N
| longd = 22| longm = 26| longs = 07.2| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Lakonija}}
| region         =
| type           = svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve ierobežota
| notes          =
| designation    =
}}
'''Artemīdas Ortijas svētnīca''' ({{val|el|Ιερό της Ορθίας Αρτέμιδος}}) ir arhaiska svētvieta [[Sparta (pilsēta)|Spartā]], [[Grieķija|Grieķijā]], kas [[Klasiskais periods|klasiskajā laikā]] tika veltīta [[Artemīda]]i. Tā bija viena no svarīgākajām reliģiskajām vietām [[Sparta]]s [[Pilsētvalsts|pilsētvalstī]], un to turpināja izmantot līdz pat 4. gadsimtam,<ref>Lévy, Edmond. (2003). Sparte : histoire politique et sociale jusqu'à la conquête romaine. Éd. du Seuil. ISBN 2-02-032453-9.</ref> kad visi nekristīgie kulti [[Romas impērija|Romas impērijā]] tika aizliegti un šī aizlieguma pārkāpēji tika vajāti. [[Svētnīca]] daudzu gadsimtu garumā vairākas reizes tika postīta un atjaunota, un pašlaik šeit ir savākts daudz [[Artefakts|artefaktu]], kas ļauj vēsturniekiem labāk saprast to, kas tajā laikā šajā vietā notika.

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Zamboangas Pussala]]
[[Kategorija:Mindanao]]

sentences: '''Polijas Karalistes konstitūcija (1815)''' pasludināta [[Polijas Karaliste (1815.-1915.)|Polijas Karalistē]] 1815. gadā un bija spēkā līdz [[1832]]. gada Organisko Statūtu izsludināšanai. Sekojot [[Vīnes kongress|Vīnes kongresa]] lēmumiem, atjaunotajai Polijas Karalistei Krievijas imperators [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]] piešķīra vienu no liberālākajām konstitūcijām tā laika Eiropā. Taču jau dažus gadus vēlāk Krievijas administrācija sāka pārkāpt konstitūcijas normas un pēc 1830.-31. gada poļu sacelšanās apspiešanas tās darbība tika izbeigta.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = AS VALMIERAS STIKLA ŠĶIEDRA
| caption =
| type = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1996. gads (1963. gads)
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Valmiera]]
| location_country = {{LVA}}
| location = Cempu iela 13
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry =
| products = [[stikla šķiedra]]
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity =
| value = {{Increase}} 83,72 milj. EUR (2021) <ref>[https://top101.lv/top-101/2021/place/asc/?is_newcomer=&is_listed=&owner_geo=&owner_type=&c%5B52%5D=52 Latvijas vērtīgāko uzņēmumu TOP101]</ref>
| owner =
| num_employees = 1274 <ref>[https://nasdaqbaltic.com/market/upload/reports/vss/2020_esg_lv.pdf AS VALMIERAS STIKLA ŠĶIEDRA 2020.gada dati ]</ref>
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|http://www.valmiera-glass.com/}}
| footnotes =
| intl =
| logo_size = 100px
| logo = Valmiera glass logo.svg
}}

sentences: '''Neiraminidāzes''' ir glikozīdu [[hidrolāze]]s [[Ferments|fermenti]], kas [[Šķelšana|sašķeļ]] [[Glikozīdi|glikozīdu]] savienojumus [[Neiramīnskābe|neiramīnskābē]]. Neiraminidāzes ir liela fermentu dzimta, kas ir sastopama dažādos organismos. Labāk pazīstamā neiraminidāze ir [[vīrusu neiraminidāze]], kas ir pret vīrusu [[Medikaments|medikamentu]] mērķis, lai novērst [[gripa]] vīrusa izplatīšanos. Vīrusu neiraminidāzes ir bieži izmantojamas, ka antigēnu determinants, kas atrodas uz gripa vīrusa virsmas. Daži gripa neiraminidāzu tipi padara gripu vairāk virulentu, nekā citi. Citi neiraminidāzes homologi atrodas zīdītāju šūnās, kam piemīt dažādas funkcijas. Ir aprakstīti 4 zīdītāju sialidāzu homologi cilvēku genomā (tās ir NEU1, NEU2, NEU3 un NEU4).

sentences:
'''Bāriņtiesa''' ir īpaša iestāde bērna vai aizgādnībā esošas personas tiesību un tiesisko interešu aizsardzībai. Bāriņtiesas [[Latvija|Latvijā]] izveido un uztur novada vai pilsētas [[pašvaldība]]s. Latvijas Republikas [[Latvijas_Republikas_Civillikums|Civillikumā]] noteiktajos gadījumos bāriņtiesa var sniegt palīdzību mantojuma lietu gadījumos, ja novadā vai pašvaldībā nav [[notariāts|notāra]]. Bāriņtiesas rīkojas, balstoties uz normatīvajiem aktiem un publisko tiesību principiem.
Parasti bāriņtiesu veido bāriņtiesas priekšsēdētājs un vismaz trīs bāriņtiesas locekļi. To skaits var mainīties, ņemot vērā attiecīgajā pašvaldībā deklarēto iedzīvotāju skaitu. Bāriņtiesu darbību uzrauga un metodisko palīdzību bērnu tiesību vai aizgādnībā esošas personas tiesību jautājumos sniedz [[Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcija]], bet [[Latvijas Tieslietu ministrija|Tieslietu ministrija]] sniedz metodisko palīdzību apliecinājumu un mantojuma jautājumu gadījumos.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.barintiesuasociacija.lv/ko-der-zinat/kas-ir-barintiesa|title=Kas ir Bāriņtiesa?|language=latviešu|accessdate={{dat|2018|10|2||bez}}|archive-date={{dat|2018|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181007192546/http://www.barintiesuasociacija.lv/ko-der-zinat/kas-ir-barintiesa}}</ref>

sentences:
'''Halogēnogļūdeņraži''' ir [[organiskas vielas]], kuru [[molekula|molekulā]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[halogēni|halogēnu]] atomiem. Halogēnogļūdeņražus var uzskatīt par [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražu]] funkcionālajiem atvasinājumiem. Ja ar halogēnu atomiem aizvieto pilnīgi visus ūdeņraža atomus (attiecīgajā molekulā), viela kļūst nedegoša. Halogēnogļūdeņraži parasti ir samērā toksiskas vielas ([[tetrahlorogleklis]], [[hloroforms]], [[dihloretāns]]), vai arī ir kaitīgi apkārtējai videi ([[freoni]], haloni). Halogēnogļūdeņražus var iedalīt:
* Halogēnalkāni ([[hloroforms]], [[dihloretāns]]);
* Halogēnalkēni ([[vinilhlorīds]]);
* Halogēnarēni ([[hlorbenzols]])

sentences: {{Commons category|Streets in Ilukste|Ielas Ilūkstē}}

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Latgales ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Latgale.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 1930. gadā
|vairogs          = zilā laukā pretēji pagriezts sudraba [[grifs]] ar tādu pašu zobenu labajā ķetnā.
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste
| title          = Likumi.lv
| image_file     = Likumilv logo.jpg
| image_size     = 200px
| image_caption  =
| editor         =
| staff_writer   =
| category       =
| company        = VSIA „Latvijas Vēstnesis”
| founded        = 2001. gada 29. jūnijs
| country        = [[Latvija]]
| language       = [[latviešu valoda|latviešu]]
| website        = {{URL|http://www.likumi.lv}}
| issn           =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''August von Bulmerincq''
|         attēls = August von Bulmerincq (1822-1890).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Štutgarte]], [[Virtembergas karaliste]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, publicists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Eberhards Mihaels, māte - Johanna Šarlote, Krīgsmane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Matilde, dzimusi Hernmarka
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ežēns Fransuā Vidoks
|     vārds_orig = ''Eugène-François Vidocq''
|         attēls = Achille Devéria - Vidocq.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1775
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Noziedznieks, detektīvs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ežēns Fransuā Vidoks''' ({{val|fr|Eugène-François Vidocq}}; dzimis {{dat|1775|7|24}}, miris {{dat|1857|5|11}}) bija franču noziedznieks un detektīvs, kura stāsts ir iedvesmojis vairākus rakstniekus, tai skaitā [[Viktors Igo|Viktoru Igo]] un [[Onorē de Balzaks|Onorē de Balzaku]].

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Kenijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Kenijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilze Binga
| image = Ilse Bing self portrait 1931.jpg
| image_size =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1899|03|23}}
| location = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas Impērija]]
| deathdate = {{mdv|1998|03|10|1899|03|23}}
| deathplace = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| nationality = [[Vācieši|Vāciete]]
| occupation = [[Fotogrāfs|Fotogrāfe]]
| training =
| movement = [[modernisms]], [[Avangards (māksla)|avangards]]
| famous works =
| patrons =
| name_orig = ''Ilse Bing''
}}
'''Ilze Binga''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Ilse Bing''; 1899—1998) bija viena no vadošajām Eiropas fotogrāfēm sievietēm [[Starpkaru periods|starpkaru periodā]].<ref name="vam">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vam.ac.uk/page/i/ilse-bing/ |title=Ilse Bing - Victoria and Albert Museum |publisher=Vam.ac.uk |date= |accessdate=2015-11-23}}</ref>

sentences: '''Globālais datu sinhronizācijas tīkls''' (GDSN) ir uz [[internets|internetu]] balstīts, savstarpēji savienotu datu pūlu tīkls. GDSN ļauj uzņēmumiem visā pasaulē ar saviem tirdzniecības partneriem apmainīties ar standartizētiem produktu pamatdatiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Joda nitrīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=I3N
|molmasa=394,77
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sildot eksplodē
|viršanas temperatūra=vakuumā sublimējas<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Joda nitrīds''' (I3N vai NI3) ir [[jods (elements)|joda]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] [[binārais savienojums]]. Parasti joda nitrīda [[molekula]]i ir pievienojusies viena vai vairākas [[amonjaks|amonjaka]] molekulas (tas ir [[adukts|adukta]] tipa savienojums). Joda nitrīds biežāk tiek saukts par '''slāpekļa trijodīdu''', taču šis nosaukums nav pareizs no ķīmijas viedokļa, jo slāpeklis ir [[elektronegativitāte|elektronegatīvāks]] par jodu. Joda nitrīdu dēvē arī par '''sprāgstošo jodu''' tā lielās eksplozivitātes dēļ. Joda nitrīds ir tumšbrūna, gandrīz melna cieta viela, kas nešķīst aukstā ūdenī (ar karstu ūdeni reaģē).

sentences: '''Finanšu pārskats''' (saukts arī par '''finanšu atskaiti''') ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], valsts institūcijas vai indivīda finansiālā stāvokļa un veikto darījumu pārskats, kura galvenais mērķis ir nodrošināt to lietotājus ar informāciju par naudas plūsmas darbību.

sentences:
'''Fēgezaks''' var būt:
* [[Manfrēds fon Fēgezaks]] (''Manfred Balthasar Heinrich Theophil von Vegesack'') — vācbaltiešu izcelsmes Latvijas jurists un politiķis;
* [[Zigfrīds fon Fēgezaks]] (''Siegfried von Vegesack'') — vācbaltiešu rakstnieks, dzejnieks, publicists.

sentences: '''Polārā nakts''' - laika periods, kad [[Saule]] neparādās virs horizonta ilgāk par 1 diennakti. Pati īsākā polārā nakts novērojama uz [[Ziemeļu polārais loks|Ziemeļu polārā loka]] (66°33' Z.p.) un [[Dienvidu polārais loks|Dienvidu polārā loka]] (66°33' D.p.) - 1 diennakti, pati garākā polārā nakts ir [[Ziemeļpols|Ziemeļpolā]] un [[Dienvidpols|Dienvidpolā]] - 6 mēnešus (pusgadu). Polārās nakts iemesls ir [[Zeme]]s ass slīpums 23°26' lielumā, kura dēļ aiz polārajiem lokiem ir polārā nakts un arī [[polārā diena]]. Polāro loku tuvumā tajā laikā kad aiz tiem ir polārā nakts, ir [[baltās naktis]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Guerichosteus heterolepis orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. heterolepis'' orbitālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Guerichosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Guerichosteus
| ģints_lv =
| suga = Guerichosteus heterolepis
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= <small>(Preobrazhensky, 1911)</small>
}}
'''''Guerichosteus heterolepis''''' ir [[Gīrihosteīdas|gīrihosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja I.Preobraženskis 1911. gadā kā ''Psammosteus heterolepis''. 1933. gadā [[Valters Roberts Gross|V. Gross]] sugu pieskaitīja [[psammolepji]]em, 1940. gadā [[Dmitrijs Obručevs|D. Obručevs]] — [[šizosteji]]em, bet 2018. gadā [[Vadims Glinskis|V. Glinskis]] un [[Darja Pinakina|D. Pinakina]] to pieskaitīja [[gīrihosteji]]em. ''G. heterolepis'' [[lektotips]] ir [[branhialā plātne|branhialās plātnes]] fragments, kas tika atrasta pie [[Tori]] [[Pernu]] upes krastos [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[pērnavas svīta]]s, nogulumos. Nosaukums ''G. heterolepis'' nozīmē (''hetero'' — dažāds + ''lepis'' — zvīņa) dažādzvīņains gverihostejs, sakarā ar dažāda izmēra ādas zobiem uz plātnēm. Suga ir izplatīta Igaunijas pērnavas svītas nogulumos pie Oores un Tori ciema Pernu upes krastā, kā arī, iespējams, [[Lietuva|Lietuvā]], Krekenavas urbumā (dziļums 383,5-383,6 m). Šī suga ir pērnavas svītas ihtiofaunas zonas vadfosilija.

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas 84. vidusskola
| logo = R84vs_logo.jpg
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = Lielvārdes iela 141, [[Rīga]], [[Latvija]]
| schooltype =
| fundingtype = pašvaldības finansējums
| type =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 57
| lats = 01
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 12
| longs = 25
| longEW = E
| opened =
| headmaster = Vineta Misgirda
| staff =
| teaching_staff = 109
| employees =
| grades = 1.—12.
| years =
| students = 1235 (2022)
| language = latviešu
| revenue =
| homepage = https://www.r84vs.lv
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Zigmunts Baumans
|          vārds_orig = ''Zygmunt Bauman''
|              attēls = Zigmunt Bauman na 20 Forumi vydavciv.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1925
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = [[Poznaņa]], {{POL}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2017
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 9
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = [[Varšava]], [[Līdsa]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[ētika]], [[politiskā filozofija]], [[socioloģija]]
|          alma_mater = [[Varšavas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Kārlis Markss]], [[Makss Vēbers]], [[Georgs Zimmels]], [[Antonio Gramši]], [[Hanna Ārente]], [[Teodors Adorno]], [[Žaks Deridā]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[poļu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Adenīns''' ('''A''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[purīna bāze|purīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]] adenīna, [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un [[citozīns|citozīna]] daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet guanīna daudzums — ar citozīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences: '''Interneta portāls''' ir [[Vispasaules tīmeklis|Vispasaules tīmekļa]] [[tīmekļa vietne|vietne]] vai ar vienu [[domēna vārds|domēna vārdu]] apvienots vietņu kopums, kas piedāvā dažādus interaktīvos interneta pakalpojumus. Vārds "portāls" ir cēlies no [[arhitektūra]]s termina un nozīmē "galvenā ieeja".

sentences: [[Image:Cimbrians_and_Teutons_invasions.svg|thumb|Kimbru un teitoņu iebrukums Senajā Romā]]

sentences: '''31. augusts''' ir gada 243. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (244. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 122 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|1223. gada pirmo karagājienu uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1223. gada karagājiens uz Sakalu
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās uz [[Sakala]]s zemi.
|date=[[1223]]. gads
|place= [[Sakala]] un [[Nurmegunde]]s zemes
|result=Tika izpostītas Sakalas un Nurmegundes zemes
|combatant1= [[Sakala]]s karaspēks
|combatant2=[[krustneši]],
 [[leti]] un [[līvi]],
[[Zobenbrāļu ordenis]]
|commander1=Sakalas novadu vecākie
|commander2=
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''1223. gada karagājiens uz Sakalu''' notika igauņu sacelšanās laikā 1223. gada sākumā pēc [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] un Zobenbrāļu ordeņa atkārtotas vienošanās par pakļauto Igaunijas zemju sadali. Tajā piedalījās bīskapam Albertam padotie [[krustneši]], [[leti]] un [[līvi]], kā arī [[Zobenbrāļu ordenis]].

sentences: '''Kamera''' ir optiska [[ierīce]] ar kuru var uzņemt gan nekustīgus [[attēls|attēlus]], gan kustīgus attēlus. Lielākā daļa kameru var uzņemt 2D attēlus, savukārt daži uzlaboti modeļi var uzņemt [[trīsdimensiju telpa|3D]] attēlus. Nekustīgus attēlus iegūst ar [[fotoaparāts|fotoaparātu]]; nereti vārds ‘kamera’ tiek izmantots kā sinonīms terminam ‘fotoaparāts’. Kustīgu attēlu, vienlaicīgi ierakstot skaņu, iegūst izmantojot [[videokamera|videokameru]].

sentences: {{Citas nozīmes|datoru operētājsistēmu saimi|DOS (nozīmju atdalīšana)|DOS}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpus redzesloka
| attēls                   = Out of Sight 1998 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Sight''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Berijs Sonnenfīlds]]
| scenārija autors         = [[Skots Frenks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Vings Reimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Deniss Farina]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|6|26|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998|title=Out of Sight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604171927/https://bbfc.co.uk/releases/out-sight-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofsight.htm|title=Out of Sight (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpus redzesloka"''' ({{val|en|Out of Sight}}) ir 1998. gada ASV kriminālkomēdija, kas balstīta uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Dženifere Lopesa]], [[Vings Reimss]], [[Dons Čīdls]], [[Deniss Farina]] un [[Alberts Brukss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skubijs Dū
| attēls                   = Scooby-Doo Poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scooby-Doo''
| žanrs                    = [[piedzīvojumu filma]], [[fantastikas filma]]
| režisors                 = [[Radža Gosnels]]
| producents               =
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Ričards Sakls]]
| scenārija autors         =
* [[Džeimss Ganns]]
* [[Kreigs Titlijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Fredijs Princs jaunākais]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Rovans Atkinsons]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Nīls Fanings]] (balss)
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                = [[Deivids Egbijs]]
| montāža                  = [[Kents Beida]]
| studija                  = ''Mosaic Media Group''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|6|14}}
| ilgums                   = 86 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =  {{ASV dolārs|84 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0267913/|title=Scooby-Doo (2002)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|1|4||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|275,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā]]"
| imdb                     =
}}
'''"Skubijs Dū"''' ({{val|en|Scooby-doo}}) ir 2002. gada ASV piedzīvojumu filma, kas uzņemta pēc [[Viljams Hanna|Viljama Hannas]] un [[Džozefs Barbera|Džozefa Barberas]] animācijas seriāla motīviem. Tās režisors ir [[Radža Gosnels]]. Galvenās lomas atveido [[Fredijs Princs jaunākais]] (Freds), [[Metjū Lilards]] (Šagijs), [[Linda Kardelīni]] (Velma), [[Sāra Mišela Gelāra]] (Dafne) un [[Rovans Atkinsons]].

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences: '''Virpuļviesulis''', '''tornādo'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2017|6|29||bez}} |quote='''tornādo''' (ar otrās zilbes uzsvaru), nevis ''tornado'' |archive-date={{dat|2019|04|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190416085945/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf }}</ref> jeb '''virpuļvētra''' ir gaisa masu spēcīga virpuļveida kustība ap izteiktu vertikālu asi. Virpuļviesulis parasti veidojas [[Zema spiediena apgabals|zema spiediena apgabala]] malā ([[Aukstā atmosfēras fronte|aukstās atmosfēras frontes]] priekšpusē), auksto un silto gaisa masu saskares joslā. Tas ir spēcīgs un postošs piltuvveidīgs vai stabveidīgs atmosfēras virpulis, kas veidojas no [[Gubu lietusmākoņi|Gubu lietusmākoņa]] līdz zemes vai ūdens virsai un iesūc sevī dažādus priekšmetus, ūdeni.<ref>[http://www.e-biblioteka.lv/lv/teksti/zinatnes-un-tehnologijas-vardnica/4962/ Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca]{{Novecojusi saite}}, 721., 727. lpp.</ref> Lielākajai daļai virpuļviesuļu [[vējš|vēja]] ātrums ir no 60 līdz 180 km/h, bet tā [[diametrs]] pārsvarā ir ap 75 [[metrs|metriem]]. Parasti virpuļviesuļi ir īslaicīgi, cik pēkšņi tie uzrodas, tikpat ātri tie beidzas. Šajā laikā tie veic tikai dažus kilometrus.

sentences: '''Entomoloģija''' ({{val|el|εντομο}}/''entomo'' — "kukainis" un {{gree|λόγος}}/''logos'' "zināšanas") ir [[zooloģija]]s apakšnozare, kas pēta [[kukaiņi|kukaiņus]]. Tā pārklājas ar daudzām citām zinātnes nozarēm, piemēram, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Lauksaimniecība|lauksaimniecību]], [[Kriminālistika|kriminālistiku]], [[Evolūcijas teorija|evolucionāro bioloģiju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common_Hoopoe_(Upupa_epops)_Photograph_by_Shantanu_Kuveskar.jpg
 | att_nosaukums = [[Pupuķis]] (''Upupa epops'')
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Upupidae
 |     dzimta_lv = Pupuķu dzimta
 |      dzimta_r = Pupuķi
 |         ģints = Upupa
 |      ģints_lv = Pupuķi
 |      binomial = Upupa ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =

{{uzraksts|orange|[[Pupuķis]] sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{uzraksts|blue|Pupuķis sastopams ziemošanas sezonā}}
{{uzraksts|green|Pupuķis sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{uzraksts|#66FF00|[[Āfrikas pupuķis]] sastopams visu gadu kā nometnieks}}
{{uzraksts|#444C38|[[Madagaskaras pupuķis]] sastopams visu gadu kā nometnieks}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Basketbola komanda
| text_color  = white
| bg_color    = red
| team        = LSU-Baltai
| logo        = Atletas logo.jpg
| logosize    = 100px
| city        = {{flaga|Lietuva}} [[Kauņa]], [[Lietuva]]
| league      = [[LKL|Lietuvas Basketbola Līga]]<br />[[Baltijas Basketbola Līga]]
| conference  =
| division    =
| founded     = [[1993]]
| arena       = [[Kauņas sporta halle]]
| colors      =
| president   = {{flaga|Lietuva}} [[Mindaugs Puidoks]]
| coach       = {{flaga|Lietuva}} [[Dārijs Dikčs]]
| GM          =
| media       =
| affiliates  =
<!---Frančīzes vēsture--->
| name1       = BC Atletas
| dates1      = [[1991]]-[[1998]]
| name2       = BC Topo Centras Atletas
| dates2      = [[1998]]-[[2004. gads|2004]]
| name3       = BC Hidruva-Atletas
| dates3      = [[2004. gads|2004]]-[[2005. gads|2005]]
| name4       = BC Atletas
| dates4      = [[2005. gads|2005]]-[[2007. gads|2007]]
| name5       = BC Aisčiai/Atletas
| dates5      = [[2007. gads|2007]]-[[2008. gads|2008]]
| name6       = BC Aisčiai
| dates6      = [[2008. gads|2008]]-[[2010. gads|2010]]
| name7       = BC Kaunas
| dates7      = [[2010. gads|2010]]-[[2011. gads|2011]]
| name8       = BC Baltai
| dates8      = [[2011. gads|2011]]-[[2012. gads|2012]]
| name9       = BC LSU-Baltai
| dates9      = [[2012. gads|2012]]-
<!---Čempionāti--->
| LKL         = 0
| BBL         = 0
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Azerbaijani language|Azerbaidžāņu valoda}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Pavlo Li
 |    vārds_orig = ''Павло Лі''
 |        attēls = Павло Лі.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|1988|7|10}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krimas apgabals|Eipatorija}}
 |     m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2022|3|6|1988|7|10}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals|Irpiņa}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = aktieris, televīzijas raidījumu vadītājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Pavlo Li''' ({{val|uk|Павло Романович Лі}}, dzimis {{dat|1988|7|10}}, miris {{dat|2022|3|6}}) bija [[Ukraina|ukraiņu]] aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sākoties [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā]] kara pirmajā dienā iestājās Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkos. Gājis bojā kaujā, kad Krievijas spēki bombardēja [[Irpiņa]]s pilsētu netālu no galvaspilsētas [[Kijiva]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-europe-60659363|title=Ukrainian actor Pasha Lee killed in Russian bombardment|publisher=BBC News}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Dažas sievietes
| attēls = Certain Women film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Certain Women''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kellija Rīčarde]]
| producents = [[Džīna Kvona]]
| scenārija autors = Kellija Rīčarde
| galvenajās lomās = * [[Lora Derna]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Džeimss Le Gross]]
* [[Džareds Heriss]]
* [[Lilija Gledstone]]
| mūzika = [[Džefs Greiss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Film Science]]''
* ''[[Stage 6 Films]]''
| izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2015|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|10|14|ASV|}}
| ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/certain-women-2016|title=Certain Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018|archive-date={{dat|2017|09|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170929182230/http://www.bbfc.co.uk/releases/certain-women-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=certainwomen.htm|title=Certain Women (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dažas sievietes"''' ({{val|en|Certain Women}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Kellija Rīčarde]]. Galvenās lomas atveido [[Lora Derna]], [[Kristena Stjuarta]], [[Mišela Viljamsa]], [[Džeimss Le Gross]], [[Džareds Heriss]] un [[Lilija Gledstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oge Nilss Bors
|     vārds_orig = ''Aage Niels Bohr''
|         attēls = Aage Bohr.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oge Bors 1955. gadā
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{DEN}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Nilss Bors]], Margrēta Nūrlunda
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[atomfizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Kopenhāgenas Universitāte]]|[[Kolumbijas Universitāte]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1975)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Religion in Scotland|Reliģija Skotijā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viens, divi, trīs
| operators =
| attēls = One two three43.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents = Billijs Vailders
| scenārijs = * Billijs Vailders
* [[I. A. L. Daimonds]]
| aktieri = * [[Džeimss Kegnijs]]
* [[Horsts Buholcs]]
* [[Pamela Tifina]]
* [[Arlēna Frānsisa]]
| mūzika = [[Andrē Previns]]
| oriģinālnos = ''One, Two, Three''
| studija = * ''The Mirisch Company''
* ''Pyramid Productions, A. G.''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1961|12|15}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viens, divi, trīs"''' ({{Val|en|One, Two, Three}}) ir 1961. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kegnijs]], [[Horsts Buholcs]], [[Pamela Tifana]] un [[Arlēna Frānsisa]]. Filma ir balstīta uz [[Ferencs Molnars|Ferenca Molnara]] 1929. gada lugu ''Egy, kettő, három'' un to iespaidoja 1939. gada filma "[[Ņinočka]]" (''Ninotchka''), kurai Vailders bija viens no scenārija autoriem.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://entertainment.time.com/2011/08/11/top-10-berlin-wall-movies/slide/one-two-three-1961/|title=One, Two, Three {{!}} Top 10 Berlin Wall Movies|work=Time|access-date=2023-04-02|date=2011-08-09|last=Corliss|first=Richard|issn=0040-781X|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Miljons''' jeb '''1000000''' ir [[naturāls skaitlis]], kas seko aiz 999999. Nākamais naturālais skaitlis pēc miljona ir 1000001. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā miljonu apzīmē ar {{overline|M}}. [[Binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] miljons ir 11110100001001000000.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 82
 | lv  = Astoņdesmit divi
}}
'''82 (astoņdesmit divi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[81 (skaitlis)|81]] un [[83 (skaitlis)|83]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit otrā diena ir [[23. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[22. marts]]).

sentences: '''Teitoburgas mežs''' ({{val|de|Teutoburger Wald}}) ir mežiem apaugušo pauguru grēda [[Vācija]]s [[Lejassaksija]]s un [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] federālajās zemēs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Mirančuks''' var būt:

sentences:
{{novec}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Igors Kazakevičs
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1980|4|17}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Vietalva}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = [[latvieši|latvietis]]
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=176}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/kazakevics-igors-1089534/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081550/http://www.london2012.com/athlete/kazakevics-igors-1089534/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=76}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Banku augstskola]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Soļošana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Igors Kazakevičs''' (dzimis {{dat|1980|4|17}} [[Vietalva|Vietalvā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[soļošana]]s sacensībās.

sentences:
'''Belarus''' ({{val|ru|Белару́с}} jeb ''Белару́сь'') ir četrriteņu [[traktors|traktori]], kurus kopš [[1950]]. gada ražo [[Baltkrievija|Baltkrievijā]], [[Minska]]s [[Minskas traktoru rūpnīca|traktoru rūpnīcā]] (''Мінскі трактарны завод; Ми́нский тра́кторный заво́д, МТЗ'').
Minskas traktoru rūpnīcā saražo 8% no visiem pasaules riteņtraktoriem.

sentences: '''Jasmonāti (JA)''' ir [[Augi|augos]] esoši ķīmiski savienojumi ar [[Hormoni|hormonu]] īpašībām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krustceles
| attēls                   = Crossroads poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Crossroads''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Tamra Deivisa]]
| producents               = [[Anna Karli]]
| scenārija autors         = [[Šonda Raimsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Britnija Spīrsa]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Ensons Mounts]]
* [[Tarīna Meninga]]
* [[Kima Ketrela]]
* [[Dens Akroids]]
| mūzika                   = [[Trevors Džonss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Zomba Films]]''
* ''[[Shondaland]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|2|15}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crossroads-2002|title=Crossroads|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323203529/http://www.bbfc.co.uk/releases/crossroads-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=crossroads.htm|title=Crossroads (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Krustceles"''' ({{val|en|Crossroads}}) ir 2002. gada ASV drāmas filma, kuras režisore ir [[Tamra Deivisa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Britnija Spīrsa]], [[Zoja Saldana]], [[Ensons Mounts]], [[Tarīna Meninga]], [[Kima Ketrela]] un [[Dens Akroids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|2|15||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|augu|Miezis|Miezis}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = A lady beetle perches on barley.JPG
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| kārta_lv =
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Hordeum
| ģints_lv = Miežu ģints
| suga = H. vulgare
| suga_lv = Mieži
| binomial = Hordeum vulgare
| kategorijas = nē
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
}}
[[File:Hordeum vulgare MHNT.BOT.2015.2.39.jpg|thumb|''Hordeum vulgare'']]

sentences: [[File:Angle Symbol.svg|thumb|Leņķa [[simbols]] ]]

sentences:
'''Bītijs''' var būt:
* [[Neds Bītijs]] (''Ned Beatty''; 1937—2021) ― amerikāņu aktieris;
* [[Vorens Bītijs]] (''Warren Beatty''; 1937) ― amerikāņu kinoaktieris un režisors.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 36
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|              simbols = Kr
|             atommasa = 83,798
|   valences elektroni = [Ar]3d104s24p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kriptona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = +2
|  elektronegativitāte = 3,00
|              blīvums = 3,749
|  kušanas temperatūra = 115,79 K (-157,36 °C)
| viršanas temperatūra = 119,93 K (-153,22 °C)
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|dzimta=Cyperaceae|binomial=Carex capillaris|autors=L.|suga_lv=Matveida grīslis|suga=Carex capillaris|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|attēls=Carex capillaris InsectImages 5548467 (cropped).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|attēls2=Carex capillaris InsectImages 5548466.jpg}}'''Matveida grīslis''' ({{val-la|Carex capillaris}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimtas]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama kalnu un ziemeļu apvidos [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija]]s teritorijā sastopams nevienmērīgi purvainās un aizaugošās [[Pļava|pļavās]], atmatās un kaļķainos zāļu [[Purvs|purvos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-capillaris-l/|title=matveida grīslis - Carex capillaris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Filozofija Senajā Grieķijā]]
[[Kategorija:Matemātikas filozofija]]
[[Kategorija:Ezoteriskās skolas]]
[[Kategorija:Misticisms]]
[[Kategorija:Astroloģijas vēsture]]

sentences: '''30. marts''' ir gada 89. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (90. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 276 dienas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zivis
| abbreviation = Psc
| name_latin = Pisces
| RA = 1
| dec = +15
| areatotal = 889
| arearank = 14. vieta
| numbermainstars = 21
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = [[η Psc]]
| starmagnitude = 3.6
| neareststarname =Van Mānena zvaigzne
| stardistance = 14.1
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers = Piscīdas
| bordering = [[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
| r_latvija =rudenī
| latmax = 90
| latmin = 65
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Wacław Sierpiński
| attēls =Sierpinski.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1969
| m_mēnesis=10
| m_diena=21
| m_vieta =[[Varšava]], {{POL}}
| pilsonība ={{POL}}
| tautība =[[Poļi|polis]]
| darba_vietas =[[Ļvivas universitāte]],
[[Varšavas universitāte]]
| alma_mater =[[Varšavas universitāte]],
[[Jagellona universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[kopu teorija]]
| pasniedzēji =[[Georgijs Voronojs]]
| studenti =[[Alfrēds Tarskis]], [[Kazimežs Kuratovskis]]
| sasniegumi =[[Serpinska fraktāļi]], [[Serpinska skaitļi]], [[Serpinska konstante]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 63
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 25
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Eu
|             atommasa = 151,964
|   valences elektroni = [Xe]4f76s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tīra eiropija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un gaisā oksidējusies eiropija plāksnīte
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 5244
|  kušanas temperatūra = 1099 K (826 °C)
| viršanas temperatūra = 1802 K (1529 °C)
}}

sentences:
{{citas nozīmes|mēnesi|Jūlijs (nozīmju atdalīšana)|Jūlijs}}
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Siena jeb liepu mēnesis”]]
'''Jūlijs''' ({{val|la|Julius}}) ir [[gads|gada]] septītais [[mēnesis]]. Jūlijā ir 31 diena. Mēnesis ir nosaukts [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] vārdā, jo viņš šajā mēnesī ir dzimis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''liepu''' vai '''siena mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''liepinis'' vai ''šienavimo mėnuo'', bet mūsdienās — ''liepa''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vācijas cilvēki|Pedagogi]]
[[Kategorija:Izglītība Vācijā|Pedagogi]]
[[Kategorija:Pedagogi]]

sentences: '''Apzināta radīšana''' ({{val-en|intelligent design}}) ir pieņēmums, ka [[Visums|Visumā]] noteiktas īpatnības un [[dzīvība|dzīvās būtnes]] ir vislabāk izskaidrojamas [[Spriešana|apzināta]] cēloņa dēļ, nevis ar netiešu procesu, piemēram, ar [[dabiskā izlase|dabiskās atlases]] teorijas palīdzību.<ref name="DIposition">{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.discovery.org/csc/topQuestions.php#questionsAboutIntelligentDesign |title=Top Questions-1.What is the theory of intelligent design? |publisher=Discovery Institute |accessdate=2007-05-13}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.ideacenter.org/stuff/contentmgr/files/393410a2d36e9b96329c2faff7e2a4df/miscdocs/intelligentdesigntheoryinanutshell.pdf |title=Primer: Intelligent Design Theory in a Nutshell |website=http://www.ideacenter.org/ |publisher=Intelligent Design and Evolution Awareness Center |year=2004 | accessdate = 2007-05-13 |format=PDF}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.intelligentdesignnetwork.org/ | title = Intelligent Design |publisher=Intelligent Design network |year=2007 |accessdate=2007-05-13}}</ref> Cilvēki, kur tic apzinātai radīšanai, uzskata, ka pasauli ir veidojuši "gudrāki" spēki. Šo veidotāju tā arī dažreiz dēvē - par Radītāju, kuru parasti asociē ar [[Dievs|Dievu]]. Apzinātā radīšana cenšas izskaidrot [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] daudzveidību, kas ir ap mums; tā ir pretrunā [[evolūcijas teorija]]i, kuru izveidoja [[Čārlzs Darvins]]. Vairums zinātnieku nepiekrīt apzinātās radīšanas teorijai, jo neredz iemeslus tai ticēt.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums =
 |         attēls = Bucket of raw okra pods.jpg
 |  att nosaukums = Bāmiju augļi
 |         valsts = Plantae
 |      valsts_lv = Augi
 |           tips = Magnoliophyta
 |        tips_lv = Segsēkļi
 |          klase = Magnoliopsida
 |       klase_lv = Divdīgļlapji
 |          rinda = Malvales
 |       rinda_lv = Malvu rinda
 |         dzimta = Malvaceae
 |      dzimta_lv = Malvu dzimta
 |          ģints = Abelmoschus
 |       ģints_lv =
 |           suga = A. esculentus
 |        suga_lv = Bāmija
 |         suga_r = Bāmija
 |       binomial = Abelmoschus esculentus
 |       sinonīmi =
* ''Hibiscus esculentus''
* ''Hibiscus longifolius''
 |     iedalījums =
 |    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .tn
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Agence Tunisienne d'Internet''
|sponsors              = ''Agence Tunisienne d'Internet''
|domātais-pielietojums = Ar [[Tunisija|Tunisiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Tunisijā
|ierobežojumi          = Nepieciešama kontaktadrese Tunisijā
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://whois.ati.tn/ whois.ati.tn]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = House-Crow444.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |          suga = C. splendens
 |       suga_lv = Indijas vārna
 |      binomial = Corvus splendens <small>([[Vieillot]], 1817)</small>
 |     izplatība =
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Skopjes akvedukts
| native_name         = ''Скопски аквадукт''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Ziemeļmaķedonija#Skopje
| status              =
| image               = Аквадукт, Скопје, 2014.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Ziemeļmaķedonija|Skopje}}
| latd  = 42.023517 | latNS  = N
| longd = 21.418733 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = nav zināms
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
 | embedded    =
}}
'''Skopjes akvedukts''' ({{val|mk|Скопски аквадукт}}) ir [[akvedukts]] [[Ziemeļmaķedonija]]s galvaspilsētas [[Skopje]]s pievārtē, Vizbegovā, ap 2 km no pilsētas centra. Akvedukta saglabātā posma garums ir 386 m, augstums — līdz 16,5 m. Šis ir vienīgais akvedukts, kas saglabājies Ziemeļmaķedonijas teritorijā.

sentences: '''Mutagēni''' (no {{val|la|mutatio}} — 'izmaiņa' un {{val|el|γεννάω}} (''gennáō'') — 'radu') ir eksogēni un endogēni fizikāli, ķīmiski un bioloģiski faktori, kas izraisa [[mutācija]]s. Mutagēni izmaina organisma [[ģenētika|ģenētisko]] informāciju (parasti [[DNS]]) un tā palielina mutāciju daudzumu virs dabiskā līmeņa.

sentences:
'''22. janvāris''' ir gada 22. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 343 dienas (344 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Austris]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gerhards Dēnhofs
|          vārds_orig = ''Gerhard Dönhoff''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1554
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Livonijas ordeņa valsts]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1602
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = virsnieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Adolfi
|     vārds_orig = ''Franz Adolphi''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Liepāja]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LVA}})
|      m_dat_alt = no [[1945]]. gada janvāra — bez vēsts
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Latvija]], [[Vācija]]
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki = Oto Adolfi, Otīlija (dzimusi Lihtenšteina)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Magdalēna fon Lucava (''Magdalene von Lutzau'') no [[Kabile]]s
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Parastā māllēpe
|      binomial = Tussilago farfara
|        attēls = Coltsfoot.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Asterales
|      rinda_lv = Asteru rinda
|        dzimta = Asteraceae
|     dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|         cilts = Senecioneae
|      cilts_lv = Krustaines
|         ģints = Tussilago
|      ģints_lv = Māllēpes
|       ģints_r = Māllēpe
|          suga = T. farfara
|       suga_lv = Parastā māllēpe
|        suga_r = Māllēpe
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dogvila
| operators = [[Entonijs Dods Mantls]]
| attēls =  Dogville poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, eksperimentālais kino
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents = Vībeke Vindelēva
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Nikola Kidmena]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Pols Betanijs]]
* [[Kloē Seviņī]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Udo Kīrs]]
* [[Bens Gazara]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Filips Beikers Hols]]
* [[Džeimss Kāns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dogville''
| studija = * ''[[Filmek AB]]''
* ''[[Zoma Films UK]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[France 3 Cinéma]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Nordisk Film]]''
* ''[[Icon Film Distribution]]''
* ''[[Les films du losange]]''
* ''[[Concorde Filmverleih]]''
* ''[[A-Film]]''
* ''[[Trust Film Sales ApS]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|5|19|[[Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2004|4|24|ASV|}}
| ilgums = 178 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{GER}}
* {{NED}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dogvila"''' ({{Val|en|Dogville}}) ir 2003. gada eksperimentāla [[Drāma|drāmas]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Nikola Kidmena]], [[Lorēna Bekola]], [[Pols Betanijs]], [[Kloē Seviņī]], [[Stellans Skašgords]], [[Udo Kīrs]], [[Bens Gazara]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Filips Beikers Hols]] un [[Džeimss Kāns]].

sentences: Šajā lapā ir uzskaitītas amerikāņu muzikālās [[komēdijdrāma]]s seriāla '''"[[Radīti skatuvei]]"''' (''Glee'') '''sērijas''', ko ASV pārraida ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nāve uz Nīlas
 | oriģinālnos = ''Death on the Nile''
 |      attēls =  Death on the Nile (2020 film) poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Kenets Brana]]
 |  producents =
* [[Ridlijs Skots]]
* Kenets Brana
* [[Džūdija Hoflunda]]
* [[Kevins Volšs]]
 |   scenārijs = [[Maikls Grīns]]
 |     aktieri =
* [[Toms Beitmans]]
* [[Anete Beninga]]
* Kenets Brana
* [[Rasels Brends]]
* [[Ali Fazals]]
* [[Dona Frenča]]
* [[Gala Gadota]]
* [[Ārmijs Hamers]]
* [[Rouza Leslija]]
* [[Emma Makeja]]
* [[Sofija Okonedo]]
* [[Dženifere Sondersa]]
* [[Letiša Raita]]
 |      mūzika = [[Patriks Doils]]
 |   operators = [[Haris Zambarlukoss]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Ūna Njī Donīle]]
 |     studija =
* ''[[Genre Films|Kinberg Genre]]''
* ''[[The Mark Gordon Company|Mark Gordon Pictures]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|02|09|Francija un Dienvidkoreja|2022|2|10|Latvija|2022|02|11|Apvienotā Karaliste un ASV}}
 |      ilgums = 127 minūtes<!-- Exact runtime is 126:50 --><ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Death on the Nile (12A) |url=http://www.ifco.ie/en/ifco/pages/9BB6812F00519893 |dead-url=no |archive-url=https://web.archive.org/web/20211225104628/http://www.ifco.ie/en/ifco/pages/9BB6812F00519893 |archive-date=December 25, 2021 |access-date=December 26, 2021 |website=[[Irish Film Classification Office]]}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=D'Alessandro |first=Anthony |url= https://deadline.com/2021/03/armie-hammer-sex-scandal-death-on-the-nile-release-date-change-lapd-1234720509/ |title= Death On The Nile' Floats Away To 2022 Amid Armie Hammer LAPD Investigation |date= March 23, 2021|access-date=March 23, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|137,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Death on the Nile (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7657566/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|6|10||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nāve uz Nīlas"''' ({{val|en|Death on the Nile}}) ir 2022. gada [[detektīvfilma]]. Filmas režisors ir [[Kenets Brana]], scenārija autors ir [[Maikls Grīns]]. Tā balstīta uz [[Agata Kristi|Agatas Kristi]] [[Nāve uz Nīlas|1937. gada tāda paša nosaukuma romāna]] motīviem. Filmas producenti ir Brana, [[Ridlijs Skots]], [[Džūdija Hoflunde]] un [[Kevins Volšs]]. Šis ir filmas "[[Slepkavība Austrumu ekspresī (2017. gada filma)|Slepkavība Austrumu ekspresī]]" (2017) turpinājums, kurā [[Toms Beitmans]] un Brana tāpat kā pirmajā filmā atveido Buku un [[Erkils Puaro|Erkilu Puaro]]. Pārējās lomas atveido [[Anete Beninga]], [[Rasels Brends]], [[Ali Fazals]], [[Dona Frenča]], [[Gala Gadota]], [[Ārmijs Hamers]], [[Rouza Leslija]], [[Emma Makeja]], [[Sofija Okonedo]], [[Dženifere Sondersa]] un [[Letiša Raita]]. Šī ir trešā ekrāna adaptācija Agatas Kristi romānam, pēc [[Nāve uz Nīlas (1978. gada filma)|1978. gada filmas]] un sērijas televīzijas seriālā "[[Agata Kristi. Erkils Puaro]]" (''Agatha Christie's Poirot''). Filmēšana sākās 2019. gada septembrī un ilga līdz decembrim, filmēšanas vietām izvēloties ''[[Longcross Studios]]'' Anglijā un Maroku.<ref name="release">{{Ziņu atsauce|last1=Wiseman|first1=Andreas|date=October 1, 2019|title=Fox & Kenneth Branagh's All-Star Agatha Christie Movie 'Death On The Nile' Begins Production In UK|language=en|work=[[Deadline Hollywood]]|url=https://deadline.com/2019/10/death-nile-movie-agatha-christie-begins-production-uk-1202749028/|dead-url=no|access-date=October 21, 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191002133821/https://deadline.com/2019/10/death-nile-movie-agatha-christie-begins-production-uk-1202749028/|archive-date=October 2, 2019}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig =
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: Dažādu autoru izdomātās pasaules, kas parādās literatūrā, filmās, spēlēs vai citur.

sentences: '''Kazeīns''' (no {{val|de|Kasein}}, kas savukārt no {{val|la|caseus}} — '[[siers]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir [[fosfoproteīni|fosfoproteīnu]] grupa, kas [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piens|pienā]] veido līdz pat 80% no kopējā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] daudzuma.{{sfn2|Ozola, Ciproviča|2002|p=12.—14}}

sentences:
{{infokaste+}}

'''Weisenau'''
Veizenava

Iedzīvotāji (2017) 12 959

Platība3,9 km²

Federālā zeme[[Reinzeme-Pfalca]]

Mājaslapa[http://www.mainz-weisenau.de/ www.mainz-weisenau.de] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20061205221941/http://www.mainz-weisenau.de/ |date={{dat|2006|12|05||bez}} }}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Langenfelds
| vārds_orig =
| attēls = Voldemars Langenfelds.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1923
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 06
| dz_vieta = Garlauki, [[Auru pagasts]], [[Dobeles novads]], {{Latvija}}
| m_dat =
| m_gads = 2007
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Rīga]], {{Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki = Teodors un Alma Langenfeldi
| brāļi = Imants (1928), Fēliks (1932), Harijs (1936)
| māsas = Aina (1942)
| dzīvesbiedrs = Astrīda Langenfelde dzimusi Podiņa
| bērni = Tālivaldis (1951)
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], augu sistemātika
| grāds = Dr. hab. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Latvijas Universitāte]]
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
| pasniedzēji = [[Emīlija Ozoliņa]]
| skolnieki = [[Valda Baroniņa]], [[Ivars Kabucis]], Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
| sasniegumi = Лангенфельд В.Т. Яблоня. Морфогения. Эволюция. Филогения. География. Систематика. Рига, "Зинатне". 1991.
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Voldemārs Langenfelds''' bija [[Latvijas Universitāte]]s profesors, habilitētais doktors, zinātnieks, kurš aprakstīja visaptverošu ābeļu (''Malus'' Mill.) ģints morfoģenēzi, taksonomiju un ģeogrāfisko izplatību. Sarakstījis vairākas monogrāfijas un mācību grāmatas, izaudzinājis vairākas latviešu botāniķu paaudzes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Ammonia beccarii.jpg
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|             klase = Globothalamea
|          klase_lv =
|             kārta = Rotaliida
|          kārta_lv = Rotaliīdas
|         binomial = Rotaliida <small>Calkins, 1909</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Acervulinoidea}}
* {{TaksoSaite|Annulopatellinoidea}}
* {{TaksoSaite|Asterigerinoidea}}
* {{TaksoSaite|Bolivinoidea}}
* {{TaksoSaite|Bolivinitoidea}}
* {{TaksoSaite|Buliminoidea}}
* {{TaksoSaite|Cassidulinoidea}}
* {{TaksoSaite|Chilostomelloidea}}
* {{TaksoSaite|Delosinoidea}}
* {{TaksoSaite|Discorboidea}}
* {{TaksoSaite|Discorbinelloidea}}
* {{TaksoSaite|Eouvigerinoidea}}
* {{TaksoSaite|Fursenkoinoidea}}
* {{TaksoSaite|Glabratelloidea}}
* {{TaksoSaite|Loxostomatoidea}}
* {{TaksoSaite|Nonionoidea}}
* {{TaksoSaite|Nummulitoidea}}
* {{TaksoSaite|Orbitoidoidea}}
* {{TaksoSaite|Planorbulinoidea}}
* {{TaksoSaite|Pleurostomelloidea}}
* {{TaksoSaite|Praeplanctonioidea}}
* {{TaksoSaite|Rotalioidea}}
* {{TaksoSaite|Siphoninoidea}}
* {{TaksoSaite|Stilostomelloidea}}
* {{TaksoSaite|Turrilinoidea}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Rotaliīdas''' (''Rotaliida'') (no lat. ''rota'', samazin. ''rotula'' - ritenītis) ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] kārta.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Infobox Person
|Toms Kilburns =
|platums =
|vārds = Toms Kilburns
|vārds_orig = Tom Kilburn
|attēls = Tom kilburn.jpg
|att_izmērs =
|att_nosaukums = Toms Kilburns
|dz_dat_alt =
|dz_gads = 1921
|dz_mēnesis = 08
|dz_diena = 11
|dz_vieta = Jorkšīra
|m_dat_alt =
|m_gads = 2001
|m_mēnesis = 01
|m_diena = 17
|m_vieta = Mančestra
|tautība =
|nodarbošanās =
|alma_mater = [[Mančestras Universitāte]] (PhD)
[[Kembridžas Universitāte]]
}}
'''Toms Kilburns''' (dzimis 1921. gada 11. augustā, miris 2001. gada 17. janvārī) bija angļu inženieris. Kopā ar Frediju Viljamsu viņš strādāja pie [[Viljamsa-Kilburna elektronu lampa]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |title=Miscellaneous Notes |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130606122154/http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |archivedate=2013-06-06 }}</ref><ref>{{Citation | last = Kilburn | first = Tom | author-link = Tom Kilburn | title = From Cathode Ray Tube to Ferranti Mark I | journal = Resurrection | publisher = The Computer Conservation Society | volume = 1 | issue = 2 | year = 1990 | url = http://www.cs.man.ac.uk/CCS/res/res02.htm#e | issn = 0958-7403 | accessdate = 15 March 2012 }}</ref> un pie pasaulē pirmā datora, kurā glabājas programmas — maza apjoma eksperimentālās mašīnas (SSEM). Tas bija laiks, kad viņš strādāja [[Mančestras Universitāte|Mančestras Universitātē]].<ref>{{cite journal | last1 = Kilburn | first1 = T. | title = The University of Manchester Universal High-Speed Digital Computing Machine | doi = 10.1038/164684a0 | journal = Nature | volume = 164 | issue = 4173 | pages = 684–687 | year = 1949 | pmid =  15392930| pmc = }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = Frederic | authorlink1 = Frederic Calland Williams | last2 = Kilburn | first2 = Tom | authorlink2 = Tom Kilburn | doi = 10.1038/162487a0 | title = Electronic Digital Computers | url = http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | journal = Nature | volume = 162 | issue = 4117 | pages = 487 | year = 1948 | pmid =  | pmc =  | accessdate = {{dat|2009|01|22||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20090406014626/http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | archivedate = {{dat|2009|04|06||bez}} }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = F.C.  | last2 =Kilburn | first2 =  T.  | year = 1949 | title = A storage system for use with binary-digital computing machines | journal = Proceedings of the IEE – Part II: Power Engineering  | volume =  | issue =  | pages =  | publisher =  | jstor =  | doi = 10.1049/pi-2.1949.0078 | url = http://www.researchgate.net/publication/224589116_A_storage_system_for_use_with_binary-digital_computing_machines | format =  | accessdate = }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2594290| title = Tom Kilburn: a tale of five computers| journal = Communications of the ACM| volume = 57| issue = 5| pages = 35| year = 2014| last1 = Anderson | first1 = David}}</ref><ref name="computer50obit">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |title=Tom Kilburn |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20040624080751/http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |archivedate=2004-06-24 }}</ref><ref name="guardianobit">{{Tīmekļa atsauce|author=Hilary J Kahn |url=http://www.theguardian.com/news/2001/jan/23/guardianobituaries1 |title=Obituary: Tom Kilburn | News |publisher=The Guardian |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref name="telepgraphobit">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/obituaries/1319595/Professor-Tom-Kilburn.html |title=Professor Tom Kilburn |publisher=Telegraph |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/TEC.1962.5219356| title = One-Level Storage System| journal = IEEE Transactions on Electronic Computers| issue = 2| pages = 223| year = 1962| last1 = Kilburn | first1 = T.| last2 = Edwards | first2 = D. B. G.| last3 = Lanigan | first3 = M. J.| last4 = Sumner | first4 = F. H.}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/1562164.1562180| title = Interview ''An'' interview with Maurice Wilkes| journal = Communications of the ACM| volume = 52| issue = 9| pages = 39| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2542504| title = Actually, Turing did not invent the computer| journal = Communications of the ACM| volume = 57| pages = 36| year = 2014| last1 = Haigh | first1 = T. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/MAHC.2009.32| title = Biographies: Tom Kilburn: A Pioneer of Computer Design| journal = IEEE Annals of the History of Computing| volume = 31| issue = 2| pages = 82| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref name="natureobituary">{{cite journal | doi = 10.1038/35059201| pmid = 11241994| title = Obituary: Tom Kilburn (19212001)| journal = Nature| volume = 409| issue = 6823| pages = 996| year = 2001| last1 = Lavington | first1 = S. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1038/168095a0| title = The New Universal Digital Computing Machine at the University of Manchester| journal = Nature| volume = 168| issue = 4264| pages = 95| year = 1951| last1 = Kilburn | first1 = T.}}</ref><ref>Historical Reflections Tom Kilburn: A Tale of Five Computers by David Anderson [[Communications of the ACM|CACM]]. doi:[http://dx.doi.org/10.1145/2594290/ doi:10.1145/2594290/]</ref>

sentences: '''Saspiežamība''' ir [[fizikāla īpašība]], kas raksturo [[viela]]s spēju mainīt savu [[tilpums|tilpumu]] ārēja, no visām pusēm vienāda [[Spiediens|spiediena]] iedarbībā. Saspiežamību izmanto [[Termodinamika|termodinamikā]], [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], [[Aerodinamika|aerodinamikā]] un [[Zemes zinātne|Zemes zinātnēs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mihails Svečņikovs
|     vārds_orig = ''Михаил Степанович Свечников''
|         attēls = Mihail Svetshnikov.JPG
|     att_izmērs = 240px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1881|9|30}}|{{dat||9|18}}}}
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Ustjmedvedickaja (tagad [[Serafimoviča]]) {{RUS}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Maskava]] {{URS}} (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks = 1901—1937
|          valsts = {{RUS}}
{{flagicon image|Red flag.svg|size=22px}} [[Somijas Sociālistiskā Strādnieku Republika|Sarkanā Somija]]
{{URS}}
|       struktūra = [[Krievijas impērija]]s armija
Sarkanie gvardi
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|    nodarbošanās =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Bokseru sacelšanās]]
[[Krievijas—Japānas karš]]
[[Oktobra revolūcija]]
[[Somijas pilsoņu karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Mihails Svečņikovs''' (''Михаил Степанович Свечников'', dzimis {{dat VS|{{dat|1881|9|30}}|{{dat||9|18}}}}, miris 1938. gada 26. augustā) bija [[Krievijas impērija]]s virsnieks, padomju karavadonis, militārais vēsturnieks un teorētiķis.

sentences:
secīgie skriešanas fotouzņēmumi]]
'''Skriešana''' ir viens no pārvietošanās veidiem, kuru izmanto gan cilvēki, gan dzīvnieki. Skriešanai ir raksturīga to pašu [[Muskuļi|muskuļu]] cikliska darbība, kas tiek izmantoti ejot. Skriešana, kā viena [[vieglatlētika]]s no disciplīnām ir iekļauta [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā. Skriešanai ir pozitīva ietekme uz [[Veselība|veselību]], jo tiek trenēti ķermeņa muskuļi, veicināta [[Nervu sistēma|nervu]] un [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] darbība.

sentences: '''Relāciju datubāzu pārvaldības sistēma (RDBVS)''' ir [[datubāzu pārvaldības sistēma]] (DBVS), kuras pamatā ir [[relāciju modelis]], kuru ieviesa [[Edgars Kods]]. Populārāko komerciālo un atvērtā koda [[Datubāze|datubāzu]] pamatā pašlaik izmanto relāciju datubāzes modeli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Carduelis_flammea_CT6.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Acanthis
 |      ģints_lv = Ķeģi
 |          suga = Acanthis flammea
 |       suga_lv = Ķeģis
 |      binomial = Acanthis flammea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Carduelis flammea''
*''Carduelis rostrata''
*''Carduelis islandica''
*''Acanthis islandica''
}}
[[File:Grote barmsijs in bomen-4961649.webm| thumb |Acanthis flammea]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Svariņu pagasts
| karte             = Svariņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Svarinci
| platība           = 92,2
| iedzīvotāji       = 324<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr:324 / 92.2 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Svariņu pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar [[Dagdas pagasts|Dagdas]], [[Ezernieku pagasts|Ezernieku]], [[Šķaunes pagasts|Šķaunes]], [[Bērziņu pagasts|Bērziņu]], [[Ķepovas pagasts|Ķepovas]] un [[Asūnes pagasts|Asūnes]] pagastiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Trollus europaeus.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Trollius europaeus|Eiropas saulpurene}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Trollius
|         ģints_lv =Saulpurenes
|             suga =T. europaeus
|          suga_lv =Eiropas saulpurene
|         binomial =Trollius europaeus L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Jods-131''' ir pazīstamākais no [[jods (elements)|joda]] [[radioaktivitāte|radioaktīvajiem]] [[izotops|izotopiem]]. To bieži sauc vienkārši par '''radioaktīvo jodu'''. Joda-131 [[pussabrukšanas periods]] ir apmēram 8 [[diennakts|diennaktis]]. Šis joda izotops veidojas [[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] [[kodolu dalīšanās]] procesos (kodolu dalīšanās produkti satur līdz 3% radioaktīvā joda).

sentences: '''Ķivere''' jeb '''bruņucepure''' ir noteikta parauga [[Metāls|metāla]] vai [[plastmasa]]s galvassega karavīriem, ugunsdzēsējiem, militarizētās apsardzes darbiniekiem, slēpotājiem u.c., kas darbojas bīstamos apstākļos.

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = ''República de Moçambique''
|   pilnais_valsts_nosaukums = Mozambikas Republika
|           valsts_nosaukums = Mozambique
|           karoga_nosaukums = Mozambikas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Mozambique.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Mozambikas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = EscudoMozambique.PNG
|                valsts_moto = ''nav''
|              kartes_attēls = Location_Mozambique_AU_Africa.svg
|               valsts_himna = ''[[Mozambikas himna|Pátria Amada]]''
(agrāk ''[[Viva, Viva a FRELIMO]]'')
|             valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Maputu]]
|latd=25 |latm=57 |latNS=S |longd=32 |longm=35 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Mozambikas prezidenti|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Filipi Njusi]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Mozambikas premjerministri|Premjerministrs]]
|              valsts_galva2 = [[Karlušs Agostiņo du Rosāriu]]
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|       neatkarības_notikums = no [[Portugāle]]s
|         neatkarības_datums = {{dat|1975|6|25}}
|                platība_km2 = 801,590
|              platība_rangs = 35.
|             procenti_ūdens = 2,2
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|         iedzīvotāju_skaits = 22 894 000
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 54.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 28,7
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 178.
|               IKP_PPP_gads = 2005
|                    IKP_PPP = $17,145 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2008/02/weodata/weorept.aspx?sy=2004&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=688&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=37&pr.y=12 |title=Mozambika|publisher=International Monetary Fund|accessdate=2008-10-09}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $842<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                   HDI_gads = 2021
|                        HDI = {{samazinājās}} 0,446
|                  HDI_rangs = 185.
|             HDI_kategorija = zems
|                       Gini = 39,6
|                  Gini_gads = 1996./97.
|            Gini_kategorija = vidējs
|                     valūta = [[Mozambikas metikals]]
|               valūtas_kods = MZN
|                 laika_zona = [[Centrālāfrikas laiks|CAT]]
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST = neievēro
|             utc_offset_DST = +2
|                     domēns = [[.mz]]
|             tālsarunu_kods = 258
|                   piezīme1 = Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
|               iso_kods_num = 508
|             iso_kods_alfa2 = MZ
|             iso_kods_alfa3 = MOZ
}}
'''Mozambika''', oficiāli '''Mozambikas Republika''' ({{val|pt|Moçambique}} jeb ''República de Moçambique'') ir valsts [[Āfrika]]s dienvidaustrumos. To no austrumiem apskalo [[Indijas okeāns]], ziemeļos robežojas ar [[Tanzānija|Tanzāniju]], ziemeļrietumos ar [[Malāvija|Malāviju]] un [[Zambija|Zambiju]], rietumos ar [[Zimbabve|Zimbabvi]] un dienvidos ar [[Dienvidāfrika|Dienvidāfriku]] un [[Svatini]].

sentences:
{{VietasKarte
|Antarktīda-fiziskā
|label=Džordža VI<br />šaurums
|latd=71|latm=|lats= |latNS=S
|longd=68|longm= |longs= |longEW=W
|position=right
|width=220
|float=right
|mark=Cyan pog.svg
|caption=
}}
'''Džordža VI šaurums''' ({{val|en|George VI Sound}}, {{val|es|Canal Jorge VI}}), [[Argentīna|argentīniešu]] avotos '''Prezidenta Sarmiento šaurums''' (''Canal Presidente Sarmiento''), ir ap {{nobr|550 km}} garš un 22 līdz{{nobr| 70 km}} plats [[jūras šaurums]] [[Antarktīda]]s piekrastē. Atdala [[Aleksandra I sala|Aleksandra I salu]] [[Belinshauzena jūra]]s dienvidaustrumos no [[Antarktīdas pussala]]s un [[Elsvērta Zeme]]s. Savieno [[Margeritas līcis|Margeritas līci]] ziemeļos ar [[Ronnes līcis|Ronnes līci]] dienvidos. Gandrīz visu šaurumu aizņem [[Džordža VI šelfa ledājs]]. Šauruma dienvidrietumu galā vairākas nelielas salas, lielākā no kurām ir [[Eklunda sala]]. Šauruma rietumu krasta Aleksandra I salā atrodas britu vasaras polārstacija [[Fosilblafa]], ziemeļu gala austrumu krastā — argentīniešu patvērums Nogala de Saldana.

sentences:
'''Starppersonu saziņa''' jeb '''interpersonālā komunikācija''' ir [[saziņa]] starp vairākiem [[indivīds|indivīdiem]]. Tās veids un saturs atspoguļo cilvēku personiskās iezīmes (raksturlielumus), kā arī viņu [[sabiedriskā loma|sabiedriskās lomas]] un attiecības. Tā sevī ietver vienlaicīgu mijiedarbību ar otru cilvēku, kā arī savstarpējo ietekmi vienam uz otru.
Starppersonu saziņa ir saistīta ar vispārējām kategorijām; saziņu kopumā un saziņu starp cilvēkiem.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Telšu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Telšiai_Cathedral_Exterior,_Telšiai,_Lithuania_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Telšu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Telšu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.982345
| longd                 = 22.246209
| location              = {{vieta|Lietuva|Telšu apriņķis|Telši}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[baroks]], [[klasicisms]], [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| facade_direction      = D
| groundbreaking        = 1794
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Telšu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736136"
}
</mapframe>
'''Telšu svētā Padujas Antonija katedrāle''' ({{val|lt|Telšių šv. Antano Paduviečio katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Telši|Telšos]]. [[Telšu diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 26959).

sentences:
{{cita nozīme|upi Vācijā un Čehijā|salu Itālijā|Elba (sala)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Elba
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Elba
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Elbe
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Laba
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Labe
| attēls            = Festung Koenigstein asv2023-01 img17 Aussicht.jpg
| attēla_izmērs     = 300px
| paraksts          = Elba Saksijas Šveicē
| karte             = Elbe basin.png
| kartes_paraksts   = Elbas baseins
| kartes_izmērs     = 300px
| izteka            = [[Krkonošes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
| baseina_valstis   = {{DEU}}
{{CZE}}
{{AUT}}
{{POL}}
| tek_caur          = {{CZE}}
{{DEU}}
| garums            = 1094
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1386
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 22
| baseins           = 148 268
| baseins_latvijā   =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=46 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=53 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=8 | iet_gar_m=42 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| pietekas          = [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]], [[Švarce Elstere]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Elba, Šnakenburga-Lauenburga (Elbauen, Schnackenburg-Lauenburg)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 7560 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/84 84]
}}
}}
'''Elba''' ({{val|de|Elbe}}) jeb '''Laba''' ({{val|cs|Labe}}, [[augšsorbu valoda|augšsorbu]] un {{val|dsb|Łobjo}}) ir upe [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas sākas [[Krkonošes kalni|Krkonošes kalnos]], [[Čehija]] ziemeļaustrumos, tālāk plūst caur [[Vācija|Vāciju]] un ietek [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūrā]]. Tā ir vienīgā upe, kuras baseins atrodas [[Bohēmija]]s teritorijā. Upes iztekas augstums virs jūras līmeņa ir 1386 m. Upes baseina teritorijā atrodas visa Bohēmija, jo to no visām pusēm ieskauj kalni. Lielākās Elbas pietekas ir [[Vltava]], [[Ohrže]], [[Zāle (upe)|Zāle]], [[Hāfele]], [[Elde]] un [[Švarce Elstere]]. Viens no svarīgākajiem Vācijas ūdensceļiem, līdz [[Hamburga]]s ostai pa upi ienāk lielie kuģi.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | title= Elba | publisher= aliens.lv | accessdate= 2019. gada 15. jūlijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190715120239/http://www.aliens.lv/e-zemes-juras/11348-elba | archivedate= {{dat|2019|07|15||bez}} }}</ref> Grīvā veido [[estuārs|estuāru]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto V
|bilde            = Grand Theft Auto V.png
| developer       = [[Rockstar North]]{{collapsible list|title=Papildu izstrādāja:|[[Rockstar Games|Rockstar NYC]]|[[Rockstar San Diego]]|[[Rockstar Leeds]]|[[Rockstar Toronto]]|[[Rockstar New England]]|[[Rockstar London]]|[[Rockstar Lincoln]]}}
| publisher       = [[Rockstar Games]]
| distributor     = [[Take-Two Interactive]]
| director        = [[Dens Hauzers]]
| producer        = [[Leslijs Benzīss]]
Imrans Sarvars
| designer        = [[Leslijs Benzīss]]
Imrans Sarvars
| artist          = Ārons Garbuts
| writer          = [[Dens Hauzers]]
Ruperts Hamfrīss
Maikls Ansvorts
| composer        =
| series          = ''[[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]''
| engine          = [[Rockstar Advanced Game Engine|RAGE]], ar [[Euphoria]] un [[Bullet Physics]]
| platforms       = [[PlayStation 3]]
[[Xbox 360]]
[[PlayStation 4]]
[[Xbox One]]
[[PC]]
| released        = {{dat|2013|9|17|N|bez}}
| genre           = Darbības-piedzīvojumu
| modes           = Viena spēlētāja, Vairāku spēlētāju
| media           = [[Blu-ray Disc]] (PlayStation 3)
2× [[DVD-DL]] (Xbox 360)
Ciparu lejupielāde
}}
'''''Grand Theft Auto V''''' ('''GTA V''') ir [[videospēle]], kas tika izdota {{dat|2013|9|17||bez}}. To izstrādāja ''[[Rockstar North]]'' un izdeva ''[[Rockstar Games]], [[Take-Two Interactive]]''. Spēle tika veidota ''[[PlayStation 3]]'' un ''[[Xbox 360]]'' konsolēm. Šī ir 15. spēle ''[[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]'' sērijā.

sentences:
{{Kauja
|kauja=Asiņainā Strauta kauja
|attēls=
|paraksts=Asiņainā Strauta kauja 19.gs. zīmējumā
|konfl=[[Karaļa Filipa karš]]
|laiks=1675.gada 12. septembris
|vieta=Dienvidu Dīrfilda, [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|iznāk=Indiāņu uzvara
|puse1= [[nipmuki]], [[pokomtuki]]
|puse2= Masačūsetsas angļu kolonija
|karavad1=Muttawamps
|karavad2=Tomass Lathrops †
|spēki1="liels skaits"<ref>Schultz and Tougias, p. 173</ref>
|spēki2=84
|zaud1=nav zināms
|zaud2=krita ap 40 zaldātu<br />krita ap 17-18 civilpersonas
}}

sentences: '''Senlaiku biškopības muzejs''' ({{val|lt|Senovinės bitininkystės muziejus}}) ir agronoma Broņus Kazla (''Bronius Kazlas'') 1984. gadā izveidots<ref name="Štāle">{{Laikraksta atsauce |author=Ieva Štāle |title= Ar biškopību un praktiskām lietām nonāk pie dabas |url= https://www.diena.lv/raksts/videunturisms/videsdiena/ar-biskopibu-un-praktiskam-lietam-nonak-pie-dabas-14178845 |date=2017. gada 22. augusts |newspaper=[[Diena (laikraksts)|Diena]] |accessdate= 2019. gada 20. janvārī}}</ref> [[biškopība]]s [[muzejs]] [[Stripeiķi|Stripeiķos]] (''Stripeikiai''), [[Aukštaitijas nacionālais parks|Aukštaitijas nacionālajā parkā]].<ref name="visitaukstaitija.lt">{{Tīmekļa atsauce |title= Senlaiku biškopības muzejs Stripeiķos |website= visitaukstaitija.lt |url= https://www.visitaukstaitija.lt/lv/tourism-list_poi/senlaiku-biskopibas-muzejs/ |accessdate= 2019. gada 20. janvārī}}</ref> Tas ir vienīgais šāda veida muzejs [[Lietuva|Lietuvā]].<ref name="Štāle"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Teliomycetes
| klase_lv = Teliomicētes
| rinda = Agaricostilbales
| rinda_lv =
| iedalījums=
* dzimta: [[Agaricostilbaceae]]
* dzimta: [[Chionosphaeraceae]]
* dzimta: [[Kondoaceae]]
}}
'''Agaricostilbales''' ir sēņu rinda [[Bazīdijsēnes|bazīdijsēņu]] nodalījumā, kurā ietilpst 3 [[dzimta]]s, 9 [[Ģints|ģintis]] (no kurām viena ģints neietilpst nevienā dzimtā — ''[[Mycogloea]]'') un 43 [[suga]]s.<ref name="Kirk.etal2008"/> Šīs sēnes raksturo [[cistīda]]s neesamība, kā arī tām ir garas [[bazīdijas]] ar šķērsenisku starpsienu. Tās producē [[Hialīns|hialīna]] (daļēji caurspīdīgas) un ne [[Amiloīds|amiloīdas]] [[bazīdiospora]]s.<ref name="OberwinklerBauer2006"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Akraja
| native_name    = {{gree|Ἄκραι}}
| image          = Akrai - Theater - 2005-10-12 - 7624d.jpg
| image_size     =
| caption        = Akrajas teātris
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 3| lats = 27| latNS = N
| longd = 14| longm = 53| longs = 40| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 663. gads pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Akraja''' ({{val|grc|Ἄκραι}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s dienvidaustrumu daļā, netālu no [[Palaccolo Akreide]] pilsētas, [[Sirakūzu province|Sirakūzu provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsētu dibināja 663. gadā pr.Kr. sirakūzieši, un tā pastāvēja līdz [[Arābi|arābu]] iebrukumam Sicīlijā 827. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical intervention|Name=Pulsa spiediens|image=File:2109_Systemic_Blood_Pressure.jpg|caption=Pulsa spiediena variācija (PPV) dažādās artērijās un vēnās}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Microbotryomycetes
| klase_lv =
| rinda = Microbotryales
| rinda_lv = Mikrobotrijas
| iedalījums=
* dzimta: [[Microbotryaceae]]
* dzimta: [[Ustilentylomataceae]]
}}

sentences: '''7. augusts''' ir gada 219. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. (220. [[garais gads|garajā gadā]]) Līdz gada beigām ir atlikušas 146 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rūdolfs Šulcs
|     vārds_orig = ''Rudolf Schulz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1807
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = Birzgale, [[Kurzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1866
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|tipogrāfisku terminu|Korpuss|Korpuss}}
'''Korpuss''' (no {{val-it|corpus juris civilis}}) ir [[tipogrāfija]]s [[fonts]], kura izmērs ir vienāds ar 10 [[tipogrāfijas punkts|tipogrāfijas punktiem]]. Pirmoreiz izmantots, drukājot "[[Corpus iuris civilis]]". Mūsdienās vairs netiek izmantots.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Antons fon Arko-Vallijs
|     vārds_orig = ''Anton von Padua Alfred Emil Hubert Georg Graf von Arco auf Valley ''
|         attēls = Anton Graf von Arco auf Valley.png
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Antons fon Arko-Vallijs Pirmā pasaules kara laikā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Sanmartina]], [[Augšaustrija]], [[Austroungārijas Impērija]]<br />(Tagad {{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Zalcburga]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konrāds Švāgers
|     vārds_orig = ''Conrad Joseph Johann Schwager''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Protivina]], [[Austrijas Impērija]] (tagad {{karogs|Čehija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Minhene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bavārijas valsts paleontoloģijas un ģeoloģijas kolekciju krātuve]]
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Paleontoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Fosilo foraminīferu pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Konrāds Švāgers''' (''Conrad Schwager'', 1837—1891) bija vācu [[ģeologs]] un [[Paleontoloģija|mikropaleontologs]], specializjās [[Foraminīferas|foraminīferu]] pētniecībā, aprakstīja daudzas jaunas sugas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lutriņu pagasts
| karte             = Lutriņu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Lutriņu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Lutriņu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| centrs            = Lutriņi
| platība           = 90,7
| iedzīvotāji       = 1430<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1430 / 90.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.saldus.lv/lutrini/
}}
'''Lutriņu pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Saldus pagasts|Saldus]], [[Zirņu pagasts|Zirņu]], [[Jaunlutriņu pagasts|Jaunlutriņu]] un [[Gaiķu pagasts|Gaiķu]] pagastiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Cukurbietes
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris ''var.'' altissima
|           attēls = SugarBeet.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Cukurbiešu saknes
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = Beta vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. subsp. vulgaris
|        pasuga_lv = Lapu biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Cukurbietes''' (''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' var. ''altissima'') ir [[lapu biete]]s varietāte, kuru kultivē to lielo [[sakne|sakņu]] dēļ un tālāk izmanto [[cukurs|cukura]] ražošanā. Cukurbietes ir nozīmīgs cukura izejvielu avots [[mērenā josla|mērenās joslas]] platuma grādos ([[tropi|tropu]] apgabalos dominē [[cukurniedres]]). Cukurbietes ir [[divgadīgs augs]] — pirmajā gadā izveidojās [[lapas]] un [[sakne]], bet otrajā veidojās [[zieds|ziedi]]. No cukurbietēm iegūst ne tikai cukuru, bet arī tā sulu, ko izmanto kā [[rūgšana]]s pastiprinātāju dažādu [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] gatavošanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Productida.jpg
| att_nosaukums =Produktīdi (Apakšējais perms).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Productida
| kārta_lv =Produktīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Somija]]
[[Kategorija:Somija]]

sentences: '''Gaisa piesārņojums''' ir dažādu kaitīgo [[viela|vielu]] nokļūšana [[atmosfēra|atmosfērā]] lielos daudzumos. Šādām vielām gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 8.klasei|last=Drille|first=Modris|publisher=Zvaigzne ABC|year=2013|isbn=978-9934-0-4342-0|pages=102-104.lpp}}</ref> Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir [[oglekļa dioksīds]] jeb CO2, [[slāpekļa oksīdi]], [[sēra dioksīds]], [[ogļūdeņraži]], [[aldehīdi]], [[smagie metāli]] kā [[Svins|Pb]], [[Varš|Cu]], [[Cinks|Zn]], [[Kadmijs|Cd]], [[Hroms|Cr]], un atmosfēras [[putekļi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Kikina
|     vārds_orig = ''Анна Кикина''
|         attēls = Anna Kikina Official Portrait.jpg
|     att_izmērs = 240px
|  att_nosaukums = A. Kikina 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Novosibirska]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}} (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krieviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Aleksandrs Serdjuks
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids =
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 157 d 10 h 1 min
| kos_iesaukums = 2012. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-5]]'', [[SKS 68. ekspedīcija|SKS-68]]
| kos_kuģi = ''[[Endurance (Crew Dragon)]]''
}}
}}
'''Anna Kikina''' (''Анна Юрьевна Кикина''; dzimusi {{dat|1984|8|27||bez}}) ir [[Krievija]]s [[kosmonauts|kosmonaute]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dievmātes Patvēruma katedrāle Rogožskas kapos
| infobox_width         =
| image                 = Покровский собор (1). Рогожское.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Maskava
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 55 | latm  = 44 | lats  = 22 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 42 | longs = 20 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Matvejs Kazakovs
| architecture_type     =
| architecture_style    = klasicisms
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1791. gads
| year_completed        = 1792. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Dievmātes Patvēruma katedrāle''' ir galvenais [[Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|Krievijas Pareizticīgās vecticībnieku baznīcas]] dievnams, kas atrodas [[Maskava|Maskavā]], Rogožskas slobodā.

sentences:
{{Cita nozīme|disidentu|citu personu ar šādu uzvārdu|Kalniņš}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Viktors Kalniņš
|          vārds_orig =
|              attēls = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Viktors Kalniņš un Helēna Celmiņa
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1938
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta =  {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta = [[Maskava]], [[Rīga]], [[Mordovija]], [[Ņujorka]]
|           pilsonība = {{LAT}}, {{USA}}
|        nodarbošanās = žurnālists, [[Radio Brīvā Eiropa]] līdzstrādnieks
|             tautība = [[latvietis]]
|             dzimums = V
|        dzīvesbiedrs = [[Helēna Celmiņa]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Deputāti]]
[[Kategorija:Latvijas politiķi]]
[[Kategorija:Rīgas dome|Deputati]]

sentences:
{{infokaste+}}
[[Image:Slawomir Mrozek.JPG|thumb|Slavomirs Mrožeks (2006)]]
'''Slavomirs Mrožeks''' (''Sławomir Mrożek'', dzimis 1930. gada 29. jūnijā Boženčinas ciemā, [[Polija|Polijā]], miris 2013. gada 15. augustā Nicā, Itālijā) bija poļu rakstnieks. Nozīmīgs absurda drāmas pārstāvis.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}
[[Image:Schrumpfschlauch animated modified.gif|thumb|Termocaurulīte]]
'''Termocaurule''' jeb '''termocaurulīte''' ir [[plastmasa]]s izolācijas caurulīte, kas sarūk karstuma iedarbībā un stingri aptver izolējamo vietu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jevgeņijs Millers
|     vārds_orig = ''Eugen Ludwig Müller''
|         attēls = Evgenij Miller.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis =5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Kārlis Millers, Matilde Vilhelmīne Millere
|          brāļi = Kārlis Eduards Jēkabs Millers
|          māsas = Ernestīne Suzete, Margarita Vilhelmīne, Matilde Šarlote
|   dzīvesbiedrs = Natālija Šipova
|
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Citas nozīmes|ģenerāli|Millers|Millers}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Curlew_-_natures_pics.jpg
|    att_nosaukums = [[Garknābja kuitala]] (''Numenius americanus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Numenius
|         ģints_lv = Kuitalas
|         binomial = Numenius <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #FFA3A3
| nosaukums             = Spāru svētki
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Ministru_prezidents_Valdis_Dombrovskis_piedalās_LNB_jaunās_ēkas_spāru_svētkos_(5683705288).jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Vainaga uzlikšana [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālās bibliotēkas]] spāru svētkos 2011.gada 3.maijā
| oficiālais_nosaukums  = Spāru svētki
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = būvniecības posma pabeigšana
| svinību_laiks         =
| biežums               = vienu reizi katrai ēkai
| saistīts_ar           =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neuzticīgā
| attēls                   = Unfaithful (2002 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Unfaithful''
| žanrs                    = trilleris, erotika
| režisors                 = [[Adrians Lains]]
| producents               =
* [[Dž. Maks Barons]]
* Adrians Lains
| scenārija autors         =
* [[Elvins Sardžents]]
* [[Viljams Broilss jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Olivjē Martinezs]]
| mūzika                   = [[Jans A. P. Kazmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|10}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film|title=Unfaithful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 12, 2019|archive-date={{dat|2019|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191012085654/https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=unfaithful.htm|title=Unfaithful|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 12, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neuzticīgā"''' ({{val|en|Unfaithful}}) ir 2002. gada ASV [[erotika|erotiska]] trillera filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Adrians Lains]]. Galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Daiena Leina]] un [[Olivjē Martinezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|10||bez}}. Filmas pamatā ir [[Klods Šabrols|Kloda Šabrola]] 1969. gada filma ''The Unfaithful Wife''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Nephropsis_rosea.jpg
|    att_nosaukums = [[Sārtais omāriņš]] (''Nephropsis rosea'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Astacidea
| infrakārta_lv=Vēži
| virsdzimta = Nephropoidea
| virsdzimta_lv = Omāru virsdzimta
| binomial= Nephropoidea <small>([[James Dwight Dana|Dana]], 1852)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Omāru virsdzimta''' (''Nephropoidea'') ir viena no [[Vēži|vēžu infrkārtas]] (''Astacidea'') virsdzimtām, kas apvieno 4 dzimtas, no kurām vienā — [[omāru dzimta|omāru dzimtā]] (''Nephropidae'') — ir visas 54 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref>[http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=155750 World Register of Marine Species: Nephropoidea Dana, 1852]</ref> Šīs grupas tuvākie radinieki ir {{TaksoSaite|Enoplometopoidea|rifu omāru virsdzimta}}.<ref>Sammy De Grave, N. Dean Pentcheff, Shane T. Ahyong; et al. (2009). "A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans" (PDF). Raffles Bulletin of Zoology. Suppl. 21: 1–109.</ref> Omāru mūsdienās dzīvojošās sugas mājo [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]], [[Indijas okeāns|Indijas]] un [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūlijā,}}
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Aviometeoroloģija''' ir lietišķa zinātnes nozare, kura pēta meteoroloģisko elementu ietekmi uz [[lidmašīna|lidmašīnu]] un [[helikopters|helikopteru]] lidojuma drošību, regularitāti un ekonomisko efektivitāti, kā arī izstrādā teorētisko pamatojumu un praktiskos paņēmienus, lai to visu nodrošinātu. Aviometeoroloģija sākas jau ar jaunceļamās [[lidosta]]s atrašanās vietas izvēli, lidmašīnas pacelšanās un nolaišanās joslu garuma noteikšanu utt. Aviometeoroloģija pēta plašu jautājumu kompleksu par gaisa apvalka stāvokli, no kā ir atkarīgs ikviens lidojums. Liela uzmanība tiek pievērsta arī tīri lietišķiem jautājumiem, tādiem kā lidojumu saraksta sastādīšana, kuru veidojot optimāli jāņem vērā laikapstākļu stāvoklis, vai arī tās meteoinformācijas saturam un formai, kas tiek pārraidīta lidmašīnai, kurai jānosēžas, jo ziņām par piezemes gaisa slāni ir būtiska nozīme, lai lidmašīna sekmīgi piezemētos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Undere
|         vārds_orig = ''Marie Under''
|             attēls = Marie Under circa 1903 by Max Meixner of Reval (Tallinn).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marija Undere ap 1903. gadu
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1883
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = [[Tallina]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1980
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 25
|            m_vieta = [[Stokholma]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Igauņi|Igauniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = Igauņu, vācu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Undere''' ({{val|et|Marie Under}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1883|3|27}}|{{dat||3|15}}}}, mirusi {{dat|1980|9|25}}) bija [[igauņi|igauņu]] [[dzejniece]]. Viena no 20. gadsimta atzītākajām igauņu dzejniecēm. Vairākkārt nominēta [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmijai literatūrā]].<ref name="centrs">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.estlit.ee/elis/?cmd=writer&id=11584|title=Marie Under|publisher=Igaunijas Literatūras centrs|accessdate={{dat|2016|4|5||bez}}|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences:
[[File:Blausen 0315 Diffusion.png|thumb|Difūzija - krāsas [[kristāls|kristālus]] ievietojot [[ūdens|ūdenī]], notiek krāsas un ūdens molekulu pārvietošanās dažādos virzienos, bet to plūsma ir vērsta uz mazākas koncentrācijas rajoniem. Kad krāsa ūdenī ir izšķīdusi pilnībā, šķīdums kļūst krāsains]]
'''Difūzija''' ir atšķirīgu vielu daļiņu ([[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]]) savstarpēja sajaukšanās to [[siltumkustība]]s un arī citu ārējo apstākļu, piemēram, atšķirīgu [[koncentrācija|koncentrāciju]] dēļ.

sentences: '''8. marts''' ir 67. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (68. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 7
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 5
|              simbols = N
|             atommasa = 14,0067
|   valences elektroni = [He]2s22p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Sašķidrināts slāpeklis un slāpekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +5, +4, '''+3''', +2, +1, −1, −2, −3
|  elektronegativitāte = 2,04
|              blīvums = 1,251
|  kušanas temperatūra = 63,14 K (−210 °C)
| viršanas temperatūra = 73,35 K (−195,79 °C)
}}
'''Slāpeklis''' ir [[ķīmiskais elements]], kuru apzīmē ar simbolu '''N''' un tā [[atomskaitlis]] ir 7. Parasti slāpeklis ir divatomu [[gāze]], kuras ķīmiskā formula ir '''N2'''. [[Daba|Dabā]] slāpeklis ir sastopams [[Zemes atmosfēra|atmosfērā]], kur tas ir galvenā [[gaiss|gaisa]] sastāvdaļa. Paaugstinātā [[temperatūra|temperatūrā]] slāpeklis var reaģēt ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], (veidojot [[amonjaks|amonjaku]]), [[sārmu metāli]]em (veidojot attiecīgus nitrīdus) un vēl augstākā temperatūrā arī ar [[skābeklis|skābekli]], veidojot [[slāpekļa(II) oksīds|slāpekļa(II) oksīdu]]. Savienojumos slāpeklim var būt oksidēšanas pakāpe no −3 ([[amonjaks]]) līdz +5 ([[slāpekļskābe]] un tās [[sāļi]]). Visbiežāk slāpeklis ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
   | nosaukums=''Morbillivirus''
   | iedalījums=
* ''Gaļēdāju mēra vīruss''
* ''Vaļveidīgo morbillivīruss''
* ''Kaķu morbillivīruss''
* ''Masalu vīruss''
* ''Mazo atgremotāju mēra vīruss''
* ''Roņu mēra vīruss''
* ''Govju mēra vīruss''
   | ģints=Morbillivirus
   | dzimta=Paramyxoviridae
   | dzimta_lv=Paramiksovīrusi
   | kārta_lv=''Mononegavirales''
   | tips_lv=<!-- V ((-)ssRNS) -->
   |kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = NIPR observatorija
| oriģinālnosaukums    = ニーオルスン基地
| attēls               = Ny-Alesund Airport 7.JPG
| paraksts             = Vecā stacijas ēka (pa kreisi) pie EISCAT radara
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{JPN}}
| latd=78| latm=55| lats=29| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=55| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1991
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Nacionālais polāro pētījumu institūts|NIPR]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''NIPR observatorija''' vai '''Nīolesunnas stacija''' ({{val|ja|ニーオルスン基地}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.nipr.ac.jp/aerc/kyodo/Ny-Alesund.html |title=ニーオルスン基地 |access-date={{dat|2019|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20191214070110/https://www.nipr.ac.jp/aerc/kyodo/Ny-Alesund.html |archivedate={{dat|2019|12|14||bez}} }}</ref> ir [[Japāna]]s vasaras sezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.nipr.ac.jp/aerc/e/kyodo/index.html |title=Arctic Environment Research Center. Facilities - for collaborative research |access-date={{dat|2019|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180427091713/http://www.nipr.ac.jp/aerc/e/kyodo/index.html |archivedate={{dat|2018|04|27||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder Japānas [[Nacionālais polāro pētījumu institūts|Nacionālā polāro pētījumu institūta]] Arktikas vides pētījumu centram (AERC).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela nudipes
| suga_lv = Malaizijas zebiekste
| binomial = Mustela nudipes <small>([[Desmarest]], 1822)</small>
| izplatība =

sentences: '''Nemejas spēles''' (sengr. ''Νεμέων Αγώνων'') ir [[sacensības]] [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]], kas tika rīkotas [[Nemejas ieleja|Nemejas ielejā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]] pie Zeva tempļa, un bija veltītas [[Zevs|Zevam]], līdzīgi kā [[Antīkās olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]. Šīs spēles tika uzskatītas par vienām no četrām panhellēniskajām spēlēm, un tika rīkotas gadu pirms vai gadu pēc Olimpiskajām spēlēm.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jaunjelgavas Svētā Krusta Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Jaunjelgavas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Jaunjelgavas katoļu baznīca
|label = Jaunjelgavas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = left
| latd  = 56 | latm  = 37  | lats  = 03.4 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 04  | longs = 49 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
 [[Aizkraukles novads]],
 [[Jaunjelgava]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1902]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
 Heinrihs Cinkmanis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1902]]
| length                = 30 m
| width                 = 23 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Lērincs Sabo
|     vārds_orig = ''Szabó Lőrinc''
|         attēls = Rippl-szabo.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Miškolca|td=Ungārija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1957
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Ungārijas Tautas Republika]], [[Budapešta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
|rakstīšanas valoda = [[ungāru valoda|ungāru]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Lērincs Sabo''' ({{val-hu|Szabó Lőrinc}}, dzimis {{dat|1900|3|31}} [[Miškolca|Miškolcā]], miris {{dat|1957|10|3}} [[Budapešta|Budapeštā]]) bija [[Ungārija|ungāru]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Jemenā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Jemenas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=Turkmēņi
''Türkmenler''
|skaits=~6,84 miljoni
|vieta=
{{TKM}} 3.631.000<ref>https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tx.html#People {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070612214157/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tx.html#People |date={{dat|2007|06|12||bez}} }} CIA World Factbook Turkmenistan</ref>

{{IRN}} 1.100.000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ir.html#People |title=CIA World Factbook Iran |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2012|02|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120203093100/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ir.html#People }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ethnologue.com/14/show_language.asp?code=TCK |title=Ethnologue Turkmen A language of Turkmenistan |access-date={{dat|2009|02|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090212071900/http://www.ethnologue.com/14/show_language.asp?code=TCK |archivedate={{dat|2009|02|12||bez}} }}</ref>

{{AFG}} 932.000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html#People |title=CIA World Factbook Afghanistan |access-date={{dat|2009|10|28||bez}} |archive-date={{dat|2016|07|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160709035637/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html#People }}</ref>

{{PAK}} 60.000 <ref>[http://www.unhcr.org/cgi-bin/texis/vtx/home/opendoc.pdf?tbl=SUBSITES&page=SUBSITES&id=434fdc702 UNHCR: Census of Afghans in Pakistan]</ref>

{{RUS}} 33.000<ref>2002. gada Krievijas statistikas dati</ref>

{{TUR}} 2.034<ref>http://unstats.un.org/unsd/demographic/products/dyb/dybcensus/V2_table4.xls</ref>

{{GBR}} 300<ref name=OECD>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.oecd.org/dataoecd/18/23/34792376.xls|title=Country-of-birth database|publisher=[[Organisation for Economic Co-operation and Development]]|accessdate=2008-09-21}}</ref>
|valoda=[[turkmēņu valoda]]
|reliģija=vairums [[musulmaņi]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[tatāri]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
}}'''Turkmēņi''' ([[turkmēņu valoda|turkmēņu]]: ''Türkmenler'') ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Turkmenistāna]]s pamatiedzīvotāji, kā arī ievērojama minoritāte vairākās citās [[Centrālāzija]]s valstīs kā [[Afganistāna]] un [[Irāna]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūlijs Bušs
|     vārds_orig = ''Julius Busch''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Birzgale]], [[Krievijas impērija]]
([[Ogres novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Pie [[Nereta]]s, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Jūliuss Bušs vecākais, Emmija Lipingere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Romana Tmetuhla starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Roman Tmetuchl International Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| paraksts                   = Romana Tmetuhla starptautiskā lidosta
| IATA                       = ROR
| ICAO                       = PTRO
|lat_deg=7.367222|lat_dir=N
|lon_deg=134.544167|lon_dir=E
| karte                      = Palau#Klusais okeāns
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Romana Tmetuhla lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = starptautiskā/civilā
| ipasnieks-operators        = Palau valsts
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Airai]], {{PLW}}
| elevation-f                = 176
| elevation-m                = 54
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 7200
| r1-length-m                = 2195
| r1-surface                 = Asfalts/Betons
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = ViperaDSCF8246a.JPG
| att_nosaukums = [[Degunragodze]] (''Vipera ammodytes'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
| infrakārta = Caenophidia
| infrakārta_lv = Augstākās čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
|      binomial = Vipera <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Japan|Japānas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Sportista infokaste|
| vārds = Oleksandrs Sidorenko
| piktogramma_1 = Swimming pictogram.svg
| piktogramma_1 izm = 26px
| piktogramma_1 saite = Peldēšana
| vārds_orig = ''Олександр Сидоренко''
| attēls = Aleksandr_Sidorenko.jpg
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1960|5|27}}
| dz_viet = [[Ždanova]], [[Ukrainas PSR]], [[PSRS]]
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2022|2|20|1960|5|27}}
| mir_viet = [[Mariupole]], {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| universitāte =
| vidusskola =
| garums = 1,87 m
| svars = 82 kg
| karj ieņ =
| iesauka =
| mājaslapa = <!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = [[PSRS]]
| sporta veids = [[peldēšana]]
| disciplīna =
| komanda =
| kar_sāk =
| kar_beig =
| treneris = Vera Smelova
| bij_treneri =
| trenē = <!------ OS informācija ------>
| os_dalība =
| os_medaļas =
| os_lab sasn = <!------ PČ informācija ------>
| PČ_saite =
| pč_dalība =
| pč_medaļas =
| pč_lab sasn = <!------ Reģ.čemp. informācija ------>
| reģ1_saite =
| reģ2_saite =
| reģ1 =
| reģ_dalība =
| reģ_medaļas =
| reģ_lab sasn = <!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = V
| atjaunots = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaļu tabula =
}}'''Oleksandrs Sidorenko''' ({{val|uk|Олександр Сидоренко}}''; 1960—2022) bija [[Padomju Savienība|padomju]] peldētājs, [[1980. gada vasaras olimpiskās spēles|1980. gada vasaras olimpisko spēļu]] čempions.

sentences:
{{cita nozīme|[[Jūrmala]]s pilsētas daļu|dzelzceļa staciju|Majori (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Majori
|attels             =
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          = Majoru novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           = Majoru muiža (''Majorenhof'')
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,5km2
|iedzivotaju_skaits = 3913 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
|parki              =
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Jūrmala)|3.]] [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      = [[1. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|1.]] [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5.]]
|cits               = Vilciens ([[Majori (stacija)|Majoru stacija]])
|pasta_indekss      = LV-2015
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Dy) (nav apstiprināts)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-80
|ķīm_formula=(Dy,La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zāles zaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=Caurspīdīgs
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}
__NOTOC__

sentences: '''Kosmiskais velkonis''', arī '''starporbitālais buksieris''' ({{val-en|space tug}}; {{val-ru|межорбитальный буксир, разгонный блок}}) - [[nesējraķete]]s [[raķešpakāpe|pakāpe]] vai raķešbloku komplekss, kas paredzēts [[derīgā krava|derīgās kravas]] - [[kosmiskais aparāts|kosmiskā aparāta]] pārvietošanai no vienas [[orbīta]]s uz citu vai [[trajektorija|trajektorijā]] uz citām [[planēta|planētām]]. Visbiežāk tā ir nesējraķetes augšējā pakāpe.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Viļānu pagasts
| karte             = Viļānu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Viļānu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Viļānu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Viļāni
| platība           = 120,5
| iedzīvotāji       = 1855<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1855 / 120.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| attēls = File:Nikolaj G. Černyševskij 1888.jpg
| vārds_orig = ''Николай Гаврилович Чернышевский''
| dz_dat_alt = {{dat|1828|07|24}}
| m_dat_alt = {{dat|1889|10|29}}
| dz_vieta = [[Saratova]], [[Krievijas Impērija]]
| m_vieta = [[Saratova]], [[Krievijas Impērija]]
| nodarbošanās = [[filozofija]], [[literatūra|rakstniecība]], [[publicistika]], [[žurnālists|žurnālistika]], [[literatūras kritika]], [[pedagoģija]]
| lit virzieni = [[reālisms]]
| žanri = [[proza]]
| rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| paraksts = File:БСЭ1. Автограф. Автографы. 10.svg
| ietekmējis = [[Ļeņins]], [[Goldmane]], [[Georgijs Pļehanovs|Pļehanovs]]
| ietekmējies = [[Īzaks Ņūtons|Ņūtons]], [[Laplass]], [[Žeroms Lalands|Lalands]], [[Hēgelis]], [[Feierbahs]], [[Visarions Beļinskis|Beļinskis]], [[Hercens]]
}}
'''Nikolajs Černiševskis''' (''Николай Гаврилович Чернышевский'', 1828—1889) bija krievu [[Literatūras kritika|literatūrkritiķis]], [[Publicistika|publicists]], [[rakstnieks]], [[filozofs]]. [[Materiālisms|Materiālists]], [[Sociālisms|sociālists]], [[Revolucionārā demokrātija|revolucionārais demokrāts]].

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 68
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 30
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Er
|             atommasa = 167,259
|   valences elektroni = [Xe]4f126s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Erbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,24
|              blīvums = 9066
|  kušanas temperatūra = 1802 K (1529 °C)
| viršanas temperatūra = 3141 K (2868 °C)
}}
'''Erbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Er''' un atomskaitli 68. Tas ir mīksts, plastisks [[metāls]]. Tāpat kā pārējos [[lantanīdi|lantanīdus]], to iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetālu rūdām]]. [[Erbija oksīds|Erbija oksīdu]] lieto par rozā krāsu [[stikls|stikla]] un [[keramika]]s glazūru krāsošanai. Erbiju lieto arī [[sakausējums|sakausējumiem]] ar [[vanādijs|vanādiju]] un erbija savienojumus lieto [[optiskais pastiprinātājs|optiskajiem pastiprinātājiem]]. Savienojumos erbijam parasti ir oksidēšanas pakāpe +3.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dibinātājs
| operators =
| attēls = The Founder poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Džons Lī Henkoks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Maikls Kītons]]
* [[Niks Ofermans]]
* [[Džons Kerols Linčs]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[B. Dž. Novaks]]
* [[Lora Derna]]
| mūzika = [[Kārters Bērvels]]
| oriģinālnos = ''The Founder''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|12|7}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7–25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4276820/?ref_=bo_se_r_1|title=The Founder (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dibinātājs"''' ({{Val|en|The Founder}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Lī Henkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Kītons]], [[Niks Ofermans]], [[Džons Kerols Linčs]], [[Linda Kardelīni]], [[B. Dž. Novaks]] un [[Lora Derna]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hobits: Negaidīts ceļojums
| attēls                   = The Hobbit- An Unexpected Journey.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Hobbit: An Unexpected Journey''
| žanrs                    = fantāzijas piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Pīters Džeksons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Ians Makellens]]
* [[Martins Frīmens]]
* [[Richard Armitage|Ričards Armitedžs]]
* [[James Nesbitt|Džeimss Nesbits]]
* [[Ken Stott|Kens Skots]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Ians Holms]]
* [[Kristofers Lī]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Elaidža Vuds]]
* [[Endijs Serkiss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[WingNut Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|11|28|[[Velingtona]]s pirmizrāde|2012|12|12|Jaunzēlande}}
| ilgums                   = 169 minūtes<!--Theatrical runtime: 166:00--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''THE HOBBIT – AN UNEXPECTED JOURNEY'' (12A)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-unexpected-journey-2012-3|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=29 November 2012|accessdate=29 November 2012|archive-date={{dat|2013|01|05||bez}}|archive-url=https://www.webcitation.org/6DRkGHeHv?url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hobbit-unexpected-journey-2012-3}}</ref>
| valsts                   =
* {{NZL}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,017 miljardi}}<ref name="AUJ Box Office">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hobbit.htm |title=An Unexpected Journey Box Office |publisher=Box Office Mojo |accessdate=2013. gada 4. maijā}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Gredzenu pavēlnieks: Karaļa atgriešanās]]
| nākamā                   = [[Hobits: Smoga posta zeme]]
| imdb                     = 0903624
}}
'''"Hobits: Negaidīts ceļojums"''' ({{val|en|The Hobbit: An Unexpected Journey}}) ir 2012. gada fantāzijas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Pīters Džeksons]]. Šī ir pirmā daļa filmu triloģijā, kas balstīta uz [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns|Džona Ronalda Rūela Tolkīna]] 1937. gada grāmatu "[[Hobits (grāmata)|Hobits]]". Filmas darbība norisinās [[Viduszeme|Viduszemē]] 60 gadus pirms "[[Gredzenu pavēlnieks (filmu sērija)|Gredzenu pavēlnieka]]" filmu triloģijas sākuma. Filmā burvja Gendalfa nolīgtais [[Hobiti|hobits]] Bilbo Baginss dodas ceļojumā kopā ar trīspadsmit rūķiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Fricis Brīvzemnieks
| vārds_orig =
| attēls = FricisBr.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1846
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 01
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Rokaiži|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1907
| m_mēnesis = 09
| m_diena = 15
| m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Ropaži|td=Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = publicists, folklorists, sabiedrisks darbinieks, dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods =
| žanri = [[publicistika]], [[dzeja]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| piezīmes =
| dzimums =
| kategorijas =
| dz_vārds = Fricis Treilands
}}
'''Fricis Brīvzemnieks''' (dzimis '''Fricis Treilands''' (vecajā ortogrāfijā: ''Fr. Brihwsemneeks-Treuland'') {{dat|1846|11|1}}, miris {{dat|1907|9|15}}) bija latviešu [[folklora|folklorists]], [[jaunlatvieši|jaunlatvietis]], publicists, [[dzeja|dzejnieks]], tulkotājs, kurš daudz darījis folkloras materiālu vākšanā un publicēšanā. [[Tērbatas mācību apgabals|Tērbatas mācību apgabala]] tautskolu inspektors Kurzemes guberņā, vēlāk Rīgā.

sentences:
karikatūra.]]
'''Karikatūra''' ({{val|it|caricatura}}, no ''caricare'' — 'pārspīlēt'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=342}}</ref>) ir [[satīra|satīrisks]] vai [[humors|humoristisks]] zīmējums vai attēls, kurā komiskais efekts tiek panākts ar pārspīlējumu, neparedzētu salīdzinājumu vai pielīdzinājumu. Dažas karikatūras liek tās vērotājam smieties vai arī pārdomāt notiekošo.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jona: Piedzīvojumi Dārzeņu valstībā
| attēls                   = Jonah- A VeggieTales Movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas oriģinālais plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jonah: A VeggieTales Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Fils Višers]]
* [[Maiks Navrokis]]
| producents               = [[Amiks Ovens]]
| scenārija autors         =
* [[Fils Višers]]
* [[Maiks Navrockis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Fils Višers]]
* [[Maiks Navrockis]]
* [[Tims Hodžs]]
* [[Liza Višera]]
* [[Dens Endersons]]
* [[Šēlbie Višere]]
* [[Kristīna Blegena]]
* [[Džims Pūls]]
| mūzika                   =
* [[Kerts Hainekis]]
* [[Dēivids Mollens]]
* [[Fils Višers]]
| operators                =
| montāža                  = [[Džons Vābās]]
| studija                  =
* ''[[Big Idea Entertainment]]''
* ''[[FHE Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Artisan Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|10|4||bez}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25,6 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Pirātu piedzīvojumi dārzeņu valstībā]]
| imdb                     = tt0298388
}}
'''"Jona: Piedzīvojumi Dārzeņu valstībā"''' (angļu: ''Jonah: A VeggieTales Movie'') ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Fils Višers]] un [[Maiks Navrockis]]. Galvenās lomas atveido [[Fils Višers]], [[Maiks Navrokis]], [[Tims Hodžs]], [[Liza Višera]], [[Dens Endersons]], [[Šēlbie Višere]], [[Kristīna Blegena]] un [[Džims Pūls]]. Filmas pirmizrāde notika 2002. gada 4. oktobrī.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Valsts klasiskā ģimnāzija
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas Klasiskā ģimnāzija.png
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Purvciema iela (Rīga)|Purvciema iela]] 38, [[Rīga]], {{LAT}}
|schooltype             = valsts ģimnāzija
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 13 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 54 | longEW = E
|established           = [[1997]] ([[1983|1983. gadā]] kā Rīgas 87. vidusskola)
|headmaster             = Romāns Alijevs
|staff                  =
|teaching_staff         = 131 (2017)
|employees              =
|grades                 = 1. — 12.
|years                  =
|students               = 1866 (2022)
|language               = latviešu un krievu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.rkg.lv/}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Liļa Budžurova
 |    vārds_orig = ''Lilâ Bucurova''
 |        attēls = Буджурова Лиля.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Liļa Budžurova 2015. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1958
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 1
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Uzbekijas PSR|Anrena|td=Uzbekistāna}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = žurnāliste, dzejniece
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Liļa Budžurova''' ({{val|crh|Lilâ Rustem qızı Bucurova}}, {{val|uk|Ліля Рустемівна Буджурова}}, dzimusi {{dat|1958|11|1}}) ir [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] [[Dzejnieks|dzejniece]] un [[Žurnālists|žurnāliste]].<ref name=VIP>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html |title=Буджурова Лиля Рустемовна |accessdate=2018-04-24 |work=Известные люди юга России |publisher=vipstav.ru |date= |language=ru |archive-date=2019-09-17 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190917012329/http://www.vipstav.ru/rating/persons/20730-budzhurova-lilya-rustemovna.html }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vana Japina
|     vārds_orig = 王亚平
''Wáng Yàpíng''
|         attēls = Wang Yaping in 2021.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vana Japina 2021. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1980
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Jaņtai]], [[Šaņduna]], {{CHN}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{CHN}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Ķīnas Nacionālā kosmosa administrācija|CNSA]] [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 197 d 1 min
| kos_iesaukums = 2010. gads
| kos_misija = 1. ''[[Shenzhou 10]]''
2. ''[[Shenzhou 13]]''
| kos_kuģi =
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvedis]]
|  dienesta_laiks = kopš 1997. gada
|          valsts = {{CHN}}
|       struktūra = [[Tautas atbrīvošanās armijas Stratēģiskie atbalsta spēki|Stratēģiskie atbalsta spēki]]
|    nodarbošanās = [[lidotājs]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Vana Japina''' ({{zh|s=王亚平 |t=王亞平 |p=Wáng Yàpíng}}; dzimusi {{dat|1980|1|27}}) ir [[Ķīna]]s [[kosmonauts|kosmonaute]], Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku lidotāja, pulkvede. Viņā ir pirmā Ķīnas sieviete, kas veikusi [[iziešana kosmosā|iziešanu kosmosā]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Feizābādas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = فرودگاه فیض‌آباد
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Military_base_in_Fayzabad,_Afghanistan.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = FBD
| ICAO                       = OAFZ
|lat_deg=37.119444|lat_dir=N
|lon_deg=70.518333|lon_dir=E
| karte                      = Afganistāna#Āzija
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Feizābādas lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              =
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{AFG}}, [[Badahšāna]]
| apkalpo                    = [[Feizābāda]]
| elevation-f                = 3842
| elevation-m                = 1171
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 18/36
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 1 844
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = ''Rammstein in Amerika''
| Izpildītājs           = ''[[Rammstein]]'' DVD un Blu-ray
| Vāks                  =Rammstein in Amerika.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{dat|2015|09|25}}
| Žanrs                 = ''[[Neue Deutsche Härte]]'', [[industriālais metāls]]
| Garums                = 244 minūtes (2 diski)
| Ierakstu kompānija    = ''[[Universal]]''
| Izpildītājsģen        = ''[[Rammstein]]'' DVD
| Iepriekšējais albums  = ''[[Videos 1995—2012]]''
(2012)
| Šis albums            =''[[Rammstein in Amerika]]''
(2015)
| Nākamais albums       =''[[Rammstein Paris]]''
(2017)
}}

sentences: '''9. septembris''' ir gada 252. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (253. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 113 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Medinska-Valdemāre
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1830
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = "Vecjunkuri", [[Ārlavas pagasts]]
|          m_dat_alt = [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Aksaja]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Krišjānis Valdemārs]]
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Medinska-Valdemāre''' (dzimusi {{dat|1830|9|5}}, mirusi [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī), arī '''Naumane''', bija viena no pirmajām [[latvieši|latviešu]] [[rakstnieks|rakstniecēm]]. [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] māsa.<ref name="lrb">{{LRB|394.—395}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|ogļūdeņradi|Dekāns|dekāns}}
{{Vielas infokaste
|nosaukums = Dekāns
|attēls=
n-dekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)8CH3
|molmasa=142,29
|blīvums=730
|kušanas temperatūra=−27,9 °C
|viršanas temperatūra=174,1 °C
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīlas dziesma Bobijam Longam
| attēls                   = Love song for bobby long.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Love Song for Bobby Long''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Šeinī Gabele]]
| producents               =
* [[Deivids Lankasters]]
* Šeinī Gabele
* [[R. Pols Millers]]
* [[Bobs Jari]]
* [[Randals Emets]]
* [[Džordžs Furla]]
* [[Breds Krevojs]]
| scenārija autors         = Šeinī Gabele
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džons Travolta]]
* [[Gabriels Mahts]]
| mūzika                   = [[Greisons Kepss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[El Camino Pictures]]''
* ''[[Crossroads Films]]''
* ''[[Yari Film Group]]''
* ''[[Emmett/Furla Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Destination Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2005|1|25|Pasaules pirmizrāde|2005|5|20|Latvija|}}
| ilgums                   = 119 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovesongforbobbylong.htm|title=
A Love Song for Bobby Long (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lovesongforbobbylong.htm|title=
A Love Song for Bobby Long (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīlas dziesma Bobijam Longam"''' ({{val|en|A Love Song for Bobby Long}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Šeinī Gabele]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Džons Travolta]] un [[Gabriels Mahts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Rīgas Zooloģiskais dārzs
|image         = Zoodaarza ieeja.jpg
|image_width   = 250px
|image_caption = Rīgas Zooloģiskā dārza galvenā ieeja
|date_opened   = 1912. gada 14. oktobris
|location      = [[Mežaparks]]
|area          = 0,199 km2
|coordinates   =
|num_animals   = 3270
|num_species   = 486
|members       =
|exhibits      =* [[Žirafe|Žirafu]] māja
* [[Tropiskā josla|Tropu]] māja
* [[Zebras|Zebru]] māja
* [[Pāvi|Pāvu]] aploks
* [[Krēpjvilks|Krēpjvilku]] aploks
* [[Kamielis|Kamieļu]] māja
* Latvijas [[Pūču dzimta|pūču]] māja
* [[Kazas|Kazu]] kalns
* Eiropas apdraudēto dzīvnieku vieta
* Latvijas [[abinieki|abinieku]] un [[rāpuļi|rāpuļu]] māja
* [[Akvārijs]]
* [[Flamingi|Flamingu]] māja
* [[Plēsēji|Plēsēju]] mājas
* [[Japānas makaks|Japānas makaku]] māja
* [[Lemuri|Lemuru]] un [[Galapagu bruņurupucis|Galapagu bruņrupuču]] ekspozīcija
* Lauku sēta ar Latvijā sastopamajiem [[mājdzīvnieki]]em
* [[Ziloņi|Ziloņu]] māja (te mīt [[nīlzirgi]] un [[tapīri]])
* [[Terārijs]]
* [[Nagaiņi|Nagaiņu]] aploki
* [[Plēsīgie putni|Plēsīgo putnu]] māja
* [[Dzērves|Dzērvju]] un [[Pelikāni|pelikānu]] māja
* [[Ķenguri|Ķenguru]] māja
* [[Lāči|Lāču]] māja
* [[Roņi|Roņu]] un [[Ūdensputni|ūdensputnu]] baseini
|website       = [http://www.rigazoo.lv www.rigazoo.lv]
}}
'''Rīgas Nacionālais zooloģiskais dārzs''' jeb '''Rīgas zoodārzs''' (RZD) ir [[zooloģiskais dārzs]] [[Rīga|Rīgā]], [[Mežaparks|Mežaparkā]] (Meža prospekts 1), [[Latvijas Republika|Latvijas Republikā]]. Aizņem aptuveni 20 hektāru platību un tā kolekcijā ir 430 sugu 3000 dzīvnieki (neskaitot kukaiņus u.c. bezmugurkaulniekus), no kurām vairāk nekā 40 sugas iekļautas pasaules Sarkanajā grāmatā. Bez tam Rīgas Zoodārzam ir brīvdabas filiāle [[Rīgas Zoodārza filiāle Cīruļi|"Cīruļi”]]. Tā darbības pamatuzdevumus nosaka Pasaules zoodārzu un akvāriju stratēģija dabas saglabāšanā, tas piedalās dabas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un veic darbu vides izglītībā:
* rādīt dzīvniekus apstākļos, kas pēc iespējas tuvināti dabiskajiem;
* dzīvnieku kolekciju izmantot dabaszinātņu popularizēšanai;
* veikt zinātniski pētniecisko darbu ar nolūku uzlabot ekspozīcijas, dzīvnieku turēšanas apstākļus, vairošanu un ārstēšanu.

sentences:
{{bākas signāls 1
|signāls sekundēs=Zb.(2)B.6s 01.0+(01.0)+01.0+(03.0)
|attēls=
|krāsa=balta
|redzamība no=087
|redzamība līdz=251
|redzamība jj=14<ref>[http://www.lja.lv/userfiles/file/Ugunis_un_Zimes/list_of_atons.pdf Ugunis un zīmes]{{Novecojusi saite}} Latvijas Jūras administrācija</ref>
}}
'''Miķeļbāka''' jeb '''Miķeļtornis''' ir augstākā [[bāka]] [[Latvija]]s [[piekraste|piekrastē]]. Tā atrodas [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Tārgales pagasts|Tārgales pagasta]] [[Miķeļtornis|Miķeļtorņa]] ciemā. Bākas augstums ir 62 m un tā ir augstākā bāka [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvia.travel/lv/apskates-vieta/mikelbaka|title=Miķeļbāka {{!}} Latvia Travel|website=www.latvia.travel|access-date=2022-07-12}}</ref>

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFC62F|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Kevins O'Konels|bg_color=#4F2683|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Minnesota Vikings|logo=Minnesota Vikings logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Minesotas "''Vikings''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Minesota|Mineapolisa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1960|menedžeris=Kvesi Adofo Mensā|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''U.S. Bank Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=66 860|krāsas=Violeta, dzeltena, balta<br />{{color box|#4F2683}} {{color box|#FFC62F}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Zigi, Leonards un Marks Vilfi|prezidents=Marks Vilfs|divīzijas tituli=20}}'''Minesotas "Vikings"''' ({{Val|en|Minnesota Vikings}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Mineapolisa|Mineapolisā]], [[Minesota]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1960. gadā. "Vikings" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''U.S. Bank Stadium'' stadionā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav izcīnījis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Iepazīsties, Fakeri
| attēls                   = Meet The Fockers.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Meet the Fockers''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Džejs Roučs]]
| producents               =
* [[Džeina Rozentāle]]
* [[Roberts De Niro]]
* Džejs Roučs
| scenārija autors         =
* [[Džims Hercfīlds]]
* [[Džons Hamburgs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts De Niro]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Bārbra Streisande]]
* [[Blaita Danere]]
* [[Terija Polo]]
| mūzika                   = [[Rendijs Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tribeca Productions]]''
* ''[[Everyman Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|22||bez}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/meet-fockers-2004|title=Meet the Fockers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 7, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meetthefockers.htm|title=Meet the Fockers (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 7, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|516,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Iepazīsties, mani vecāki]]
| nākošā                   = [[Iepazīsties, mazie Fakeri]]
| imdb                     =
}}
'''"Iepazīsties, Fakeri"''' ({{val|en|Meet the Fockers}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Džejs Roučs]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Bens Stillers]], [[Dastins Hofmans]], [[Bārbra Streisande]], [[Blaita Danere]] un [[Terija Polo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|22||bez}}. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[Iepazīsties, mani vecāki]]". 2010. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Iepazīsties, mazie Fakeri]]".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Emerijs''' var būt:

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lidojošā Zivs
| abbreviation = Vol
| name_latin = Volans
| RA = 8
| dec = −70
| areatotal = 141
| arearank = 76. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Vol''
| starmagnitude = 3,77
| neareststarname = ''β Vol''
| stardistance = 108
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Kuģa Ķīlis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Zelta Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 15
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vani
| official_name            = ვანი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Vani, Tavisupleba str..JPG
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Vani municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 7. gadsimts p.m.ē.
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1981
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 3744
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,9%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 05|lats= 02|latNS=N
| longd= 42|longm= 30|longs= 43|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 1900
| area_code                = +995 432
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 60
| website                  = {{url|http://www.vani.org.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Vani''' ({{val|ka|ვანი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Imeretija]]s mharē, [[Vani municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumu daļā [[Kolhidas zemiene]]s dienvidu malā [[Meshetijas grēda]]s ziemeļu pakājē Sulori upes krastos {{nobr|253 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]]. Vani senpilsēta iekļauta [[UNESCO]] [[Pasaules mantojums|Pasaules mantojuma]] kandidātu sarakstā.<ref>[https://whc.unesco.org/en/tentativelists/5235/ World Heritage Tentative Lists. Vani]</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ilzeskalna pagasts
| karte             = Ilzeskalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Ilzeskalna pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ilzeskalna pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Ilzeskalns
| platība           = 78,7
| iedzīvotāji       = 660<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|12|03||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 660 / 78.7 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Latvijas krievi'''
| pop = 445 612 jeb 23,66 % no iedzīvotāju kopskaita (2023)
| popplace =
| image =
| image_caption = Krievu īpatsvars [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]] 2021. gadā
| native_name = ''Русские в Латвии''
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]], [[Daugavpils]], kā arī citas [[Veidne:Latvijas lielākās pilsētas|Latvijas lielas pilsētas]]
}}'''Latvijas krievi''' ir skaitliski lielākā [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautība]]. Pēc Iedzīvotāju reģistra datiem 2023. gada 1. janvārī Latvijā dzīvoja 445 612 krievi (23,7% no kopējā iedzīvotāju skaita), no viņiem 298 684 (67,0%) bija [[Latvijas pilsoņa pase|Latvijas pilsoņi]], 115 719 (26,0%) [[Latvijas nepilsoņi]], bet 31 209 (7,0%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRE/IRE060/|title=IRE060. Iedzīvotāju skaits un īpatsvars pēc tautības un valstiskās piederības gada sākumā 2011 - 2023|last=Oficiālās statistikas portāls|access-date=26.11.2023}}</ref>
<!--Pēc [[2011. gada Tautas skaitīšana Latvijā|2011. gada tautas skaitīšanas]] datiem Latvijā dzīvoja 556 422 krievi (26,9% no valsts iedzīvotāju kopskaita).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |title=Skaitliski lielāko tautību pārstāvju skaits un atsevišķu tautību īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā |access-date={{dat|2013|10|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120129110714/http://www.csb.gov.lv/statistikas-temas/2011gada-tautas-skaitisana-galvenie-raditaji-33608.html |archivedate={{dat|2012|01|29||bez}} }}</ref>
Pēc 2019. gada 1. janvāra Iedzīvotāju reģistra datiem Latvijas krievu skaits bija 538 361, no viņiem 345 908 (64,3%) bija Latvijas pilsoņi, 147 220 (27,3%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]], bet 45 103 (8,4%) citu valstu (galvenokārt [[Krievijas Federācija]]s) pilsoņi.<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190217201111/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/backup/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf |date={{dat|2019|02|17||bez}} }} (datums=01.01.2019)</ref> Pēc 2010. gada Iedzīvotāju reģistra datiem 366 489 (59,4%) bija Latvijas pilsoņi, bet 221 174 (35,9%) [[nepilsoņi (Latvija)|nepilsoņi]].<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/statistika/dokuments/2010/ISVN_Latvija_pec_TTB_VPD.pdf Latvijas iedzīvotāju sadalījums pēc nacionālā sastāva un valstiskās piederības]</ref>-->

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences: '''Latviešu literārā biedrība''' ({{val|de|Lettisch-literärische Gesellschaft}}), arī '''Latviešu draugu biedrība''', sākotnēji bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] mācītāju 1824. gadā dibināta sabiedriska organizācija [[latviešu valoda]]s, folkloras un kultūras izpētei un popularizēšanai. Vēlāk biedrībā iestājās arī daudzi latviešu sabiedriskie darbinieki un valodnieki, piemēram, [[Krišjānis Barons]], [[Juris Bārs]], [[Ludis Bērziņš]], [[Jānis Čakste]], [[Jānis Endzelīns]], [[Jēkabs Lautenbahs]], [[Ansis Līventāls]], [[Āronu Matīss]], [[Kārlis Mīlenbahs]], [[Juris Neikens]], [[Jēkabs Osis]].

sentences: '''Mastorava''' ([[erzju valoda|erzju]] un {{val|mdf|Масторава}}) ir [[Erzji|erzju]] un [[Mokši|mokšu]] varoņeposs, kuru 1994. gadā publicēja tā autors [[Aleksandrs Šaronovs]]. [[Eposs]] veidots uz varoņu mītu, dziesmu un teiksmu pamata.

sentences: '''Tenebrisms''' ir [[gleznošana]]s tehnika, kad tumšu telpu izgaismo mazs [[gaisma]]s avots. Saukts arī par "pagrabgaismu". Šīs tehnikas izgudrotājs ir [[Itālija]]s [[baroks|baroka]] pārstāvis — [[Mikelandželo Merīzi da Karavadžo]].

sentences:
[[Kategorija:Reliģijas filozofija]]
[[Kategorija:Filozofijas skolas un virzieni]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vecmeitas
| attēls                   = Bachelorette FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bachelorette''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Leslija Hedlendda]]
| producents               =
* [[Vills Ferels]]
* [[Ādams Makejs]]
| scenārija autors         = Leslija Hedlenda
| galvenajās lomās         =
* [[Aila Fišere]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Lizija Kaplena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Kails Bornheimers]]
* [[Rebela Vilsone]]
* [[Ādams Skots]]
| mūzika                   = [[Maikls Vandmahers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gary Sanchez Productions]]''
* ''[[BCDF Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[RADiUS-TWC]]''
* ''[[The Weinstein Company ]]''
* ''[[Creative Artists Agency]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|7|ASV|2012|9|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bachelorette-2012|title=Bachelorette|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 16, 2019|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102342/http://bbfc.co.uk/releases/bachelorette-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bachelorette.htm|title=Bachelorette (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vecmeitas"''' ({{val|en|Bachelorette}}) ir 2012. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[P. Dž. Hogans]]. Galvenās lomas atveido [[Aila Fišere]], [[Kirstena Dansta]], [[Lizija Kaplena]], [[Džeimss Mārsdens]], [[Kails Bornheimers]], [[Rebela Vilsone]] un [[Ādams Skots]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
[[File:Samuel e david.jpg|thumb|Samuēls svaida [[Karalis Dāvids|Dāvidu]] ]]
'''Mesija''' (no [[senebreju valoda|senebreju]] — ‘svaidītais’) ir [[cilvēks]], kuru [[Dievs]] ir izraudzījies par valdnieku.<ref name="tez">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.tezaurs.lv/sv/?w=mesija|title=Skaidrojošā vārdnīca|publisher=Tezaurs.lv|accessdate={{dat|2014|1|6||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> [[jūdaisms|Jūdaismā]] tas ir Dieva apsolītais glābējs, [[Kristietība|kristietībā]] tas ir [[Jēzus Kristus]], savukārt [[islāms|islāmā]] — [[mahdī]].<ref name="tez" />

sentences:
{{jāuzlabo|Jāsakārto saites}}
{{pareizrakstība+}}
'''Tumsa''' ir fiziski nomācoša vide, kura ir atvērta negatīviem notikumiem un tiek saistīta ar nāvi, ieslodzījumu un neierobežotu ļaunumu, tādēļ pati par sevi tiek uzskatīta par negatīvu tēlu. Tumsa tiek asociēta ar ļauno, pretēju Dieva iedibinātajai kārtībai un labajam, kas ir visumā un cilvēkos.<ref>Herdera vārdnīca "Simboli".Rīga.1994."Pētergaiļa"bibliotēka.</ref>Tumsa parasti ir gaismas pretmets. Šai kontekstā tā parasti simbolizē neziņu, garīgu aprobežotību, morālu atpalicību vai mazvērtību, kā arī nāvi, nelaimi vai "noslēpumu". Telpiskie jēdzieni "virs" un "zem" simboliski atbilst attiecībām starp gaismu un tumsu. Tāpat kā visi uz pasaules balstītie pamatprincipi saistās ar gaismas un tumsas nošķiršanu (piem., [[Ormazds un Arimans]], [[Iņ-Jan]], eņģeļi un dēmoni, gars un matērija, vīrišķais un sievišķais). Būtiska loma daudzām tautām ir priekšstatiem par pacelšanos no tumsas gaismā, kas norāda gan uz indivīda, gan cilvēces attīstību. Arī daudzu [[iniciācijas rituālu|iniciācijas rituāli]] pamatā ir šī dualitāte. Gaismas un tumsas atdalīšana pasaules sākumā daudzu tautu kosmogoniskajos priekšstatos nozīmē, ka tika iedibināta pirmā kārtība. Dažādu reliģiju mītiskajās tradīcijās piemin tumsu, kas atrodas "taipus" zināšanu gaismas (pretēji "zem") un simbolizē Dieva būtības neizdibināmību.<ref>Leland Ryken, James C. Wilhoit, Tremper Longman III.(2010).Dictionary of Biblical Imagery.InterVarsity Press</ref>

sentences:
— īstajā vārdā Jānis Pliekšāns]]
'''Pseidonīms''' ({{val-el2|pseudos}} — ‘izdoma’, ''onoma'' — ‘vārds’)<ref name="mlv">L. Timofejevs, N. Vengrovs. Mazā literatūrzinātnes terminu mārdnīca, Rīga: Liesma, 1965. gads, 217.—218. lpp.</ref> ir izdomāts vārds vai [[uzvārds]], ar ko [[rakstnieks|rakstnieki]], [[žurnālists|žurnālisti]] paraksta savus darbus vai pieņem īstā vārda vai uzvārda vietā.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Nereti pseidonīmus pieņem arī [[aktieris|aktieri]], [[mākslinieks|mākslinieki]], kā arī sabiedriskie vai politiskie darbinieki.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Hass''' var būt:

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Teofrasts
|          vārds_orig = Θεόφραστος
|              attēls = Theophrastus.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 371. gadu p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Eresa, [[Lesba]], [[Senā Grieķija]]
([[Ziemeļegejas perifērija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 287. gadu p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
([[Atikas perifērija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[botānika]], [[ģeoloģija]], [[ētika]], [[gramatika]], [[vēsture]], [[loģika]], [[metafizika]], [[fizika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Aristotelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis = [[Stratons]], [[Afrodisijas Aleksandrs]], [[parapatētiķi]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā]]
'''Acs zīlīte''' ({{val|la|pupilla}}) ir atvere [[varavīksnene|varavīksnenē]], caur kuru acī nonāk [[gaisma]]. Tā atrodas [[acs]] vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina [[parasimpātiskā inervācija|parasimpātiskā]] un [[simpātiskā inervācija]], līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas [[radzene]], savukārt aiz zīlītes ir [[acs lēca]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
COVID-19 vakcīnu globālā piekļuve, saīsinājumā COVAX, ir pasaules mēroga iniciatīva, kuras mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi [[COVID-19 vakcīna|COVID-19 vakcīnām]] un kuru vada Gavi, Vakcīnu alianse (agrāk Globālā alianse [[vakcīna|vakcīnām]] un imunizācijai jeb GAVI), Koalīcija par gatavības epidēmijām inovācijām (CEPI) un [[Pasaules Veselības organizācija]] (PVO). Tas ir viens no trim pīlāriem COVID-19 rīku pieejamības paātrināšanas iniciatīvā, ko 2020. gada aprīlī uzsāka PVO, [[Eiropas Komisija]] un Francijas valdība, reaģējot uz COVID-19 pandēmiju. COVAX koordinē starptautiskos resursus, lai valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi COVID-19 testiem, terapijai un vakcīnām. Līdz 2020. gada 15. jūlijam COVAX bija pievienojušās 165 valstis, kas pārstāv 60 % cilvēku populācijas. Tomēr līdz 2021. gada 11. aprīlim COVAX nesasniedz savu mērķi, jo ir piegādāti 38,5 miljoni devu, lai gan līdz marta beigām bija paredzēts piegādāt 100 miljonus devu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atkritēji
| attēls                   = Departed234.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Departed''
| žanrs                    = Krimināldrāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Mārtins Šīns]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Vera Fārmiga]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|9|26}}
| ilgums                   = 151 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|289 847 354}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0407887
}}
'''"Atkritēji"''' ({{val|en|The Departed}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmas pamatā ir 2002. gada [[Honkonga]]s trilleris "Iekšlietas" (''Infernal Affairs''). Filma saņēma četras [[79. Kinoakadēmijas balva|"Oskara" balvas]] kategorijās "[[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]]", "[[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais režisors"]], "[[Labākais adaptētais scenārijs (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais adaptētais scenārijs"]] (Viljams Monahens) un "[[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā montāža"]] (Telma Šonmeikera), kopumā tā tika nominēta piecām balvām. Galvenās lomas filmā atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Mets Deimons]], [[Džeks Nikolsons]], [[Aleks Boldvins]], [[Mārtins Šīns]].

sentences: '''Nīderlandes ētikas politika''' ({{val|nl|Ethische Politiek}}) bija [[Nīderlandes Austrumindija]]s (mūsdienu [[Indonēzija]]) koloniālās valdības oficiālā politika četrās desmitgadēs no 1901. gada līdz [[Japāna]]s okupācijai 1942. gadā. 1901. gadā [[Nīderlandes karaliene]] [[Vilhelmīna]] paziņoja, ka [[Nīderlande]] uzņemas ētisku atbildību par savu koloniālo pavalstnieku labklājību. Šis paziņojums bija krasā pretrunā ar agrāko oficiālo doktrīnu, ka Austrumindija ir ''wingewest'' (peļņas gūšanas reģions). Tas arī iezīmēja mūsdienu ekonomiskās [[attīstības politika]]s sākumu; citas [[Koloniālisms|koloniālās lielvaras]] tolaik runāja par civilizēšanas misiju, kas galvenokārt ietvēra savas kultūras izplatīšanu kolonizētajām tautām.

sentences: '''Hokinga starojums''' ir [[starojums]], kas kvantu efektu dēļ nāk no [[melnais caurums|melnajiem caurumiem]]. Tas ir nosaukts par godu fiziķim [[Stīvens Hokings|Stīvenam Hokingam]], kas 1976. gadā teorētiski pamatoja tā esamību.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}

sentences:
[[Kategorija:Itālijā dzimušie]]
[[Kategorija:Kampānija]]
{{catmore|Kampānija}}

sentences:
{{Slikts tulkojums}}{{jāuzlabo}}
'''Relācija''' ir [[datu struktūra]], kas sastāv no virsraksta un no nesakārtotas [[Kortežs|kortežu]] [[Kopa|kopas]], kuras lieto vienādus datu tipus. Relāciju datubāzes izmanto fiksēta formāta savstarpēji saistītas tabulas. Pastāv vairāki relāciju tipi ( 1:1 ; 1:n )
::Kad [[Edgars Kods]] (''Edgar Codd'') izgudroja relāciju modeli, viņš ieviesa jēdzienu no [[Binārs|binārās]] relācijas (matemātiskās relācijas) uz '''n-āro relāciju'''. Relācija ir pamatjēdziens relāciju modelī.
:Relācijai ir [[nulle]] vai vairāk [[kortežs|kortežu]] ([[Angļu valoda|angļu:]] ''"tuples"'').
:'''Relācijas vērtība''' ir relācijas instance.
:'''Relācijas mainīgais''' (relvar) ir mainīgais, kuram ir relācijas [[vērtība]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts|Šaujamspēle no trešās personas skatpunkta}}
{{Vikikrātuves kategorija|Third-person shooters|Šaujamspēles no trešās personas skatpunkta}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ramatas pagasts
| karte             = Ramatas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Ramata
| platība           = 171,4
| iedzīvotāji       = 505
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 505 / 171.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Noformējums+}}
'''Numismātika''' (no {{val|el|νόμισμα}} (''numisma'') — '[[monēta]]') ir vēstures palīgnozare, kas pēta monētas un monētu depozītus, [[nauda|naudu]], kā arī ar to saistītos rakstītos avotus.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Havjers Peress de Kveljars
| vārds_orģ           = ''Javier Pérez de Cuéllar''
| attēls              = Javier Pérez de Cuéllar (1982).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Havjers Peress de Kveljars 1982. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 5. [[ANO ģenerālsekretārs]]
| term_sākums         = {{dat|1982|1|1|N}}
| term_beigas         = {{dat|1991|12|31|N}}
| priekštecis         = [[Kurts Valdheims]]
| pēctecis            = [[Butross Butross-Gali]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Peru]] premjerministrs
| term_sākums2        = {{dat|2000|11|22|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2001|7|28|N}}
| prezidents2         = [[Valentín Paniagua|Valentins Panjagva]]
| priekštecis2        = [[Federico Salas|Federiko Salass]]
| pēctecis2           = [[Roberto Dañino|Roberto Danjino]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1920|1|19}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Peru|Lima}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2020|3|4|1920|1|19}}
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = politiķis, diplomāts, advokāts
| alma_mater          =
| reliģija            = [[katoļticība]]
| paraksts            = Javier Pérez de Cuéllar (firma).jpg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Francijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Francijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Infobox settlement
| name                    = Alkudija
| official_name           = ''Alcúdia''
| settlement_type         = [[Spānijas pašvaldības|Pašvaldība]]
| native_name             =
| image_skyline           = Alcudia 6745.jpg
| image_alt
| image_caption           = Pilsētas mūru vārti
| image_flag              =
| image_shield            = Escudo de Alcudia (Islas Baleares).svg
| nickname                =
| motto                   =
| pushpin_map             = Spain
| pushpin_map_caption     = Atrašanās vieta Spānijā
| pushpin_label_position  = left
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{ESP}}
| subdivision_type1       = [[Spānijas autonomie apgabali|Autonomais apgabals]]
| subdivision_name1       = [[Baleāru Salas]]
| subdivision_type2       = [[Spānijas provinces|Province]]
| subdivision_name2       = [[Baleāru Salas (province)|Baleāru Salas]]
| subdivision_type3       = [[Spānijas komarkas|Komarka]]
| subdivision_name3       = [[Raigvera]]
| seat_type               = <!-- [[Capital (political)|Capital]] -->
| seat                    =
| latd = 39|latm = 51|lats = 03|latNS = N
| longd= 3|longm = 07|longs= 15|longEW= E
| coordinates_type        = region:ES_type:city
| coordinates_display     = inline,title
| coordinates_footnotes   =
| elevation_m             = 15
| elevation_min_m         =
| elevation_max_m         =
| area_footnotes          =
| area_total_km2          = 60.05
| established_title       = <!-- Founded -->
| established_date        =
| population_footnotes    = <!-- for references: use <ref> tags -->
| population_total        = 3155
| population_as_of        = 2013. gads
| population_demonym      =
| population_note         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| postal_code_type        = Pasta indekss
| postal_code             = 07400
| area_code_type          = Telefona kods
| area_code               =
| leader_title            =
| leader_name             =
| website                 = {{URL|http://www.alcudia.net}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Muzychuk''''' var būt:
* [[Anna Muzičuka]];
* [[Marija Muzičuka]].

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Antikitiras mehānisma A fragments
| direction = vertical
| width     = 275
| image1    = NAMA Machine d'Anticythère 1.jpg
| image2    = NAMA Machine d'Anticythère 4.jpg
}}
'''Antikitiras mehānisms''' ir sens [[analogais dators]] un Saules sistēmas modelis, kuru izmantoja, lai prognozētu astronomiskās pozīcijas un aptumsumus kalendāram un astroloģiskiem mērķiem, kā arī [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiāžu]] ciklu noteikšanai.<ref>Kaplan, Sarah (June 14, 2016). [https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/06/14/the-worlds-oldest-computer-is-still-revealing-its-secrets/ "The World's Oldest Computer Is Still Revealing Its Secrets"], ''The Washington Post''. Retrieved June 16, 2016.</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{saistīts teksts+}}
'''Latvijas Bibliotekāru biedrība'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bibliotekari.lv/?page_id=9 |title=Latvijas Bibliotekāru biedrība |access-date={{dat|2018|02|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171202045337/http://www.bibliotekari.lv/?page_id=9 |archivedate={{dat|2017|12|02||bez}} }}</ref> (LBB) dibināta 1923. gada 29. aprīlī un ir neatkarīga brīvprātīga profesionāla organizācija, kas uz kopēju interešu pamata apvieno [[bibliotēka|bibliotēku]] un informācijas nozares speciālistus. Biedrības darbību regulē LBB statūti.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Ārtroks
| fona_krāsa             = crimson
| krāsa                  = white
| stila_izcelsme         = [[rokmūzika|roks]], [[avangarda mūzika|avangards]]
| kultūras_izcelsme      = [[1960. gadi|1960. gadu]] sākums, [[Apvienotā Karaliste]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| instrumenti            = [[ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[klavieres]]
| popularitāte           = Viduvēja, dažas grupas kļuva vispārēji populāras.
| atvasinātās_formas     = [[avanprogresīvais roks]], [[progresīvais roks]]
| apakšžanri             =
| reģionos               = Ārtroks ir izplatīts visur, tomēr tas ir īpaši populārs Anglijā, Skotijā, Velsā, Īrijā, ASV, Kanādā, Zviedrijā, Japānā un Čehijā.
| citas_tēmas            = [[progresīvais roks]]
}}
'''Ārtroks''' ir [[rokmūzika]]s paveids. Ārtrokam raksturīga mainīga dinamika un temps, dažādu skaņkārtu un taktsmēru lietojums, īpaša pievēršanās elektroniskajiem mūzikas instrumentiem. Dziesmās dažkārt iekļauj [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] un ''[[musique concrète]]'' elementus.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =16513 Vasks
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1990|11|15}}
| alt_names = 1990 VP6; 1998 QL2
| mp_name = 16513
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=16513 16513 Vasks (1990 VP6)]</ref>
| aphelion =2.7475 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.4323 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =2.5899 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.0608
| period =4.17 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =12.7553°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =7-16 [[kilometrs|km]] <ref>Zvaigžņotā debess, 2007.g. Vasara (196) 83.lpp</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =12.7 H
| single_temperature=
}}
'''16513 Vasks''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1990]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā [[Čīle|Čīlē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Ring_tail_lemur_leaping.JPG
|       att_izmērs = 260px
|    att_nosaukums = [[Kaķu lemurs]] (''Lemur catta'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta = Euarchontoglires
| virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
| binomial= Euarchontoglires <small>(Murphy et al., 2001)</small>
| kategorijas=nē
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Euarchonta|Euarhonti}}
* {{TaksoSaite|Glires|Grauzējveidīgie}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = ''La Scala''
| nosaukums_orig   =
| attēls           = Milan - Scala - Facade.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Itālija|Milāna}}
| karte            = Milāna
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 45 | plat_m  = 28 | plat_s =  3.09 | plat_NS = N
| gar_d  =  9 | gar_m   = 11 | gar_s  = 22.03 | gar_EW  = E
| arhitekts        = Džuzepe Pjermarīni
| dibināšanas gads = {{dat|1778|8|3||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|http://www.teatroallascala.org/}}
}}
'''''La Scala''''' ({{val|it|Teatro alla Scala, Scala}}) ir operteātris [[Milāna|Milānā]], [[Itālija|Itālijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Picnosteus pauli branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''P. pauli'' branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Pycnosteus
| ģints_lv = Piknosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteus <small>Preobrazhensky, 1911</small>
}}
'''Piknosteji''' (''Pycnosteus'') (no ''pycnos'' — blīvs un ''osteon'' — kauls) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[psammosteju apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1911. gadā aprakstīja krievu paleontologs I. Preobraženskis. Ģints tipveida suga ir ''[[Pycnosteus palaeformis]]''. Ģints bija izplatīta [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[Arukilas svīta|arukilas]] un [[Burtnieku svīta|burtnieku svītās]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]], kā arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalos]].

sentences:
{{Budisms}}
 ar savu skolotāju, 1980. gadā, [[Taizeme|Taizemē]]]]
'''Teravāda''' ({{val|pli|थेरवाद}}, ''theravāda'') ir vecākā [[budisms|budisma]] skola.<ref>The Dhammapada, Gil Fronsdal, {{ISBN|978-1-59030-641-3}}</ref> Tā izveidojās [[Indija|Indijā]]. Tā ir arī viskonservatīvākā skola, visvairāk līdzinās agrīnajam budismam. Tās pārstāvji galvenokārt mīt [[Šrilanka|Šrilankā]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mežaparks
|attels             =
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Saules dārzs]]
|platiba            = 11,821 km²
|iedzivotaju_skaits = 4 165 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9.]], [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           = [[11. tramvaju maršruts (Rīga)|11.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/mezaparks/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
'''Kaļķakmens''' ir [[karbonātiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[kalcīts|kalcīta]]. Kaļķakmeņus iedala pēc struktūras un sastāva.
Pēc struktūras īpašībām izšķir brahiopodu, oolītu, kristāliskos, kunkuļainos un citu veidu kaļķakmeņus. Ja dažādu veidu piemaisījumi kaļķakmeņos ir vairāk nekā 50%, tad tos iedala smilšainajos, mālainajos, kramainajos, dolomitizētos un glaukonītsaturošajos kaļķakmeņos.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Lerkendal}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Lerkendal''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Lerkendal Stadion Trondheim.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         = 4
| fullname            = ''Lerkendal stadion''
| former names        =
| location            = {{vieta|Norvēģija|Tronheima}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =63  | latm  =24  | lats  =44  | latNS  =N
| longd =10  | longm =24  | longs =16  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Norway
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1947|8|10||bez}}
| renovated           = 1949, 1961—1963, 1968,<br />1996, 2000—2002
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = ''[[Rosenborg BK]]''
| operator            = ''Lerkendal Stadion AS''
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = ''[[Rosenborg BK]]'' (1957—''pašlaik'')
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 21 421
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vizma Belševica
|     vārds_orig =
|         attēls = vizma_b.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1931
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 06
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Klāvs Elsbergs]], [[Jānis Elsbergs]]
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza, dzeja
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vizma Belševica''' (dzimusi {{dat|1931|5|30}} [[Rīga|Rīgā]], mirusi {{dat|2005|8|6}}) bija [[Latvija|latviešu]] [[dzejnieks|dzejniece]], [[rakstnieks|rakstniece]] un [[tulkotājs|tulkotāja]]. [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s goda locekle (1990).

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Marija Jaremčuka
|          Attēls = Mariya Yaremchuk, ESC2014 Meet & Greet 01 (crop).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Marija Jaremčuka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|3|2}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Ukraina|Černivci}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|            Gadi = 2012—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-triptofāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C11H12N2O2
|molmasa=204,23
|blīvums=
|kušanas temperatūra=289 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,89
}}
'''Triptofāns''' ('''''Trp''''', ''l'' -α-amino-β-(3-indolil)-propionskābe, β-(3-indolil)-alanīns, C11H12N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Triptofāns kristalizējas no atšķaidīta etanola kā bezkrāsaini heksagonālu plāksnīšu veida kristāli. Triptofāna molekula satur heterociklisko [[indols|indola]] grupējumu.

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|nosaukums=T-90 "Vladimir"
|attēls=
|virsraksts=T-90 parādē Maskavas Sarkanajā laukumā
|masa=46,5 t
|bruņas=kombinētā, pretmunīcijas, pusaktīvā
|primārais=
|sekundārais=
|dzinējs=dīzeļdzinējs<br />В-84МС vai В-92С2
|dzinēja_jauda=
|ātrums_uz ceļa=70 km/h
|zs_koeficents=
|maks. attālums=550 km
|augstums=2230 mm
|garums=6860 mm
|platums=3780 mm
|apkalpe=3
}}
'''T-90 "Vladimir"''' ({{val|ru|Т-90 «Владимир»}}) ir [[Krievija]]s kaujas pamat[[tanks]].

sentences: '''Oksikodons''' (C18H21NO4) ir opioīdu grupas pretsāpju medikaments. Tas pirmo reizi tika iegūts 1916. gadā [[Vācija|Vācijā]] kā viens no vairākiem jaunajiem pussintētiskajiem opioīdiem, lai mēģinātu uzlabot tobrīd esošos opioīdus: [[morfīns|morfīnu]], [[heroīns|heroīnu]] un [[kodeīns|kodeīnu]]. Oksikodons ir iekļauts [[Latvija|Latvijā]] kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru II sarakstā (ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, oksikodona daudzums līdz 0,2 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=50539 Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību], likumi.lv, pārbaudīts {{dat|2011|11|18||bez}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = California Clam Shrimp (Cyzicus californicus).jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Cyzicus californicus|Divvākčauļi}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips=Crustacea
| apakštips_lv=Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| apakšklase =Phyllopoda
| apakšklase_lv =Lapkājvēži
| virskārta =Diplostraca
| virskārta_lv=Diplostraki
| kārta =Concostraca
| kārta_lv =Divvākčauļi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Spinicaudata|}}
* {{TaksoSaite|Cyclestherida|}}
* {{TaksoSaite|Laevicaudata|}}
| kategorijas =nē
| binomial=Concostraca
}}
'''Divvākčauļi''' jeb '''dubultčauļi,''' arī '''konhostraki''' (''Concostraca'') ir [[Žaunkājvēži|žaunkājvēžu]] klases kārta. Citi pētnieki tos attiecina uz [[lapkājvēži|lapkājvēžu]] kārtas apakškārtu. Divvākčauļu ķermeni apņem divvāku [[čaula]], kas arī devusi nosaukumu grupai, jo tie nedaudz atgādina [[gliemenes]]<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|243}}</ref>. Divvākčauļu [[Fosilijas|fosilās atliekas]] ir zināmas no [[Apakšdevons|apakšdevona]], un ir konstatētas ap 300 izmirušas sugas. Čaulu atliekas tiek izmantotas [[Ģeoloģija|ģeoloģijā]] slāņu stratigrāfiskā vecuma noteikšanai.

sentences: '''Šķiršanās''' ir [[laulība]]s savienības izbeigšana, laulības tiesisko pienākumu un atbildības anulēšana un/vai reorganizēšana, tādējādi izšķirot precēta pāra laulības saites. Šķiršanās ir atšķirīga no [[atcelšana]]s, kas pasludina laulību par spēkā neesošu. Šķiršanās likumi atšķiras dažādās valstīs, tomēr lielākajā daļā valstu laulību var šķirt tikai [[tiesa|tiesā]] vai juridiska procesa rezultātā citā iestādē. Šķiršanās juridiskā procesa gaitā tiek risināti jautājumi par [[uzturlīdzekļi]]em, aizbildniecība pār [[bērns|bērnu]], bērna apciemošana, īpašuma sadale, parāda sadale utt.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Filips Halsmans
 |           image = Salvador Dali A (Dali Atomicus) 09633u.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = "Dali Atomicus". Halsmana fotogrāfija, sadarbībā ar [[Salvadors Dali|Salvadoru Dali]].
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1906|5|2}}
 |        location = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|td=Latvija}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1979|6|25|1906|5|2}}
 |      deathplace = [[Ņujorka]], {{USA}}
 |          places =
 |     nationality =
 |           field = [[Fotomāksla]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Filips Halsmans''' ({{val-fr|Philippe Halsman}}; dzimis {{Dat|1906|5|2}} [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]], miris {{Dat|1979|6|25}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija [[fotogrāfs]], pazīstams ar saviem fotoportretiem amerikāņu ilustrētajā žurnālā ''[[Life (žurnāls)|Life]]''. Viens no ievērojamākajiem 20. gadsimta 40. — 70. gadu fotogrāfiem, kas pasaules slavu iemantojis ar dažādu valstu izcilu kultūras darbinieku, intelektuāļu un politiķu parādes un psiholoģiskajiem portretiem. Viņa fotogrāfijas vadošajos ASV žurnālos lielā mērā veidoja priekšstatu par amerikāņu sabiedrības labklājību, optimismu un pašpārliecinātību.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Haida Gvaī
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Kanāda#Britu Kolumbija
| map_relief  = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=53|latm=0|lats=0|latNS=N
|longd=132|longm=0|longs=0|longEW=W
|platība             = 10 180
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Morsbija kalns]]
|augstums            = 1164
|salu skaits         = ~150
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Britu Kolumbija]]
|iedzīvotāji         = 4761<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bcstats.gov.bc.ca/data/pop/pop/dynamic/PopulationStatistics/Query.asp?category=Health&type=HA&topic=Estimates&agegrouptype=Standard&subtype=&region=50&year=2008&agegroup=totals&gender=t&output=browser&rowsperpage=all |title=Population Estimates |publisher=bcstats.gov.be.ca |accessdate=28 October 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120722123010/http://www.bcstats.gov.bc.ca/data/pop/pop/dynamic/PopulationStatistics/Query.asp?category=Health&type=HA&topic=Estimates&agegrouptype=Standard&subtype=&region=50&year=2008&agegroup=totals&gender=t&output=browser&rowsperpage=all |archivedate={{dat|2012|07|22||bez}} }}</ref>
|iedzīvotāju gads    = 2008
|blīvums             = 0.468
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kvīnšarlota]]
|piezīme =
}}
'''Haida Gvaī''' ({{val|en|Haida Gwaii}}, [[Haida (valoda)|haidu]]: ''X̱aayda gwaay'' — ‘Cilvēku (haidu) salas’),<ref name="BCGNISHaidaGwaii">{{Cite bcgnis|id=61561 |title=Haida Gwaii}}</ref> agrāk — '''Karalienes Šarlotes Salas''' ({{val|en|Queen Charlotte Islands}}),<ref name="Queen Charlotte Islands">{{Cite bcgnis|id=38615 |title=Queen Charlotte Islands}}</ref> ir [[arhipelāgs]] [[Kanāda|Kanādā]], [[Britu Kolumbija]]s ziemeļrietumos, kas sastāv no divām lielām salām — [[Greiema sala (Britu Kolumbija)|Greiema sala]]s ziemeļos un [[Morsbija sala]]s dienvidos un aptuveni 150 mazākām salām, kas kopā aizņem {{nobr|10 180 km²}}. Citas ievērojamas salas ir: Antonija sala, Langera, Luīzes sala, Laiela sala, Bērnebija sala un Kungita sala. Amerikāņu kažokādu tirgotāji, kas regulāri devās uz šīm salām, pasludināja tās par ASV teritoriju un viņi šīs salas sauca par '''Vašingtona salām'''.<ref name="Queen Charlotte Islands"/><ref>[http://books.google.co.th/books?id=mGQFAAAAQAAJ&lpg=PA559&ots=ZQznLvFSJM&dq=%22Washington's%20Isles%22&pg=PA559#v=onepage&q=%22Washington's%20Isles%22&f=false ''The Geographical and Historical Dictionary of America and the West Indies: Containing an Entire Translation of the Spanish Work of Colonel Don Antonio de Alcedo, with Large Additions and Compilations from Modern Voyages and Travels and from Original and Authentic Information, Volume 1'', p.559, authors Antonio de Alcedo, Aaron Arrowsmith, publishers James Carpenter, ... Longman, Hurst, Rees, Orme and Brown, ... White, Cochrane and Company and Murray, ... London; Parker, Oxford; and Deighton, Cambridge., 1812]</ref><ref>[http://hmsbc.library.ubc.ca/browse/map/id_928/ Historical Map Society of British Columbia listing, title "Washington's Isles (QCI)", UBC Library website]</ref> No kontinenta tās atdala [[Hekates šaurums]] austrumos. [[Vankūvera (sala)|Vankūveras sala]] atrodas uz dienvidiem, otrpus [[Karalienes Šarlotes līcis|Karalienes Šarlotes līcim]], kamēr [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošais [[Aleksandra arhipelāgs]] [[Aļaska|Aļaskā]] atrodas uz ziemeļiem, otrpus [[Diksona šaurums|Diksona šaurumam]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pirita
| citvaloda         = et
| oriģinālnosaukums = Pirita jõgi
| attēls            = Kose_jalakäijate_sild.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ūdensdzirnavas pie Kozes
| izteka            = Pūzu purvs
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Tallinas līcis]] ([[Somu līcis]])
| sāk_plat_d=59 | sāk_plat_m=01 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m= 21| sāk_gar_s=37 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=59 | iet_plat_m=28 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=49 | iet_gar_s=01 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}
| garums            = 105
| iztekas_augstums  = 75
| ietekas_augstums  = 0
| kritums     = 75
| caurtece          = 7–8
| gada_notece       =
| baseins           = 799
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''TikTok''
| logo                   = Tiktok logo text.svg
| logo_size              = 200px
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              =
| released               = 2016. gada septembrī
| latest release version = {{vikidati|properties|linked|P348}}
| latest release date    = {{vikidati|qualifier|normal+|single|Q48938223|P348|P577}}. gads
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   =
| operating system       =
| platform               =
| language               = dažādi, galvenokārt angļu valoda
| status                 =
| genre                  =
| license                =
| website                = {{URL|https://www.tiktok.com}}
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Henriks Radausks''' (''Henrikas Radauskas'', dzimis 1910. gada 23. aprīlī Krakovā, Austroungārijā, miris 1970. gada 27. augustā Vašingtonā, ASV) bija lietuviešu dzejnieks.

sentences: '''Septamino''' jeb '''7-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no septiņiem vienības kvadrātiem, kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 108 unikāli septamino. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas iegūst 760 septamino pozīcijas.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ostrovsamoilovskija
| oriģinālnosaukums    = ''Остров Самойловский''
| attēls               = 20130508 Samoylov Fruehjahrsexpedition 080 TOpel.jpg
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}
| latd=72| latm=22| lats=00| latNS=N
| longd=126| longm=30| longs=01| longEW=E
| novietojums          = [[Ļena]]s delta
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1998
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]
| pers_vasara          = 8-25
| pers_ziema           = 6
| augstums             =
| vid_t                = -13,6
| vas_t                = 32,7
| ziem_t               = -53
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            = http://samoylov-island.ru/
}}
'''Arktiskais centrs «Ostrovsamoilovskija»''' ({{val|ru|Арктический центр ИНГГ СО РАН «Остров Самойловский»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] pētniecības stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://samoylov-island.ru/ |title=Остров Самойловский. Научно-исследовательская станция ИНГГ СО РАН |access-date={{dat|2021|01|21||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210125233301/http://samoylov-island.ru/ }}</ref><ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3441 Полярная Почта. Остров Самойловский, исследовательская станция]</ref> Izvietojusies [[Ļena]]s upes grīvā nelielajā Samoilova salā. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Stacijas operators ir [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s Sibīrijas nodaļas Andreja Trofimuka Naftas un gāzes ģeoloģijas un ģeofizikas institūts, bet tās galvenie izmantotāji ir Krievijas [[Arktikas un Antarktikas zinātniski pētnieciskais institūts]] un [[Jakutska]]s Pāvela Meļņikova Mūžīga sasaluma institūts, kā arī [[Vācija]]s [[Alfrēda Vegenera institūts]].<ref>[https://www.awi.de/expedition/stationen/insel-samoylov.html Forschungsstation Insel Samoylov]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Musikverein}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Musikverein'' koncertzāle
| native_name         = Wiener Musikverein
| image               = Musikverein_Vienna_June_2006_480.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Musikverein koncertzāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     = [[Vīnes filharmoniķi]]
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Vīne]]
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| plat_NS = N | plat_d = 48.200556
|  gar_EW = E | gar_d = 16.372222
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1870. gada 6. janvāris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      = 1744 sēdvietu, 300 stāvvietas (Zelta zāle)
| architect           = [[Teofils Hansens]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Barenboims
|     vārds_orig = ''Daniel Barenboim''
|         attēls = Barenboim Vienna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Daniels Barenboims 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents, pianista
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Alfrēds Geists
|     vārds_orig = ''Alfred Geist''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br/>(tagad {{vieta|Latvija}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Dekadence''' ({{val-fr|décadence}}, "pagrimšana" no {{val-la|cadere, decadentia}}, "krist, grimt") ir esošo normu, morāles, cieņas, reliģiskās ticības pakāpenisks zudums, it īpaši to attiecinot uz lielas sociālās struktūras, piemēram, impērijas vai nācijas, eliti. To attiecina arī uz regresu [[māksla|mākslā]], [[literatūra|literatūrā]], [[zinātne|zinātnē]] un [[darba ētika|darba ētikā]]. Tā saistīta ar novērojumiem ilgā laika posmā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus laikmets 2: Atkusnis
| attēls                   = Ice Age 2 3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = Ice Age: The Meltdown
| žanrs                    = animācijas komēdija
| režisors                 = [[Karloss Saldana]]
| producents               = [[Kriss Vedžs]], [[Lori Forte]]
| scenārija autors         = [[Pīters Golks]], [[Džerijs Svelovs]]
| galvenajās lomās         = [[Rejs Romano]]
 [[Džons Ledžiamo]]
[[Deniss Līrijs]]
[[Kvīna Latifa]]
[[Džejs Līno]]
| mūzika                   = [[Džons Pouels]]
| operators                =
| montāža                  = [[Harijs Hitners]]
| studija                  = [[Blue Sky Studios]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 91 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iceage2.htm|title=Ice Age (2006)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2016|1|10||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|660 940 780}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =[[Ledus laikmets (filma)|Ledus laikmets]]
| nākamā                   =[[Ledus laikmets 3: Dinozauru ēra]]
| imdb                     =
}}
'''"Ledus laikmets 2: Atkusnis"''' ({{val|en|Ice Age: The Meltdown}}) ir [[2006. gads|2006]]. gada oficiālais turpinājums 2002. gada filmai [[Ledus laikmets (filma)|Ledus laikmets]]. Tā ir animācijas komēdija, filmas režisors ir [[Karloss Saldana]]. Filma ir ieskaņota arī latviski. Galveno lomu balsis latviešu valodā atveido [[Ufo]], [[Jana Kalniņa]] u.c.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džefs Beizoss
|     vārds_orig = ''Jeff Bezos''
|         attēls = Jeff Bezos at Amazon Spheres Grand Opening in Seattle - 2018 (39074799225) (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džefs Beizoss 2018. gadā
|        dz_gads = 1964
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņūmeksika|Albukerke}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Vašingtonas štats|Sietla|2s=Vašingtona (štats)}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[Amazon|Amazon.com]]'' dibinātājs, izpilddirektors un valdes priekšsēdētājs
|  darbības_gadi =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Makenzija Beizosa (1993—2019, šķīrušies<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.businessinsider.com/jeff-bezos-mackenzie-bezos-divorce-finalized-2019-4|title=Jeff Bezos and MacKenzie Bezos have finalized their divorce agreement, and he's getting 75% of the Amazon shares and voting control of the rest|publisher=businessinsider.com}}</ref>)<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.wired.com/wired/archive/7.03/bezos_pr.html|title=The Inner Bezos|work=[[Wired (tīmekļa vietne)|Wired]]|first=Chip|last=Bayers|accessdate=August 10, 2013}}</ref>
|          bērni = 4<ref name=wp20130810>{{Ziņu atsauce |last=Whoriskey|first=Peter |title=For Jeff Bezos, a new frontier|url=http://www.washingtonpost.com/business/economy/for-bezos-the-post-represents-new-frontier/2013/08/10/ba7cfeb6-013c-11e3-9a3e-916de805f65d_story.html |accessdate=February 20, 2014 |newspaper=The Washington Post |date=August 12, 2013 }}</ref>
|       paraksts = Jeff Bezos signature.svg
|       piezīmes =
|     alma_mater = [[Prinstonas Universitāte]]
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Džefrijs Prestons Beizoss''' ({{val|en|Jeffrey Preston Bezos}}; {{Unicode|[ˈbeɪzoʊs]}};<ref>{{Ziņu atsauce|title=Jeff Bezos pronounces his name|url=http://www.washingtonpost.com/posttv/national/jeff-bezos-pronounces-his-name/2013/08/07/c6992b0a-ffa9-11e2-96a8-d3b921c0924a_video.html|work=The Washington Post|accessdate=17 August 2013|year=2009}}</ref> dzimis {{Dat|1964|1|12}}) ir amerikāņu tehnoloģiju uzņēmējs un investors. Viņš ir nozīmīgi ietekmējis [[Elektroniskā uzņēmējdarbība|elektroniskās uzņēmējdarbības]] attīstību<ref name="TEDprofile">{{Tīmekļa atsauce|title=Jeff Bezos: Online Commerce Pioneer|url=http://www.ted.com/speakers/jeff_bezos.html?/|publisher=TED|accessdate=August 5, 2013}}</ref> kā ''[[Amazon|Amazon.com]]'' dibinātājs un izpilddirektors. ''Amazon.com'' ir tiešsaistes [[interneta veikals]] grāmatām un arī citām preču un pakalpojumu grupām, ieskaitot video straumēšanas pakalpojumus. Tas kļuva par lielāko interneta veikalu un par modeli pārdošanai [[Internets|internetā]].<ref name="Demery">{{Ziņu atsauce|last=Demery|first=Paul|title=Bezos: 'I never expected this'|url=http://www.internetretailer.com/2013/01/14/bezos-i-never-expected|accessdate=August 5, 2013|newspaper=Internet Retailer|date=January 14, 2013}}</ref>

sentences: '''31. marts''' ir gada 90. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (91. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 275 dienas. Gada pirmā ceturkšņa pēdējā diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējā detaļa
| operators =
| attēls = Last detail.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]]
| režisors = [[Hals Ešbijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Otiss Jangs]]
* [[Endijs Kveids]]
* [[Kliftons Džeimss]]
* [[Kerola Keina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Last Detail''
| studija = * ''Acrobat Productions''
* ''Bright-Persky Associates''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|12}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://m.the-numbers.com/movie/Last-Detail-The#tab=summary |title=The Last Detail (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2022|8|21}} |archive-date={{dat|2022|08|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220821121353/https://m.the-numbers.com/movie/Last-Detail-The#tab=summary }}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pēdējā detaļa"''' ({{Val|en|The Last Detail}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Hals Ešbijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Otiss Jangs]], [[Endijs Kveids]], [[Kliftons Džeimss]] un [[Kerola Keina]]. Filma ir balstīta uz 1970. gada [[Derils Panisens|Derila Panisena]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alberts Grīns
|     vārds_orig = ''Albert Grühn''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1859
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Kandava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 24
|        m_vieta = mežā starp [[Ārlava|Ārlavu]] un [[Roja|Roju]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Talsu novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts Grīns, Auguste Štreita
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Valstu un teritoriju uzskaitījumā pēc apdzīvotības blīvuma''' uzskaitītas [[ISO 3166-1]] standartā minētās neatkarīgās valstis un atkarīgās teritorijas. Uzskaitījumā iekļautas, bet netiek ranžētas [[pašpasludināta valsts|pašpasludinātās valstis]]. Teritoriju platībās iekļauti iekšējie ūdeņi.
{{clear|right}}

sentences: {{Commonscat|Literature by country|Literatūra pēc valsts}}

sentences: '''Eiropas Sociālais pētījums''' (''European Social Survey'') ir uz akadēmiskiem standartiem balstīts starptautisks salīdzinošs socioloģisks pētījums, kas izveidots ar mērķi iezīmēt un izskaidrot vairāk nekā 30 [[Eiropa]]s valstu iedzīvotāju attieksmes un vērtības. Projekts uzsāka aktīvu darbību 2001. gadā Rodžera Džovela vadībā.

sentences: '''Subekvatoriālajā joslā''' vasarā valda ekvatoriālā, ziemā — tropiskā gaisa masas. [[Gaisa temperatūra]] visu gadu ir apmēram vienāda — ap +25 °C. Tā kā nokrišņus nes ekvatoriālā gaisa masas, vasara ir mitra, bet ziema — sausa. Gada nokrišņu summa ir aptuveni 2000 mm.

sentences:
'''Apstrāde ar griešanu''' ({{val|en|machining}}) ir mehāniskās apstrādes veids, kurā, atdalot materiāla slāņus, izstrādājuma virsmai tiek piešķirtas nepieciešamās īpašības. Apstrāde ar griešanu visbiežāk tiek veikta, izmantojot [[Ciparvadība|ciparvadības jeb CNC]] iekārtas [[metālapstrāde]]s, [[kokapstrāde]]s un citās [[apstrādes rūpniecība]]s apakšnozarēs.
{| class="wikitable"
|+Virsmas raupjums (profila vidējā aritmētiskā novirze) un kvalitāte atkarībā no apstrādes veida<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pielaides un sēžas|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Avots|year=1985|pages=150.—154|volume=II}}</ref>
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
! rowspan="56" |
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
|-
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|-
| colspan="2" |Automātiskā [[Gāzes griezējdeglis|griešana ar gāzi]]
|12,5...100
|15...17
| rowspan="5" |—
| rowspan="2" |[[Caurspiešana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="4" |Nogriešana
|ar [[Ķēdes zāģis|ķēdes zāģi]]
|25...50
|15...17
|smalkā
|0,05...1,6
|6...7
|-
|ar [[Grieznis|griezni]]
|25...100
| rowspan="2" |14...17
| rowspan="3" |Urbumu kalibrēšana
ar lodīti vai tapni
|pēc urbšanas
|0,4...1,6
|8...9
|7
|-
|ar [[Frēze|frēzi]]
|25...50
|pēc izvirpošanas
|0,4...1,6
| rowspan="2" |7
|—
|-
|ar [[Abrazīvs|abrazīvu]]
|3,2...6,3
|12...15
|pēc izrīvēšanas
|0,05...1,6
|6
|-
| colspan="2" |Galavirsmas pievirpošana
|3,2...12,5
|11...13
|8...9
| colspan="2" |[[Apvelšana]] ar lodīti vai
rullīti, ja sākotnēji Ra = 3,2...12,5 μm
|0,4...1,6
|6...9
|—
|-
| rowspan="3" |[[Ēvelēšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...14
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |[[Izvalcēšana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7
|6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11...13
|smalkā
|0,1...0,2
|6
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...10
|7
| rowspan="2" |[[Pieslīpēšana]]
|gludā
|0,4...3,2
|6...7
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Tēšana]]
|rupjā
|25...50
|14...15
|—
|smalkā
|0,1...1,6
|5
|-
|gludā
|3,2...12,5
|12...13
|11
| rowspan="2" |[[Pulēšana]]
|parastā
|0,2...1,6
|6
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Frēzēšana]] ar cilindrisko frēzi
|rupjā
|25...50
|12...14
| rowspan="2" |—
|smalkā
|0,05...0,1
|5
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
| rowspan="4" |Piestrādāšana
(lepēšana)
|rupjā
|0,4
|6...7
|5
|-
|smalkā
|1,6
|8...9
|6...7
|vidējā
|0,1...0,2
|5...6
|—
|-
| rowspan="3" |Frēzēšana ar galafrēzi
|rupjā
|6,3...12,5
|12...14
|—
|smalkā
|0,05
|5
|4 un augstāk
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
|10
|apdares
|0,012...0,025
|—
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...9
|6...7
| rowspan="2" |[[Honēšana]]
|plakņu
|0,1...0,4
|7...8
|6
|-
| rowspan="2" |Ātrfrēzēšana
|rupjā
|3,2
|12...14
|11
|cilindru
|0,05...0,2
|6...7
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|11...13
|8...9
| rowspan="3" |[[Lepēšana]]
|iepriekšējā
|0,2...0,8
| rowspan="2" |6
| rowspan="3" |—
|-
| rowspan="4" |[[Virpošana]] ar garenpadevi
|rupjā
|25...100
|15...17
| rowspan="2" |—
|vidējā
|0,2
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|12...14
|smalkā
|0,025...0,1
|5
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...9
|6
| rowspan="2" |[[Superfinišs]]
|plakņu
|0,2...0,4
| rowspan="2" |5 un augstāk
| rowspan="2" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|6
|5
|cilindru
|0,1...0,4
|-
| rowspan="4" |Virpošana ar šķērspadevi
|rupjā
|25...100
|16...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="3" |[[Vītne]]s griešana
|ar [[Vītņgriezis|vītņgriezi]], [[Vītņurbis|vītņurbi]]
|3,2...12,5
|6...8
|—
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|14...15
|ar griezni, [[Vītņu ķemme|ķemmi]]
| rowspan="2" |3,2...6,3
|6...8
|4...5
|-
|gludā
|3,2
|11..13
|8...9
|ar frēzi
|8
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...11
|7
| colspan="2" |Vītnes slīpēšana
|1,6...3,2
|4...6
|—
|-
| colspan="2" |Ātrvirpošana
|0,4...1,6
|11
|8...9
| colspan="2" |[[Vītnes velmēšana]] ar rullīšiem
|0,4...0,8
|6...8
|4
|-
| rowspan="2" |[[Urbšana]]
|...15 mm
|6,3...12,5
|12...14
|10...11
| colspan="2" |Vītnes ātruzgriešana (virpuļmetode)
|0,8...6,3
|6...8
|—
|-
|>15 mm
|12,5...25
|12...14
|10...11
| rowspan="4" |[[Zobrats|Zobrata]] zobu apstrāde
|ēvelēšana
|3,2...6,3
| rowspan="2" |7...10
| rowspan="4" |—
|-
| colspan="2" |Pārurbšana
|12,5...25
|12...14
|10...11
|frēzēšana
|1,6...3,2
|-
| rowspan="2" |[[Paplašināšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...15
|—
|slīpēšana
|0,4...0,8
| rowspan="2" |5...6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|10...11
|8...9
|[[ševingēšana]]
|0,8...1,6
|-
| rowspan="4" |[[Izvirpošana]]
|rupjā
|50...100
|15...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Sagataves [[Anodmehāniskā apstrāde|anodmehāniskā]]
[[Anodmehāniskā apstrāde|griešana]]
|parastā
|25...50
|11...13
|—
|-
|pusgludā
|12,5...25
|12...14
|speciālā
|6,3...12,5
|11
|8...9
|-
|gludā
|1,6...3,2
|8...9
|7
| rowspan="4" |Anodmehāniskā slīpēšana
|rupjā
|1,6...3,2
|6...9
| rowspan="4" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
|gludā
|0,2...0,8
|6...7
|-
| colspan="2" |Ātrizvirpošana
|0,4...1,6
|8
|7
|pieslīpēšanas
|0,1...0,4
|5...7
|-
| rowspan="3" |[[Izrīvēšana]]
|pusgludā
|6,3...12,5
|9...10
|8
|apdares
|0,05...0,2
|5...6
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...8
|—
| colspan="2" |Elektrokontaktu urbšana
|25...100
|12...14
|—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
| colspan="2" |Elektrodzirksteles slīpēšana
|3,2...25
| colspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Caurvilkšana]]
|pusgludā
|6,3
|8...9
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Elektropulēšana
|dekoratīvā, ja sākotnēji
Ra = 1,6...12,5 μm
|0,4...3,2
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
|gludā
|0,8...3,2
|7...8
|[[Niķelēšana|niķelētu]] pārklājumu, ja sākotnēji
Ra = 1,6...3,2 μm
|0,4...0,8
|—
|-
|apdares
|0,2...0,4
|7
|6
| rowspan="2" |Elektromehāniskā virpošana
|parastā
|3,2...6,3
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Piekasīšana]]
|rupjā
|1,6...6,3
|11
|8...9
|gludā
|0,8...3,2
|6...7
|-
|smalkā
|0,1...0,8
|8...9
|6...7
| colspan="2" |Elektromehāniskā nogludināšana
|0,2...0,8
|6...7
|—
|-
| colspan="2" |[[Vīlēšana]]
|1,6...25
|8...11
|6...7
| colspan="2" |Cietsakausējumu apstrāde ar [[Ultraskaņa|ultraskaņu]]
|0,2...0,8
| colspan="2" |—
|-
| colspan="2" |Apstrāde ar [[Smilšpapīrs|smilšpapīru]]
pēc griežņa un frēzes
|0,2...1,6
|8...11
|7...8
| colspan="5" rowspan="7" |
|-
| rowspan="3" |Apaļ[[slīpēšana]]
|pusgludā
|3,2...6,3
|8...11
|—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|6
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|5
|4 un augstāk
|-
| rowspan="3" |Plakanslīpēšana
|pusgludā
|3,2
|8...11
| rowspan="3" |—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|6...7
|}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Goliševas pagasts
| karte             = Goliševas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Goliševa
| platība           = 79,4
| iedzīvotāji       = 467<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 467 / 79.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Goliševas pagasts''' ir viena no [[Ludzas novads|Ludzas novada]] administratīvajām teritorijām tā austrumos, [[Krievija]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Malnavas pagasts|Malnavas]], [[Mērdzenes pagasts|Mērdzenes]] pagastiem un [[Blontu pagasts|Blontu]] pagastiem.

sentences: '''11. marts''' ir gada 70. diena (71. diena garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 295 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Bendijs]]
[[Kategorija:Sporta veidu kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Pīrija šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Wfm Sverdrup Islands with Peary Channel highlighted.png
| paraksts     = Pīrija šaurums [[Sverdrupa salas|Sverdrupa salu]] satelītainā
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| savieno1     = [[Hasela šaurums]]
| atdala       = [[Mīena sala]]
| atdala1      = [[Ellefa Ringnesa sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=79| plat_m= 24| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=101| gar_m= 18| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 193
| platums      = 97
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = ~500
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Pīrija šaurums''' ({{val|en|Peary Channel}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Arktiskajā arhipelāgā]] starp [[Ellefa Ringnesa sala|Ellefa Ringnesa salu]] rietumos un [[Mīena sala|Mīena salu]] austrumos. Savieno [[Hasela šaurums|Hasela šaurumu]] dienvidos ar [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos.<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAMPY Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Peary Channel]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kokaīna struktūrformula

Kokaīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = benzoilmetilekgonīns;
 metil(1R,2R,3S,5S)-3-
(benzoiloksi)-8-metil-8-azabiciklo
[3.2.1]oktān-2-karboksilāts
|           CAS numurs = 50-36-2
|      ķīmiskā formula = C17H21NO4
|              molmasa = 303,353
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 98 °C (hidrohlorīdam: 197 °C)
| viršanas temperatūra = 187—188 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,16 g/100 ml pie 25 °C
0,38 g/100 ml pie 80 °C
|                 citi =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Emsa
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Ems
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Eems
| attēls            = 2013-05-03_Fotoflug_Nordholz_Papenburg_HP_2298.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Emsa pie Pāpenburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Teitoburgas Mežs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dollarta līcis]]/[[Ziemeļjūra]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=28 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=07 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}, {{NED}}
| garums            = 371
| iztekas_augstums  = 135
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 125
| gada_notece       =
| baseins           = 12 510
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Tīrgartena''' ({{val|de|Tiergarten}}; oficiālais vācu nosaukums: ''Großer Tiergarten'' (Lielais zvēru dārzs)) ir [[Berlīne]]s populārākais iekšpilsētas parks, kas pilnībā atrodas [[Tīrgartena (Berlīne)|tāda paša nosaukuma rajonā]]. Parks ir 210 hektārus liels un ir viens no lielākajiem Vācijas [[Pilsētas parks|pilsētas parkiem]].<ref>Grésillon, B. (1999).</ref> Lielāki ir tikai [[Berlīnes Tempelhofas lidosta|Tempelhofas parks]] (iepriekš Berlīnes Tempelhofas lidosta) un Minhenes [[Angļu parks]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Brasaī
|     vārds_orig = ''Brassaï''
|         attēls =Brassai-1681052842.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Brašova]], [[Transilvānija]]
[[Austroungārija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1984
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Boljēsirmēra]],
{{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Ungārija|ungāru]], vēlāk [[Francija|franču]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = fotogrāfs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
.]]
Vārds '''Miķelis''' ir radies no vārda '''Mihaēls''' jeb '''Mihaels''' (ebreju מִיכָאֵל / מיכאל, ''Mikha'el''), kas nozīmē 'Kas līdzinās Dievam?'. Miķeļi pēc katoļu baznīcas kalendāra svinēti 29. septembrī par godu virseņģelim Miķelim.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Aspergera sindroms''' (saīsināti '''AS''') ir viens no [[autisms|autisma]] paveidiem, kas parasti attiecināms uz vieglu autisma formu. Šo terminu [[1981]]. gadā ieviesa [[Lorna Vinga]]. Viņa šo [[slimība|slimību]] nosauca [[Austrija|austriešu]] [[psihiatrs|psihiatra]] un [[pediatrs|pediatra]] [[Hanss Aspergers|Hansa Aspergera]] vārdā, kura darbs netika novērtēts līdz pat 1990. gadiem. Ar Aspergera sindromu slimiem cilvēkiem parasti ir grūti iekļauties [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Toties viņi daudz vieglāk saskata dažādas [[likumsakarība]]s, kuras citiem paliek nepamanītas. Daži uzskata, ka ar šo slimību slimoja [[Sokrats]], [[Čārlzs Darvins]],<ref name="DarvinAutism">{{Tīmekļa atsauce|url=http://bookclubs.barnesandnoble.com/t5/Unabashedly-Bookish-The-BN/Did-Charles-Darwin-Have-Asperger-s-Syndrome/ba-p/379141|title=Did Charles Darwin Have Asperger's Syndrome? 08-12-2009 by Ilana Simons.|publisher=Barnes&Noble.com|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> [[Īzaks Ņūtons]] un [[Alberts Einšteins]],<ref name="EinstNewAutism">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newscientist.com/article/dn3676-einstein-and-newton-showed-signs-of-autism.html#.U9a6F2PixlM|title=Einstein and Newton showed signs of autism. 30 April 2003 by Hazel Muir.|publisher=New Scientist|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}</ref> kaut arī nevienam no viņiem dzīves laikā diagnoze netika uzstādīta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spēlē kā Maikls
| attēls                   = Attēls:Like mike.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = '''Like Mike'''
| žanrs                    = Fantastikas komēdija
| režisors                 = Džons Šulcs
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Lil Bow Wow]], [[Moriss Čestnuts]], [[Džonatans Lipnickis]], [[Brenda Songa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[NBA Entertainment]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|7|3}}
| ilgums                   = 100 [[min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[ASV dolārs|$]]30 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spēlē kā Maikls"''' ({{val|en|Like Mike}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fantastikas komēdija, kuras režisors ir [[Džons Šulcs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lil Bow Wow]], [[Moriss Česnats]], [[Džonatans Lipnickis]] un [[Brenda Songa]]. Filma tapa sadarbībā ar [[NBA Entertainment]]. Filma ir stāsts par kādu [[Bērnu nams|bāreņu nama]] puisi Kelvinu, kurš atrod [[Maikls Džordans|Maikla Džordana]] bērnības dienu sporta apavus un vēlāk sāk spēlēt [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] kluba [[Ņujorkas "Knicks"]] sastāvā. Filmā ir filmējušies vairāki NBA spēlētāji.

sentences: '''"Latvieši un Latvija"''' ir 2013. gadā [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s izdots akadēmisku rakstu krājums četros sējumos [[Jānis Stradiņš|Jāņa Stradiņa]] vadībā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = سلطنة عمان, ''Salṭanat ʻUmān''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Omānas Sultanāts
|            valsts_nosaukums = Oman
|               karoga_attēls = Flag of Oman.svg
|            karoga_nosaukums = Omānas karogs
|              ģerboņa_attēls = National emblem of Oman.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Omānas emblēma
|                 symbol_type = Emblēma
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Nashid as-Salaam as-Sultani]]''
|               kartes_attēls = Oman in its region.svg
|             kartes_paraksts = Omānas atrašanās vieta Arābijas pussalā
|               galvaspilsēta = [[Maskata]]
| latd= 23 | latm= 36 | latNS= N | longd= 58 | longm= 33 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Absolūta monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Omānas sultāni|Sultāns]]
|                valsts_galva = [[Haitams ibn Tariks al Saīds]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Omānas kanclers|Kanclers]]
|               valsts_galva2 = ''[[Fahad ibn Mahmood Al Said]]''
|        neatkarības_iegūšana = [[Omānas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = [[1970]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 309 500
|               platība_rangs = 70.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021. gada decembrī
|          iedzīvotāju_skaits = 4 527 446<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ncsi.gov.om/Elibrary/LibraryContentDoc/bar_monthly%20statistical%20bulletin%20Jan%202022_cff66e97-a7db-4265-a22d-5d42509261f4.pdf|title=Monthly Statistica Bulletin : Jan 2022|publisher=ncsi.gov.om|access-date={{dat|2022|01|23||bez}}|archive-date={{dat|2022|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20220123004127/https://www.ncsi.gov.om/Elibrary/LibraryContentDoc/bar_monthly%20statistical%20bulletin%20Jan%202022_cff66e97-a7db-4265-a22d-5d42509261f4.pdf}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 125.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 14,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 222.
|                     IKP_PPP = 74,431 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 25 109
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,846 augsts
|                   HDI_rangs = 56.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Omānas riāls]]
|                valūtas_kods = OMR
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = +4
|                      domēns = [[.om]]
|              tālsarunu_kods = 968
|                iso_kods_num = 512
|              iso_kods_alfa2 = OM
|              iso_kods_alfa3 = OMN
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer mono|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer mono|suga_lv=Sīklapu kļava|attēls=Acer mono foliage.JPG|attēls2=Acer mono, Arnold Arboretum - IMG 5915.JPG}}
'''Sīklapu kļava''' ({{val-la|Acer mono}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2009|title=Sīklapu kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113045/https://database.smartgardens.eu/plant/2009}}</ref>

sentences: '''Genoms''' ({{val-el|γένος}}, ''genos'' — 'izcelšanās') ir [[organisms|organisma]] visu [[gēns|gēnu]] kopums (pilns [[hromosoma|hromosomu]] komplekts). Terminu [[1920]]. gadā ieteica [[Hanss Vinklers]], lai aprakstītu noteiktas [[suga]]s organismu hromosomu haploīdā komplekta gēnu kopumu, atšķirībā no [[genotips|genotipa]] — konkrēta indivīda gēnu kopuma. Vēlāk, attīstoties [[molekulārā ģenētika|molekulārajai ģenētikai]], jēdziena nozīme izmainījās — genomā ietilpst gan hromosomālā [[DNS]], gan arī ārpuskodola ([[mitohondrijs|mitohondriju]] un [[plastīda|plastīdu]]) DNS.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ielu advokāts
| attēls                   = The Lincoln Lawyer Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lincoln Lawyer''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Breds Furmans]]
| producents               =
* [[Sdinijs Kimmels]]
* [[Toms Rozenbergs]]
* [[Gerijs Lučesi]]
* [[Ričards Raits (producents)|Ričards Raits]]
* [[Skots Steindorfs]]
| scenārija autors         = [[Džons Romāno]]
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Raiens Filipe]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Boba Gantons]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lakeshore Entertainment]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[Stone Village Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|10|Holivudas pirmizrāde|2011|3|18|Pasaules pirmizrāde|2011|5|20|Latvija|}}
| ilgums                   = 116 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lincoln-lawyer-2011|title=The Lincoln Lawyer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404170446/http://www.bbfc.co.uk/releases/lincoln-lawyer-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lincolnlawyer.htm|title=The Lincoln Lawyer (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ielu advokāts"''' ({{val|en|The Lincoln Lawyer}}) ir 2011. gada trilleris, kas balstīts uz Maikla Konelija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Breds Furmans]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Marisa Tomeja]], [[Raiens Filipe]], [[Džošs Lūkass]], [[Džons Legisamo]], [[Maikls Penja]] un [[Boba Gantons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|10||bez}} Holivudā.

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti [[ezers|ezeri]], kas atrodas [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]
{{Commonscat|Lakes of North America|Ziemeļamerikas ezeri}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #fcfe03
| bg_color = #082b53
| nos = FCSB
| logo = Fcsb-logo.svg
| pilns = ''Fotbal Club FCSB ''
| iesauka = ''Roș-Albaștrii (sarkani-zilie)
| pilsēta = {{Vieta|Rumānija|Bukareste}}
| dib = 1947
| dib_mēn = 6
| dib_dat = 7
| stad = ''[[Arena Națională]]''
| ietilp = 55 634
| prez = {{flaga|Rumānija}} Valeriu Argeseale
| tren = {{flaga|Kipra}} Elias Čaralambuss
| līga = ''[[Liga I]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 2. vieta
| mediji = {{url|steauafc.com/}}
| pattern_la1 = _steaua1718h
| pattern_b1 = _steaua1718h
| pattern_ra1 = _steaua1718h
| pattern_sh1 =
| pattern_so1 = _steaua1718h
| leftarm1 =
| body1 =
| rightarm1 =
| shorts1 = 0067ab
| socks1 = 0067ab
| pattern_la2 =
| pattern_b2 = _steaua1617h
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 = _redstripes
| pattern_so2 = _steaua1617a
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
}}
'''FCSB''', agrāk pazīstams arī kā '''Bukarestes "Steaua"''', ir [[Rumānija]]s futbola klubs, kurš spēlē valsts augstākajā līgā ''[[Liga I]]''. Savas mājas spēles komanda aizvada ''[[Arena Națională]]'' stadionā. ''Steaua'' futbolisti 26 reizes ir izcīnījusi valsts čempionu titulu, 24 reizes uzvarējuši Rumānijas kausa izcīņā, kā arī ieguvuši sešus Rumānijas superkausus. Komandas lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir uzvara [[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kausā]] (tagad — UEFA Čempionu līga) 1986. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.steauafc.com/ro/trofee/ |title=Trofee |accessdate={{dat|2016|2|1||bez}} |publisher=FC Steaua Bucureşti |archive-date={{dat|2016|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305073912/http://www.steauafc.com/ro/trofee/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305073912/http://www.steauafc.com/ro/trofee/ |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Mikroplastmasa''' ir nelielas [[plastmasa]]s daļiņas vidē un ir vissmalkākais no plastmasu veidiem. US EPA (''United States Environmental Protection Agency'') apstiprinājusi vidē atrodamo plastmasas daļiņu dalījumu ‘mikro-‘, ‘mezo-‘, ‘makro-‘ un ‘mega-‘, kas atbilst plastmasas daļiņu izmēriem < 5 mm, 5 — 20 mm, > 20 mm un > 100 mm.<ref name="test1">US EPA, 2011. Marine Debris in the North Pacific. A Summary of Existing Information and Identification of Data Gaps. United States, San Francisco, Environmental Protection Agency.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vistas]]
[[Kategorija:Fazānu dzimta]]
[[Kategorija:Mājputni]]

sentences:
[[File:LV-2010-1lats-Alphabet-a.png|thumb|right|Pirmajai ābecei veltīta [[Latvijas Banka]]s monēta]]
'''Ābece''' ir [[grāmata]], kas paredzēta lasītprasmes apgūšanai. Ābece palīdz iemācīties [[Burts|burtus]] un to izrunu, kā arī lasīt [[zilbe]]s un [[Vārds|vārdus]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 13
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 3
|              simbols = Al
|             atommasa = 26,9815386
|   valences elektroni = [Ne]3s23p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Alumīnija gabaliņš un monētas no alumīnija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,61
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 933,47 K (660,32 °C)
| viršanas temperatūra = 2792 K (2519 °C)
}}
'''Alumīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Al''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 13. Tas ir viegls, sudrabbalts [[metāls]]. Alumīnijs dabā nav sastopams brīvā veidā, jo reaģē ar [[ūdens|ūdeni]], [[skābe|skābēm]] un [[sārms|sārmiem]]. Dabā alumīnijs ir sastopams galvenokārt [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidā, kā arī [[alumosilikāti|alumosilikātos]]. Savienojumos alumīnijs ir trīs[[vērtība (ķīmija)|vērtīgs]]. Alumīnijs ir [[amfotēriskums|amfotērs]] elements un spēj reaģēt ar skābēm (veidojot alumīnija [[sāls|sāļus]]) un sārmiem, veidojot [[alumināti|aluminātus]]. Gaisā alumīnijs pārklājas ar blīvu [[oksīdi|oksīda]] kārtiņu, tāpēc tālāk neoksidējas. Ja šo oksīda kārtiņu iebojā (ar [[dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]] vai sārmu), sākas strauja [[korozija]]. Alumīniju un lielāko daļu tā savienojumu iegūst no [[boksīti|boksītu]] rūdas. Tā galvenokārt sastāv no alumīnija un dzelzs oksīdiem. Alumīnijs un tā sakausējumi ir visplašāk lietotie [[krāsainie metāli]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
|            name = Roberts Saakjancs
|           image = Robert_Saakyants.jpg
|       imagesize =
|         caption =
|       birthname =
|       birthdate = {{dat|1950|8|30}}
|        location = {{URS}}, [[Baku]]
|       deathdate = {{miršanas datums un vecums|2009|9|24|1950|8|30}}
|      deathplace = {{ARM}}, [[Erevāna]]
|          places =
|     nationality = armēnis
|           field = [[animācija]]
|        training =
|        movement =
|    famous works =
|        paraksts =
|         patrons =
|   influenced by =
|        teachers =
|          pupils =
|      influenced =
|          awards =
}}
'''Roberts Saakjancs''' ({{val|hy|Ռոբերտ Սահակյանց}}; dzimis {{dat|1950|9|30}} [[Baku]] [[Azerbaidžānas PSR]], miris {{dat|2009|9|24}} [[Erevāna|Erevānā]] [[Armēnija|Armēnijā]]) bija [[armēņi|armēņu]] un [[Padomju Savienība|padomju]] [[animācija]]s mākslinieks.

sentences:
'''Dobeles komturi''' ({{val-de|Komtur von Dobeln}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki Dobeles komturejas teritorijā 1376. - 1562. gadā. Viņu rezidence bija [[Dobeles pils]]. Pēdējais Dobeles komturs Matiass fon der Reke līdz 1576. gadam nepakļāvās Kurzemes un Zemgales hercogam Gothardam Ketleram un nesekmīgi mēģināja panākt Dobeles apgabala suverenitāti Polijas-Lietuvas kopvalstī.
<gallery>
Attēls:Duobelespilis.Schema.2008-06-12.jpg|Dobeles komturu rezidence - Dobeles pils
Attēls:Dobeles pilsdrupas 18. gs.jpg|Dobeles pilsdrupas (18. gs.)
</gallery>
== Dobeles komturu saraksts ==
* [[1376]] Dītrihs Holtijs (Dietrich Holtey)
* [[1422]]—[[1426]] Volters no Pletenbergas (Wolter von Plettenberg), vēlākā Livonijas ordeņa mestra radinieks
* [[1431]]—[[1432]] Matiass no Boningenas (Mathias von Boningen)
* [[1451]] Vilhelms Curmonts no Hinderšteinas (Wilhelm Zuermont von Hinderstein)
* [[1471]] Frīdrihs Valdhauss no Hērze (Friedrich Waldhaus von Heerse, Wolthus von Herse)
* [[1472]] Vilhelms no Beninghauzenas (Wilhelm von Bönninghausen)
* [[1481]] Engelberts Lape no Rūras (Engelbert Lappe, von dem Ruhr)
* ap [[1490]] Bernds no Galles (Bernd von Galle)
* [[1500]] Oto Goess (Otto Goes)
* [[1502]]—[[1519]] Gerhards no Brigenes (Gerhard von der Brüggen)
* [[1523]] Gerhards no Rosemas (Gerhard von Rossem)
* [[1525]]—[[1535]] Jirgens no Hētes (Jürgen von Hoete)
* [[1535]]—[[1545]] Eberhards no Širenas (Eberhard von Schüren)
* [[1546]] Rūdolfs no Beferferdes (Rudolf von Beverförde)
* [[1548]]—[[1562]]/[[1576]] [[Matiass no Rekes]] (Mathias von der Recke)

sentences: '''Cirvis''' ir [[darbarīks]], kuru izmanto galvenokārt [[koksne]]s apstrādei, bet ticis izmantots arī kā [[aukstais ierocis|ierocis]] ([[āva]]) un ceremoniāls vai [[heraldika|heraldisks]] simbols. Ir pazīstami arī metamie cirvji. Tas ticis lietots jau pirms vairākiem tūkstošiem gadu.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Vikipēdija (''Wikipedia'')
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              = Brīva enciklopēdija, ko
ikviens var labot
| veids                = [[interneta enciklopēdija]]
| valsts               = {{flaga|ASV}} [[Santakrusa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = ''[[Wikimedia Foundation]]''
| izveidotāji          = [[Džimijs Veilss]],
[[Lerijs Sendžers]]<ref name=Sidener>{{en ikona}} {{Ziņu atsauce | url = http://www.signonsandiego.com/uniontrib/20041206/news_mz1b6encyclo.html | author = Jonathan Sidener | title = Everyone's Encyclopedia | work = The San Diego Union-Tribune | accessdate = 2006-10-15}}</ref>
| darbību_uzsāka       = {{dat|2001|1|15}}
| valodas              = 269 aktīvas (281 kopā)
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flaga|ASV}} 6. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/US | title= Alexa - Top Sites in United States | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2016-04-09 | archive-url= https://web.archive.org/web/20160409001248/http://www.alexa.com/topsites/countries/US }}</ref>
{{flaga|Vācija}} 7. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/DE | title= Alexa - Top Sites in Germany | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2014-08-28 | archive-url= https://web.archive.org/web/20140828060304/http://www.alexa.com/topsites/countries/DE }}</ref>
{{flaga|Igaunija}} 7. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/EE | title= Alexa - Top Sites in Estonia | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2011-09-02 | archive-url= https://web.archive.org/web/20110902102932/http://www.alexa.com/topsites/countries/EE }}</ref>
{{flaga|Francija}} 5. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/FR | title= Alexa - Top Sites in France | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2016-04-04 | archive-url= https://web.archive.org/web/20160404030104/http://www.alexa.com/topsites/countries/FR }}</ref>
{{flaga|Lietuva}} 9. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/LT | title= Alexa - Top Sites in Lithuania | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2015-02-07 | archive-url= https://web.archive.org/web/20150207100004/http://www.alexa.com/topsites/countries/LT }}</ref>
{{flaga|Apvienotā Karaliste}} 9. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/GB | title= Alexa - Top Sites in United Kingdom | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2014-07-13 | archive-url= https://web.archive.org/web/20140713140702/http://www.alexa.com/topsites/countries/GB }}</ref>
{{flaga|Latvija}} 13. vieta<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.alexa.com/topsites/countries/LV | title= Alexa - Top Sites in Latvia | publisher= alexa.com | accessdate= 2014-05-20 | archive-date= 2014-11-13 | archive-url= https://web.archive.org/web/20141113065637/http://www.alexa.com/topsites/countries/LV }}</ref>
| mājas_lapa           = [http://www.wikipedia.org/ wikipedia.org]
}}

sentences: '''Brigādes komandieris''' jeb '''kombrigs''' (krievu: ''командир бригады'') bija augstākā komandējošā sastāva [[dienesta pakāpe]] [[Sarkanā armija|Sarkanajā armijā]]. Nosaukums var būt attiecināms arī uz [[brigāde]]s komandiera [[Dienesta amats|amatu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Fabiāns fon Belinshauzens
|     vārds_orig = ''Fabian von Bellingshausen''
|         attēls = Fabian_Gottlieb_von_Bellingshausen.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Sāmsala]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1852
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Kronštate]] (tagad {{RUS}})
}}
'''Fabiāns Gotlībs fon Belinshauzens'''{{efn|Arī '''Fadejs Belinshauzens''' vai '''Fabiāns fon Bellingshauzens'''<ref>{{LPE|1|719}}</ref>}} ({{val|de|Fabian Gottlieb Thaddeus von Bellingshausen}}, {{val|ru|Фаддей Фаддеевич Беллинсгаузен}}; 1778-1852) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s jūrasbraucējs un kara flotes virsnieks. Tiek uzskatīts par vienu no [[Antarktīda]]s pirmatklājējiem.

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences: '''Malas jūra''' ir daļa no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]], kuru daļēji norobežo [[sauszeme]], tai skaitā [[sala]]s, [[arhipelāgs|arhipelāgi]], [[pussala]]s. Atšķirībā no [[iekšējā jūra|iekšējām jūrām]] malas jūrās ir [[okeāna straume|okeānu straumes]], ko rada okeānu vēji. Daudzas malas jūras norobežo salu virknes, kas veidojušās [[okeāniskā Zemes garoza|okeāniskajai Zemes garozai]] [[subdukcija]]s ceļā paejot zem citas [[tektoniskā plātne|tektoniskās plātnes]]. Lielākā daļa pasaules jūru ir malas jūras.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Subrahmanyan Chandrasekhar''
| attēls = Subrahmanyan Chandrasekhar.gif
| att_izmērs =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =19
| dz_vieta =[[Lahora]], [[Britu Indija]], mūsdienās [[Pakistāna]]
| m_gads =1995
| m_mēnesis=8
| m_diena=21
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Britu Indija]], [[Indija]] (1910-1953)<br>[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1953-1995)
| tautība = [[tamili|tamils]]
| darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]], [[Madrasas Universitāte]]
| zinātne =[[astrofizika]], [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Čandrasekara robeža]]
| apbalvojumi = 1983. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
pirmo reizi tika nodemonstrēta elektronu daļiņu daba]]
'''Elektrons''' ({{val-el|ἤλεκτρον}}, ''ēlektron'' — ‘[[dzintars]]’) ir vieglākā no zināmajām stabilajām [[elementārdaļiņas|elementārdaļiņām]] (neskaitot [[neitrīno]], kam arī ir ļoti niecīga [[miera masa]]).<ref name="physics.aps"/> Elektrona miera masa ir 9,109{{E|−31}} [[kilograms|kg]]. Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] (−1,602{{E|−19}} [[kulons|C]]), un tā simbols ir е<sup>−</sup> vai e. Elektroni ir vieni no [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] lādiņa nesējiem. Tie pieder pie [[leptoni]]em un nosaka atoma [[mijiedarbība|mijiedarbību]] ar citiem atomiem. Elektronus 1897. gadā atklāja [[Džozefs Tomsons]], pētot [[katodstari|katodstarus]].<ref name="Rēvalds"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Rozentāls
|     vārds_orig = ''Herman Rosenthal''
|         attēls = Herman Rosenthal (1843-1917).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1917
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Ņujorka|2s=Ņujorka (štats)|Ņujorka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, tulkotājs, sabiedrisks darbinieks, bibliotekārs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 dēli
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Switzerland|Šveices riteņbraucēji}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Latvijā]]
[[Kategorija:Medicīna]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 178.80
| latd = 52
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Den Helder.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Den Helder, watertoren 2006-08-06 10.28.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 56
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 45
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{URL|https://www.denhelder.nl/}}
| lats =
| elevation_m =
| official_name = ''Den Helder''
| name = Heldera
| population_total = 56369
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Flag of Den Helder.svg
}}
'''Heldera''' ({{Val|nl|Den Helder}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 56 369 iedzīvotāji.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šnēbergs
|attēls                 = Puchberg_-_Schneeberg.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šnēbergs no austrumiem
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.7675 | latNS  = N
| longd = 15.807778 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Ziemeļu Kaļķakmens Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Klostervapens]]
|augstums               = 2 078
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Kenijs Rodžers
| Vieta_mr = {{vieta|ASV|Džordžija|Sendispringsa}}
| Izdevējkompānija = {{hlist|Cue|Carlton|[[Mercury Records|Mercury]]|[[United Artists Records|United Artists]]|[[Giant Records (Warner)|Giant]]|[[Reprise Records|Reprise]]|[[Atlantic Records|Atlantic]]|[[Liberty Records|Liberty]]|[[Curb Records|Curb]]|[[RCA Records|RCA]]|Dreamcatcher|[[Capitol Records|Capitol]]|[[Warner Music Group|WEA]]|[[Warner Records|Warner Bros.]]}}
| Darbojies_arī = {{hlist|The Scholars|The Bobby Doyle Trio|[[The New Christy Minstrels]]|[[Kenny Rogers and The First Edition|The First Edition]]|[[Dolly Parton]]|[[Dottie West]]|[[Barry Gibb]]|[[Kim Carnes]]|[[David Foster]]|[[Lionel Richie]]|[[Mel Tillis]]}}
| Gadi = 1957–2017
| Instrumenti = {{hlist|Vokāls|ģitāra|basģitāra|harmonika|[[vijole]]}}
| Nodarbošanās = {{hlist|Dziedātājs|dziesmu rakstnieks|aktieris|ierakstu producents|uzņēmējs}}
| Žanrs = {{hlist|[[Kantrīmūzika]]|[[popmūzika]]}}
| Miris = {{death date and age|2020|03|20|1938|08|21}}
| Vārds_orig = Kenny Rogers
| Vieta =
| Dzimis = {{dat|1938|8|21}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Teksasa|Hjūstona}}
| Apraksts = Rodžers 1997. gada janvārī
| Fons =
| Attēls = KennyRogers.jpg
| Mlapa = {{URL|http://kennyrogers.com/}}
}}
'''Kenets Rejs Rodžerss''' ({{val|en|Kenneth Ray Rogers}}; 1938. gada 21. augusts — 2020. gada 20. marts) bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, aktieris, ierakstu producents un uzņēmējs, [[Kantrimūzika]]s slavas zāles loceklis.<ref name="cmt1304">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cmt.com/news/country-music/1705310/country-hall-of-fame-elects-kenny-rogers-bobby-bare-jack-clement.jhtml|title=Country Hall of Fame Elects Kenny Rogers, Bobby Bare, Jack Clement|last=CMT.com Staff|publisher=cmt.com|website=CMT News|access-date=April 13, 2013|date=April 10, 2013|archive-date={{dat|2013|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130413171623/http://www.cmt.com/news/country-music/1705310/country-hall-of-fame-elects-kenny-rogers-bobby-bare-jack-clement.jhtml}}</ref> Lai arī Rodžerss guva lielākos panākumus ar kantrīmūziku, viņā radīja vairāk nekā 120 hitu singlus dažādos mūzikas žanros, vairāk nekā 200 atsevišķu nedēļu topus kantri un pop albumu topos vien Amerikas Savienotajās Valstīs un visā pasaulē pārdeva vairāk nekā 100 miljonus ierakstu, padarot viņu par vienu no visu laiku vislabāk pārdotajiem mūzikas māksliniekiem.<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.dailytownsman.com/breaking_news/262386041.html|title=Kenny Rogers touches down in Cranbrook this week|work=[[Cranbrook Daily Townsman]]|access-date=June 11, 2014|date=June 9, 2014|last=Coulter|first=Barry|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140714145334/http://www.dailytownsman.com/breaking_news/262386041.html|archivedate={{dat|2014|07|14||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Tālu no debesīm
| attēls = Far from Heaven (2002 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Far from Heaven''
| žanrs = melodrāma
| režisors = [[Tods Heinss]]
| producents = * [[Džodija Allena]]
* [[Kristīne Vačona]]
| scenārija autors = Tods Heinss
| galvenajās lomās = * [[Džūliana Mora]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Deniss Heisberts]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Džeimss Rebhorns]]
* [[Vaiola Deivisa]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Killer Films]]''
* ''[[Consolidated Film Industries]]''
* ''[[TF1 Cinema]]''
* ''[[Section Eight]]''
* ''[[Vulcan Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|9|2|Venēcijas filmu festivāls|2002|11|8|ASV}}
| ilgums = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Far from Heaven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|13,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=farfromheaven.htm |title=Far from Heaven (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=September 2, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190830193620/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=farfromheaven.htm |archivedate={{dat|2019|08|30||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|29 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Tālu no debesīm"''' ({{val|en|Far from Heaven}}) ir 2002. gada melodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tods Heinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūliana Mora]], [[Deniss Kveids]], [[Deniss Heisberts]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Džeimss Rebhorns]] un [[Vaiola Deivisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
[[image:Skull and Crossbones.svg|thumb|200px|Galvaskauss un krustoti kauli ir simbols, kas nozīmē toksiskumu.]]
'''Toksiskums''', '''toksicitāte''' jeb '''indīgums''' ir vielas kaitīgās iedarbības uz [[Organisms|organismu]] rādītājs. Toksiskums var nozīmēt vispārīgu iedarbību uz organismu ([[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Augi|augu]], [[Baktērija|baktēriju]]) vai iedarbību  uz atsevišķām organisma struktūrām, piemēram, atsevišķiem orgāniem vai [[šūna|šūnām]] (tad to sauc par [[citotoksiskums|citotoksiskumu]]).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Stīvs Aoki
|Attēls           = File:Steve Aoki Robin Laananen photo.png
|Att_izm          = 280px
|Apraksts         = Stīvs Aoki 2014. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{Vieta|ASV|Florida|Maiami}}
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|30}}
|Žanrs            = [[elektroniskā deju mūzika]], [[hiphops]], [[hausmūzika]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
|Gadi             = [[1996]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Dim Mak]]'', ''[[Ultra Music]]'', ''[[Spinnin' Records]]''
|Mlapa            = https://www.steveaoki.com/
|Dzimums          = V
}}
'''Stīvens Hirojuki Aoki''' ({{val-en|Steven Hiroyuki Aoki}}, {{val-ja|スティーヴン・ヒロユキ・アオキ}}; dzimis {{dat|1977|11|30}}, [[Maiami]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])  ir japāņu izcelsmes amerikāņu [[dīdžejs]] un [[mūzikas producents]]. 2019. gadā žurnāls ''[[DJ Mag]]'' Aoki atzina par 10. labāko dīdžeju pasaulē.<ref>https://djmag.com/top100dj?year=2019 100 labākie dīdžeji 2019. gadā</ref> Sadarbojies ar ''[[will.i.am]]'', ''[[Afrojack]]'', ''[[Linkin Park]]'', [[Igija Azalija|Igiju Azaliju]], ''[[Backstreet Boys]]'', ''[[Blink-182]]'', ''[[BTS]]'', ''[[Dimitri Vegas & Like Mike]]'', ''[[Dons Diablo|Donu Diablo]]'', ''[[Hardwell]]'' un daudziem citiem māksliniekiem. Patlaban (2020) izdevis sešus studijas albumus.

sentences: '''Interneta medija tips''' ({{val|en|Internet media type}}), sākotnēji saukts par '''MIME tipu''' (''MIME type''; pēc [[Multipurpose Internet Mail Extensions|MIME]]), reizēm arī par '''satura tipu''' (''Content-type''; pēc galvenes nosaukuma, kurā tas tiek izmantots), ir divu daļu identifikators [[faila formāts|faila formātiem]] [[internets|internetā]]. Identifikatori sākotnēji definēti {{RFC|2046}} [[e-pasts|e-pasta]] sūtīšanai ar [[SMTP]], bet vēlāk tiem rada pielietojumu arī citos protokolos, piemēram, [[HTTP]] un [[Sesijas iniciācijas protokols|SIP]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''AFI 100 gadi... 100 filmas''' ({{Val|en|AFI's 100 Years...100 Movies}}) ir 100 izcilāko [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filmu saraksts, kā to noteicis [[Amerikas Kinoinstitūts]], aptaujājot vairāk nekā 1500 filmu nozares pārstāvjus, kuri izvēlējās no 400 nominēto filmu saraksta. 100 labāko amerikāņu filmu sarakstu atklāja 1998. gadā, bet atjaunināja 2007. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Diazepāma struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 439-14-5
|ķīmiskā formula       = C16H13CIN2O
|molmasa               = 284,7
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
|290x290px]]
'''Putas''' ir [[dispersā sistēma]], kas rodas, veidojoties [[gāze]]s ieslēgumiem [[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Cieta viela|cietā vielā]]<ref>[[mwod:foam|Foam | Definition of Foam by Merriam-Webster]] [https://web.archive.org/web/20141209213221/http://www.merriam-webster.com/dictionary/foam Archived] 2014-12-09 at the Wayback Machine</ref><ref>D. Weaire, S. Hutzler, "The Physics of Foams", Oxford University Press, 1999, <nowiki>{{ISBN|0198510977}}</nowiki>, {{ISBN|978-0-1985-1097-0}}</ref><ref>I. Cantat, S. Cohen-Addad, F. Elias, F. Graner, R. Höhler, O. Pitois, F. Rouyer, A. Saint-Jalmes, "Foams: structure and dynamics", Oxford University Press, ed. S.J. Cox, 2013, {{ISBN|9780199662890}}</ref>. Piemēram, vannas sūklis un alus glāzes virspusē esošā viela ir klasificējamas kā putas. Vairumā putu gāzes tilpums ir liels un atsevišķos gāzes ieslēgumus atdala plānas šķidruma vai cietas vielas kārtiņas.

sentences: '''Vasara''' ir [[gadalaiki|gadalaiks]] [[mērenā josla|mērenajā joslā]] starp [[pavasaris|pavasari]] un [[rudens|rudeni]]. Vasara ir [[siltums|karstākais]] gadalaiks ar visgarākajām dienām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{atsauces+}}
{{Pareizrakstība}}

sentences:
{{cita nozīme|pārvietošanos ar velosipēdu|sporta veidu|riteņbraukšanas sports}}
]]
'''Riteņbraukšana''' ir pārvietošanās ar [[velosipēds|velosipēdu]]. Tas var būt [[brīvais laiks|brīvā laika]] pavadīšanas veids, nokļūšana no viena punkta citā, [[tūrisms|tūrisma]] veids, [[veselības uzturēšana]]s līdzeklis, kā arī [[sporta veids]]: [[riteņbraukšanas sports]]. [[Persona|Personas]], kas brauc ar divriteni, sauc par riteņbraucējiem vai velosipēdistiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Keina dumpis
| operators =
| attēls = Mutiny 0.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents = [[Stenlijs Kreimers]]
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Hosē Ferrers]]
* [[Vans Džonsons]]
* [[Freds Makmarijs]]
* [[Roberts Frānsiss]]
* [[Meja Vinna]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''The Caine Mutiny''
| studija = ''Stanley Kramer Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1954|6|24}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Caine-Mutiny-The#tab=summary|title=The Caine Mutiny (1954) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Keina dumpis"''' ({{Val|en|The Caine Mutiny}}) ir 1954. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kara filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]], bet producents [[Stenlijs Kreimers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Hosē Ferrers]], [[Vans Džonsons]], [[Freds Makmarijs]], [[Roberts Frānsiss]] un [[Meja Vinna]]. Filma balstīta uz [[Hermans Vouks|Hermana Vouka]] 1951. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] saņēmušu tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Norbi bāka (aizmugurējā vaduguns)
| native_name         = Norrby ülemine tuletorn
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Igaunija
| status              =
| image               = Norrby_ülemine_tuletorn_2011.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Norbi]], [[Vormsi pagasts]], [[Lēnes apriņķis]], {{EST}}
| pushpin_map         =
| latd  = 59  | latm  = 00 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 20 | longs = 51 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1935. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Falkons Skots
|     vārds_orig = ''Robert Falcon Scott''
|         attēls = Scott of the Antarctic crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Devonporta]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Rosa šelfa ledājs]], [[Antarktīda]]
}}
'''Roberts Falkons Skots''' ({{val|en|Robert Falcon Scott}}, dzimis {{dat|1868|6|6}} [[Devonporta|Devonportā]], [[Anglija|Anglijā]], miris, domājams, {{dat|1912|3|29}} uz [[Rosa šelfa ledājs|Rosa šelfa ledāja]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]) bija britu jūrnieks, karaliskās [[kara flote|flotes]] virsnieks un polārpētnieks, viens no [[Dienvidpols|Dienvidpola]] pirmatklājējiem. Vadīja divas ekspedīcijas uz Antarktīdu: ar kuģiem "Discovery" (1901—1904) un "Terra Nova" (1910—1913).

sentences:
{{modulācija}}
'''Minimālas nobīdes frekvenču manipulācija''' vai '''MSK''' ({{val|en|Minimum-shift keying}}) ir ciparu (digitālās) modulācijas veids. To var interpretēt gan kā [[Frekvences modulācija|frekvences manipulāciju]], gan [[Fāzes modulācija|fāzes modulāciju]]. Modulācijas nosaukums nāk no tā, ka modulācijai (manipulācijai) tiek izmantotas divas [[ortogonalitāte|ortogonālas]], [[Koherence|koherentas]] frekvences ar vismazāko iespējamo atšķirību (intervālu).

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Lejasprūsiskais dialekts
|nativename=''Preussisch''
|familycolor=Indoeiropiešu
|states=[[Vācija]], [[Polija]]
|speakers=ļoti maz
|fam1=[[Indoeiropiešu valodas|Indoeiropiešu]]
|fam2=[[Ģermāņu valodas|Ģermāņu]]
|fam3=[[Rietumģermāņu valodas|Rietumģermāņu]]
|fam4=[[Lejasvācu valoda|Lejasvācu]]
|iso2=gem|iso3=nav
}}

sentences:
{{citas nozīmes|zvaigznāju|dzērve (nozīmju atdalīšana)|dzērve}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dzērve
| abbreviation = Gru
| name_latin = Grus
| RA = 22
| dec = −47
| areatotal = 366
| arearank = 45. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Gru''
| starmagnitude = 1,73
| neareststarname = ''HD 211415''
| stardistance = 44,4
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Zivs]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 34
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Volejbolisti]]
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas sportisti|Volejbolisti]]

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Betula saposhnikovii|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Betula|ģints_lv=Bērzi|suga=Betula saposhnikovii|suga_lv=Sapožņikova bērzs}}'''Sapožņikova bērzs''' ({{val|la|Betula saposhnikovii}}) ir [[bērzu dzimta]]s suga, kas savvaļā ir sastopama [[Āzija|Āzijā]], [[Tjanšana kalni|Tjanšana kalnos]] subalpīnajā joslā.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
|-
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
|-
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
|-
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
|-
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
|-
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
|-
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
|-
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
|-
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
|-
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
|-
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
|-
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
|-
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
|-
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
|-
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
|-
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
|-
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
|-
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
|-
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
|-
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
|-
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
|-
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
|-
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
|-
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
|-
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
|-
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
|-
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
|-
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
|-
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
|-
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
|-
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
|-
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
|-
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
|-
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
|-
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
|-
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
|-
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
|-
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
|-
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
|-
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
|-
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
|-
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
|-
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Tauta
| tauta = Ebreji
| native_name = יְהוּדִים ''(Yehudim)''
| image =
| image_caption = Ebreji visā pasaulē (2021)
| population = 15,1 miljons
| valoda = [[ivrits]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču ]], [[krievu valoda|krievu]], [[spāņu valoda|spāņu]], vēsturiski arī [[jidišs]], [[ladino]] u.c.
| reliģija = [[jūdaisms]]
| related-c = [[arābi]], [[asīrieši]], [[samarieši]]
| flag =
| flag_caption = [[Dāvida zvaigzne]], ebreju tautas simbols
| grupas = [[aškenazi]], [[karaīmi]], [[sefardi]] u.c.
}}'''Ebreji''' ({{val|he|יהודים}}) ir [[Semītu valodas|semītu]] grupas tauta, kuras izcelsme ir [[Tuvie Austrumi]]. Mūsdienās bieži tiek uzskatīti ne tik daudz par konkrētas etniskas grupas pārstāvjiem, kā par no [[izraēļi]]em cēlušos [[jūdaisms|jūdaisma]] piekritēju pēcnācējiem, kā arī tiem, kas šo reliģiju pieņēmuši brīvprātīgi. Līdz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām ebreji [[Latvija|Latvijā]] parasti tika dēvēti par '''žīdiem''', apzīmējums ebreji tika lietots retāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/viedokli/293921-leo_dribins_ebreji_negaida_greksudzi Aigars Dāboliņš. Ebreji negaida grēksūdzi (Intervija ar vēstures profesoru Leo Dribinu). Republika.lv, Nr.46, 2006]</ref> Pēc Otrā pasaules kara tiek lietots vārds "ebrejs", jo "žīds" tika negatīvi izmantots nacistu [[antisemītisms|antisemītiskajā]] propagandā un [[Holokausts|Holokaustā]]. Vienlaikus, ņemot vērā, ka līdz ar [[Padomju Savienība|PSRS]] okupāciju Latvijā iebrauca ebreji no [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s un citām [[Padomju Sociālistiskās Republikas|padomju republikām]], tika pārņemta [[krievu valoda]]s tradīcija izvairīties no vārda ''жид'', kas krievu valodā uzskatāms par netaktisku ebreju apzīmējumu.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Artūrs Šopenhauers
|          vārds_orig =Arthur Schopenhauer
|              attēls =Arthur Schopenhauer Portrait by Ludwig Sigismund Ruhl 1815.jpeg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =Portrets "Pasaule kā griba un priekštats" rakstīšanas laikā (''L.S. Ruhl'', 1815)
|             dz_gads =1788
|          dz_mēnesis =02
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Danciga]], [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]]<br />(tagad [[Gdaņska]], {{POL}})
|              m_gads =1860
|           m_mēnesis =09
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtes brīvpilsēta]] (tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =Arthur Schopenhauer Signature.svg
|               skola =[[kantisms]], [[ideālisms]]
|           intereses =[[metafizika]], [[estētika]], [[ētika]], [[fenomenoloģija]], [[morāle]], [[psiholoģija]]
|              idejas =[[griba]], [[pesimisms]]
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Frīdrihs Majers|Majers]], [[Gotlobs Ernsts Šulce|Šulce]], [[Fihte]], [[Šleiermahers]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Platons]], [[Upanišadas]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Gēte]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Benedikts Spinoza|Spinoza]], [[Džordāno Bruno|Bruno]], [[Džons Loks|Loks]], [[Hjūms]], [[Bērklijs]], [[hinduisms]], [[budisms]], [[Jākobs Bēme|Bēme]]
|          ietekmējis =[[Semjuels Bekets|Bekets]], [[Anrī Bergsons|Bergsons]], [[Horhe Luiss Borhess|Borhess]], [[Luicens Egberts Jans Brauers|Brauers]], [[Jakobs Burkharts|Burkharts]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Mihajs Eminesku|Eminesku]], [[Zigmunds Freids|Freids]], [[Džons Grejs|Grejs]], [[Knuts Hamsuns|Hamsuns]], [[Tomass Hārdijs|Hārdijs]], [[Kārlis Roberts Eduards fon Hartmans|fon Hartmans]], [[Hermanis Hese|Hese]], [[Makss Horkheimers|Horkheimers]], [[Žoriss Karls Hūismāns|Hūismāns]], [[Johanness Itens|Itens]], [[Robinsons Džefers|Džefers]], [[Karls Gustavs Jungs|Jungs]], [[Kārlis Krauss|Krauss]], [[Žils Laforgs|Laforgs]], [[Tomass Manns]], [[Gijs de Mopasāns|de Mopasāns]], [[Filips Meinlenders|Meinlenders]], [[Etore Majorana|Majorana]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Kārlis Popers|Popers]], [[Marsels Prusts|Prusts]], [[Gilberts Rails|Rails]], [[Džordžs Santajana|Santajana]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], [[Ervīns Šrēdingers|Šrēdingers]], [[Dailans Tomass|Tomass]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Hanss Vaihingers|Vaihingers]], [[Svāmi Vivekānanda|Vivekānanda]], [[Rihards Vāgners]], [[Oto Veiningers|Veiningers]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Mišels Velbeks|Velbeks]]
|               darbi ="[[Pasaule kā griba un priekštats]]" (''Die Welt als Wille und Vorstellung'', 1819, 1852)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: kontinenta dreifs no dienvidu uz ziemeļu puslodi un sadursme ar [[Sibīrija (kontinents)|Sibīrijas kontinentu]].]]

sentences:
(''Acer saccharum'')]]
'''Lapu koki''' ir koki ar plakanām [[Lapas|lapām]], kam [[sēkla]]s attīstās [[Auglis|augļos]]. Visi lapu koki ir [[segsēkļi]]. Lielākā daļa vasarzaļo koku ir lapu koki,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html|title=Trees and Water|website=web.archive.org|access-date=2023-02-25|date=2016-09-21|archive-date=2016-09-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20160921154303/http://www.vwrrc.vt.edu/Treeswater/Part1.html}}</ref> lai gan ir arī daži vasarzaļi [[skujkoki]], piemēram, [[lapegles]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fs.usda.gov/rmrs/why-do-larches-turn-yellow|title=Why do larches turn yellow? {{!}} Rocky Mountain Research Station|website=www.fs.usda.gov|access-date=2023-02-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Bovē
|     vārds_orig = ''Daniel Bovet''
|         attēls = Daniel Bovet nobel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Neišateles kantons}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[farmakoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Ženēvas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[antihistamīns|antihistamīna]] atklājējs
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1957)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Starptautiskā statistiskā slimību un veselības problēmu klasifikācija''' ({{val|en|International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems}}) ir [[dokuments]], kas tiek izmantots kā vadošais statistikas un klasifikācijas pamats [[veselības aizsardzība|veselības aizsardzībā]]. Apmēram desmit gados reizi [[Pasaules Veselības organizācija]]s (PVO) vadībā tas tiek pārskatīts. Starptautiskā slimību klasifikācija (SSK) ir normatīvs dokuments, kas nodrošina metodisko pieeju un materiālu starptautisku [[standartizācija|standartizāciju]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Arturi Ilmari Virtanens
|     vārds_orig = ''Artturi Ilmari Virtanen''
|         attēls = Virtanen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Helsinki]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas impērija]]<br />({{FIN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1973
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Helsinki]], {{FIN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[somi|soms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Helsinku Tehniskā universitāte]], [[Helsinku universitāte]]
|     alma_mater =[[Helsinku universitāte]]
|        zinātne =[[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =AIV lopbarība (1929)
|    apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
 ''Motown 25: Yesterday, Today, Forever'' pasākumā izpilda ''moonwalk'' deju soli ''Billie Jean'' dziesmas laikā (deju soļi sākas 0:00:06)]]
'''''Moonwalk''''' ir [[deja]]s tehnika, kurā dejotājs imitē soļošanu uz priekšu, bet vienlaikus virzās atpakaļ.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Mihails Barišņikovs
 | vārds_orig              = ''Михаил Барышников''
 | attēls                  = Mikhail Baryshnikov.jpg
 | attēla izmērs           = 220px
 | komentārs               = Mihails Barišņikovs 2012. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{ddv|1948|01|27}}
 | dz. vieta               = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = baletdejotājs
baletmeistars
aktieris
 | darbības gadi           = 1968—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Džesika Lenga]] (partnerattiecības, 1976—1982)
[[Līza Rinhārta]] (2006—pašlaik)
 | bērni = 4
 | paraksts = Mikhail Baryshnikov autograph.jpg
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Mihails Barišņikovs''' ({{val|ru|Михаил Барышников}}; dzimis {{dat|1948|01|27}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas krievs|Latvijas krievu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[Baleta dejotājs|baletdejotājs]], baletmeistars un aktieris.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Votīva baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Votivkirche_Wien_bei_Nacht.JPG
| image_size            =
| caption               = Votīva baznīca naktī
| map_type              = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Votīva baznīca
| position = left
| latd  = 48.215278 | latNS  = N
| longd = 16.358611 | longEW = E
| location              = {{Flag|Austrija}}, [[Vīne]], [[Alzergrunda]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856
| year_completed        = 1879
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences: Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0oC) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

sentences: '''Meditācija''' (no {{val|la|meditatio}} — 'domāt, apcerēt') ir prakse, kurā praktizējošais indivīds paša spēkiem mēģina ierosināt [[prāts|prāta]] un [[apziņa]]s stāvokļa izmaiņas, lai veicinātu garīgu labumu. Tā aptver dažādas garīgas disciplīnas un ir saistīta ar kādu reliģisku tradīciju vai mūsdienu terapiju.

sentences:
, [[Francija|Francijā]].]]
'''Dzīvoklis''' ir tiesiski nodalīts patstāvīgs [[nekustamais īpašums]], kas parasti veido daļu no plašākas dzīvojamās [[māja]]s.<ref name="likumi">{{tīmekļa atsauce|url= https://m.likumi.lv/ta/id/221382-dzivokla-ipasuma-likums|title= Dzīvokļa īpašuma likums|work=likumi.lv|publisher=[[Likumi.lv]]|date=|accessdate=17 July 2021}}</ref> Lai gan dzīvokļi pēc platības mēdz būt atšķirīgi, tie parasti sevī ietver vairākas dzīvojamās un saimnieciskās telpas kā, piemēram, [[virtuve|virtuvi]], [[vannasistaba|vannasistabu]], viesistabu un guļamistabas. Greznākie un augstākajos stāvos esošie dzīvokļi nereti tiek saukti par [[penthauss|penthausiem]] (''penthouse'').<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/apartment|title=Apartment|work=dictionary.cambridge.org|publisher=Cambridge Dictionary|date=|accessdate=18 July 2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/penthauss:1|title=penthauss|work=tezaurs.lv|publisher=Tēzaurs|date=|accessdate=18 July 2021}}</ref> Tāpat dzīvokļi var būt aprīkoti ar [[balkons|balkoniem]] un [[terase|terasēm]].<ref name="nytimes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/1979/01/07/archives/the-ins-and-outs-of-balconies-the-ins-and-outs-of-balconies.html|title=The Ins and Outs of Balconies|first=Diana|last=Shaman|work=nytimes.com|publisher=[[The New York Times]]|date=7 January 1979|accessdate=18 July 2021}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Anser anser 2 (Piotr Kuczynski).jpg
 | att_nosaukums = [[Meža zoss]] (''Anser anser'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |  apakšklase=Neornithes
 | apakšklase_lv=Īstie putni
 | infraklase=Neognathae
 | infraklase_lv=Neognati
 | virskārta=Galloanserae
 | virskārta_lv=Vistu un zosu virskārta
 |         kārta = Anseriformes
 |      kārta_lv = Zosveidīgie
 |      binomial = Anseriformes <small>([[Wagler]], 1831)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 |         title = Zils zirgs I
 | other_title_1 =
 |         image = Franz_Marc_Blaues_Pferd_1911.jpg
 |       caption =
 |        artist = [[Francs Marks]]
 |     catalogue =
 |          year = 1911
 |          type = [[eļļa]] uz [[audekls|audekla]]
 |      material =
 |       subject =
 |    dimensions = 112 x 84,5 cm
 |          city = Minhene, {{DEU}}
 |        museum = [[Lēnbaha nams]]
}}

sentences: '''"Aulejas Žepers"''' ir [[Latgalieši|latgaliešu]] četrpāru jeb Krusta [[dancis]] pēc Prankusejas (Franksēzes) parauga.

sentences: '''19. maijs''' ir gada 139. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (140. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 226 dienas.

sentences:
'''[[valoda|Valodu]] uzskaitījumi''':
* [[Valodu uzskaitījums pēc nosaukuma]]
* [[Valodu uzskaitījums pēc rakstības]]

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Deguna kauls |
  Latin        = os nasale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray154.png |
  Caption      = Deguna kauls iekrāsots sarkans (pa kreisi).  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Jamaikas monetārā sistēma''' ir moderna starptautiska [[monetārā sistēma]], kas tika pieņemta 1976. gada 8. janvārī [[Jamaika|Jamaikā]] un kurā [[Valūtas kurss|valūtas maiņas kursus]] nosaka tirgus, nevis valdība. Tai raksturīgas pastāvīgas valūtas kursu svārstības, tāpēc tos dēvē par peldošiem, nevis fiksētiem.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku redzes orgānu|acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Acis |
  Latin        = Oculus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Hawk eye.jpg |
  Caption      = [[Vanagi|Vanaga]] acs|
  Image2       = Krilleyekils.jpg |
  Caption2     = [[Antarktīdas krils|Antarktīdas krila]] acs |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''18. novembris''' ir gada 322. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (323. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 43 dienas.

sentences: '''Villendorfas Venera''' ir 11,1 centimetru augsta [[sieviete]]s statuete, kas atrasta vienās no senākajām kapenēm netālu no Villendorfas ([[Austrija]]) un radīta starp aptuveni 28 000 un 25 000 gadu pirms mūsu ēras.<ref>[http://smarthistory.khanacademy.org/nude-woman-venus-of-willendorf.html Nude Woman (Venus of Willendorf)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141113094702/http://smarthistory.khanacademy.org/nude-woman-venus-of-willendorf.html |date={{dat|2014|11|13||bez}} }}, [//en.wikipedia.org/wiki/Smarthistory Smarthistory]</ref> 1908. gada 7. augustā to atrada strādnieks Johans Verans<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landesmuseum.at/pdf_frei_remote/WM_19_0019-0030.pdf|title=The anthropomorphic figurines from Willendorf|last=Antl-Weiser|first=Walpurga|publisher=Niederösterreichischen Landesmuseum|access-date=24 December 2012}}</ref> (''Josef Veram''<ref>Geoffrey Bibby (1956) ''The Testimony of the Spade'', p.139, Alfred A. Knoff, New York</ref>) izrakumu laikā [[Arheoloģija|arheologu]] Josefa Šombati (''Szombathy''), Hugo Obermaiera un Josefa Bajera (''Bayer'') vadībā pie paleolīta teritorijas Villendorfas ciemā, [[Lejasaustrija|Lejasaustrijā]], [[Vahava|Vahavā]], netālu no [[Kremsa]]s pilsētas. Tā veidota no [[kaļķakmens]], kas nav raksturīgi šai vietai, un iekrāsota ar [[okers|okeru]]. Tagad tā atrodas Dabas vēstures muzejā (''Naturhistorisches museum'') [[Vīne|Vīnē]], Austrijā<ref name="wit">Witcombe, Christopher (2003) [http://witcombe.sbc.edu/willendorf/ ''Venus of Willendorf''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20040403230731/http://witcombe.sbc.edu/willendorf/ |date={{dat|2004|04|03||bez}} }}, retrieved 2008</ref> un tās vērtība 2005. gadā tika novērtēta kā 60 miljoni dolāru.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://prezi.com/uejxrfophi9z/villendorfas-venera/|title=Villendorfas Venēra|website=prezi.com|access-date=2018-01-30|language=en}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus nigra|attēls=Populus nigra. Chopu (fueyes).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus nigra|suga_lv=Piramidālā papele|kategorijas=nē}}'''Piramidālā papele''' ({{Val-la|Populus nigra}}) ir [[Vītolu dzimta|vītolu dzimtas]] sugas lapu [[koks]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gvido Šneiders
|     vārds_orig = ''Guido Schneider''
|         attēls = Gvido Šneiders.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Rēvele]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad [[Tallina]], {{EST}})
|         m_gads = 1948
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Greifsvalde]], PSRS okupācijas zona (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]], [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater =[[Tērbatas Universitāte]]
|        zinātne =[[zooloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{| class="toccolours infobox" cellpadding="1" cellspacing="1" style="float:right; clear:right; width:{{px|{{{platums|270}}}}}; padding:0px; margin:0px 0px 1em 1em; font-size:85%;"
{{#If:{{{virsraksts|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{#If:{{{virsraksts|}}}|{{#If:{{{color|}}}|{{#If:{{{linkcolor|}}}|{{{virsraksts}}}|{{{virsraksts}}}}}|{{{virsraksts}}}}}}}</big>'''
{{!}}-|{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}{{{indekss1|}}}{{{indekss2|}}}||
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{PAGENAME}}</big>'''
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}|
{{!}} style="font-size:1.8em; background-color:{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}; padding-top:5px; padding-bottom:5px;border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} {{#If:{{{indekss1|}}}|{{#If:{{{indekss1|}}}|}}{{#If:{{{indekss2|}}}|}} | {{{virsraksta_indekss|}}} }}{{#if:{{{virsraksta_indekss2|}}}|

{{{virsraksta_indekss2|}}} }}
{{!}}-}}
{{#If:{{{attēls|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{!}}-}}{{#If:{{{attēls|}}}||<includeonly>[[Kategorija:Latvijas autoceļi bez fotoattēla]]</includeonly>}}
{{#If:{{{attēls|}}}|{{#If:{{{paraksts|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{paraksts}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksts1|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}}'''{{{virsraksts1}}}'''
{{!}}-}}
{{#If:{{{eirokarte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{#If:{{{leģenda|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{leģenda}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{beheerder|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{beheerderlabel|}}}|{{{beheerderlabel}}}|Beheerder}} {{!!}} {{{beheerder}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{tol|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{tollabel|}}}|{{{tollabel}}}|Tol}} {{!!}} {{{tol}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums {{!!}} {{#if:{{{garums|}}}|{{{garums}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums_lv|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums Latvijā{{!!}} {{#if:{{{garums_lv|}}}|{{{garums_lv}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_2|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_2|}}} {{!!}} {{{item1_2}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_3|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_3|}}} {{!!}} {{{item1_3}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_5|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_5|}}} {{!!}} {{{item1_5}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_4|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_4|}}} {{!!}} {{{item1_4}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{novietojums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{lv_reģions}}} {{!!}} {{{novietojums}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_1|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_1|}}} {{!!}} {{{item1_1}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_6|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_6|}}} {{!!}} {{{item1_6}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_7|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_7|}}} {{!!}} {{{item1_7}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_8|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_8|}}} {{!!}} {{{item1_8}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_9|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_9|}}} {{!!}} {{{item1_9}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{website|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} [{{{website}}} {{{websitelabel}}}]
{{!}}-}}
{{!}}-
{{#If:{{{maršruta_tabula|}}}|
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{!}}-
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} '''Maršruts'''
{{!}}-
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{{!}} border="0" width="100%" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"|
{{!}}} }}<noinclude>
[[Kategorija:Autoceļu veidnes]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada februāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Colt Potato Digger.JPG
|paraksts           =
|nosaukums          = [[Colt-Browning M1895]]
|valsts             = ASV, Krievija, Spānija
|tips               = [[ložmetējs]]
|konstruktors       = [[Džons Braunings]]
|konstruktori       =
|ražotājs           = Colt’s Manufacturing Company
|ražošanā           =
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 54 mm R
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 400-450
|sākuma_ātrums      =
|attālums           =
|masa               = 16kg
|garums             = 1040 mm
|stobrs             = 711 mm
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''''Colt-Browning M1895''''' ir [[ASV]] 7,62 mm [[ložmetējs]], kas tika ražots 1890. gados [[Džons Braunings|Džona Brauninga]] vadībā.
Pirmais karadarbībā izmantotais automātisko ieroču modelis, kas īstenoja pulvergāzu izvadīšanas principu<ref>https://archive.org/details/hatchersnotebook00shat</ref><ref>https://archive.org/details/handbookordnance00wade</ref>.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Edgars Eriņš
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|6|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Varakļāni}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta = {{vieta|Latvija|Bauska}}
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/erins-edgars-1089142/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081524/http://www.london2012.com/athlete/erins-edgars-1089142/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=87}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Daudzcīņa
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8312 punkti
 |           PR1_d = [[Desmitcīņa]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Edgars Eriņš''' (dzimis {{dat|1986|6|18}} [[Varakļāni|Varakļānos]])<ref name="SA" /> ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startēja daudzcīņas sacensībās. Pašreizējais [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]] [[desmitcīņa|desmitcīņā]] un septiņcīņā telpās. Pēc sportista karjeras beigām — [[treneris]], strādā kā fiziskās sagatavotības treneris ar sporta spēļu komandām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Muzeja infokaste
 | name        = Islandes fallu muzejs
 | image       =
 | imagesize   =
 | established = 1997
 | collection  = 280 dzimumlocekļi<ref name="Telegraph">{{ziņu atsauce|title=Last but not the least|last=Singh|first=Khushwant|work=The Telegraph|location=Kolkata|date=16 July 2011|url=http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp|accessdate=3 June 2011|archive-date={{dat|2011|07|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110719202229/http://www.telegraphindia.com/1110716/jsp/opinion/story_14234188.jsp}}</ref>
 | area        =
 | location    = {{vieta|Islande|Reikjavika}}
 | latitude    = 64.142952
 | longitude   = -21.915
 | visitors    = 11 000 ik gadu<ref name="AFP">{{ziņu atsauce|title=At Iceland's Phallological Museum, size is everything|url=http://www.independent.co.uk/travel/news-and-advice/at-icelands-phallological-museum-size-is-everything-2319332.html|agency=Agence France-Presse|date=21 July 2011|accessdate=3 June 2011}}</ref>
 | website     = {{URL|http://www.phallus.is/}}
}}
'''Islandes fallu muzejs''' ({{val|is|Hið Íslenzka Reðasafn}}) ir muzejs [[Reikjavika|Reikjavikā]], [[Islande|Islandē]]. Te atrodas pasaulē lielākā [[dzimumloceklis|dzimumlocekļu]] un tā daļu kolekcija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Manu jūtu objekts
| attēls                   = objectofmyaffectionposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Object of My Affection''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Nikolass Hitners]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Vendija Vaseršteina]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Alans Alda]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Džons Pankovs]]
* [[Tims Dalijs]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|4|17||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/object-my-affection-film|title=The Object of My Affection|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=objectofmyaffection.htm|title=The Object of My Affection (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Manu jūtu objekts"''' ({{val|en|The Object of My Affection}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Stīvena Makkolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors  ir [[Nikolass Hitners]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Dženifere Anistone]], [[Alans Alda]], [[Naidžels Hotorns]], [[Džons Pankovs]] un [[Tims Dalijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|4|17||bez}}.

sentences:
'''''Hane''''' var būt:
* [[Reimārs Hāne]] ''(Reymar Hane)'' — Livonijas ordeņa mestrs;
* [[Hāni]] — baltvācu dzimta.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Night Moves''
| operators =
| attēls = Night Moves 1975 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Arturs Penns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Sjūzena Klārka]]
* [[Dženifere Vorena]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Džeimss Vudss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Night Moves''
| studija = ''Hiller Productions, Ltd. – Layton''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|11}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Night Moves''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Arturs Penns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Sjūzena Klārka]], [[Dženifere Vorena]], [[Melānija Grifita]] un [[Džeimss Vudss]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sylvilagus_audubonii_showing_tail.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums = [[Tuksnešu trusis]] (''Sylvilagus audubonii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Sylvilagus
|      ģints_lv =Baltastes truši
|      binomial = Sylvilagus <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1867)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Hydrolagus''<ref name=mam/>
*''Limnolagus''
*''Paludilagus''
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Tomass Hendriks Ilvess
| vārds_orģ = ''Toomas Hendrik Ilves''
| attēls = Thilves.JPG
| amats = [[Igaunijas prezidents]]
| term_sākums = {{Dat|2006|10|09|N}}
| term_beigas = {{Dat|2016|10|10|N}}
| priekštecis = [[Arnolds Rītels]]
| pēctecis = [[Kersti Kaljulaida]]
| premjers = [[Andruss Ansips]]
[[Tāvi Reivass]]
| dzim_dati = {{Dzimšanas datums un vecums|1953|12|26}}
| dzim_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[igauņi|igaunis]]
| partija = bezpartejisks, pirms tam [[Sociāldemokrātiskā partija (Igaunija)|Sociāldemokrātiskā partija]]
| dzīvesb = * Merija Buloka
* [[Evelīna Ilvesa]], dzimusi Inta-Lambota (2004—2015)
* [[Ieva Ilvesa]], dzimusi Kupče (2016—pašlaik)
| profesija = žurnālists, diplomāts
| alma_mater = [[Kolumbijas Universitāte]],
[[Pensilvānijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{| style="width:100%; margin:auto; background:transparent;" cellspacing="0" cellpadding="0" valign="top" border="0" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads|Ievads]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:white; border:solid 2px #A3B1BF; border-bottom: 0; text-align:center; font-weight:bold;" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 2|Iemācies par labošanu]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 3|Izpēti Vikipēdiju]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0.3em; font-size:90%; background-color:#CEE0F2; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Pamācība|Pamācība]]

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = OpenProj
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| developer              = Projity
| released               = [[6 August]] [[2007. gads|2007]]
| latest_release_version = OpenProj 1.1
| latest_release_date    = [[25 Aprīlī]] [[2008. gads|2008]]
| programming language   = [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating system       = [[Cross-platform]]
| language               = angļu
| genre                  = [[Projktu pārvaldības programmatūra]]
| license                = [[Common Public Attribution License]]
| website                = {{URL|http://www.projity.com/}}
}}
'''Open Proj''' bija bezmaksas [[Lietojumprogrammatūra|datorprogramma]], kas ir paredzēta [[Projektu vadība|projektu]] plānošanai uz Ganta un tīklu diagrammu būves bāzes. Programma ir līdzīga [[Microsoft Project]], un tā ļauj arī saglabāt failus ''Microsoft Project'' formātā.

sentences:
[[File:Great Fire of Bucharest, 1847.jpg|thumb|Mustakova akvarelis "Lielais Bukarestes ugunsgrēks"]]
[[File:Sf. Gheorghe Nou fire, 1847.jpg|thumb|Degoša jaunā Svētā Jura baznīca]]
[[File:Great Fire of Bucharest, coloured engraving.jpg|thumb|Krāsaina gravīra]]

sentences: '''Miozīns''' ({{val-el|mys (myos)}} — 'muskulis') ir viena no kontraktilajām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]], kas nodrošina [[muskuļi|muskuļu]] saraušanos un ietilpst [[miofibrillas|miofibrillu]] sastāvā. 40—60 % no kopējā muskuļu olbaltumvielu daudzuma ir miozīns. Miozīna [[molmasa]] ir apmēram {{nobr|500 000 g/mol}}. Miozīns savienojas ar otru miofibrillu olbaltumvielu — [[aktīns|aktīnu]] — un veido aktomiozīna kompleksu, kas ir galvenais muskuļu saraušanās sistēmas komponents. Svarīga miozīna īpašība ir spēja sašķelt [[adenozīntrifosforskābe]]s makroerģiskās saites un pārveidot to enerģiju mehāniskajā enerģijā, tādējādi miozīns darbojas kā [[ferments]], kas nodrošina ATF [[hidrolīze|hidrolīzi]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 132. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>

sentences: '''Temperatūra''' ir [[fizikāls lielums]], kas raksturo ķermeņa (vai [[viela]]s) sasilšanas pakāpi jeb [[siltumkustība]]s intensitāti.

sentences: '''Zemūdens zemestrīce''' ir [[zemestrīce]], kura notiek atklātā [[jūra|jūrā]] dziļi zem [[ūdens]] virsmas. Bieži šādas zemestrīces izraisa [[cunami]] viļņus. Atskaitot cunami vilni, šādas zemestrīces parasti neizraisa lielus [[postījums|postījumus]]. Viena no traģiskākajām zemūdens zemestrīcēm notika {{dat|2004|12|26}} Indijas okeānā, kuru zinātnieki nosaukuši par [[2004. gada Indijas okeāna zemestrīce|Sumatras-Andamanu zemestrīci]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Diplacanthus striatus.jpg
| att_nosaukums =Diplakants (''[[Diplacanthus striatus]]'').
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Climatiiformes
| kārta_lv =Klimatijveidīgās
| dzimta =Diplacanthidae
| dzimta_lv =Diplakantīdas
| ģints =Diplacanthus
| ģints_lv =Diplakanti
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Diplacanthus acus}}
* † {{TaksoSaite|Diplacanthus crassisimus}}
* † {{TaksoSaite|Diplacanthus tenuistriatus}}
| kategorijas =nē
| binomial = Diplacanthus <small>Agassiz, 1843</small>
}}
'''Diplakanti''' (''Diplacanthus'') ir [[Klimatijveidīgās|klimatijveidīgo]] [[Akantodes|akantodu]] ģints. Tās pārstāvji dzīvoja [[Devons|devona]] periodā, bija izplatīti [[Skotija|Skotijā]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] u.c. Šīs dzimtas pārstāvji ir sastopami arī [[Latvija]]s devona nogulumos. Diplakantu [[tipveida suga]] ir ''[[Diplacanthus crassisimus]]''.

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Baltijas somi
| native_name =
| native_name_lang =
| image = [[file:Balto-Finnic languages.png|200px]]
| image_caption = [[Baltijas somu valodas]]
| population = apmēram '''7,4–8,2 miljoni''' <!-- sum of numbers from each region below -->
| region1 = '''[[Somi]]'''{{ref label|en|a}}
| pop1 = apmēram 6,2–7 miljoni
| region2 = '''[[Igauņi]]'''
| pop2 = apmēram 1,1 miljoni
| region3 = '''[[Karēļi]]'''
| pop3 = apmēram 75 000
| region4 = '''[[Vepsi]]'''
| pop4 = apmēram 6000
| region5 = '''[[Ižori]]'''
| pop5 = apmēram 1000
| region6 = '''[[Lībieši]]'''
| pop6 = apmēram 200
| region7 = '''[[Voti]]'''
| pop7 = apmēram 100
| related =
| rels = Pārsvarā [[kristietība]] ([[Luterānisms]] vai [[Pareizticība]]);<ref name=statistics>{{cite web|title=Population|url=http://tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_vaesto_en.html#structure| publisher=Statistics Finland|access-date=3 May 2016}}</ref> nelielā skaitā [[somugru neopagānisms]]
| langs = [[Baltijas somu valodas]]
| footnotes = {{note label|en|a}} [[Tornedāļi]], [[Ingri]], [[Kveni]] un [[meža somi]] ir iekļauti somu kategorijā, jo tās visbiežāk tiek raksturotas kā somu apakšgrupas, nevis atsevišķas etniskās grupas.
}}
 1899. gada grāmatas ''[[Eiropas rases]]'']]

sentences: '''Baltijas vairoga dienvidu nogāze''' ir [[Tektonika|tektoniska]] struktūra (pārejas zona) starp [[Baltijas vairogs|Baltijas vairogu]] ziemeļos un [[Latvijas ieliece|Latvijas ielieci]] un [[Baltijas sineklīze|Baltijas sineklīzi]] dienvidos. Nogāze aptver [[Baltijas jūra]]s ziemeļdaļu, [[Somu jūras līcis|Somu jūras līča]] dienviddaļu, [[Igaunija|Igauniju]] (izņemot tās dienvidrietumu daļu), [[Pleskavas apgabals|Pleskavas]] un [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalus]] [[Krievija|Krievijā]], kā arī [[Vidzeme]]s ziemeļu malu ([[Valmieras-Lokno izcilnis|Valmieras-Lokno izcilni]]). [[Kristāliskais pamatklintājs|Kristāliskā pamatklintāja]], [[Kaledonijas komplekss|Kaledonijas]] un [[Hercīnais komplekss|Hercīnā kompleks]]a iežu virsma nogāzē lēzeni pazeminās dienvidu virzienā. Valmieras-Lokno izcilnī pamatklintāja virsma atrodas 250-600 metrus z.j.l. Izciļņa Kaledonijas kompleksa velves daļā [[Kembrijs|kembrija]], [[Ordoviks|ordovika]] un [[Silūrs|silūra]] nogulumi ir plānāki, bet vietām silūra un ordovika nogulumi pat vispār pazūd. Šajā rajonā pamatklintāja iežos [[Latvija|Latvijā]] ir konstatētas vairākas [[dzelzsrūda]]s iegulas.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|126}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Brachypelma edit.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Brachypelma smithi|Meksikas tarantuls}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| bez nosaukuma =Invertebrata
| bez nosaukuma_lv =Bezmugurkaulnieki
| binomial =Invertebrata
}}
'''Bezmugurkaulnieki''' (''Invertebrata'') ir [[dzīvnieki]], kuriem nav [[mugurkauls|mugurkaula]]. Šai grupai pieder 95 % [[pasaule]]s dzīvnieku.<ref>Encarta Reference Library Home Premium 2005 DVD. Article - Invertebrate
</ref> Pie bezmugurkaulniekiem pieder [[plakantārpi]], [[vēži]], [[zirnekļi]], [[kukaiņi]], [[gliemji]] un citi dzīvnieki. Pretēji bezmugurkaulniekiem ir [[mugurkaulnieki]], pie kuriem savukārt pieder [[zivis]], [[abinieki]], [[rāpuļi]], [[putni]] un [[zīdītāji]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Golfers from the United States|ASV golferi}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Enija
| attēls                   = Annie2014Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Annie''
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Vills Glaks]]
| producents               =
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Vills Smits]]
* [[Kalībs Pinkets]]
* ''[[Jay-Z]]''
* [[Lorenss Brauns]]
* [[Tairens Smits]]
* Vills Glaks
| scenārija autors         =
* [[Elīna Broša Makkena]]
* Vills Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Kvevenžane Volisa]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Bobijs Keneveils]]
* [[Kemerone Diasa]]
| mūzika                   =
* [[Gregs Kērstins]]
* [[Sīa Ferlere]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|12|7|Ņujorka|2017|12|19|ASV|2015|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014|title=Annie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325190555/http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=annie2014.htm|title=Annie (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|133,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Enija"''' ({{val|en|Annie}}) ir 2014. gada muzikāla komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vills Glaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Kvevenžane Volisa]], [[Rouza Bairna]], [[Bobijs Keneveils]] un [[Kemerone Diasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|7||bez}} Ņujorkā.

sentences: '''Magnetārs''' ir [[neitronu zvaigzne]] ar izteikti spēcīgu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Magnētiskais lauks ir vairāku tūkstošu reižu lielāks nekā parastai neitronu zvaigznei. Magnetārs izstaro galvenokārt [[gamma stari|gamma starus]] un [[rentgenstari|rentgenstarus]].

sentences:
{{Infobox venue
 | name         = Meža opera
{{val|pl|Opera Leśna}}
{{val|de|Waldoper}}
 | image        = Opera Leśna Sopot - PTFE membrane roof.jpg
 | caption      =
 | location     = {{vieta|Polija|Sopota}}
 | coordinates  = {{coord|54.4448|18.5444|type:landmark_dim:500|display=inline,title|format=dms}}
 | mapframe-zoom = 12
 | opened = 1909. gada jūlijs
 | renovated = 2009—2012
 | seating_capacity = 5047
 | owner        =
 | promotions   =
 | website      =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Entonijs Bordeins
|     vārds_orig = ''Anthony Bourdain''
|         attēls = Anthony Bourdain 2014 (cropped).jpg
|  att_nosaukums = Bordeins [[2014. gads|2014]]. gada septembrī
|        dz_gads = 1956
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2018
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = šefpavārs, aktieris, aktīvists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2002—2017
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = ''[[Vassar College]]''
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Entonijs Maikls Bordeins''' ({{val|en|Anthony Michael Bourdain}}, dzimis {{dat|1956|6|25}}, miris {{dat|2018|6|8}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2018. gada 8. jūnijs |title=Mirusi populārā CNN ētera personība Entonijs Bordeins |website=[[tvnet.lv]] |url=https://sejas.tvnet.lv/4514374/mirusi-populara-cnn-etera-personiba-entonijs-bordeins |access-date=2018. gada 10. jūnijā}}</ref>) bija amerikāņu [[šefpavārs]], rakstnieks un ceļotājs.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Alakels
|attēls=Lake_Alakol.jpg
|map = Kazahstāna
| plat_d=46 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=81 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{KAZ}}
|platība=2650
|garums=
|Vid_dziļums=22
|Max_dziļums=54
|tilpums=58,6
|augstums_vjl=347
|izteka=beznoteces
|baseins=65 200
|valstis=[[Kazahstāna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Alakels''' ({{val|kk|Алакөл}} — ‘raibais ezers’) ir beznoteces [[sālsezers]] [[Kazahstāna]]s austrumu daļā [[Austrumkazahstānas apgabals|Austrumkazahstānas]] un [[Almati apgabals|Almati]] apgabalos. Ezers atrodas [[Džungārijas Vārti|Džungārijas Vārtos]] — ielejā, kas savieno Kazahstānas dienvidu augstienes ar [[Ķīna]]s [[Džungārija]]s tuksnešaino līdzenumu. Ielejas dibens ir tikai 350—450 m virs jūras līmeņa, savukārt [[Džungārijas Alatau]] virsotnes ielejas malā ir līdz 4463 m virs jūras līmeņa. Ūdens apmaiņas periods ezerā ir 0,8 gadi. Aizsalst no janvāra līdz aprīlim.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ziemeļu Kipras Turku Republika
|            valsts_nosaukums = Turkish Republic of Northern Cyprus
|               karoga_attēls = Flag of the Turkish Republic of Northern Cyprus.svg
|            karoga_nosaukums = Ziemeļkipras karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Turkish Republic of Northern Cyprus.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ziemeļkipras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[İstiklâl Marşı]]'' ([[Turku valoda|turku]])
''Neatkarības maršs''
|               kartes_attēls = Northern Cyprus in its region (de-facto).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nikosija|Lefkoša]] (Nikosija)
| latd=35 | latm=10 | latNS=N | longd=33 | longm=22 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Turku valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra valsts iekārta|Parlamentāra]], [[Demokrātiska valsts iekārta|demokrātiska]] [[republika]]{{smallsup|1}}
|        valsts_galvas_tituls = [[Ziemeļu Kipras Turku Republikas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Ersins Tatars]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Ziemeļu Kipras Turku Republikas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =[[Faiz Sucuoğlu]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]] (''[[de facto]]'')
|         neatkarības_piezīme = no [[Kipra]]s
|        neatkarības_notikums = Proklamēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1983|11|15}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 3.355
|               platība_rangs = 167
|              procenti_ūdens = 2.7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2021. gads|2021]].
|          iedzīvotāju_skaits =382 836[<ref>{{Web kaynağı | başlık = KKTC İstatistik Ofisi Başkanı KKTC Nüfusunu Açıkladı | url = https://www.yenicaggazetesi.com.tr/kktcnin-nufusu-aciklandi-326782h.htm | yayıncı = Yeniçağ Gazetesi | erişimtarihi = 20 Nisan 2021 | tarih = 6 Ocak 2021 | arşivengelli = evet}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 86
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 122
|                     IKP_PPP = USD 4.234 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 90
|          IKP_PPP_per_capita = USD 14.942
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 93
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunā Turcijas lira]]
|                valūtas_kods = TRY
|                  laika_zona = EET
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = EEST
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = .nc.tr
|              tālsarunu_kods = 90-392
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 = {{PDFlink|[http://nufussayimi.devplan.org/population%20%20and%20housing%20%20census.pdf The press statement of Prime Minister Ferdi Sabit Soyer on the tentative results of 2006 population and housing census (5 May 2006)]|88.8 [[Kibibyte|KiB]]}} Nüfus ve Konut Sayimi.
|                    piezīme2 = ZKTR ir atzinusi tikai [[Turcija]].
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences: '''Izturība''' - [[cieta viela|cietas vielas]] spēja pretoties sagrūšanai.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džons Maikls Talbots
|      Vārds_orig = ''John Michael Talbot''
|          Attēls = John Michael Talbot.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|05|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Oklahoma|Oklahomasitija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Džons Maikls Talbots''' ({{val-en|John Michael Talbot}}, dzimis {{dat|1954|05|8}} [[Oklahomasitija|Oklahomasitijā]], [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Romas katoļu baznīca]]s mūks un populārs kristīgais [[mūziķis]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |title=Music - John Michael Talbot |access-date={{dat|2011|12|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20111225024624/http://www.catholicshopper.com/products/John_Michael_Talbot.html |archivedate={{dat|2011|12|25||bez}} }}</ref> dziedātājs, dziesmu autors. Viņš arī ir ''The Brothers and Sisters of Charity'' ordeņa dibinātājs.<ref>''Simplicity'' (with Dan O'Neill) — (Troubadour For The Lord) {{ISBN|0-89283-635-0}}.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fengu ģimene
| operators =
| attēls = The Family Fang (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džeisons Beitmens]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Džeisons Beitmens
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Mērijana Planketa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Family Fang''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|14|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2016|4|29|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Fengu ģimene"''' ({{Val|en|The Family Fang}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Beitmens]]. Filmā galvenās lomas atveido Beitmens, [[Nikola Kidmena]], [[Kristofers Volkens]] un [[Mērijana Planketa]]. Filma ir balstīta uz 2011. gada Kevina Vilsona romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhjalmurs Stefansons
|     vārds_orig = ''Vilhjalmur Stefansson''
|         attēls = Vilhjalmur Stefansson.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Manitoba]], [[Kanāda]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Hanovera (ASV)|Hanovera]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[kanādieši|kanādietis]]
|   nodarbošanās = polārpētnieks, etnogrāfs, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Jouhans Stefansons,<br />Ingibjorga Johannesdotira
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Evelīna Švarca
|          bērni =
|       paraksts = Stefansson-inscript.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhjalmurs Stefansons''' ({{val|is|Vilhjálmur Stefánsson}}; dzimis {{dat|1870|11|3}}, miris {{dat|1962|8|26}}) bija [[islandieši|islandiešu]] izcelsmes [[Kanāda]]s [[polārpētnieks]], etnogrāfs un rakstnieks.

sentences:
[[File:Monument dedicated to the restoration of Independence of Lithuania in Ukmergė, Lithuania.jpg|thumb|Atjaunotais [[Lietuva]]s valsts neatkarības piemineklis [[Ukmerģe|Ukmerģē]] ]]
'''Neatkarība''' ir stāvoklis,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/#/sv/neatkar%C4%ABba | title= Neatkarība | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2019. gada 13. oktobrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20200315142631/https://tezaurs.lv/#/sv/neatkar%C4%ABba | archivedate= {{dat|2020|03|15||bez}} }}</ref> kad [[valsts|valstij]], [[tauta]]i vai [[organizācija]]i ir [[pašnoteikšanās]], [[pašpārvalde]], tā nav citas, augstākas varas pakļautībā. Neatkarības iegūšana bieži nozīmē veiksmīgi izcīnītu atdalīšanos, un tāpēc tiek svinēta. Neatkarības iegūšanas datums parasti ir datums, kopš kura valsts ir [[Suverenitāte|suverēna]], bet var arī nozīmēt kādu nozīmīgu datumu nācijas veidošanā — dibināšanu, apvienošanu, vai būtisku valsts varas maiņu. Šajā datumā parasti ir [[neatkarības diena]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jautrīte Jukna
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija]]
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol.
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skūpsts uz veiksmi
| attēls                   = justmyluck.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just My Luck''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Donalds Petrijs]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Arnolds Rifkins]]
* Donalds Petrijs
| scenārija autors         =
* [[Eimija B. Herisa]]
* [[Džonatans Bernšteins]]
* [[Džeimss Grīrs]]
* [[I. Marlēna Kinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Pains]]
* [[Lindsija Loena]]
* [[Feizons Lavs]]
* [[Misija Paila]]
* [[McFly]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Cheyenne Enterprises]]''
* ''[[Silvercup Studios]]''
| izplatītājs              =  ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|5|12||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-my-luck-2006|title=Just My Luck|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justmyluck.htm|title=Just My Luck (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 6, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|38,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Skūpsts uz veiksmi"''' ({{val|en|Just My Luck}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Donalds Petrijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kriss Pains]], [[Lindsija Loena]], [[Feizons Lavs]], [[Misija Paila]] un grupa [[McFly]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|5|12||bez}}.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Dāvids Geta
|Attēls           = David Guetta live @ MTV EMA 2018.png
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Dāvids Geta 2018. gada MTV Eiropas mūzikas balvas apbalvošanā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1967|11|7}}
|Vieta            = {{flaga|Francija}} [[Francija]], [[Parīze]]
|Žanrs            = [[deju mūzika]], [[hausmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[dīdžejs]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = [[1994]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Gum Records]]
[[Virgin Records]]
[[Perfecto Records]]
|Mlapa            = [http://www.davidguetta.com/ davidguetta.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Saldus medicīnas centrs"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Saldus|Slimnīcas iela 3}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = pašvaldības slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://slimnica.saldus.lv/
| other_links         =
}}

sentences: '''Vepsi''' ([[vepsu valoda|pašnosaukums]]: ''vepslaine, bepslaane''), senkrievu hronikās '''vesi''' ({{val-ru|весь}}), ir neliela [[somugri|somugru]] [[tauta]], kas izkaisīti dzīvo senās [[Ingrija]]s teritorijā, tagadējā [[Karēlijas Republika|Karēlijas Republikā]], [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] un [[Vologdas apgabals|Vologdas apgabalā]]. Kopskaitu lēš uz 6000, no tiem Krievijas Federācijā dzīvo 5936 vepsi (2010).<ref name="пер.2010">[http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/perepis_itogi1612.htm Официальный сайт Всероссийской переписи населения 2010 года. Информационные материалы об окончательных итогах Всероссийской переписи населения 2010 года] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200430211642/https://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/perepis_itogi1612.htm |date={{dat|2020|04|30||bez}} }} (krieviski)</ref> Runā [[vepsu valoda|vepsu valodā]]. 1932.–1937. gadā tika lietota ortogrāfija [[latīņu alfabēts|latīņu alfabētā]], vēlāk [[kirilica|kirilicā]]. Ticīgie galvenokārt [[pareizticība|pareizticīgi]]. 1994.-2004. gadā Karēlijas Republikas dienvidaustrumos pie Oņegas ezera pastāvēja Vepsu nacionālais pagasts (''Ве́псская национа́льная во́лость''), kurā 42% iedzīvotāju bija vepsi.

sentences:
[[Vaļu līcis|Vaļu līcī]].]]
'''Ledus osta''' ir vairāk vai mazāk pastāvīgs līcis pie [[šelfa ledājs|šelfa ledāja]] frontes, kas var kalpot kā dabīga [[osta]]. Parasti veidojas, divām šelfa ledāja plūsmām apliecot kādu pietiekoši lielu šķērsli ([[sala|salu]] vai [[pussala|pussalu]]) netālu no ledāja frontes. Šādās vietās parasti veidojas ielīcis ar zemāku ledāja frontes augstumu, kas ļauj šo vietu izmantot kravas operācijām vai nu tieši uz šelfa ledāja virsmu, vai arī uz piesalušo [[malasledus|malasledu]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Valda Avotiņa pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Salaspils iela (Rīga)|Salaspils iela]] 14, [[Rīga]], LV-1057, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   = Speciālā pamatskola
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 52 | longEW = E
|established           = 1980
|headmaster             = Gunta Maslovska
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 251 (2016)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.rvapsac.lv/}}
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 44
|lv = Četrdesmit četri
}}
'''44''' ('''četrdesmit četri''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitli [[43 (skaitlis)|43]] un [[45 (skaitlis)|45]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Ce)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-60
|ķīm_formula=(Ce,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzaļš, dzeltenzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,7
}}
__NOTOC__

sentences: '''Zinātņu doktors''' bija augstākais [[akadēmiskais grāds]] [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un ir augstākais akadēmiskais grāds [[Krievija|Krievijā]], kā arī dažās [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]] un bijušā [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Degošais līdzenums
| attēls                   = The burning plain film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Burning Plain''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Giljermo Arjaga]]
| producents               =
* [[Volters F. Parkss]]
* [[Lorija Makdonalda]]
| scenārija autors         = Giljermo Arjaga
| galvenajās lomās         =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Kima Beisingere]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Omārs Rodrigezs-Lopezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Wild Bunch]]''
* ''[[2929 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|8|29|Venēcijas filmu festivāls|2009|9|18|ASV|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/burning-plain-2008|title=The Burning Plain|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}]
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=burningplain.htm|title=The Burning Plain (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Degošais līdzenums"''' ({{val|en|The Burning Plain}}) ir 2008. gada  ASV [[drāma]]s filma, kuras  režisors un scenārija autors ir [[Giljermo Arjaga]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šarlīze Terona]], [[Kima Beisingere]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|8|29||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{noformējums+}}
s universitātes bibliotēkas bibliogrāfiskais katalogs.]]
'''Bibliogrāfija''' (no {{val|el|βιβλιογραφία}}, bibliographia, burtiski "grāmatu rakstīšanas") ir sistemātisks grāmatu un [[Informācija|citu darbu]], tādu, kā [[Zinātniskais izdevums|žurnālu]] rakstu saraksts. Loģiskā secībā sakārtots [[Grāmata|grāmatu]], [[manuskriptu]], [[audiovizuālo formātu]] un citu publikāciju bibliogrāfiju sistemātisks vai reģistratīvs apkopojums, kas uzrāda [[Autors|autoru]], nosaukumu, izdošanas laiku un vietu, izdevēju, sīkākas ziņas par izdevumu, lappušu skaitu, sēriju un literāro/informatīvo saturu. Bibliogrāfija var aptvert viena autora darbu, vai [[literatūra]] par vienu priekšmetu, viena izdevēja iespiestos izdevumus, vienā vietā iznākušos avotu, vai arī vienā laika posmā izdotos dokumentus. Bibliogrāfijas darbi gandrīz vienmēr tiek uzskatīti par primārajiem avotiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |title=Kas ir bibliogrāfija? |access-date={{dat|2010|09|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110116033656/http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |archivedate={{dat|2011|01|16||bez}} }}</ref>

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā ir iekļautas oficiāli '''2 vietas''' (1 — kultūras objekts un 1 — dabas objekts), savukārt 16 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/tj Tadžikistāna]</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
, 1781). [[Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls]] (vidū pa labi), sieva Anna Ulrike fon Miniha (vidū pa kreisi), meita Doroteja Helēna Friderika (1761), meita [[Barbara Juliāna fon Krīdenere|Barbara Juliāna]] (1764), dēls Burhards Kristofs (1767), meita Anna Margareta (1769)]]

sentences: '''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpuslaulības nedēļa
| attēls                   =  Hall Pass Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hall Pass''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents               =
* [[Čārlzs B. Veslers]]
* [[Bredlijs Tomass]]
* [[Bendžamins Vaisbrens]]
* Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
* [[Dž. B. Rodžerss]]
* [[Marks Čarpentjers]]
| scenārija autors         =
* [[Pīts Džonss]]
* [[Kevins Barnets]]
* Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Dženna Fišere]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Aleksandra Dadario]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Stīvens Meršants]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Conundrum Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|2|25|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hall-pass-2011|title=Hall Pass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623144633/https://bbfc.co.uk/releases/hall-pass-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hallpass.htm|title=Hall Pass|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpuslaulības nedēļa"''' ({{val|en|Hall Pass}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisori, kā arī vieni no producentiem un scenārija autoriem ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Dženna Fišere]], [[Ričards Dženkinss]], [[Aleksandra Dadario]], [[Kristīna Eplgeita]] un [[Stīvens Meršants]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|25||bez}}.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Arēna Rīga
| nickname            =
| logo_image          = Arēna Rīga.png
| logo_caption        =
| image               = Arēna Rīga.jpg
| caption             = Arēna Rīga [[2021. gada Pasaules čempionāts hokejā|2021. gada Pasaules čempionāta hokejā]] laikā
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Skanstes iela 21|3s=Skanstes iela}}
| map_type            = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  =  4.65 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  7 | longs = 16.84 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2004|06|17|N|bez}}
| built               = Līdz {{dat|2006|02|01|d|bez}}
| opened              = {{dat|2006|02|15|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 20 miljoni latu
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 63x33 m
| acreage             =
| tenants             =
* [[Rīgas "Dinamo"]] ([[Kontinentālā hokeja līga|KHL]])
* [[Latvijas hokeja izlase]]
* [[Latvijas basketbola izlase]]
| cap_concert         = 14 500
| cap_basketball      = 11 200
| cap_hockey          = 10 300
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|http://www.arenariga.com/}}
| publictransit       =
<!-- parametri no vecās infokastes:
|ēkas-garums       = 140
|ēkas-augstums     = 24
|ēkas-apb-lauk     = 10 861
|kopējā-platība    = 22 568
|kubatūra          = 232 300 -->
}}
'''"Arēna Rīga"''' ir daudzfunkcionāla halle [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Pēc sēdvietu un stāvvietu skaita lielākā ledus halle un pasākumu vieta Latvijā. Arēna nodota ekspluatācijā 2006. gada 15. februārī. Mājas spēles šajā arēnā aizvada [[Rīgas "Dinamo"|HK "Dinamo Rīga"]] un [[Latvijas hokeja izlase]], taču tās izmantošana paredzēta arī citiem [[sports|sporta]], [[mūzika]]s, [[kultūra]]s un [[izklaide]]s pasākumiem.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 74
 | lv  = Septiņdesmit četri
}}

sentences: '''14. augusts''' ir gada 226. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (227. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 139 dienas.

sentences: '''Riņķa līnija''' ir visu to [[plakne]]s [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta. Šo punktu sauc par riņķa līnijas centru, bet attālumu — par tās [[rādiuss|rādiusu]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Riņķa līnijas un riņķa jēdzieni ir cieši saistīti, taču nav identiski. [[Riņķis]] ir riņķa līnijas iekšpuse jeb plaknes daļa, ko ierobežo riņķa līnija un kurā atrodas tās centrs.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rencēnu pagasts
| karte             = Rencēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Rencēnu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rencēnu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Rencēni
| platība           = 158,9
| iedzīvotāji       = 1660<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1660 / 158.9 round 1}}
| izveidots         = 1819
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Skaneņi''' (arī '''sonoranti''', '''sonanti'''<ref name="vvk">{{cite web|url=http://www.vvk.lv/index.php?sadala=145&id=300 | title=Distinktīvās jeb šķīrējpazīmes un fonēmu dabiskās grupas |quote=2. pazīme – [ sonoritāte ] (a.sonority). Ar sonoritāti saprot skaņas relatīvu skanīgumu salīdzinājumā ar citām skaņām vienādos apstākļos. Sonorantās skaņas veidojas tādu vokālā trakta dobuma izmaiņu rezultātā, kurās ir iespējama spontāna balss saišu vibrācija. Parasti pēc tā atšķir patskaņus, sonantus un glaidus kā [ + sonorantus ] no eksplozīvajām, frikatīvajām skaņām un afrikātām, kuru izrunā balss plūsmu traucē radikāls šķērslis, un tie ir [ - sonoranti ]. Dažkārt sonorantās skaņas tiek sauktas arī par dziedamajām (a. singables) [Contemporary, 91. lpp.]. Sonorantajiem līdzskaņiem latviešu valodā nav nebalsīgo līdzskaņu opozīcijas. Pēc sonoritātes skalas pašas sonorantākās skaņas latviešu valodā būtu patskaņi un [ j ], bet sonorantāki par citiem līdzskaņiem ir arī skaneņi jeb sonanti [ r, l, ļ, m, n, ņ ], savukārt [ v ] jau pieslejas [ - sonorantajām ] skaņām, kaut arī atrodas robežjoslā [sal. Markus D., 2000., 9. – 18. lpp.].|accessdate=2013. gada 25. novembris}}</ref> jeb '''skanīgie līdzskaņi''') ir termins, ko visbiežāk attiecina uz latviešu valodas [[līdzskaņi]]em {{IPA|/r, l, ʎ, m, n, ɲ/}}, jeb latviešu burtiem <r, l, ļ, m, n, ņ>.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Atlantijas okeāns
|attēls            =
|platība           = 106 400 000
|platība_bez_jūrām = 82 400 000
|garums            =
|platums           = 2848—4830
|Max_dziļums       = 8742
|Vid_dziļums       = 3338
|tilpums           = 329,7
|sāļums            = 35
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Atlantijas okeāns''' ir otrs lielākais [[okeāns]] uz [[Zeme]]s. Tas aizņem aptuveni 106,4 miljonus [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometrus]] lielu platību — apmēram 1/5 no Zemes kopējās virsmas. Kopējais ūdens tilpums ir 329,7 miljoni km3 (bez jūrām —323,6 milj. km3), kas ir 1/4 no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]]. Vidējais dziļums ir 3338 m (bez jūrām — 3646 m), lielākais dziļums ir [[Puertoriko dziļvaga|Puertoriko dziļvagā]] — 8742 m. [[Kontinentālais šelfs]] aizņem ap 11% no Atlantijas okeāna pamatdaļas.

sentences: '''Šizofāzija''' ir tāds runāšanas veids, starp kura sastāvdaļām nav noteikta sakara, noteiktas secības. Teikuma struktūra paliek pareiza, bet saturs neko neizsaka. Tam klāt var būt lietoti [[neoloģismi]], [[paraloģismi]], [[eholālija]]<ref>{{cite journal |journal= Brain and Language |volume=3 |issue=4 |date= October 1976 |pages= 516–565 |title=Schizophasia and jargonaphasia: A comparative description with comments on Chaika's and Fromkin's respective looks at “schizophrenic” language |author= André Roch Lecours, Marie Vanier-Clément. |url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/0093934X76900468}}</ref>. Šo terminu pirmais sāka pielietot vācu psihiatrs [[Emīls Krēpelins]] (''Emil Kraepelin'') 1913. gadā. Šizofāzija ir garīgo traucējumu simptoms, tam blakus var izpausties arī nespēja normāli rakstīt — paragrāfija, disgrāfija<ref>Brain Cogn. 2000. Writing impairment in schizophasia: two case studies. Coron AM, Stip E, Dumont C, Lecours AR. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/10857677</ref>. Tā ir raksturīga vairākām [[Garīga slimība|garīgām slimībām]] un atspoguļo [[domāšana]]s procesa patoloģiju<ref>Psychopathology. 1990, Studies of the course of schizophasia. Kirov K. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/2084786</ref>.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Song One''
| attēls                   = Song One.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Keita Bārkere-Froilenda]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Džonatans Demme]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Adams Šulmans]]
* [[Kristofers Vūdrovs]]
* [[Mollija Konnersa]]
| scenārija autors         = Keita Bārkere-Froilenda
| galvenajās lomās         =
* Anna Hetaveja
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Džonijs Flinns]]
| mūzika                   =
* [[Džonatans Raiss]]
* [[Dženija Lūisa]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldview Entertainment]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Film Arcade]]''
* ''[[Cinedigm]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|1|23|ASV|2017|10|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/song-one-2014|title=Song One|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,251}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=songone.htm|title=Song One (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 5, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Song One''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Keita Bārkere-Froilenda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|20||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Džonijs Flinns]].

sentences:
tabletes]]
'''Empatogēni''' jeb '''entaktogēni''' ir [[psihotropā viela|psihotropo vielu]] grupa, kurā ietilpst vielas, kas ietekmē [[emocijas]], lietotājam izraisot [[empātija|empātiju]] un [[mīlestība|mīlestību]] pret citiem cilvēkiem un apkārtējo vidi. Pie empatogēniem tiek pieskaitītas tādas vielas kā [[2C-B]], [[2C-I]], [[MDMA]], [[Metilēndioksiamfetamīns|MDA]], [[MDEA]], [[MBDB]], [[2C-T-7]], un [[2C-T-2]]. Lielākā daļa empatogēnu pieder [[fenetilamīni|fenetilamīnu]] klasei un daudzu empatogēnu [[ķīmiskā struktūra|ķīmisko struktūru]] veido [[amfetamīni|amfetamīnu]] kodols.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Černi
|          vārds_orig = ''Carl Czerny''
|              attēls = Czerny 2.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1791
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 21
|            dz_vieta = [[Vīne]], [[Hābsburgu monarhija]]
({{AUT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Vīne]], [[Austrijas impērija]]
({{AUT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[klaviermūzika]]
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji = [[Ludvigs van Bēthovens]], [[Johans Nepomuks Hummels]], [[Mucio Klementi]]
|           skolnieki = [[Ferencs Lists]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = jā
}}

sentences: '''4. septembris''' ir gada 247. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (248. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 118 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Televīzijas kanāli pēc valsts]]
[[Kategorija:Kolumbija]]

sentences:
[[Kategorija:Kundziņsala]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Kundziņsala]]

sentences: {{Commonscat|Historians by country|Vēsturnieki pēc valsts}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences: '''Garšaugs''' ir [[augs]] ar [[garša]]s un [[Smarža|aromāta]] īpašībām. Tos izmanto, lai uzlabotu ēdiena garšu vai dekorētu to. Par garšaugiem neuzskata [[Dārzenis|dārzeņus]] un citus augus, ko uzturā uzņem kā [[uzturviela]]s. Garšaugus izmanto arī [[Medicīna|medicīnā]] un [[Skaistums|skaistumkopšanā]]. [[Kulinārija|Kulinārijā]] atdala garšaugus no [[Garšviela|garšvielām]]. Garšaugi galvenokārt attiecas uz zaļo un ziedošo auga daļu, bet garšvielas parasti ir kaltētas un ražotas no citām auga daļām, piemēram, [[Sēkla|sēklām]], [[miza]]s, [[Sakne|saknēm]], [[Auglis|augļiem]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Magnētiskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs. Tā ir reizinātājs visās formulās, pēc kurām aprēķina [[Magnētiskā lauka indukcija|magnētiskā lauka indukciju]] vai magnētisko spēku atkarībā no [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]] strāvas kontūrā.

sentences: '''Tēlainā domāšana''' jeb '''vizuālā domāšana''' ir domāšanas [[fenomens]], kas attiecīgo procesu nodrošina caur vizuāliem priekšstatiem. Tā ir nelineāra un bieži tai piemīt datorsimulācijas daba, kad liela datu kopa tiek apstrādāta gūstot iespaidu par kompleksu sistēmu, kas savādāk nebūtu iespējams ar [[valoda]]s palīdzību.

sentences:
{{cita nozīme|Kandavas mācītāju|Jaunpils mācītāju|Aleksandrs Hanss Bernevics}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Bernevics
|     vārds_orig = ''Alexander Bernewitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1856
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Talsu apriņķis|Kandava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Kandava]], [[Talsu apriņķis]], [[Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika|Latvijas SPR]]<br />(tagad [[Tukuma novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Giberelīni''' ir [[augu hormoni]], kas regulē augšanu un ietekmē dažādus bioloģiskos attīstības procesus, tai skaitā stumbra un lapu augšanu garumā, dīgtspēju, pārtrauc sēklu, pumpuru, sīpolu un bumbuļu miera periodu, veicina ziedēšanu, ietekmē gēnu ekspresiju un enzīmu sintēzi, lapu un augļu novecošanu.<ref name=Gibberllins>Gibberellins: A Short History, pieejams http://www.plant-hormones.info {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081223095909/http://www.plant-hormones.info/ |date={{dat|2008|12|23||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160306005613/http://www.goerudio.com/izpratnes-lapa/modeli/topic_documents/Giberelini_1279282764.doc |archivedate={{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>

sentences: {{cita nozīme|kāršu spēli|ezeru Murmastienes pagastā|Acīte (ezers)}}

sentences: '''Lielais kanjons''' ir viens no dziļākajiem [[Kanjons|kanjoniem]] pasaulē, tas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Arizona|Arizonas štatā]]. Kanjonu izgrauzusi [[Kolorādo upe]]. Lielais kanjons ir 446 km garš, 6 līdz 29 km plats (bet kanjona dziļumā tā platums ir mazāks par puskilometru) un līdz 1,83 km dziļš.

sentences: '''Jeremijas grāmata''' ir otrā no vēlīno praviešu grāmatām [[jūdaisms|jūdaisma]] un [[kristietība|kristiešu]] [[Bībele|Bībelēs]]. Tās saturs atspoguļo notikumus [[Jūdejas ķēniņvalsts|Jūdejā]] no 627. p.m.ē līdz 582. p.m.ē. Oriģinālais teksts ir rakstīts sarežģītā un poētiskā [[Senebreju valoda|senebreju valodā]], izņemot 10:11 pantu, kas rakstīta Bībeles [[Aramiešu valoda|aramiešu valodā]]. Līdz mūsdienām teksts ir nonācis divās līdzīgās, bet atšķirīgās versijās — senebreju un [[Grieķu valoda|grieķu]] tulkojumā (''[[Septuaginta]]''), kas joprojām dod teologiem un vēsturniekiem iemeslus dažādām teksta interpretācijām. Grāmatas saturs domāts kā vēsts [[Babilonijas trimda|Babilonijas trimdā]] esošajiem ebrejiem, izskaidrojot viņu nelaimes ar piekopto elkdievību. Ebreji tiek salīdzināti ar neuzticīgu sievu un nepaklausīgiem bērniem. Dieva sods par viņu pārkāpumiem ir neizbēgams, taču tam var sekot apžēlošana. [[Jeremija]] nav laimīgs par savu pravieša lomu, viņš ir dusmīgs uz sevi, bet vēl vairāk uz [[Jeruzaleme]]s iedzīvotājiem, kas neklausās viņa brīdinājumos. Par negāciju pilnajiem pareģojumiem viņu pat iesloga un iemet bedrē nomirt.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Broņislavs Geremeks
| vārds_orģ           =''Bronisław Geremek''
| attēls              =2004.05.01. Bronislaw Geremek 01.jpg
| apraksts            = Broņislavs Geremeks 2004. gadā
| amats               =Polijas ārlietu ministrs
| term_sākums         ={{Dat|1997|10|31|N}}
| term_beigas         ={{Dat|2000|06|30|N}}
| prezidents          =[[Aleksandrs Kvasņevskis]]
| premjers            =[[Ježijs Buzeks]]
| priekštecis         =Dariušs Rosati
(''Dariusz Rosati'')
| pēctecis            =[[Vladislavs Bartoševskis]]
| dzim_dati           ={{Dat|1932|3|6}}
| dzim_vieta          =[[Varšava]], {{POL}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2008|6|13|1932|3|6}}
| mir_vieta           =pie [[Novi Tomisla]]s, {{POL}}
| tautība             =
| partija             =Brīvības ūnija
(''Unia Wolności''),
[[Demokrātiskā partija - demokrāti.pl]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[vēsturnieks]]
| alma_mater          =[[Varšavas Universitāte]],
''[[École pratique des hautes études]]''
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ošupes pagasts
| karte             = Ošupe Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ošupes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Ošupes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Degumnieki
| platība           = 224,3
| iedzīvotāji       = 1104<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1104 / 224.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Oulujervi
|attēls=Ärjä.jpg
|paraksts=Erjes sala Oulujervi ezerā
|map = Somija
| plat_d=64 | plat_m=20 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=15 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=928
|garums=
|Vid_dziļums=7
|Max_dziļums=38
|tilpums=6
|augstums_vjl=121
|izteka=[[Oulujoki]]
|baseins=
|valstis=[[Somija]]
|salas=~650
|pilsētas=[[Paltamo]]
}}
'''Oulujervi''' (arī '''Oulu ezers'''; {{val|fi|Oulujärvi}}, {{val|sv|Ule träsk}}) ir pēc platības piektais lielākais [[ezers]] [[Somija|Somijā]], atrodas valsts vidusdaļā. No ezera uz [[Botnijas līcis|Botnijas līci]] iztek [[Oulujoki]] upe. Netālu no ezera dienvidaustrumu krasta — [[Kainū]] provinces administratīvais centrs [[Kajāni]] pilsēta.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pseudoceros_ferrugineus.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Pseudoceros ferrugineus|Turbelārija}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Platyhelminthes
| tips_lv =Plakantārpi
| klase =Turbellaria
| klase_lv =Skropstiņtārpi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Acoela}}
* {{TaksoSaite|Catenulida}}
* {{TaksoSaite|Haplopharyngida}}
* {{TaksoSaite|Lecithoepitheliata}}
* {{TaksoSaite|Macrostomida}}
* {{TaksoSaite|Nemertodermata}}
* {{TaksoSaite|Polycladida}}
* {{TaksoSaite|Prolecithophora}}
* {{TaksoSaite|Rhabdocoela}}
* {{TaksoSaite|Seriata}}
* {{TaksoSaite|Temnocephalida}}
| kategorijas =nē
}}
'''Skropstiņtārpi''' (''Turbellaria'') ir [[Plakantārpi|plakantārpu]] galvenā klase; tās pārstāvji ir galvenokārt brīvi dzīvojošas formas, kas mīt [[jūra|jūrās]], [[saldūdens|saldūdeņos]] un mitrā [[augsne|augsnē]]. Brīvais dzīves veids dziļi ietekmējis ķermeņa uzbūvi. Skropstiņtārpiem ļoti attīstīta [[nervu sistēma]], labi attīstīti [[maņu orgāni]], tās ātri reaģē uz ārējiem [[faktori]]em, it sevišķi uz [[gaisma|gaismu]] un [[barība]]s klātbūtni. Visi skropstiņtārpi ir plēsīgi, tādēļ tiem, bez šaubām, intensīvāk attīstījušies maņu orgāni, pielāgojumi uzbrukšanai un aizsardzībai, intensīvāka kļuvusi kustību reakcija. Parasti visi skropstiņtārpi ir sīkas formas. [[Āda]] ar skropstiņām. [[Mute]] vienmēr ventrālajā pusē. [[Anālā atvere|Anālās atveres]] nav. Ādas-muskuļu maiss sastāv no [[epitēlijs|epitēlija]] un saliktas [[muskuļu sistēma]]s. [[Centrālā nervu sistēma]] sastāv no gareniskajām [[nervu stiegras|nervu stiegrām]] un [[galvas gangliji]]em. [[Zarnu kanāls|Zarnu kanāla]] vai nu nav, vai tas taisnas vai zarainas caurules veidā. [[Gremošana]] parasti intracelulāra (iekššūnas). Elpo ar ādu. [[Asinsrites sistēma]]s nav. Ekskrēcijas funkciju veic zarnu kanāls un speciāli [[izvadorgāni]] — [[protonefrīdiji]]. Parasti — [[hermafrodītisms|hermafrodīti]]. Dzimumatvere atrodas ventrālajā (vēdera) pusē. Attīstība ir tieša vai ar pārvēršanos.
== Sistemātika ==
'''Klase''' {{TaksoSaite|Turbellaria|Skropstiņtārpi}}
* kārta {{TaksoSaite|Acoela}}
* kārta {{TaksoSaite|Catenulida}}
* kārta {{TaksoSaite|Haplopharyngida}}
* kārta {{TaksoSaite|Lecithoepitheliata}}
* kārta {{TaksoSaite|Macrostomida}}
* kārta {{TaksoSaite|Nemertodermata}}
* kārta {{TaksoSaite|Polycladida}}
* kārta {{TaksoSaite|Prolecithophora}}
* kārta {{TaksoSaite|Rhabdocoela}}
* kārta {{TaksoSaite|Seriata}}
* kārta {{TaksoSaite|Temnocephalida}}
== Ārējās saites ==
[http://leb.daba.lv/Turbellaria.htm Latvijas skropstiņtārpu sugas]

sentences:
{{Ezera infokaste
|        ezers = Kaspijas jūra
|       attēls = Caspian see-Iran-1.jpg
|     paraksts = Kaspijas jūras piekraste Irānā
|          map = Tuvie un Vidējie Austrumi#Āzija
| plat_d=40| plat_m=0 | plat_s=0| plat_NS=N
| gar_d=51| gar_m=0 | gar_s= 0| gar_EW=E
|        vieta = {{ubl|{{AZE}}|{{IRN}}|{{KAZ}}|{{RUS}}|{{TKM}}}}
|      platība = 371 000
|       garums = 1050
|  Vid_dziļums = 184
|  Max_dziļums = 1025
|      tilpums = 78 200
| augstums_vjl = -28
|       izteka = beznoteces ezers
|      baseins = 1 400 000
|      valstis = {{ubl|{{ARM}}|{{AZE}}|{{GEO}}|{{IRN}}|{{KAZ}}|{{RUS}}|{{TUR}}|{{TKM}}}}
|        salas = 12 lielākas salas
|     pilsētas = {{ubl|[[Baku]], [[Aktau]], [[Atirau]],|[[Astrahaņa]], [[Turkmenbaši (pilsēta)|Turkmenbaši]]}}
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Alfrēda Vēgenera institūts
| Logo                = [[File:AWI Logo 2017.svg|110px]]
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1980|7|15}}
| Sēdeklis            = [[Brēmerhāfene]], {{DEU}}
| Vadība              = Antje Bētiusa
| Darbinieku_skaits   = >900
| Apgrozījums         = 140 000 000
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]], [[okeanogrāfija]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.awi.de/ awi.de]
}}
[[File:Alfred-Wegener-Institut.jpg|thumb|250px|AWI ēka [[Brēmerhāfene]]s Vecajā ostā]]
'''Alfrēda Vēgenera institūts''' ({{val|de|Alfred-Wegener-Institut}}, ''AWI'') ir [[Vācija]]s pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros un jūras pētījumus. Dibināts {{dat|1980|7|15}} un nosaukts par godu vācu polārpētniekam un dabaszinātniekam [[Alfrēds Vēgeners|Alfrēdam Vēgeneram]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.awi.de/de/institut/ |title=Das Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung |access-date={{dat|2015|02|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215012058/http://www.awi.de/de/institut |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref>

sentences: '''Aukstā fronte''' — aukstās [[gaiss|gaisa]] masas ienākšana kādā teritorijā siltās masas vietā. Parasti tas notiek, aukstajam gaisam strauji ienākot kādā teritorijā. Tiek aizdzīts prom siltais gaiss, tas ceļas augšup, kondensējas, izveidojas lieli gubu lietusmākoņi un nolīst īsa, bet ļoti stipra lietusgāze. Šādi laikapstākļi var būt visu dienu. Pēc frontes pāriešanas [[atmosfēras spiediens]] strauji pieaug, bet gaisa [[temperatūra]] pazeminās. Diezgan bieži frontes laikā pastiprinās [[vējš]]. Jo lielāka ir gaisa temperatūras atšķirība starp siltās un aukstās gaisa masas temperatūru, jo lielāks parasti ir arī vējš. Ļoti bieži vējš pastiprinās pirms lietusgāzēm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diglima struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14O3
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=162 °C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH3−O−CH2CH2−O−CH2CH2−O−CH3) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Kinnvika
| oriģinālnosaukums    = ''Kinnvika''
| attēls               = Kinnvika Polar Research Station, Svalbard 02.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra#Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{SWE}},
 {{FIN}},
 {{SUI}}
| latd=80| latm=03| lats=06| latNS=N
| longd=18| longm=13| longs=14| longEW=E
| novietojums          = [[Ziemeļaustrumu Zeme]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1957
| atvērta_piezīme      =
| slēgta               = 1959
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 5
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            = http://www.kinnvika.net
}}
'''Kinnvika''' ({{val|no|Kinnvika}}) bija vissezonas [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.kinnvika.net/History-and-background |title=History and background of the Kinnvika |access-date={{dat|2019|03|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190324105346/https://www.kinnvika.net/History-and-background }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190324105346/https://www.kinnvika.net/History-and-background |date={{dat|2019|03|24||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāgam piederošās [[Ziemeļaustrumu Zeme]]s ziemeļrietumos [[Mērčisona fjords|Mērčisona fjorda]] ziemeļu krastā pie Kinnvikas līča. Staciju 1957. gadā [[Starptautiskais ģeofizikas gads|Starptautiskā ģeofizikas gada]] programmas ietvaros ierīkoja [[Zviedrija]]s, [[Somija]]s un [[Šveice]]s apvienotā ekspedīcija Jestas Liljekvista (''Gösta Hjalmar Liljequist'') vadībā.<ref>[https://books.google.lv/books?id=PYdBH4dOOM4C&pg=PA469&lpg=PA469&dq=Murchison+bay+polar+station&source=bl&ots=heE0xKAxll&sig=ACfU3U2OJixMnVzK9Pbqlv4VNkiR-scyWQ&hl=lv&sa=X&ved=2ahUKEwj8_4zjp5rhAhVK1qYKHUy7C2cQ6AEwB3oECAgQAQ#v=onepage&q=Murchison%20bay%20polar%20station&f=false Exploring Polar Frontiers: A Historical Encyclopedia]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
Par '''Ļaunuma asi''' [[Kosmoloģija|kosmoloģijā]] un [[Astronomija|astronomijā]] sauc [[Reliktstarojums|reliktstarojuma]] anomāliju,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Axis_of_evil_(cosmology)|title=Axis of evil (cosmology)|website=en.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> ap kuru, iespējams, orientējas Visums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ru.wikipedia.org/wiki/Ось_зла_(астрономия)|title=Ось зла (астрономия)|website=ru.wikipedia|access-date=10.07.2021}}</ref> Ļaunuma ass kā [[Visums|Visuma]] ass nozīme nav pierādīta,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newscientist.com/article/mg23230970-700-cosmic-coincidences-everything-points-in-one-direction/|title=The universe lines up along the 'axis of evil'. Coincidence?|last=|first=|website=NewScientist|access-date=10.07.2021|date=26.10.2016}}</ref> bet, pēc atsevišķu pētījumu datiem un pētnieku teiktā, šāda ass nepastāv.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://naked-science.ru/article/nakedscience/os-zla-kak-strannaya|title=«Ось зла»: как странная аномалия чуть было не подорвала веру в современную космологию|website=Naked Science|access-date=10.07.2021|date=11.03.2017}}</ref>

sentences:
{{eksperts}}
{{atsauces+}}'''Konflikts''' (no {{val|la|conflictus}} — 'sadursme')<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=382}}</ref> ir interešu, uzskatu vai darbības un pretdarbības spēku sadursme.<ref name=":0">M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 214. lpp.</ref> Konflikts var būt arī [[Dramaturģija|dramaturģijā]] un [[Literatūra|literatūrā]] kā uzskats, interešu, tieksmju, darbības, rīcības sadursme starp personām; pretspēku cīņa.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> [[Daniels Vebsters]] konfliktu definē: sacensība vai ķīviņš starp atšķirīgi domājošiem [[indivīds|indivīdiem]]; antagonisks stāvoklis vai rīcība; cīņa, ko izraisījušas atšķirīgas vajadzības, centieni, vēlmes vai prasības; naidīga sadursme. Konflikts rodas, ja pastāv konkurējoši vai nesavienojami viedokļi.

sentences:
'''Mēslojums''' ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots [[augsne]]i, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās [[barības vielas]].
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu.<ref name="Stewart et al., 2005">{{Laikraksta atsauce|last1=Stewart|first1=W.M.|last2=Dibb|first2=D.W.|last3=Johnston|first3=A.E.|last4=Smyth|first4=T.J.|year=2005|title=The Contribution of Commercial Fertilizer Nutrients to Food Production|journal=Agronomy Journal|volume=97|pages=1–6|doi=10.2134/agronj2005.0001}} {{en ikona}}</ref> Tiek prognozēts, ka [[Eiropa]]s mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers |title=Market Study on Fertilizers |publisher=Ceresana.com |access-date={{dat|2012|11|27||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121105111950/http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers/ }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skvalēna struktūrformula

Skvalēna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C30H50
|molmasa=410,71
|blīvums=855
|kušanas temperatūra=-100 °C
|viršanas temperatūra=285 °C pie 25 mmHg
}}
'''Skvalēns''' (2,6,10,15,19,23-heksametil-2,6,10,14,18,22-tetrakozaheksaēns) ir nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar sešām izolētām (nekonjugētām) dubultsaitēm. Skvalēns pieder pie [[triterpēni]]em un tai pašā laikā tā ķīmiskā struktūra ir tuva [[karotinoīdi]]em. Skvalēns ir eļļains šķidrums.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Toms Deilijs
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig = ''Tom Daley''
 |              attēls = Tom Daley London (cropped2).jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1994|5|21}}
 |             dz_viet = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Plimuta}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[anglis]]
 |              garums = 1,77 m
 |               svars = 74 kg
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{GBR}}
 |        sporta veids = [[daiļlēkšana]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCount
|[[Olimpiskās spēles]]| 1 | 0 | 3
|[[Pasaules čempionāts ūdens sporta veidos|Pasaules čempionāts]] | 3 | 1 | 2
|[[Eiropas čempionāts ūdens sporta veidos|Eiropas čempionāts]] | 5 | 3 | 0
}}
}}
'''Tomass (Toms) Roberts Deilijs''' ({{val|en|Thomas (Tom) Robert Daley}}; dzimis {{dat|1994|5|21}}) ir britu [[daiļlēkšana|daiļlēcējs]].

sentences: '''Redze''' jeb '''vizuālā uztvere''' ir viens no [[maņa|maņu]] veidiem. Tas ir [[uztvere]]s veidiem, ar kura palīdzību spēj redzēt un saprast visu apkārt esošo un notiekošo. Tā ir vesela sistēma, kur iesaistīta ir gan redze, gan [[prāts]], gan arī [[atmiņa]]s procesi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 7 dienas un 7 naktis ar Merilinu Monro
| attēls                   = My Week with Marilyn Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Week with Marilyn''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Saimons Kērtiss]]
| producents               =
* [[Deivids Parfits]]
* [[Hārvijs Vainstīns]]
| scenārija autors         = [[Adrians Hodžss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Edijs Redmeins]]
* [[Emma Votsone]]
* [[Kenets Brana]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   =
* [[Konrāds Poups]]
* [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[LipSync Productions]]''
* ''[[Trademark Films]]''
| izplatītājs              =
* ''The Weinstein Company''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|10|9|Ņujorkas filmu festivāls|2011|11|25|Apvienotā Karaliste|2012|2|24|Latvija}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-week-marilyn-2011|title=My Week With Marilyn|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= January 19, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=myweekwithmarilyn.htm|title=My Week with Marilyn (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"7 dienas un 7 naktis ar Merilinu Monro"''' ({{val|en|My Week with Marilyn}}) ir 2011. gada ASV un Apvienotās Karalistes kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Saimons Kērtiss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mišela Viljamsa]], [[Edijs Redmeins]], [[Emma Votsone]], [[Kenets Brana]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|10|9||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{atveidošana}}
{{Filozofa infokaste|skola=Anarhisms
Kontinentālā filozofija
1930. gadu nonkonformisti|reģions=Rietumu filozofija|laikmets=20. gadsimta filozofija|dz_vieta=[[Bordo]], [[Francija]]|m_vieta=[[Pesaka]], [[Francija]]|ietekmējis=
[[Greg Boyd (theologian)|Greg Boyd]], [[Kornēlijs Kastorjadis]], [[Vernard Eller]], [[Ivan Illich]], [[Teodors Kačinskis]], [[Randal Marlin]], [[Thomas Merton]], [[William Stringfellow]], [[Paul Virilio]], [[Langdon Winner]], [[John Zerzan]], [[Willem H. Vanderburg]]|ietekme_no=[[Žans Kalvins]], [[Sērens Kirkegors]], [[Kārlis Markss]], [[Pierre-Joseph Proudhon]], [[Christoph Blumhardt]], [[Karl Barth]], [[Nikolajs Berdjajevs]], [[Makss Vēbers]], [[Bernard Charbonneau]]|idejas=Tehnoloģiskā sabiedrība|attēls=Jacques Ellul, 1990 (cropped).jpg|att_nosaukums=Elils 1990. gadā|dz_gads=1912|dz_mēnesis=1|dz_diena=6|m_dat_alt={{Death date and age|1994|05|19|1912|01|06}}|dz_dat_alt=}}'''Žaks Elils''' ({{val|fr|Jacques Ellul}}''')''' (1912. gada 6. janvāris — 1994. gada 19. maijs) bija [[Franči|franču]] filozofs, [[Socioloģija|sociologs]], teologs bez formālas apmācības un [[profesors]], kurš bija ievērojams kristīgais anarhists. Elils bija ilggadējs Bordo Universitātes Juridiskās un ekonomikas zinātņu fakultātes vēstures un institūciju socioloģijas profesors. Būdams produktīvs [[rakstnieks]], savas dzīves laikā ir sarakstījis vairāk kā 60 grāmatas un vairāk kā 600 rakstus,<ref>Marva Dawn, Eugene Peterson, ''The Unnecessary Pastor: Rediscovering the Call'', Wm. B. Eerdmans Publishing, 2000, p. 103</ref> no kuriem daudzi apsprieda [[Propaganda|propagandu]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] ietekmi uz [[Sabiedrība|sabiedrību]], kā arī reliģijas un politikas mijiedarbību. Viņa darbu dominējošā tēma kopumā raisījās ap [[Tehnoloģija|mūsdienu tehnoloģiju]] radītajiem draudiem [[Brīvība|cilvēka brīvībai]] un [[reliģija]]i. Starp Elila ietekmīgākajām grāmatām ir ''Tehnoloģiskā Sabiedrība'' un ''Propaganda: Vīriešu attieksmju veidošanās''.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Talks
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], talka sērija
|ŠtruncaID=8/H.09-40
|ķīm_formula=Mg3Si4O10(OH)2
|singonija=[[triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta, bāli zaļa, smaragdzaļa līdz tumšzaļa, brūna, pelēka
|svītra=Balta
|habituss=Plātņaina vai šķiedraina masa, kristāli ārkārtīgi reti
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma iezīmes
|cietība=1
|spīdums=Taukains, pērļains
|caurspīdīgums=Vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,538—1,550 nβ = 1,575—1,594 nγ = 1,575—1,600
|pleohroisms=
|blīvums=2,58—2,83 g/cm3
}}

sentences: '''Nervu audi''' ir kopīga [[Neirons|nervu šūnu]] un [[Neiroglija|neiroglijas šūnu]] sistēma.<ref name="Biology"/><ref name="Morph"/> Šīs šūnas izpilda specifiskas funkcijas: kairinājuma uztveres, uzbudināšanas, impulsu izstrādāšanas un  nosūtīšanas. Nervu audi ir galvenais [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] orgānu uzbūves pamats. Šie [[Orgāns|orgāni]] veic visu [[Audi|audu]] un orgānu regulāciju, to integrāciju organismā un saiti ar ārējo vidi.<ref name="Morph"/>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|autors=L.|binomial=Carex globularis|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|attēls=Carex globularis Oulu, Finland 12.06.2013.jpg|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex globularis|suga_lv=Apaļvārpu grīslis}}'''Apaļvārpu grīslis''' ({{val|la|Carex globularis}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] [[Mērenā josla|mērenā]] un [[Subantarktika|aukstā klimata joslā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama retumis visā teritorijā — purvainos skujkoku mežos un purvos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-globularis-l/|title=apaļvārpu grīslis - Carex globularis L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-14}}</ref>

sentences: '''FAVAR modelis''' ir ekonometriskais [[faktoru modelis]] (angļu: Factor-Augmented Vector autoregression). FAVAR [[modelis]] ir VAR modeļu un [[faktoru analīze]]s sintēze. FAVAR modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko informāciju ekonomisko kopsakarību pētīšanā.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Bahamu Salas|Bahamu]] premjerministri''' kopš [[1973. gads|1973. gada]], kad Bahamas ieguva neatkarību no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Sanita Reinsone
| vārds_orig = Sanita Bērziņa-Reinsone
| attēls = Sanita Reinsone.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1981
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Latvijas PSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = folkloras pētniece, publiciste, rakstniece
| lit virzieni =
| piezīmes =
| dzimums = S
}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Turkmenistāna|Turkmenistānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Turkmenistānas ir iekļautas '''3 vietas''' (visi kultūras objekti), savukārt 8 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/tm Turkmenistāna]</ref>. Turkmenistāna Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1994]]. gada [[30. septembris|30. septembrī]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Acrocephalus_scirpaceus_Vlaskop_cropped.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus scirpaceus
 |       suga_lv = Ezeru ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus scirpaceus
([[Johann Hermann|Hermann]], 1804)
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|zvaigznāju|Herkuless (nozīmju atdalīšana)|Herkuless}}

sentences: '''Druīds''' bija priesteris [[ķelti|ķeltu]] apdzīvotājās teritorijās (mūsdienās — Īrija, Lielbritānija, daļa Francijas) [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] Eiropā.

sentences:
'''Atsperes svārsts''' ir iekārta, kurā spēku, kas cenšas ķermeni atgriezt līdzsvara stāvoklī (ja ķermenis
izvirzīts no tā), rada izstiepta vai saspiesta [[atspere]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ulbrokas-vsk.lv/diski/Physicon/Open%20Physics%202.5.%20Part%201/content/chapter2/section/paragraph2/theory.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|09|30||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170521082424/http://www.ulbrokas-vsk.lv/diski/Physicon/Open%20Physics%202.5.%20Part%201/content/chapter2/section/paragraph2/theory.html }}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vāhānas grēda
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Afganistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min =09 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =13 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}}<br/>{{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 160
|platums                =
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = 6421
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Vāhānas grēda''' ({{val|fa|سلسله کوه واخان}}) vai '''Vahonas grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Вахон}}) ir [[kalnu grēda]] [[Pamirs|Pamira]] dienvidos [[Afganistāna|Afganistānā]] un uz Afganistānas un [[Tadžikistāna]]s robežas.<ref>{{PZT|746|Vahanas grēda}}</ref> Stiepjas 160 km garumā austrumu—rietumu virzienā; dienvidos to norobežo [[Vāhāndarja]]s upe rietumdaļā un [[Oksu]] augštece austrumdaļā, ziemeļos — [[Lielais Pamirs|Lielā Pamira]] ieleja ar [[Pāmira]]s upi rietumdaļā un Oksu kreisā krasta pieteku augštecēm austrumdaļā. Grēdas vidējais augstums ap 5000 m, maksimālais — 6421 m. Veidota no izvirdumiežiem un metamorfajiem iežiem, nogāzes lēzenas, tās šķērso [[trogieleja]]s. Korē mūžīgā sniega un ledus lauki aizņem ap 94 km².

sentences:
{{izolēts raksts|2014. gada septembris}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rišards Kriņickis
|     vārds_orig = ''Ryszard Krynicki''
|         attēls = Ryszard Krynicki.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Sanktvalentīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Poznaņa]], [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = [[vīrietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, izdevējs
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Poznaņas universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jakobs Delagardijs
| vārds_orģ           =Jakob Pontusson De la Gardie
| attēls              =Portrait of count Jacob de la Gardie - Nationalmuseum - 19206.tif
| apraksts            =Portrets Zviedrijas Nacionālajā muzejā (nezināms holandiešu gleznotājs ap 1606)
| amats               =[[Zviedru Vidzeme|Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators]]
| term_sākums         ={{Dat|1621|||N}}
| term_beigas         ={{Dat|1628|||N}}
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =[[Gustavs Horns]]
| dzim_dati           ={{Dat|1583|06|20|N}}
| dzim_vieta          =[[Zviedru Igaunija]], [[Tallina]] (Tagad {{EST}})
| mir_dati            ={{Dat|1652|08|12|N}}
| mir_vieta           =[[Zviedrijas karaliste]],[[Stokholma]]
| tautība             =
| partija             =
| dzīvesb             =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Korens''' ir uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:
* [[Kristijans Korens]] (''Kristijan Koren'', 1986) — Slovēnijas riteņbraucējs;
* [[Roberts Korens]] (''Robert Koren'', 1980) — Slovēnijas futbolists.

sentences:
]]
'''Velosipēdu ceļš''' ir speciālā [[Velosipēds|velosipēdu]] satiksmei paredzēta ceļu [[infrastruktūra]]. Tas var būt fiziski atdalīts no pārējām kustības joslām, tam var būt savs apzīmējums, kā arī papildu aprīkojums velosipēdistiem, piemēram, īpaši [[Luksofors|luksofori]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidroksīda kristālrežģis

Nātrija sārma granulas
|       citi nosaukumi = nātrija sārms, kaustiskā soda
|           CAS numurs = 1310-73-2
|      ķīmiskā formula = NaOH
|              molmasa = 40
|              blīvums = 2100
|  kušanas temperatūra = 596 K (323 °C)
| viršanas temperatūra = 1663 K (1390 °C)
| šķīdība ūdenī        = 111 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| 10
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| 20
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| 30
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| 40
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| 50
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| 60
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| 70
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| 80
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| 90
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| 10
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| 11
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| 12
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| 13
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 13
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| 14
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| 15
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| 16
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| 17
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| 18
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| 19
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| 20
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| 21
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| 22
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| 23
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| 24
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| 25
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| 26
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| 27
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| 28
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| 29
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| 30
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| 31
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| 32
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| 33
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| 34
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| 35
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| 36
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| 37
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| 38
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| 39
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| 41
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| 42
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| 43
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| 44
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| 45
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| 46
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| 47
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| 48
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 48
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| 49
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| 50
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| 51
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| 52
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| 53
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| coordinates_display  = inline,title
| coordinates_region  = EE
| subdivision_type  = [[pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name  = {{EST}}
| subdivision_type1 = [[Igaunijas administratīvais iedalījums|Apriņķis]]
| subdivision_name1 =  [[Pērnavas apriņķis]]
| timezone     = [[Austrumeiropas laiks|EET]]| utc_offset=+2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]] | utc_offset_DST=+3
| map_caption             = Pērnavas atrašanās vieta Igaunijā|
| image_skyline           = Pärnu main street.jpg
| image_caption           = Pērnavas galvenā iela
| pushpin_map             = Estonia
| official_name           = Pērnava
| other_name              = Pärnu
| image_flag              = Flag of et-Parnu.svg
| image_shield            = Et-Parnu coa.svg
| shield_size             = 75
| established_title       = Pilsētas tiesības
| established_date        = 1251
| area_total_km2          = 32.22
| population_total        = 41170
| population_footnotes=
| population_as_of        = 2015
| population_density_km2  = 1383.2
| latd=58|latm=23|latNS=N|longd=24|longm=30|longEW=E
| website                 = [http://www.parnu.ee/lang/eng/ www.parnu.ee]
}}

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{sadalīt}}
'''Perifērās asinsrites patoloģiskā fizioloģija''' ir asins cirkulācija sīkajās artērijās, arteriolās, prekapilāros, kapilāros, postkapilāros, arteriolovenulārajās anastomozēs, vēnulās un sīkajās vēnās.
=== Arteriālā hiperēmija ===
Asins pārpilnība kādā orgānā vai audu apvidū, kas rodas, paplašinoties orgāna vai audu arteriolām un kapilāriem. Izšķir fizioloģisko un patoloģisko hiperēmiju.

sentences:
spēle LU stadionā 2007. gadā]]
'''Latvijas Universitātes stadions,''' agrāk '''ASK stadions''', bija stadions [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]], kura tribīņu ietilpība bija aptuveni 5000 sēdvietu. Stadionā notika [[futbols|futbola]] un [[regbijs|regbija]] sacensības. Tajā savas mājas spēles aizvadīja [[FK Rīga]], kā arī [[Latvijas regbija izlase]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Menandrs
|     vārds_orig    = Μένανδρος
|         attēls    = Портрет Менандра А 850 (2).jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[341. gads p.m.ē.|341]]./[[342. gads p.m.ē.|342]]. gadu p.m.ē.
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Atēnas]]
|      m_dat_alt    = ap [[290. gads p.m.ē.|290]]. gadu p.m.ē.
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[Jaunā Atēnu komēdija]]
|slavenākie darbi   = komedija "[[Īgņa]]" (Δύσκολος, 317-16. p.m.ē.)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    = [[Terencijs]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Divas dienas, viena nakts
| oriģinālnos = ''Deux jours, une nuit''
| attēls = Deux jours, une nuit poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = * [[Žans Pjērs Dardens]]
* [[Lūks Dardens]]
| producents = * Žans Pjērs Dardens
* Lūks Dardens
* [[Deniss Freids]]
| scenārijs = * Žans Pjērs Dardens
* Lūks Dardens
| aktieri = * [[Mariona Kotijāra]]
* [[Fabricio Rongione]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Les Films du Fleuve]]''
* ''[[Archipel 35]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[Ciné+]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Eyeworks]]''
* ''[[France 2 Cinéma]]''
* ''[[Radio Télévision Belge Francophone]]''
* ''[[Belgacom]]''
| izplatītājs = * ''[[Cinéart]]''
* ''[[Diaphana Films]]''
* ''[[BIM Distribuzione]]''
| izdošana = {{filmas datums|2014|5|20|Kannu filmu festivāls|2014|5|21|Beļģija un Francija|2014|11|13|Itālija|}}
| ilgums = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/two-days-one-night-2014|title=Two Days, One Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2018|archive-date={{dat|2018|07|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180730091907/http://www.bbfc.co.uk/releases/two-days-one-night-2014}}</ref>
| valsts = * {{BEL}}
* {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|Franču]]
| budžets = {{Eiro|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Divas dienas, viena nakts"''' ({{val|fr|Deux jours, une nuit}}, {{val|en|Two Days, One Night}}) ir 2014. gada drāma, kuras režisori, producenti un scenārija autori ir [[Žans Pjērs Dardens]] un [[Lūks Dardens]]. Galvenās lomas atveido [[Mariona Kotijāra]] un [[Fabricio Rongione]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(III) hlorīda kristālrežģis
__ Fe3+     __ Cl−

Dzelzs trihlorīda paraugs, nedaudz uzsūcis ūdeni
|       citi nosaukumi = dzelzs trihlorīds, hlordzelzs,
ferrihlorīds
|           CAS numurs = 7705-08-0
|      ķīmiskā formula = FeCl3
|              molmasa = 162,2
|              blīvums = 2898
|  kušanas temperatūra = 306 °C
| viršanas temperatūra = 315 °C, sadalās
| šķīdība ūdenī        = 74,4 g/100 mL (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(III) hlorīds''' jeb '''dzelzs trihlorīds''' (FeCl3) ir trīsvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un veido vispirms [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (''Oleum martis'').<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, lpp. 303. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .jp
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1986
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[JPNIC]]
|sponsors              = [[JPNIC]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Japāna|Japānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Japānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.icann.org/cctlds/jp/ Reģistrācijas līgums]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://jprs.co.jp/en/ jprs.co.jp]
|}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reiz Amerikā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0087843/?ref_=bo_rl_ti|title=Once Upon a Time in America (1984) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{ITA}}
| ilgums = * 251 minūtes (pagarinātā versija)
* 229 minūtes (Eiropas versija)
* 139 minūtes (ASV versija)
| izdošana = {{Filmas datums|1984|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|1984|6|1|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Titanus]]''
| studija = * ''[[The Ladd Company]]''
* ''[[PSO International]]''
* ''[[Regency Enterprises|Embassy International Pictures]]''
* ''[[Rafran Cinematografica]]''
| operators = [[Tonino Delli Kolli]]
| oriģinālnos = ''Once Upon a Time in America''
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Džeimss Vudss]]
* [[Elizabete Makgovena]]
* [[Džo Peši]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Trīts Viljamss]]
| scenārijs = * [[Leonardo Benvenuti]]
* [[Pjēro De Bernardi]]
* [[Enriko Medioli]]
* [[Franko Arkalli]]
* [[Franko Ferrini]]
* Serdžo Leone
| producents = [[Arnons Milčans]]
| režisors = [[Serdžo Leone]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Once Upon A Time In America1.jpg
| imdb =
}}'''"Reiz Amerikā"''' ({{Val|en|Once Upon a Time in America}}, {{Val|it|C'era una volta in America}}) ir 1984. gada filma, kuras režisors ir [[itālis]] [[Serdžo Leone]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Džeimss Vudss]], [[Elizabete Makgovena]], [[Džo Peši]], [[Bērts Jangs]], [[Tjūsdeja Velda]] un [[Trīts Viljamss]]. Filma ir balstīta uz [[Harijs Grejs|Harija Greja]] 1952. gada romāna ''The Hoods''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Capital One Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Verizon Center wide.jpg
| map_type = Vašingtona
| latNS = N
| latd = 38
| latm = 53
| lats = 53
| longEW = W
| longd = 77
| longm = 1
| longs = 15
| location = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| broke_ground = {{dat|1995|10|18|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1997|||d|bez}}
| opened = {{dat|1997|12|2|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|260 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert =
| cap_basketball = 20 356
| cap_hockey = 18 506
| tenants = [[Vašingtonas "Capitals"]] ([[Nacionālā hokeja līga|NHL]]) (1997-)<br/>[[Vašingtonas "Wizards"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]) (1997-)
}}
'''''Capital One Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{Dat|1997|12|2}}. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] klubs [[Vašingtonas "Capitals"]] un [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] klubs [[Vašingtonas "Wizards"]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences: '''Mēles mandele''' ({{val-la|tonsilla lingualis}}) ir limfoīdo [[folikula|folikulu]] sakopojums, kas atrodas [[mēles sakne]]s [[gļotāda|gļotādā]] aiz ''sulcus terminalis''. Tādēļ mēles saknes gļotādas virsma ir nelīdzena. Mēles mandele ir viena vai divas. To sedz daudzkārtains plakans nepārragots [[epitēlijs]], kas turpinās [[kripta|kriptās]], ko apņem limfoidālie audi ar sekundāriem mezgliņiem. Epitēlijā ir [[limfocīti]]. Kriptas ir seklas un savstarpēji savienojas, tajās atveras [[siekalu dziedzeri]]. Mandeli no apkārtējiem audiem atdala [[saistaudi|saistaudu]] kapsula.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Histoloģija |author=Aina Dālmane |year=2004 |publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=9984-770-42-7 |page= |pages=319}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Štāmics
|     vārds_orig = ''Johann Stamitz''
|         attēls = Johann Stamitz.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1717
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Ņemeckibroda]], [[Bohēmija]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Havlīčkūvbroda]], [[Visočinas apgabals]], {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1757
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Manheima]], [[Kūrpfalca]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komponists un vijolnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Kārlis Štāmics]], [[Antons Štāmics]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
{{Motorsportista infokaste
| Bilde         =
| Paraksts      =
| Taut          = {{AUS}}
| Vds           = [[Speedway Grand Prix]]
| Num           =
| SKom          =
| Kom           =
| Sez           =
| Zvg           = {{zvaigzne}}{{zvaigzne}}{{zvaigzne}}
| Čemp          = 3 ([[Speedway Grand Prix 2004|2004]], [[Speedway Grand Prix 2006|2006]], [[Speedway Grand Prix 2009|2009]])
| Sac           =
| Ral           =
| Uzv           =
| Pjed          =
| Pole          =
| Apl           =
| Pirm          =
| Pēd           =
| Pirmu         =
| Pēdu          =
| Dzim          = 1975
| Dzim_m        = 8
| Dzim_d        = 6
}}'''Džeisons Filips Kramps''' ({{val-en|Jason Phillip Crump}}; dzimis {{dat|1975|8|6}} [[Bristole|Bristolē]], [[Anglija|Anglijā]]) ir [[Austrālija|austrāļu]] [[spīdvejs|spīdveja]] braucējs. Viņš ir [[Spīdveja Pasaules čempionāts|Spīdveja Pasaules čempions]] [[Speedway Grand Prix 2004|2004]]., [[Speedway Grand Prix 2006|2006]]. un [[Speedway Grand Prix 2009|2009]]. gadā un ir daudzkārtējs ''[[Speedway Grand Prix]]'' posmu uzvarētājs.

sentences: '''Ukrainas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Ukraina]]s teritorijā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              =  GLONASS-M №48
GLONASS-M №49
GLONASS-M №50
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Uragan-M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|7|2|SK}} 02:38:22 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Blok DM-03]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2013
| Beigu_datums           = {{dat|2013|7|2|SK|bez}}
| Lidojuma_ilgums        = 32 s
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2485]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2494]]''
}}
'''2013. gada Proton-M avārija''' bija {{dat|2013|7|2|G|bez}} mēģinājums ar nesējraķeti [[Proton-M]] palaist [[Krievija]]s trīs [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadoņus '''''GLONASS-M №48''''', '''''GLONASS-M №49''''' un '''''GLONASS-M №50'''''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''JPMorgan Chase & Co''
| Logo                = <br />
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[Publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/jpm.html JPM])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = [[1799]]. gadā kā ''Bank of the Manhattan Company''
| Sēdeklis            = [[Parka avēnija]] 270, [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| Vadība              = Džeimss Daimons (''James Dimon'')
| Darbinieku_skaits   = 250 000 (2018)
| Apgrozījums         = {{Increase}} 99,624 miljardi USD (2017)
| Aktīvi              = {{Increase}} 2,534 triljoni USD (2017)
| Peļņa               = {{Increase}} 8,3 miljardi USD (2017)
| Nozare              = Finanses un apdrošināšana
| Produkti            = Finanšu pakalpojumi un investīcijas
| Mājaslapa           = {{url|www.jpmorganchase.com}}
}}
'''''JPMorgan Chase & Co''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] bāzēta multinacionāla investīciju banka un finanšu pakalpojumu uzņēmums. Sevišķi spēcīga banka ir aktīvu pārvaldīšanā un privāto kapitālieguldījum jomā. ''JPMorgan Chase'' pārvaldībā esošais [[hedžfonds]] ir lielākais ASV. Pēc 2017. gada datiem tā ar 2,534 [[triljons|triljoniem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]] lieliem aktīviem ir lielākā banka ASV un sestā lielākā banka pasaulē.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.relbanks.com/top-us-banks/assets|title=The Largest Banks in the United States|website=www.relbanks.com}}</ref> Pēc 2018. gada datiem tā ir vērtīgākā banka pasaulē pēc tirgus kapitalizācijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://banksdaily.com/topbanks/World/market-cap-2018.html|title=Top 50 Banks in the World 2018 ranked by market capitalization|website=banksdaily.com}}</ref> Pēc 2018. gada datiem visā pasaulē tajā strādā ap 250 000 darbinieku.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{Ievads+}}
{{Vikisaites+}}
{{Interviki+}}
Lai noteiktu atomu plakņu novietojumu kristāliskajā režģī, izmanto indeksus h, k, l, kas ir racionāli skaitļi. Tie ir apgrieztie lielumi nogriežņu garumiem, kurus dotā plakne nošķeļ uz koordinātu asīm. Par garuma vienību izvēlas elementāršūnas šķautnes garumu.
Vispirms noteiksim kuba skaldņu indeksus. Katra kuba skaldne šķeļ tikai vienu asi, turklāt nogriežņi ir vienādi: 1, ∞, ∞; ∞, 1, ∞; ∞, ∞, 1. Nošķelto nogriežņu apgrieztie lielumi ir attiecīgi šādi: 1, 0, 0; 0,1, 0; 0, 0, 1. Indeksus h, k, l parasti raksta iekavās, neatdalot tos ar komatu: (100); (010); (001).
Kubiskajā režģī bez virsmas plaknēm (9. att. a un b) ir arī iekšējās plaknes, piemēram, (111) un (110). Ja indeksi raksturo nevis vienu noteiktu plakne, bet paralēlu plakņu saimi, tos raksta kvadrātiekavās.
Atomu blīvums dažādās skaldnēs nav vienāds. Tā, piemēram, tilpumā centrēta kuba elementāršūnas skaldnei (100) pieder tikai vien atoms (4*1/4), bet skaldnei (110) – divi atomi, no kuriem viens atoms atrodas kādā no režģa virsotnēm (4*1/4), bet otrs – kuba centrā. Skaldnēs centrēta kuba kristāliskā režģa elementāršūnai visblīvākā ir plakne (111), Skaldnes ar blīvu atomu izvietojumu sauc par slīdes skaldnēm, jo, izdarot plastisko deformāciju, šajās plaknēs pārvietojas atomi.
== Virziena indeksi ==
Raksturojot kristāla fizikālās vai mehāniskās īpašības, nepieciešams uzrādīt virzienus, uz kuriem attiecas minētās īpašības. Paralēlos virzienos īpašības ir vienādas, tāpēc no visiem paralēliem virzieniem pietiek uzrādīt tikai vienu virzienu, kas iet caur koordinātu sākumpunktu. Tādējādi taisnes virzienu var noteikt ar vienu punktu, jo par otru punktu noder koordinātu sākumpunkts. Tāds punkts ir kristāliskā režģa mezgla punkts, kur atrodas daļiņa. Mezgla punkta koordinātas izsaka nogriežņu a, b un c vienībās ar veseliem skaitļiem u, v un w, kurus sauc par virziena indeksiem un raksta kvadrātiekavās – [u, v, w]. Tos vienmēr izsaka ar veseliem skaitļiem, negatīvo vērtību atzīmē ar mīnuszīmi virs indeksa.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences: '''Pētera primaritāte''' ir uzskats [[Kristietība|kristietībā]], ka [[Svētais Pēteris|Pēterim]], vienam no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izredzētajiem apustuļiem, ir bijusi nozīmīga vadošā loma agrīnajā Baznīcā starp pārējiem apustuļiem.

sentences: '''Minarhisms''' ir [[valsts]] pārvaldes modelis, kura pilnvaras ir samazinātas līdz nepieciešamajam minimumam, aprobežojoties ar katra [[Pilsonis|pilsoņa]] vai personas, kas uzturas valsts teritorijā, [[brīvība]]s un [[Īpašums|īpašuma]] aizsardzību no ārējiem un iekšējiem agresoriem. Minarhisms kopā ar [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]] ir viens no [[Libertārisms|libertārisma]] atzariem.

sentences:
]]
 43 851 [[Dedveita tonnāža|dedveita]] (DWT) tonnu ķīmiskais tankkuģis ''Al Farabi'' [[Bresta (Francija)|Brestas]] ostā ar [[melase]]s kravu.]]
 jūrā]]
'''Ķīmiskais tankkuģis''' ir [[Tankkuģis|tankkuģa]] veids, kurš paredzēts [[Ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] pārvadāšanai izlietā veidā. Atbilstoši [[MARPOL 73/78|MARPOL]] konvencijas II pielikumam, '''ķīmiskais tankkuģis''' ir kuģis, kurš būvēts vai pielāgots jebkura [[Starptautiskais ķīmisko lejamkravu kodekss|Starptautiskā ķīmisko lejamkravu kodeksa]] 17. nodaļā uzskaitītā šķidrā produkta pārvadāšanai lejamkravas veidā.<ref>1973. gada Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar tās 1978. gada protokolu II pielikuma "Kontroles noteikumi attiecībā uz piesārņojumu, ko izraisījušas kaitīgas šķidrās vielas, kas tiek pārvadātas kā lejamkravas" 1. nodaļas "Vispārējie noteikumi" 1. noteikuma "Definīcijas" 16.1. punkts</ref> Bez rūpnieciskajām ķimikālijām un tīrajiem naftas produktiem, šie kuģi bieži pārvadā arī citas sensitīvas kravas, kurām nepieciešama augsta tanku tīrīšanas kvalitāte. Šādas kravas ietver [[Palmu eļļa|palmu eļļu]], augu eļļas, [[Tauki|taukus]], [[Nātrija hidroksīds|kaustisko sodu]] un [[Metanols|metanolu]].

sentences:
{{Cita nozīme|zvaigznāju|dzīvnieku|Mazais lācis}}
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lācis|Lācis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Lācis
| abbreviation = UMi
| name_latin = Ursa Minor
| RA = 15
| dec = +75
| areatotal = 256
| arearank = 56. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = Polārzvaigzne
| starmagnitude = 2,02
| neareststarname = ''π1 UMi''
| stardistance = 70,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =[[Ursīdas]]
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Sanktpēterburgas Ledus pils
|attēls            = Ice_Palace_(Saint_Petersburg)_(cropped).png
|valsts            = {{flag|Krievija}}
|pilsēta           = Sanktpēterburga
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = [[1999]]. gads
|izmaksas          =
|izmaksas1         =
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     = 22
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    = 37 000
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    =
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        =
|hokejs            = 12 300
|klubu-mājvieta    = [[Sanktpēterburgas "SKA"]] ([[Kontinentālā hokeja līga|KHL]])
|mājas-lapa        =
}}'''Sanktpēterburgas Ledus pils''' ({{Val-ru|Ледовый Дворец}}) ir daudzfunkcionāla halle, kas atrodas [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievija|Krievijā]] un tika celta [[2000. gada Pasaules čempionāts hokejā|2000. gada Pasaules čempionāta hokejā]] vajadzībām. Halle ir arī [[Kontinentālā hokeja līga|Kontinentālās hokeja līgas]] kluba [[Sanktpēterburgas "SKA"]] mājvieta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mīlestība un citas zāles
| attēls = Love & Other Drugs Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Love & Other Drugs''
| žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Edvards Cviks]]
| producents = * [[Skots Stubers]]
* [[Maršals Herskovics]]
* [[Čārlzs Randolfs]]
* [[Pīters Jans Brugs]]
* Edvards Cviks
| scenārija autors = * Edvards Cviks
* Maršals Herskovics
* Čārlzs Randolfs
| galvenajās lomās = * [[Anna Hetaveja]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Džošs Gads]]
* [[Henks Azaria]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[New Regency]]''
* ''[[Stuber Pictures]]''
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2010|11|4|Amerikas Kinoinstitūta festivāls|2010|11|26|ASV|2011|1|14|Latvija|}}
| ilgums = 113 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loveandotherdrugs.htm|title=Love and Other Drugs (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|102,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi = {{ASV dolārs|37,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mīlestība un citas zāles"''' ({{val|en|Love & Other Drugs}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Edvards Cviks]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džeiks Jillenhols]], [[Olivers Plets]], [[Džošs Gads]] un [[Henks Azaria]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|11|4||bez}} Amerikas Kinoinstitūta festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Scolopax minor Ninigret NWR.jpg
|    att_nosaukums = [[Amerikas sloka]]s (''Scolopax minor'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Scolopax
|         ģints_lv = Slokas
|         binomial = Scolopax <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Bogorijas ezers
|attēls=Lake bogoria2.jpg
| map = Kenija
| vieta        = {{KEN}}
| plat_d=0 | plat_m=15 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=36 | gar_m=6 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=34
|garums=34
|Vid_dziļums=5
|Max_dziļums=10
|tilpums=0,18
|augstums_vjl=960
|izteka=Nav
|baseins=700
|valstis=[[Kenija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Bogorijas ezers''' ({{val-en|Lake Bogoria}}, agrāk ''Lake Hannington'') - [[sālsezers]] ar lielu [[sārms|sārmu]] saturu, atrodas [[Kenija]]s centrālajā daļā, ap 285 km ziemeļziemeļrietumos no [[Nairobi]].

sentences: '''Ģipšdolomīts''' ir [[nogulumiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[Dolomīts|dolomīta]] un [[Ģipsis|ģipša]], kur dominē dolomīts. Ģipšdolomīts veidojas, [[hidratācija|hidratējoties]] [[anhidrītdolomīti]]em. Tāpat tas var izveidoties, vienlaicīgi nogulsnējoties dolomītam un ģipsim vai arī dolomīta nogulumiem sekundāri pārģipšojoties.<ref>Геологический словарь, Том первый: Гипсо-доломит. Москва, Недра. 1978; 169. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] ģipšdolomīts ir sastopams [[Augšdevons|augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos, kas veidojušies jūras [[Regresija (ģeoloģija)|regresijas]] fāzē. Tas var kļūt arī par saistvielu jeb dabisko [[Cements|cementu]] [[smilšakmeņi]]em.

sentences: '''Bikses''' ir staklēts [[apģērbs|lejasģērbs]], kas aptver [[iegurnis|iegurni]] (bezstaru bikses) un arī atsevišķi abus stilbus (staru bikses). Konstruktīvi atšķirīgas bikses valkā gan apakšdrēbju, gan padrēbju, gan virsdrēbju, gan ārdrēbju kārtās. Pēc garuma staru bikses sniedzas līdz pastaklei, pusgurnam, ceļgalam, pacelei, puslielam, [[potīte|potītei]], [[pēda|pēdai]], pēdapakšai (piemēram, bikses ar pēdsloksnēm). <ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 102. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Tuholskis
|     vārds_orig = Kurt Tucholsky
|         attēls = TucholskyParis1928.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Tuholskis Parīzē 1928. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Moabita]], [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]], (mūsdienās {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Gēteburga]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Berlīne]], [[Parīze]], [[Zviedrija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[publicists]], [[satīriķis]], [[rakstnieks]]
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Tucholsky Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi = Ementālers
|valsts = [[Šveice]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|reģions = [[Ementāles ieleja]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|pilsēta =
|piens =  Govs
| pasterizēšana  = Tradicionāli nepasterizē<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = Ciets, drupans
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     = 60—130 kg<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| nogatavināšana    = Pavisam 6—12 mēneši<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| sertifikācija     =
}}
'''Ementāles siers''' jeb vienkārši '''Ementālers''' ({{val|de|Emmentaler}}) ir cietais siers, kas cēlies no [[Ementāles ieleja]]s [[Bernes kantons|Bernes kantonā]], [[Šveice|Šveicē]]. Tradicionāli to gatavo no [[pasterizēšana|nepasterizēta]] [[govs]] [[piens|piena]], taču rūpnieciski ražojot tam tomēr mēdz veikt 15 sekunžu ilgu pasterizēšanu 72 °C temperatūrā.<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=[http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:125 121.], [http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:178 174.—175]}}</ref> Sieram piemīt saldens aromāts, sulīga garša bez skābuma piegaršas un tam ir raksturīgi [[valrieksts|valrieksta]] izmēra caurumi.<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Rukatunturi
| Photo                = Ruka.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             = Skats no Rukatunturi
| karte                = Somija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=66.196111|latNS=N
| longd=29.1125|longEW=E
| Augstums         = 490
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{FIN}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      =
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
| child               =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''The Coca-Cola Company''
| native_name      =
| logo             = The Coca-Cola Company logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Atlanta]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[pārtikas rūpniecība]]
| products         = ''[[Coca-Cola]]'', ''[[Fanta]]'', ''[[Sprite]]'' u.c. dzērienu koncentrāti
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.coca-colacompany.com coca-colacompany.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
[[File:Flasche Coca-Cola 0,2 Liter.jpg|thumb|upright|Coca Cola]]
'''''The Coca-Cola Company''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārtikas rūpniecības uzņēmums. Tas ražo un izplata nealkoholisko dzērienu koncentrātus un sīrupus. Galvenais birojs atrodas [[Atlanta|Atlantā]]. Dibināts 1886. gadā.

sentences: '''"Gadu gredzeni"''' ir dzejnieces [[Vizma Belševica|Vizmas Belševicas]] ceturtais dzejoļu krājums, izdots 1969. gadā izdevniecībā "Liesma".

sentences: '''Elizejas lauki''' ({{val|fr|les Champs-Élysées}}) ir avēnija [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Tās garums ir 1910 metri, bet platums — 70 metri. Tā stiepjas no [[Konkordijas laukums|Konkordijas laukuma]] līdz [[Šarla de Golla laukums|Šarla de Golla laukumam]] (kur atrodas [[Triumfa arka]]). Pazīstama ar teātriem, kafejnīcām, ikgadējo [[Bastīlijas diena]]s militāro parādi, ''[[Tour de France]]'' finišu. Īres maksa gadā var sasniegt pat 1,2 miljonus [[ASV dolārs|ASV dolāru]] par 92,9 m².<ref name="Sciolino">{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2007/01/31/world/europe/31paris.html|title=Megastores March Up Avenue, and Paris Takes to Barricades|work=The New York Times|access-date=2022-07-20|date=2007-01-31|last=Sciolino|first=Elaine|issn=0362-4331|language=en-US}}</ref> Tiek uzskatīta par vienu no pasaulē pazīstamākajām avēnijām pasaulē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Anthomyia_pluvialis01.jpg
| att_nosaukums =[[Anthomyia pluvialis|Pamušas]] (''Anthomyia pluvialis'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Acalyptratae
| virsdzimta = Muscoidea
| virsdzimta_lv = Mušu virsdzimta
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Coquillett]], 1901)</small><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Calyptratae/?lang=it |title=Calyptratae |access-date={{dat|2015|09|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305142714/http://www.giand.it/diptera/taxa/Brachycera/Muscomorpha/Cyclorrhapha/Schizophora/Calyptratae/?lang=it |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
}}

sentences: '''Adrenokortikotropais hormons''' ('''AKTH''' ; arī '''adrenokortikotropīns''', '''kortikotropīns''') ir [[Peptīdi|polipeptīds]], [[tropīni|tropīnu]] tipa [[hormons]], ko ražo un izdala [[hipofīze]].<ref name="MortonHall2012">{{Grāmatas atsauce|title=Concise Dictionary of Pharmacological Agents: Properties and Synonyms|url=https://books.google.com/books?id=tsjrCAAAQBAJ&pg=PA84|date=December 6, 2012|publisher=Springer Science & Business Media|isbn=978-94-011-4439-1|pages=84–}}</ref> To lieto arī kā medikamentu un diagnostikas līdzekli. AKTH ir svarīga [[hipotalāma-hipofīzes-virsnieru ass]] sastāvdaļa, un to ķermenis bieži ražo, reaģējot uz bioloģisko stresu (kopā ar prekursoru kortikotropīnu atbrīvojošo hormonu no [[Hipotalāms|hipotalāma]]). Tā galvenais efekts ir palielināta [[Kortizols|kortizola]] ražošana un izdalīšanās [[virsnieres|virsnieru]] garozā. AKTH ir saistīts arī ar diennakts ritmu daudzos organismos.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Dibner C, Schibler U, Albrecht U|year=2010|title=The mammalian circadian timing system: organization and coordination of central and peripheral clocks|url=http://doc.rero.ch/record/17505/files/alb_mct.pdf|journal=Annual Review of Physiology|volume=72|pages=517–49|doi=10.1146/annurev-physiol-021909-135821|pmid=20148687}}</ref>

sentences: '''Datorprogrammēšana''' jeb, biežāk lietotais nosaukums, '''programmēšana''' ir [[datorprogramma]]s izveides [[Programmatūras izstrādes process|process]]. Tas ietver [[Datorprogramma|datorprogrammas]] [[pirmkods|pirmkoda]] [[Programmatūras projektēšana|projektēšanu]], rakstīšanu, atkļūdošanu, [[Programmatūras testēšana|testēšanu]] un [[Programmatūras uzturēšana|uzturēšanu]]. Šis pirmkods tiek rakstīts kādā [[programmēšanas valoda|programmēšanas valodā]]. Programmēšanas nolūks ir izveidot lietojamu programmu, kas atbilst iecerētajai darbībai un parametriem. Šis process bieži prasa īpašas zināšanas daudzās dažādās jomās, piemēram, programmas pielietošanas sfēru, specializētus [[algoritms|algoritmus]] un [[loģika|formālo loģiku]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Biruta Cepurīte |     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Cat main}}
{{Commons category|Glycosides|Glikozīdi}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Bösendorfer''
| native_name      =
| logo             = Bösendorfer.svg
| image            = Bosendorfer_185.JPG
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1828]]. gads
| founder          = [[Ignacs Bēzendorfers]]
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mūzikas instrumentu ražošana]]
| products         = [[klavieres]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Yamaha Corporation]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.boesendorfer.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Baltkrievijā]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}
{{multiple image
 | align     = right
 | direction = vertical
 | width     =
 | image1    = SunLou2.jpg
 | width1    = 250
 | alt1      =
 | caption1  = Attēls
 | image2    = SunHistacp.jpg
 | width2    = 250
 | alt2      =
 | caption2  = Attēla histogramma
}}
'''Attēla histogramma''' ir [[histogramma]]s veids, kurā atainots ciparattēla [[tonis|toņu]] sadalījums,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Sutton|first1=Ed|title=Histograms and the Zone System|url=http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|publisher=Illustrated Photography|access-date={{dat|2015|08|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150223082314/http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|archivedate={{dat|2015|02|23||bez}}}}</ref> precīzāk, [[pikselis|pikseļu]] skaits katrai toņu vērtībai. Attēlu histogrammas ir sastopamas daudzās mūsdienu [[ciparkamera|ciparkamerās]]. Fotogrāfi tās var izmantot, lai redzētu nofotogrāfēto toņu sadalījumu, un vai liela [[spilgtums|spilgtuma]] vai tumšu ēnu dēļ nav pazaudētas kādas detaļas.

sentences:
'''Portera piecu spēku analīze''' ir tirgus [[konkurence]]s analīzes modelis, kas apskata piecus spēkus, kas ietekmē peļņas iespējas konkrētajā tirgū. Analīzes modeli 1979. gadā radīja [[Hārvarda Universitāte]]s profesors Maikls Porters, kā alternatīvu [[SVID analīze|SVID]] modelim. Porters uzskata, ka tirgus mikrovidi nosaka pieci spēki:
*aizvietojošu preču un pakalpojumu rašanās draudi
*konkurence ar jau esošajiem konkurentiem
*draudi no jaunu konkurentu parādīšanās
*piegādātāju iespējas diktēt noteikumus
*pircēju iespējas diktēt noteikumus
Papildus riskiem, ko ikdienā rada konkurence ar jau esošajiem konkurentiem, Porters izdala vēl četrus spēkus un to ietekmi.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{Karoga infokaste
|Name = Arizonas
|Image = Flag of Arizona.svg
|Use =
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1917|2|27}}
|Design =
|Type = National
}}
'''Arizonas karogs''' sastāv no 13 sarkaniem un dzelteniem stariem, augšpusē. Sarkanā un dzeltenā krāsa arī simbolizē [[Arizona]]s gleznaino ainavu. Centrālā zvaigzne nozīmē [[Varš|vara]] ražošanu (Arizona ražo vairāk varu, nekā jebkurš cits štats valstī).

sentences: '''Tepenīcas valnis''' ir smilšainu un mālainu pauguru grēda [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Susāju pagasts|Susāju pagastā]], kas stiepjas no [[Tepenīca]]s ciema centra līdz pat [[Vēdenieši]]em. Tepenīcas apkārtnē valnis izbeidzas ar [[Mitrakolns|Mitrakolnu]] (132 m vjl.).

sentences: '''Engelharti''' vai '''fon Enhelharti''' ({{val|de|von Engelhardt}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 15. gadsimta sākumā ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]]. 1853.—1854. gadā Engelhartiem tika piešķirts mantojams baronu tituls.

sentences:
{{Citas nozīmes|valsti Rietumāfrikā|Gambija (nozīmju atdalīšana)|Gambija}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of The Gambia''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gambijas Republika
|            valsts_nosaukums = The Gambia
|               karoga_attēls = Flag of The Gambia.svg
|            karoga_nosaukums = Gambijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_The_Gambia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Gambijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Progress, Peace, Prosperity''
''Progress, miers, labklājība''
|                valsts_himna = ''[[For The Gambia Our Homeland]]''
|               kartes_attēls = Gambia_(orthographic_projection_with_inset).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Bandžula]]
|latd=13 |latm=28 |latNS=N |longd=16 |longm=36 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Serekunda]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Gambijas valsts vadītāji|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Adama Berovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1965|2|18}}
|       neatkarības_notikums2 = Proklamēta republika
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1970|4|24}}
|                 platība_km2 = 10 380
|               platība_rangs = 164.
|              procenti_ūdens = 11,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|          iedzīvotāju_skaits = 1 882 450
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 150.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 153,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 74.
|                     IKP_PPP = $3,094 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2005
|               IKP_PPP_rangs = 171.
|          IKP_PPP_per_capita = $2002
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 144.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.502
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 155.
|                        Gini = 50.2
|                   Gini_gads = 1998
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[dalasi]]
|                valūtas_kods = GMD
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gm]]
|              tālsarunu_kods = 220
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 270
|              iso_kods_alfa2 = GM
|              iso_kods_alfa3 = GMB
}}

sentences:
(1787)]]
'''Nīderlandes Indija''' ir kopīgs neoficiāls nosaukums [[Nīderlandes Karaliste|Nīderlandes]] koloniālajām valdījumiem [[Indijas subkontinents|Indijas subkontinentā]] no 1605. līdz 1825. gadam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Favorīte
| attēls                   =  The Favourite.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Favourite''
| žanrs                    = melnā komēdija, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Jorgs Lantims]]
| producents               =
* [[Sesi Dempsija]]
* [[Eds Ginijs]]
* [[Lī Madžidajs]]
* Jorgs Lantims
| scenārija autors         =
* [[Debora Deivisa]]
* [[Tonijs Maknamara]]
| galvenajās lomās         =
* [[Olīvija Kolmane]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scarlet Films]]''
* ''[[Arcana]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[Waypoint Entertainment]]''
* ''[[Element Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|8|30|Venēcijas filmu festivāls|2018|11|23|ASV|2019|1|1|Apvienotā Karaliste un Īrija}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/favourite-2018|title=The Favourite|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 16, 2019|archive-date={{dat|2020|01|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200111182205/https://bbfc.co.uk/releases/favourite-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{IRL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|95,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thefavourite.htm|title=The Favourite (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Favorīte"''' ({{val|en|The Favourite}}) ir 2018. gada melnā komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Jorgs Lantims]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Olīvija Kolmane]], [[Emma Stouna]] un [[Reičela Vaisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|30||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences: {{Commonscat|Rowers from Greece|Airētāji (sportisti) no Grieķijas}}

sentences: '''Lāzers''' ({{val|en|Laser}}) ir elektroniski optiska ierīce, kas izstaro [[koherence|koherentu]] [[starojums|starojumu]]. Termins "lāzers" ir [[akronīms]] no angļu valodas, t.i., '''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', ko latviešu valodā var tulkot kā "gaismas pastiprināšana, izmantojot [[inducētais starojums|inducēto starojumu]]". Tipisks lāzera starojums ir [[gaisma]]s kūlis ar mazu [[izkliede|izkliedi]] un ar [[monohromatisks|monohromatisku]] [[viļņa garums|viļņa garumu]]. Pretstatā lāzeram, citi gaismas avoti, piemēram, [[kvēlspuldze]], izstaro [[gaisma|gaismu]] visos virzienos un ar dažādiem viļņa garumiem (plašā [[spektrs|spektra]] joslā).

sentences: '''5. oktobris''' ir 278. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (279. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 87 dienas.

sentences: '''Komunistiskā Internacionāle''' vai '''III Internacionāle''' (saīsināti '''Kominterne''') bija starptautiska [[komunisms|komunistu]] organizācija, kas darbojās no 1919. līdz 1943. gadam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lanzardo 2.jpg
| att_nosaukums = [[Āfrikas makrele]] (''Scomber colias'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Scombriformes
|      kārta_lv = Makreļveidīgās
|        dzimta = Scombridae
|     dzimta_lv = Makreļu dzimta
|   apakšdzimta = Scombrinae
|apakšdzimta_lv = Makreļu apakšdzimta
|         cilts = Scombrini
|      cilts_lv = Makreļu cilts
|         ģints = Scomber
|      ģints_lv = Makreles
|      binomial = Scomber <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sūknis
| abbreviation = Ant
| name_latin = Antlia
| RA = 10
| dec = -30
| areatotal = 239
| arearank = 62. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ant''
| starmagnitude = 4,25
| neareststarname = ''DEN 1048-3956''
| stardistance = 13,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Kasjans Jevčenko
| Vārds_orig = ''Євченко Касян Дмитрович''
| Attēls =
| Att_izm =
| Apraksts = Kasjans Jevčenko 2006. gadā
| Fons = mūziķis
| Dz_vārds = Kasjans Dmitrovičs Jevčenko
| Dzimis = {{Dat|1925|3|20}}
| Vieta_dz = {{flaga|Ukrainas PSR}} Žovtņevo, Popelņanskas rajons, [[Žitomiras apgabals]], [[Ukrainas PSR]] [[Padomju Savienība|PSRS]]
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2009|10|24|1925|3|20}}
| Vieta_mr = {{flaga|Ukraina}} Kvitņevo, Popelņanskas rajons, [[Žitomiras apgabals]], [[Ukraina]]
| Instrumenti = balss
[[ģitāra]]
[[akordeons]]
[[klavieres]]
[[sitamie instrumenti]]
| Žanrs = [[folkmūzika]]
[[akadēmiskā mūzika]]
| Nodarbošanās = [[mūziķis]]
[[komponists]]
| Gadi = 1950—2009
| Izdevējkompānija = ''Tuaron''
| Darbojies_arī = Anatolijs Avdievskis
Antons Sova
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Kasjans Jevčenko''' ({{val|uk|Євченко Касян Дмитрович}}; dzimis {{Dat|1925|3|20}}, miris {{dat|2009|10|24}}) bija ukraiņu [[mūziķis]], tautas instrumentu meistars, ansambļu "Guk", "Gučok" un "Gučeņa" vadītājs, Grigorija Verevkas Ukrainas Nacionālā tautas kora solists.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Рачківська Р. П., Сучасна музика в сучасному світі «Любов, сурми та козобаси Касяна Євченка». (Житомир: Вид-во ЖДУ ім. І. Франка).}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Орел Л. (1995.). Унікальна збірка музею. Пам’ятки України: історія та культура. 1995.}}</ref>

sentences:
{{automātiskais tulkojums}}
s faunas shēma - visas tās dzīvnieku [[suga]]s uzsvērtas kastē.]]
'''Fauna''' ir [[dzīvnieku valsts]], kādā konkrētā [[reģions|reģionā]] vai [[laiks|laikā]]. Atbilstošais [[termins]] [[augi]]em ir '''''[[flora]]'''''.
[[Zooloģija|Zoologi]] un [[paleontoloģija|paleontologi]] terminu ''fauna'' izmanto, kad specifiskā laikā vai vietā atrod tai atbilstošas dzīvnieku sugas, piemēram, "[[Sonoras tuksnesis|Sonoras tuksneša]] fauna".
Paleontologi dažbrīd piemin faunas stāvu dabisko secību, ko nosaka pēc [[klintis|klinšu]] stāviem, viens faunas stāvs sastāv no līdzīgām klinšu [[fosilijas|fosilijām]].

sentences:
{{atveidošana}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Kaboverdes Republika
|        vietējais_nosaukums = ''República de Cabo Verde''
|           valsts_nosaukums = Kaboverde
|           karoga_nosaukums = Kaboverdes karogs
|              karoga_attēls = Flag of Cape Verde.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Kaboverdes ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Cape Verde.svg
|              kartes_attēls = Location_Cape_Verde_AU_Africa.svg
|               valsts_himna = {{val|pt|[[Cântico da Liberdade]]}}
|             valsts_valodas = [[Portugāļu valoda|Portugāļu]]
|regional_languages = [[Kreoliskās valodas]]
|              galvaspilsēta = [[Praja]]
|latd=14 |latm=55 |latNS=N |longd=23 |longm=31 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|demonym = Cape Verdean
|             valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[José Maria Neves]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Ulisses Correia e Silva]]
|              platība_rangs = 172.
|                platība_km2 = 4033
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 523 568
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 165.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2013
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 129,8
|population_density_sq_mi = 325,0 <!--Do not remove per [[WP:MOSNUM]]-->
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 89.
|                    IKP_PPP = $2,167 miljardi<ref name="imf3">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/04/weodata/weorept.aspx?pr.x=42&pr.y=15&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=624&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Cape Verde |publisher=International Monetary Fund |accessdate=2012-04-18}}</ref>
|               IKP_PPP_gads = 2012
|         IKP_PPP_per_capita = $4112,256 <ref name="imf3"/>
|GDP_nominal = $1,941 miljardi<ref name="imf3"/>
|GDP_nominal_year = 2012
|GDP_nominal_per_capita = $3682,006<ref name="imf3"/>
|       neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|       neatkarības_notikums = no [[Portugāle]]s
|         neatkarības_datums = 1975. gada 5. jūlijs
|                  Gini_gads = |Gini_change =  <!--increase/decrease/steady--> |                       Gini = <!--number only--> |Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2011
|HDI_change = increase <!--increase/decrease/steady-->
|                        HDI = 0,568 <!--number only-->
|HDI_ref = <ref name=HDI>{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Summary.pdf |title=Human Development Report 2011 - Summary |page=19 |publisher=The United Nations |accessdate=2011-11-03}}</ref>
|                  HDI_rangs = 133.
|                     valūta = [[Kaboverdes eskudo]]
|               valūtas_kods = CVE
|country_code =
|                 laika_zona = [[Cape Verde Time|CVT]]
|                 utc_offset = -1
|             laika_zona_DST = nab
|             utc_offset_DST = -1
|drives_on = right
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 238
|                     domēns = [[.cv]]
}}
'''Kaboverdes Republika''' ({{val|pt|República de Cabo Verde}}) ir vidēji attīstīta viennacionāla salu valsts [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Tā atrodas apmēram 500 km uz rietumiem no [[Senegāla]]s. Aizņem visas 15 [[Zaļā raga salas]]. Nopietni cieš no sausuma.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Augusts Zerafims  ''' ({{val-de|August Robert Seraphim}}, [[1863]]-[[1924]]) jeb '''Augusts Serafīms'''<ref>{{LKV|XIX.|38 303 - 38 305}}</ref> bija vācbaltiešu vēsturnieks, [[Kēnigsberga]]s pilsētas bibliotēkas direktors (1912-1924).
Vēsturnieka [[Ernests Zerafims|Ernesta Zerafima]] ([[1862]]-[[1945]]) jaunākais brālis.

sentences:
lietuves rūpnīca Pensilvānijā, ASV]]
'''Rūpniecība''' jeb '''industrija''' ({{val|la|industria}} — ‘rosība, darbība’<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=304}}</ref>) ir viena no svarīgākajām [[tautsaimniecība]]s nozarēm, kura ietver dažādu [[prece|preču]] ražošanu. Būtībā tas ir [[uzņēmums|uzņēmumu]] kopums ([[rūpnīca]]s, [[fabrika]]s, [[raktuves]], [[elektrostacija]]s un citi), kuros veic šo preču ražošanu. Savukārt iegūtās preces nodrošina tālāku citu tautsaimniecību attīstību. Vēl pie rūpniecības pieskaita [[derīgais izraktenis|derīgo izrakteņu]] iegūšanu, [[enerģija]]s ražošanu, [[mežs|mežu]] apsaimniekošanu un citas nozares, tai skaitā arī [[pakalpojums|pakalpojumus]].

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieki|Produkti]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
s guldenis, 1341. gads]]
, 1912. gads]]
'''Guldenis''' ({{val|de|gulden}}, no ''goldgolden'' — 'zelta zelts') ir novecojusi [[naudas vienība]], kas kādreiz pastāvēja [[Austrijas impērija|Austrijas impērijā]], vairākās vācu valstīs, [[Šveice]]s kantonos, [[Danciga]]s brīvpilsētā, kā arī [[Nīderlande|Nīderlandē]] un tās [[kolonija|kolonijās]]. Mūsdienās kā naudas vienība kalpo vairs tikai dažās [[Karību jūra]]s salās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Anthyllis montana Przelot górski 2019-05-17 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Anthyllis montana''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Anthyllis
| kategorijas =
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Pērkonamoliņi''' ({{Val|la|Anthyllis}}) ir [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtas]] ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], no [[Eiropa|Eiropas]] līdz [[Vidusjūra|Vidusjūrai]] un [[Irāna|Irānai]], un [[Āfrika|Āfrikas]] [[Tropu josla|tropu joslas]] ziemeļaustrumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:21681-1|title=Anthyllis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-12|language=en}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|klinti|Staburags (nozīmju atdalīšana)|Staburags}}
).]]
'''Staburags''' jeb '''Staburadze''' bija vairāku gadu tūkstošu laikā veidojusies aptuveni 18,5 metrus augsta [[šūnakmens]] klints [[Daugava]]s kreisajā krastā. 1966. gadā Staburagu appludināja un pašlaik tas atrodas [[Pļaviņu ūdenskrātuve]]s dzelmē. [[Staburags (ciems)|Vīgantes]] parkā tagadējā [[Staburaga pagasts|Staburaga pagastā]] netālu no Staburaga atrašanās vietas ir uzcelta estrāde, bet tieši pie pašas klints vietas — 2003. gadā tēlnieces [[Solveiga Vasiļeva|Solveigas Vasiļevas]] izveidota piemiņas zīme „Dieva auss".<ref name="Eniņš">{{Grāmatas atsauce |author=Guntis Eniņš |authorlink=Guntis Eniņš |title= Nezināmā Latvija |year=2015 |publisher=[[Lauku Avīze]] |location=Rīga |isbn=978-9934-15-079-1 |pages=78.—83}}</ref>
Daugavas krastā atrodas [[Aleksandra Briede|Aleksandras Briedes]] granīta skulptūras „Daina" (1939) kopija.

sentences: '''Interference''' ir viļņu ([[Mehāniskie viļņi|mehānisko]], [[Elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko]] u.c.) pārklāšanās telpā un savstarpējā mijiedarbība. Mijiedarbības rezultātā dažos telpas apgabalos viļņu [[Viļņu intensitāte|intensitāte]] palielinās, bet citos samazinās. Vietās, kur intensitāte palielinās notiek '''konstruktīva interference''', bet vietās, kur samazinās - '''destruktīva interference'''. Lai būtu iespējams novērot interferenci, nepieciešami vismaz divi viļņu avoti, tiesa gan tie var būt [[Sekundārs viļņu avots|sekundāri]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Otrā Pasaules kara memoriāls Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
|            Nosaukums = Elbruss
|                Photo = Mount Elbrus May 2008.jpg
|           Photo size =
|             Paraksts =
|                karte = Kaukāzs#Kabarda-Balkārija#Krievijas Eiropas daļa
| paraksta_izvietojums = right
|  latd=43 |  latm=20 |  lats=45 |  latNS=N
| longd=42 | longm=26 | longs=55 | longEW=E
|             Augstums = 5642
|      Atrašanās vieta = {{vieta|Krievija|Kabarda-Balkārija|Elbrusa rajons}}
|               Kāpums =
|  Relatīvais_augstums = 4741
|      Topographic map =
|                 Type = [[stratovulkāns]]
|          Kalnu grēda = [[Bokovoja grēda]], [[Lielais Kaukāzs]]
|                  Age =
|        Last eruption = ~{{dat|50}}
|         First ascent = {{dat|1874}}
|        Easiest route =
|              Listing =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Combat 786''''' ir [[Anglija]]s [[islāmisms|islāmistu]] organizācija [[Bredforda|Bredfordā]] un [[Oldhema|Oldhemā]], kas radīta, lai aizsargātos no balto neonacistu uzbrukumiem un kā atbilde ''[[Combat 18]]''.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jānis Buiķis
|     vārds_orig = ''Ян Янович Буйкис''
|         attēls = Ян Буйкис.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Aknīste]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Maskava]], [[KPFSR]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = drošības dienesta darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ādažu pagasts
| karte             = Ādažu pagasts location Latvia.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Ādažu pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ādažu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  = Ādažu novada karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ādažu novads
| centrs            = Ādaži
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| platība           = 154,1
| iedzīvotāji       = 4860
| iedzīvotāji_gads  = 2022
| blīvums           = {{#expr: 4860/ 162.9 round 1}}
| izveidots         =
| mājaslapa         = www.adazi.lv
}}

sentences: '''2. maijs''' ir gada 122. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (123. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 243 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{Zinātnieka infokaste
| alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]] (1976)
| att_nosaukums = Valodniece Astra Skrābane
| attēls = Astra Skrābane.jpg
| darba_vietas = [[Ventspils Augstskola]], [[Latvijas Universitāte]]
| dz_diena = 11
| dz_gads = 1953
| dz_mēnesis = 03
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Durbe}} (tagad {{LAT}})
| tautība = [[Latvieši|latviete]]
| vārds = Astra Skrābane
| zinātne = [[valodniecība]]
| dzimums = S
}}
'''Astra Skrābane''' (dzimusi [[1953. gads|1953]]. gada 11. martā [[Durbe|Durbē]]) ir [[latviešu valoda|latviešu]] valodniece, atdzejotāja, filoloģijas zinātņu doktore, franču valodas un literatūras, kā arī starpkultūru komunikācijas eksperte, [[tulkotāja]] un pasniedzēja.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/en/person/Astra-Skrabane/874739|title=Astra Skrābane|last=|first=|website=literatura.lv|access-date=2020-12-17|date=|language=en|archive-date=2021-06-20|archive-url=https://web.archive.org/web/20210620214431/https://www.literatura.lv/en/person/Astra-Skrabane/874739}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Skvošs]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eleonora Sausne''' (1910—1969) bija latviešu skolotāja, nacionālās pretošanās kustības dalībniece, disidente un [[Politieslodzītais|politieslodzītā]].

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#db8000 align=center | <big>'''Kafija'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| colspan=2 align=center | 100 g produkta satur:
|-
| [[Ogļhidrāti]] || 0
|-
| [[Tauki]] || 0,02 g
|-
| [[Olbaltumvielas]] || 0,12 g
|-
| [[Ūdens]] || 99,39 g
|-
| [[Kofeīns]] || 40 mg
|-
| [[Kālijs]] || 49 mg
|-
| [[Fosfors]] || 3 mg
|-
| [[Magnijs]] || 3 mg
|-
| [[Kalcijs]] || 2 mg
|-
| [[Sāls]] || 2 mg
|}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Ēkas infokaste
| map              = Kauņa#Lietuva
| plat_d = 54.893333  | plat_NS =
| gar_d  = 23.923056  | gar_EW  =
| kartes_paraksts     = ''Lietūkis'' garāžu atrašanās vieta
| karte_alt_teksts    =
| alt_karte           =
| reljefa_karte       =
| kartes_izmērs       =
| kartes_marķieris    = ''Lietūkis'' garāžu atrašanās vieta
| paraksta_novietojums=
| marķieris           =
| marķiera_lielums    =
}}

sentences: '''Latviešu opera''' bija operteātris, kas no 1913. līdz 1915. gadam [[Pāvuls Jurjāns|Pāvula Jurjāna]] vadībā darbojās [[Rīgas Latviešu biedrība]]s zālē, bet 1918.—1919. gadā  [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] vadībā kā '''Latvju opera''' [[Latvijas Nacionālais teātris|Rīgas 2. pilsētas teātra]] telpās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Normans Lokjers
|     vārds_orig = ''Norman Lockyer''
|         attēls = Lockyer-Norman.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Normans Lokjers 1909. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Ragbi]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1920
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 16
|        m_vieta = Solkomredžisa (''Salcombe Regis''), [[Devona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[hēlijs|hēlija]] atklāšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Jaunās derības grāmatas}}
 tulkojums, 1685).]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pa asmeni skrejošais
| attēls                   = Blade Runner poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blade Runner''
| žanrs                    = [[Zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               = [[Maikls Dīlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Hemptons Fenčers]]
* [[Deivids Pīplzs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Harisons Fords]]
* [[Ritgers Hauers]]
* [[Šona Janga]]
* [[Edvards Džeimss Olmoss]]
* M. Emets Volšs
* Derila Hanna
| mūzika                   = [[Vangelis]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Terijs Rolings]]
* [[Mārša Nakašima]]
| studija                  = ''[[The Ladd Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1982|06|25}}
| ilgums                   = 116 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Blade Runner (1982) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0083658/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|2||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Pa asmeni skrejošais 2049]]"
| imdb                     =
}}
'''"Pa asmeni skrejošais"''' ({{val|en|Blade Runner}}) ir 1982. gada ASV [[zinātniskās fantastikas filma]], kuru veidojis [[Ridlijs Skots]]. Filmas [[scenārijs]], kuru uzrakstīja [[Hampton Fancher|Hemptons Fenčers]] un [[David Peoples|Deivids Pīplzs]], ir balstīts uz [[Filips Diks|Filipa K. Dika]] romānu ''[[Do Androids Dream of Electric Sheep?]]''. Galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Ritgers Hauers]], [[Sean Young|Šona Janga]], [[Edward James Olmos|Edvards Džeimss Olmoss]], [[M. Emmet Walsh|M. Emets Volšs]] un [[Daryl Hannah|Derila Hanna]].

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Hindi
|nativename={{lang|hi|हिन्दी, हिंदी}}
|familycolor=Indoeiropiešu
|caption='''Hindia''' {{IPA-all|hɪnd̪iː}}
|states=[[Indija]], [[Fidži]] ([[Fidži hindi]]), [[Maurīcija]] (urdu), [[Nepāla]] ([[bhodžapurī]]), [[Surinama]] (bhodžapurī), [[Trinidāda un Tobāgo]] (bhodžapurī), [[Gajāna]]
|speakers=Dzimtā valoda: ~500—680 milj. (2008)
 Otrā valoda: 120—225 milj. (1999)
|rank=2
|fam2=[[Indoirāņu valodas|Indoirāņu]]
|fam3=[[Indoāriešu valodas|Indoāriešu]]
|script=[[Devanāgarī]], [[urdu alfabēts]], [[kaithī]], [[latīņu alfabēts]] un vairākas reģionālās rakstības
|nation={{IND}} (standarta hindi, urdu, [[maithilī]])
{{FJI}} ([[Fidži hindi]])
{{MUS}}
|agency=Centrālais hindi direktorāts]] (Indijā),
Valsts valodas pārvalde (Pakistānā)
|iso1=hi
|iso2=hin
|iso3=hin
|notice=Indic}}

sentences:
{{infokaste+|Bijušās valsts infokaste}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Nederlandse Antillen
Antias Hulandes
Netherlands Antilles
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Netherlands Antilles
|               karoga_attēls = Flag_of_the_Netherlands_Antilles_(1986–2010).svg
|            karoga_nosaukums = Nīderlandes Antiļu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_the_Netherlands_Antilles_(1986-2010).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Nīderlandes Antiļu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = ''Libertate unanimus''
Brīvības apvienotie
|                valsts_himna = Nīderlandes Antiļu himna
|               kartes_attēls = LocationNetherlandsAntilles.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Vilemstade]]
| latd=12 | latm=7 | latNS=N | longd=68 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]], [[papjamento]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Karaliene Beatrikse]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Nīderlandes Antiļu gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = Fics Gedgedrags
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Nīderlandes Antiļu premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = Emīlija de Jonga-Elhage
|        neatkarības_iegūšana = Asociēta valsts [[Nīderlande]]s sastāvā
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nīderlandes kolonija
|          neatkarības_datums = 17. gs.
|       neatkarības_notikums2 = Asociēta valsts
|         neatkarības_datums2 = [[1954]].g.
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 800
|               platība_rangs = 184
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2005
|          iedzīvotāju_skaits = 183000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 185
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 229
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 51
|                     IKP_PPP = 2.45 mld.
|                IKP_PPP_gads = 2003
|               IKP_PPP_rangs = 180
|          IKP_PPP_per_capita = 11400
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 79
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = Nīderlandes Antiļu guldenis
|                valūtas_kods = ANG
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .an
|              tālsarunu_kods = 599
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 530
|              iso_kods_alfa2 = AN
|              iso_kods_alfa3 = ANT
}}
'''Nīderlandes Antiļas''' ({{val-nl|Nederlandse Antillen}}, {{val-pap|Antias Hulandes}}, {{val-en|Netherlands Antilles}}) bija ar [[Nīderlandes Karaliste|Nīderlandes Karalisti]] asociēta valsts [[Karību jūra]]s austrumos un dienvidaustrumos. Sastāvēja no divām salu grupām: [[Kirasao]] un [[Bonaire]] [[Aizvēja sala|Aizvēja salās]] [[Venecuēla]]s piekrastē un [[Sintēstatiusa]], [[Saba]] un [[Sintmārtena]] [[Vējpuses salas|Vējpuses salu]] ziemeļos. 2010. gadā valsts sadalījās, [[Kirasao]] un [[Sintmārtena]] kļuva par valstīm [[Nīderlandes Karaliste]]s sastāvā, bet pārējās salas pievienojās Nīderlandei kā īpašas pašvaldības.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Deniss Gabors
|     vārds_orig = ''Dennis Gabor''
|         attēls = Gabor-magyarposta.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1979
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{HUN}}|{{GBR}}}}
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = {{ubl|[[Londonas Impērijas koledža]]|''[[British Thomson-Houston]]''}}
| alma_mater = {{ubl|[[Čarlotenburgas Tehniskajā universitāte]]|[[Budapeštas Tehniskā universitāte]]}}
| zinātne = [[elektrotehnika]]s inženierija<br>[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Hologrāfija]]s atklāšana
| apbalvojumi = 1971. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Deniss Gabors''' ({{Val-en|Dennis Gabor}}, dzimis '''Dēnešs Gābors''' ({{Val-hu|Gábor Dénes}}) {{dat|1900|6|5}} [[Budapešta|Budapeštā]], miris {{dat|1979|2|9}} [[Londona|Londonā]]) bija [[ungāri|ungāru]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] [[elektrotehnika]]s inženieris un [[fizika|fiziķis]]. 1947. gadā izgudroja [[hologrāfija|hologrāfiju]], par ko 1971. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1971 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1971/}}</ref>

sentences: '''20. gadsimta 100 nozīmīgi igauņi''' ir saraksts ar ievērojamiem [[igauņi|igauņiem]], ko 1999. gadā izveidoja ''[[Eesti Entsüklopeediakirjastus]]'', laikraksts ''[[Eesti Päevaleht]]'', [[Igaunijas Nacionālā bibliotēka]], ''[[Radio Kuku]]'' un [[TV3 (Igaunija)|TV3]].<ref>''A hundred great Estonians of the 20th century'' [apkopojis Tiit Kändler; tulkojis Küllike Lengi-Cooper; priekšvārds: Ülo Kaevats] Estonian Encyclopaedia Publishers, 2002. 214 lapas. {{ISBN|9985701038}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sviestskābes struktūrformula

Sviestskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=''n''-butānskābe, propānkarbonskābe
|ķīmiskā formula=С3Н7СООН
|molmasa=88,10
|blīvums=959
|kušanas temperatūra=−7,9 °C
|viršanas temperatūra=163,5 °C
}}
'''Sviestskābe''' (С3Н7СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Sviestskābe ir bezkrāsains šķidrums ar veca sviesta smaku. Zīdītāji ar labu ožu (piemēram [[suns|suņi]]) to spēj saost pie koncentrācijas gaisā 10 ppb (miljardās daļas) savukārt cilvēks — 10 ppm (miljonās daļas). Sviestskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par [[butirāts|butirātiem]] ({{Val-el|būtyron}} — sviests). Sviestskābei ir struktūr[[izomērs]] — [[izosviestskābe]]. Sviestskābe pārtikā ir sastopama [[sviests|sviestā]], Parmezāna [[siers|sierā]] un dažādos citos raudzētos produktos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = ''Otto Wilhelm Struve''
|         attēls = Otto Willhelm Struve.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Tērbata]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Karlsrūe]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Tartu Universitāte]]
|        zinātne = Astronomija
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Oto Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Otto Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Отто Васильевич Струве}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1819|5|7}}|{{dat||4|25}}}}, miris {{dat|1905|4|14}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[astronoms]]. Ievērojamās Strūvju ģimenes pārstāvis, tēvs — [[Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve]]. Viens no vadošajiem sava laika [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s locekļiem.

sentences: '''ER diagrammas''' ({{val|en|Entity–relationship model}}) ir [[datu bāze|datu bāzu]] modelēšanas [[metode]], kura tiek izmantota, lai izveidotu datu bāzes shēmu vai datu modeli un izprastu veidojamās datu bāzes uzbūvi un pamatprincipus. Diagrammas parasti izmanto [[relāciju datu bāzes]] izstrādē.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Latvijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Latvijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences: '''Masu slepkavības Rumbulā''' (arī '''Rumbulas slaktiņš''') bija [[Latvijas vācu okupācija (1941—1945)|Nacistiskās Vācijas okupācijas]] iestāžu organizētas un īstenotas ebreju [[masu slepkavība]]s, kurās 1941. gada 30. novembrī un 8. decembrī tika nošauta lielākā daļa [[Rīgas geto]] ieslodzīto [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]]. Šeit tika nogalināti ap 25 000 Latvijas un 1000 no Vācijas atvesto ebreju. Rumbulas slaktiņš, kopā ar slaktiņiem Biķernieku mežā ir lielākie [[Nacionālsociālisms|nacionālsociālistu]] veiktā [[Holokausts Latvijā|holokausta]] noziegumi Rīgā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Baltazars fon Kampenhauzens''' ({{val-de|Balthasar von Campenhausen}}; {{dat|1745|11|28|N}}, [[Ungurmuiža (muiža)|Ungurmuiža]] — {{dat|1800|06|12|N}}, [[Muhu sala]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes guberņa]]s civilgubernators. [[Krievijas Impērija]]s [[Slepenpadomnieks (Krievijas Impērija)|slepenpadomnieks]], senators un goda aizbildnis.

sentences: '''Svēlande''' ({{val|sv|Svealand}}, {{val|la|Sueonia}}) ir viena no [[Zviedrija]]s [[Zviedrijas zemes un provinces|vēsturiskajām zemēm]], kas robežojās ar [[Jētalande|Jētalandi]] dienvidos, [[Norlande|Norlandi]] ziemeļos un [[Norvēģija|Norvēģiju]] rietumos. Svēlandē atrodas Zviedrijas valsts galvaspilsēta [[Stokholma]].

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Kanādā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Kanādas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Gelderlande
| official_name           = ''Gelderland''
| other_name              =
| type                    = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Province]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Gelderland.svg
| flag_size               =
| image_seal              = Gelderland wapen.svg
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Arnema]]
| largest_city            = [[Neimegena]]
| official_language       = [[nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Gelderland in the Netherlands.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Nīderlande}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 4975
| area_land_km2           =
| area_water_km2          = 161
| area_water_percent      =
| area_rank               = 1.
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 2026578
| population_as_of        = 2015
| population_rank         = 4.
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|www.gelderland.nl}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Sociālā mijiedarbība''' jeb '''sociālā interakcija''' ir dinamiska sociālo rīcību secība starp indivīdiem (vai grupām), kuri nosaka viņu rīcību un reakciju balstoties uz mijiedarbības partnera rīcībām. Citiem vārdiem sakot tie ir notikumi, kuros cilvēki pielāgojas attiecīgi situācijai, interpretē citu teikto un darīto un rīkojas atbilstoši tam.

sentences:
<!-- ''Šis ir [[korejiešu vārdi|korejiešu vārds]]; uzvārds ir '''Ī''''' (manuprāt nav nepieciešams, jauc galvu)-->
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Sojona Ī
|          vārds_orig = 이소연 (''I Soyeon'', ''I So-yŏn'')
|              attēls = Yi So-yeon at ISS 08Apr17 (NASA-ISS016-E-036365)-2.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1978
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = [[Kvandžu]], [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{KOR}}
|             tautība = [[korejieši|korejiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
| kos_veids =
| nodarbošanās = pētniece
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 10 d 21 h 14 min
| kos_iesaukums = [[2006. gads|2006]]. (Dienvidkorejas programma)
| kos_misija = [[SKS 14. Krievijas viesekspedīcija|SKS 14. viesekspedīcija]]
| kos_kuģi = [[Sojuz TMA-12]]↑, [[Sojuz TMA-11]]↓
}}
'''Ī Sojona''' (이소연, ''Yi So-yeon'', [[revidētā korejiešu valodas romanizācija|revidētajā romanizācijā]]: ''I Soyeon'', [[Makkjūna-Reishauera romanizācija|Makkjūna-Reishauera]]: ''I So-yŏn''); dzimusi {{dat|1978|6|2}}) ir pirmā [[Dienvidkoreja]]s [[kosmonauts|kosmonaute]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstrs
| attēls                   = Monster (2003 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monster''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Patija Dženkinsa]]
| producents               =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Marks Deimons]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Donalds Kušners]]
* [[Breds Vaimens]]
| scenārija autors         = Patija Dženkinsa
| galvenajās lomās         =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Brūss Derns]]
* [[Lī Terdžesens]]
| mūzika                   = ''BT''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Denver & Delilah Films]]''
* ''[[K/W Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Newmarket Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|11|16|Amerikas filmu institūta festivāls|2004|1|9|ASV|2004|4|15|Vācija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003|title=Monster|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 1, 2019|archive-date={{dat|2017|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170518102347/http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monster.htm|title=Monster (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstrs"''' ({{val|en|Monster}}) ir 2003. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Patija Dženkinsa]]. Galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Kristīna Riči]], [[Brūss Derns]] un [[Lī Terdžesens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|11|16||bez}} Amerikas filmu institūta festivālā.

sentences:
[[File:FluorescentCells.jpg|thumb|Šūnas zem [[mikroskops|mikroskopa]]]]
'''Citoloģija''' ({{val|gr|kytos}} — 'šūna' + ''logos'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvas [[šūna]]s, to uzbūvi, [[funkcija]]s, [[vairošanās|vairošanos]], novecošanos un bojāeju. Citoloģija apskata gan vienšūnu [[organisms|organismus]], kā [[baktērija|baktērijas]] un [[vienšūņi|vienšūņus]], gan specializētas šūnas sarežģītākos organismos.

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences:
'''Bende''' ir persona, kura izpilda [[Nāvessods|nāves sodu]] vai [[miesassodu]]. Pārnestā nozīmē termins tiek lietots kā sinonīms vārdiem “mocītājs”, “sodītājs”.
== Darbības specifika ==
Bendem parasti tiek uzrādīts orderis, kas pilnvaro vai liek viņam izpildīt sodu. Attiecīgā pavēle aizsargā bendi no apsūdzības slepkavībā. Parasti bendes apzīmējumam izmantoti termini, kas atvasināti no nāvessoda veidiem, lai gan viņi bieži veica arī citus fiziskus sodus. Piemēram, ir bende pakārējs ([[pakāršana]]) un bende [[galvas nocirtējs]] ([[galvas nociršana]]). Armijā bendes lomu pildīja karavīrs vai karavīru grupa. Izplatīts bendes stereotips ir viduslaiku vai absolūtisma bende ar kapuci. Simboliski vai reāli bendes reti bija ar kapuci un nebija tērpušies melnā krāsā; kapuces tika izmantotas tikai tad, ja bendes identitāte un anonimitāte bija jāpasargā no sabiedrības. Kā [[Hilarija Mantela]] atzīmēja savās 2018. gada ''Reith Lectures'' lekcijās: "Kāpēc bende valkā masku? Jo visi zināja, kas viņš ir".

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Hotona-Marsa projekta pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''Haughton-Mars Project Research Station''
| attēls               = Rovers Red and Black at Houghton Crater Devon Island Canada.jpg
| paraksts             = Robots K-10 pie Hotona-Marsa Projekta pētniecības stacijas
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| map_label                = HMPRS
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{USA}}
{{CAN}}
| latd=75| latm=25| lats=59| latNS=N
| longd=89| longm=51| longs=48| longEW=W
| novietojums          = {{CAN}}
{{CA-NU}}
[[Devona (sala)|Devona]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 2000
| atvērta_piezīme      =
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
[[Kanādas Kosmosa aģentūra|CSA]]
| pers_vasara          = ~30
| pers_ziema           =
| augstums             = 214
| vid_t                = -17
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            = https://www.marsinstitute.no/hmp
}}
'''Hotona-Marsa projekta pētniecības stacija''' ({{val|en|Haughton-Mars Project Research Station}}, HMPRS) ir starptautiska [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s sezonāla [[polārstacija|pētniecības stacija]] Kanādas [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.marsinstitute.no/hmp Mars Institute. Haughton-Mars Project (HMP)]</ref> Izvietojusies [[Devona (sala)|Devona]]s salā [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]], [[Hotona triecienkrāteris|Hotona triecienkrātera]] ziemeļrietumu malā. Stacija izveidota. lai testētu potenciālo [[Marss (planēta)|Marsa]] planetāro misiju aprīkojumu un personāla uzvedību Marsam analogā vidē augstas izolācijas apstākļos.<ref>[https://www.nasa.gov/analogs/hmp Haughton Mars Project (HMP). Mission Overview]</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|skaitli 1|1 (nozīmju atdalīšana)|1}}
{{Skaitlis
|num = 1
|lv = Viens
}}
'''1''' ('''viens''') ir [[vesels skaitlis]], kas atrodas starp [[nulle|0]] un [[2 (skaitlis)|2]]. Tas ir vismazākais naturālais skaitlis.

sentences:
[[Kategorija:Indijas monarhi]]
[[Kategorija:Mogulu impērija]]
[[Kategorija:Imperatori]]
[[Kategorija:Musulmaņi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kanēļskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H8O2
|molmasa=148,17
|blīvums=1247,5
|kušanas temperatūra=133 °C
|viršanas temperatūra=300 °C
}}
'''Kanēļskābe''' (''trans''-β-fenilakrilskābe, ''trans''-3-fenil-2-propēnskābe, C6H5−CH=CH−COOH) pieder pie nepiesātinātajām aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] un ir vienkāršākais to pārstāvis. Kanēļskābe ir balta, kristāliska viela (monoklīni kristāli) bez smaržas. Ūdenī šķīst ļoti maz. Kanēļskābes sāļus sauc par '''cinnamātiem''' ({{val|la|cinnamonum}} — 'kanēļkoks'). Kanēļskābei ir ''cis''-struktūr[[izomērs]], kas cietā veidā var eksistēt 3 polimorfās formās (tās sauc par Libermana allokanēļskābi, Libermana izokanēļskābi un Erlenmeijera izokanēļskābi). Kušanas temperatūras šīm formām ir attiecīgi 68 °C, 57 °C un 38 - 46 °C. Polimorfās formas viegli pāriet viena otrā — pietiek ienest kristālisku "aizmetni" izkausētā vielā.

sentences: '''Metroloģija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μέτρον'' [metros] — "mērs" un ''λόγος'' [logos] — "vārds, mācība") ir zinātne par [[mērīšana|mērīšanu]]. Metroloģija ietver mērīšanas teorētiskos un praktiskos aspektus.

sentences: [[Ekonomika|Ekonomikā]] un rūpnieciskajā dizainā '''plānotā''' jeb '''priekšlaicīgā novecošanās''' ({{val|en|planned obsolescence}}) ir tāda [[Prece|produkta]] plānošanas vai projektēšanas politika, kurā lietderīgās lietošanas laiks ir mākslīgi ierobežots, lai produkts novecotu (t.i., nebūtu modē vai vairs nedarbotos) pēc noteikta laika perioda.<ref name="bulow19862">{{publikācijas atsauce<!-- no bot -->|last=Bulow|first=Jeremy|date=November 1986|title=An Economic Theory of Planned Obsolescence|url=https://pdfs.semanticscholar.org/3308/b5dddf1480228dd55e98bff6f61f86d40416.pdf|journal=The Quarterly Journal of Economics|publisher=Oxford University Press|volume=101|issue=4|pages=729–749|doi=10.2307/1884176|jstor=1884176|s2cid=154545959}}</ref> Šīs stratēģijas pamatojums ir radīt ilgtermiņa pārdošanas apjomu, samazinot laiku starp atkārtotiem pirkumiem (saukts par "aizstāšanas cikla saīsināšanu").<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Bidgoli|first=Hossein|title=The Handbook of Technology Management, Supply Chain Management, Marketing and Advertising, and Global Management|date=2010|publisher=Wiley|isbn=978-0470249482|pages=296}}</ref> Tā ir apzināta produkta kalpošanas laika saīsināšana, lai piespiestu patērētājus iegādāties aizstājēju produktus.<ref>Giles Slade (2006), "Made to Break: Technology and Obsolescence in America", Harvard University Press, p5.</ref>

sentences: '''Abrāzijas-akumulācijas līdzenums''' ir [[līdzenums]], kuru [[ūdens]] ietekmē veidojuši divi pretēji procesi — [[abrāzija]], tas ir, [[Reljefs|reljefa]] pacēlumu noārdīšanās [[jūra]]s viļņu ietekmē, un [[akumulācija]], tas ir, to pašu viļņu veiktā ieplaku aizpildīšana ar nogulumiem.<ref name="LME">{{LME|1|19}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:824|title=abrāzijas-akumulācijas līdzenums {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-07-13}}</ref> [[Latvija|Latvijā]] šādi līdzenumi izplatīti [[Piejūras zemiene|Piejūras zemienē]], kur abradētos [[morēna]]s laukumus ar [[Laukakmens|laukakmeņiem]] nomaina akumulētie [[Smiltis|smilšainie]] laukumi.<ref name="LME" /> Reljefā sastopamas arī [[kāpa]]s, krasta vaļņi un seno krastu kāples.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cilvēka dusmas
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|104 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2976809729/?ref_=bo_we_table_1|title=
Wrath of Man (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| ilgums = 119 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|4|22}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
* ''[[Lionsgate]]''
* ''Metro-Goldwyn-Mayer''
* ''Miramax''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Miramax]]''
| operators =
| oriģinālnos = ''Wrath of Man''
| mūzika =
| aktieri = * [[Džeisons Steitems]]
* [[Holts Makalanijs]]
* [[Džefrijs Donovans]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Lass Alonso]]
* [[Rauls Kastiljo]]
* [[Deobijs Opareijs]]
* [[Edijs Mārsans]]
* [[Skots Īstvuds]]
| scenārijs = * Gajs Ričijs
* Aivans Atkinsons
* [[Mārns Deiviss]]
| producents = * Gajs Ričijs
* [[Aivans Atkinsons]]
* [[Bils Bloks]]
| režisors = [[Gajs Ričijs]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Wrath-of-man.jpg
| imdb =
}}'''"Cilvēka dusmas"''' ({{Val|en|Wrath of Man}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] asa sižeta filma, kuras režisors un viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Gajs Ričijs]]. Filmā galveno lomu atveido [[Džeisons Steitems]]. Filma ir balstīta uz 2004. gada Francijas filmu ''[[Le Convoyeur]]''.

sentences: '''19. jūnijs''' ir gada 170. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (171. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 195 dienas.

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Eira barbara.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Eira
| ģints_lv = Tairas
| ģints_r = Taira
| suga = Eira barbara
| suga_lv = Taira
| binomial = Eira barbara <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-27''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-1 № 3''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-1]]''
| KA sērijas Nr          = 3
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1964
| Starts                 = {{dat|1964|3|27|SK}} 03:24:42 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''1/5''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|1964|3|28|SK}}
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 1964-014A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 960 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-21]]''
<s>''[[3MV-1 № 2]]''</s>
| KA_nāk                 =
''[[Zond-1]]''
}}
'''''Kosmos-27''''' jeb '''''3MV-1 № 3''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras sākotnējais uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Nesējraķetes kļūmes dēļ [[kosmiskais aparāts]] palika Zemes orbītā, bet nākamajā dienā sadega atmosfērā.

sentences: '''Irākas bruņotie spēki''' ([[Arābu valoda|arābu]]: القوات المسلحة العراقية) ir [[Irāka|Irākas]] militārā organizācija, kuras mērķis ir aizsargāt valsts brīvību, neatkarību un teritoriālo integritāti. Irākas bruņotos spēkus komplektē, pamatojoties uz iesaukumu. Dienestā pieņem vīriešus vecumā no 18 līdz 40 gadiem.

sentences:
gabals peld parafīna eļļā]]
Par '''vieglajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi maziem [[blīvums|blīvumiem]]. Lai gan nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, parasti par vieglajiem metāliem sauc tādus, kuru blīvums ir mazāks par 5 g/cm3.<ref>A. F. Holleman, E. Wiberg, N. Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. 102. Auflage. Walter de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-017770-1, S. 1141.</ref><ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> Pēc šīs definīcijas, vieglie metāli ir visi [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju]] metāli (izņemot [[rādijs|rādiju]]), kā arī daži 3., 4. un 13. grupas elementi. Pats vieglākais metāls ir [[litijs]], kura blīvums ir 0,535 g/cm3.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Kristiāns Gliks
| vārds_orig = ''Christian Bernhard Glück<br />Кристиан Бернард Глюк''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = 1680
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = {{vieta|Zviedrija|Alūksne|td=Latvija}}
| m_dat_alt = 1735
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[pedagogs]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Ernsts Gliks]], Kristīne, dzimusi Reiterna
| brāļi = [[Ernests Gotlībs Gliks]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Kristiāns Bernhards Gliks''' ({{val|de|Christian Bernhard Glück}}, {{val|ru|Кристиан Бернард Глюк}}; dzimis {{dat|1680}}, miris {{dat|1735}}) bija [[Alūksne|Alūksnē]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Krievija]]s galminieks. [[Ernsts Gliks|Ernsta Glika]] vecākais dēls. [[Kamerjunkers]], [[asesors]], [[Kamerkolēģija]]s padomnieks.

sentences: '''Simetriskā un nesimetriskā pārmiju pārveda''' pieder pie [[Pārmiju pārveda#P.C4.81rmiju p.C4.81rvedu.2C ce.C4.BCu krustojumu un salikumu veidi|parasto pārmiju pārvedu]] grupas.

sentences:
'''Veģetārisms un reliģija''' ir cieši saistīti vairākās austrumu reliģiski filosofiskajās mācībās, piemēram, [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[budisms|budismā]]. Džainismā [[veģetārisms]] ir obligāts, hinduismā un [[Mahājāna]]s budismā to aizstāv daži ietekmīgi svētie raksti un reliģiskās autoritātes.<ref>Tähtinen, Unto: ''Ahimsa. Non-Violence in Indian Tradition'', London 1976, p. 107-111; ''Religious Vegetarianism From Hesiod to the Dalai Lama'', ed. Kerry S. Walters and Lisa Portmess, Albany 2001, p. 37-91.</ref> Salīdzinoši tādās reliģijās kā [[jūdaisms]], [[kristietība]] un [[islāms]] veģetāru uzturu neatbalsta galvenās autoritātes. Tomēr kristietībā ir atsevišķi atzari, kas atzīst veģetārismu balstoties reliģiskos argumentos.<ref>''Religious Vegetarianism From Hesiod to the Dalai Lama'' p. 123-167; Iacobbo, Karen and Michael: ''Vegetarian America. A History'', Westport (CT) 2004, p. 3-14, 97-99, 232-233.</ref>
Citas konfesijas, kas aizstāv nepieciešamību izvēlēties veģetāru uzturu, ir [[Septītās dienas adventisti]], [[rastafari]] un [[Starptautiskā Krišnas apziņas biedrība|Harē Krišnas kustība]].
<!-- Tomēr visu pasaules lielāko reliģiju svētajos rakstos ir atrodamas norādes uz veģetārismu kā ideālu [[dzīvesveids|dzīvesveidu]]. (vai nav pārāk POV?) -->

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ervīns Rommels
|     vārds_orig = ''Erwin Rommel''
|         attēls = Erwin Rommel in 1942 (36299043150).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ervins Rommels 1942. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Heidenheima pie Brencas]],  [[Vācijas Impērija]]
(tagad [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Blaušteina]],  [[Trešais reihs]]
(tagad [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Manfrēds Rommels]], [[Štutgarte]]s mērs (1974-1996)
|       paraksts = Erwin Rommel Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[feldmaršals|ģenerālfeldmaršals]] (''Generalfeldmarschall'')
|  dienesta_laiks = 1911—1944
|          valsts = [[Vācijas Impērija]] (1911—1918),
[[Veimāras Republika]] (1918—1933),
 [[Trešais reihs]] (1933—1944)
|       struktūra = [[Vācijas armija (1935—1945)|Sauszemes armija]] (''Heer'')
|         vienība =
|       komandēja = [[Vērmahta 7. tanku divīzija]] (''7. Panzer-Division''), [[Āfrikas korpuss]] (''Deutsches Afrikakorps''), [[Armijas grupa B]] (''Heeresgruppe B'').
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]], [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība = Kadetu skola [[Danciga|Dancigā]]
|     apbalvojumi = [[Dzelzs krusta Bruņinieka krusts|Dzelzs krusta Bruņinieka krusts ar ozollapām, zobeniem un briljantiem]] (''Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub, Schwertern und Brillianten'')
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Nelineārs stāstījums''' ir [[literatūra|literatūrā]], [[kino]] un citur lietots stāstījuma veids, kur notikumi nav izklāstīti secīgi vai tādā veidā, lai stāstījumā būtu redzama tieša sakarība starp notikumiem. Piemēram, paralēlas un atšķirīgas sižetu līnijas, "ieniršana" tēlu domās vai sapņos. To bieži izmanto, lai atdarinātu cilvēka atmiņu struktūru, bet nelineāru stāstījumu mēdz izmantot arī citu iemeslu dēļ.

sentences:
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Kuldīgas Tehnoloģiju un tūrisma tehnikums
| logo =
| seal_image =
| image = Baltijas skolotāju seminārs (1866-1915).jpg
| image size =
| alt =
| caption = Baltijas skolotāju semināra ēka
| motto =
| location = Liepājas iela 31, [[Kuldīga]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}}
| postcode =
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 7
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 57
| longs = 53
| longEW = E
| schooltype = profesionālās izglītības mācību iestāde
| fundingtype =
| opened =
| founder =
| status = aktīva
| closed =
| c_approx =
| director =
| headmistress = Iveta Bērziņa (Direktores pienākumu izpildītāja)[1]
| headmaster =
| head_teacher =
| key_people =
| grades =
| years =
| enrollment_as_of =
| pupils = 507 (2021)
| language = latviešu
| schedtyp = dienas skola
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label =
| free_text =
| homepage = {{url|http://www.kuldigastehnikums.lv}}
}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/22.12.2023-kuldigas-tehnikumu-pagaidam-vadis-saldus-tehnikuma-direktore.a536456/|title=Kuldīgas tehnikumu pagaidām vadīs Saldus tehnikuma direktore|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-01|language=lv}}</ref>
'''Kuldīgas Tehnoloģiju un tūrisma tehnikums''' ir profesionālās ievirzes izglītības iestāde [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Dibināta 1989. gadā kā Kuldīgas 78. arodvidusskola, kas atradās bijušajā [[Baltijas skolotāju seminārs|Baltijas skolotāju semināra]] ēku kompleksā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Midland painted turtle.jpg
| att_nosaukums =[[Rakstainais bruņurupucis]] (''Chrysemys picta'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| binomial =Testudinoidea <small>([[Fitzinger]], 1826)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču virsdzimta''' (''Testudinoidea'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] virsdzimtām, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas dzimtas un vairākas izmirušas dzimtas. Šai virsdzimtai pieder lielākā daļa gan [[sauszeme]]s, gan [[saldūdens]], gan daļēji ūdenī mūsdienās dzīvojošo bruņurupuču sugu.<ref name=pal>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeos.com/vertebrates/chelonii/testudinoidea.html |title=Testudinoidea |access-date={{dat|2013|09|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130804210843/http://palaeos.com/vertebrates/chelonii/testudinoidea.html |archivedate={{dat|2013|08|04||bez}} }}</ref><ref>[http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1055790311004544 Dating cryptodiran nodes: Origin and diversification of the turtle superfamily Testudinoidea]</ref> Attīstoties no daļēji ūdenī dzīvojošiem bruņurupučiem, [[sauszemes bruņurupuču dzimta|sauszemes bruņurupuči]] ir vienīgā grupa, kas piemērojusies dzīvei pilnīgi uz sauszemes.<ref name=pal/>

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Jiveskile
| official_name            = ''Jyväskylä''
| settlement_type       = pilsēta
|image_flag             =
|image_shield           = Jyväskylä.vaakuna.svg
|shield_size            = 80px
|flag_size              =
|subdivision_name1      = [[Vidussomija]]
|leader_name            =
|total_type             = municipalitāte
|area_total_km2         = 1466.35
|area_urban_km2         = 99.25
|population_total       = 145962
|population_footnotes   =
|population_as_of       = 2023<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vrk.fi/default.aspx?docid=5919&site=3&id=0 |title=VÄESTÖTIETOJÄRJESTELMÄ |access-date={{dat|2012|08|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120801100611/http://vrk.fi/default.aspx?docid=5919&site=3&id=0 |archivedate={{dat|2012|08|01||bez}} }}</ref>
|population_density_km2 = auto
|latd=62|latm=14|latNS=N|longd=25|longm=44|longEW=E
|image_skyline          = Lutakko panorama2.jpg
|imagesize              =
|image_caption          =
|subdivision_type       = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_name       = {{FIN}}
|subdivision_type1      = [[Somijas administratīvais iedalījums|Reģions]]
|timezone               = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset             = +2
|timezone_DST           = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST         = +3
|website                = {{url|http://www.jkl.fi/}}
|established_title      = Dibināta
|established_date       = [[1837]]. gads
|pushpin_map            = Finland
|pushpin_label_position =
|pushpin_mapsize        = 200
|pushpin_map_caption    = Atrašanās vieta Somijā
|other_name             =
|}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es mīlu Hakabijus
 | oriģinālnos = ''I Heart Huckabees''
 |      attēls = I Heart Huckabees poster.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Deivids Rasels]]
 |  producents =
* [[Skots Radins]]
* [[Gregorijs Gudmens]]
* Deivids Rasels
 |   scenārijs =
* [[Džefs Baena]]
* Deivids Rasels
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Izabella Huperta]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Lilija Tomlina]]
* [[Naomi Votsa]]
 |      mūzika = [[Džons Brions]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Qwerty Films]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2004|9|10|Toronto kinofestivāls|2004|10|1|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 106 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ihearthuckabees.htm|title=I Heart Huckabees (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 1, 2018}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM" />
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es mīlu Hakabijus"''' ({{val|en|I Heart Huckabees}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Deivids Rasels]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Dastins Hofmans]], [[Izabella Huperta]], [[Džūds Lo]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Lilija Tomlina]] un [[Naomi Votsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|9|10||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''Latvijas veģetāriešu biedrība''' bija 1927. gadā Rīgā dibināta<ref>Valdības Vēstnesis: Otrdiena, 29. novembris, 1927.</ref> bezpeļņas organizācija ar filiāli Liepājā. 20. gadsimta sākuma laikraksti liecina, ka 20. un 30. gados biedrība izdeva grāmatas, rīkoja priekšlasījumus, pavārmākslas kursus, ekskursijas un izstādes saistībā ar veselīgu un videi draudzīgu dzīvesveidu. Biedrību vienlaikus ar daudzām citām nevalstiskām organizācijām slēdza 1940. gadā pēc Latvijas okupācijas.<ref>[http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pa|issue:/p_003_vpvs1940n083|article:DIVL73|block:P1_TB00033|query:biedr%C4%ABb%C4%81m%20ve%C4%A3et%C4%81rie%C5%A1u%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu|issueType:P LPSR AP Prezidija ziņotājs, Nr.83 (07.12.1940).] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pa{{!}}issue:/p_003_vpvs1940n083{{!}}article:DIVL73{{!}}block:P1_TB00033{{!}}query:biedr%C4%ABb%C4%81m%20ve%C4%A3et%C4%81rie%C5%A1u%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu{{!}}issueType:P |date=06.04.2016 }} Periodika.lv. Atjaunināts: 2012. gada 19. maijā.</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta    = Algonkini
| skaits   = 11 000
| vieta    = [[Kvebeka]], [[Ontārio]]
| valoda   = [[franču valoda|franču]], [[angļu valoda|angļu]], algonkinu
| reliģija = kristietība, animisms
| radi     = abenaki, ini, anišinabi (nipisingi, [[odžibvi]], misisaugi, otavi, potavatomi)
}}

sentences:
{{jāuzlabo|jādzēš vai jāizveido nozīmju atdalīšna}}
[[File:Chicago ghetto.jpg|thumb|[[Čikāga]]s geto ''South Side'' rajonā, 1974. gada maijs]]
'''Geto'''
* Viduslaikos — Rietumeiropas pilsētās izolēts ebreju kvartāls ar savu iekšējo jurisdikciju.
* Jaunākajos laikos — [[Trešais reihs|Nacistiskās Vācijas]] un tās okupētajās teritorijās ebreju nometināšanas vietas pilsētās. Gandrīz visi ebreju geto ieslodzītie tika iznīcināti [[Holokausts|holokausta]] laikā.
Mūsdienās terminu "geto" dažkārt lieto, lai apzīmētu pilsētas rajonus, kuros apmetušās etniskās minoritātes, piemēram, [[Ņujorka|Ņujorkas]] [[Afroamerikāņi|afroamerikāņu]] geto — [[Hārlema (ASV)|Hārlema]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Harold Urey''
| attēls =Harold Urey.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1893
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =29
| dz_vieta =Volkertona (''Walkerton''), [[Indiāna]], {{USA}}
| m_gads =1981
| m_mēnesis=1
| m_diena=5
| m_vieta =[[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| darba_vietas = [[Kopenhāgenas Universitāte]],
[[Džonsa Hopkinsa Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]],
[[Enriko Fermi institūts]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Sandjego]]
| alma_mater =[[Montānas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]
| zinātne =[[ķīmija]]
| pasniedzēji =[[Gilberts Lūiss]]
| studenti =[[Stenlijs Millers]]
| sasniegumi =[[deitērijs]],
[[Millera-Jūrija eksperiments]]
| apbalvojumi =1934. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Lietuvas latvieši''' ({{val|lt|Lietuvos latviai}}) ir [[Lietuva|Lietuvā]] dzīvojošā [[latvieši|latviešu]] mazākumtautība. Saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanas rezultātiem sevi par latviešiem atzinuši 2025 cilvēki, kas ir 0,07% no Lietuvas iedzīvotājiem un veido 9. lielāko etnisko grupu valstī. 46,2% no latviešiem par dzimto valodu atzina latviešu valodu, 27,8% — lietuviešu valodu, bet 14,6% — krievu valodu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://web.stat.gov.lt/uploads/docs/gyv_kalba_tikyba.pdf |title=Archived copy |accessdate=2013-07-29 |dead-url=yes|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130923095014/http://web.stat.gov.lt/uploads/docs/gyv_kalba_tikyba.pdf |archivedate=2013-09-23 }}</ref>

sentences: '''Klimatogramma''' ir grafiks, kurā [[Attēls|attēlo]] kādas noteiktas vietas [[Gaisa temperatūra|gaisa temperatūras]] un [[Nokrišņi|nokrišņu]] sadalījumu noteiktā laika periodā, piemēram, nedēļā, mēnesī, gadā.<ref>Izzini pasauli! Dabaszinības 6. klasei. Zvaigzne ABC, 2007. 160. lpp.</ref> Parasti klimatogramma parāda vidējā gaisa temperatūru un nokrišņu daudzumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|binomial=Juncus alpino-articulatus
|autors=Chaix
|valsts=Plantae
|valsts_lv=Augi
|nodalījums=Magnoliophyta
|nodalījums_lv=Segsēkļi
|klase=Liliopsida
|klase_lv=Viendīgļlapji
|rinda=Poales
|rinda_lv=Graudzāļu rinda
|dzimta=Juncaceae
|dzimta_lv=Doņu dzimta
|ģints=Juncus
|ģints_lv=Doņi
|suga=Juncus alpino-articulatus
|suga_lv=Alpu donis
|attēls= Naturalis Biodiversity Center - L.2096560 - Kouwels, A.J. - Juncus alpino-articulatus Reichg - Artwork.jpeg
|sinonīmi=Juncus alpinus <i>Vill. nom. illegit.</i>}}
'''Alpu donis''' ({{val-la|Juncus alpino-articulatus}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]]  suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/juncus-alpino-articulatus-chaix/|title=Alpu donis - Juncus alpino-articulatus Chaix - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-08}}</ref>

sentences: '''Būla funkcija''' ir [[funkcija]], kuras visi argumenti ir no [[kopa]]s {0; 1} un arī vērtība ir no kopas {0; 1}. Tāpēc var rakstīt, ka ''ƒ'' : '''B'''<sup>''k''</sup> → '''B''', kur '''B''' = {0; 1} un ''k'' ir funkcijas argumentu skaits, kas ir jebkurš vesels nenegatīvs skaitlis. Ja ''k'' = 0, tad tiek uzskatīts, ka funkcija ir konstantes funkcija, kuras vērtība ir no kopas '''B'''.

sentences: '''Skinefekts''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''skin'' — 'apvalks') ir [[parādība]], kad, elektrību [[Elektriskais vadītājs|vadošu]] [[fizikāls ķermenis|ķermeni]] ievietojot [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]] vai mainot magnētisko lauku, kurā ķermenis atrodas, vai ķermenī plūstot [[maiņstrāva]]i, ķermenī [[Elektromagnētiskā indukcija|inducējas]] [[virpuļstrāva]]s, kā rezultātā [[Elektriskā strāva|strāva]] ir nevienmērīgi izplatīta vadītājā, tā ka tās [[Strāvas blīvums|blīvums]] vadītāja virsmas tuvumā ir lielāks nekā vadītāja iekšienē.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Dziļo vēnu tromboze
| diagnosis     = Ultrasonogrāfija<ref name=2017EURO/>
| frequency     = No 0,8–2,7 uz 1000 cilvēkiem gadā, bet Ķīnā un Korejā iedzīvotāju skaits ir zem šī diapazona<ref name=2014Raskob>{{cite journal |vauthors=Raskob GE, Angchaisuksiri P, Blanco AN, Buller H, Gallus A, Hunt BJ, Hylek EM, Kakkar A, Konstantinides SV, McCumber M, Ozaki Y, Wendelboe A, Weitz JI | display-authors = 6 |title=Thrombosis: a major contributor to global disease burden |journal=Arteriosclerosis, Thrombosis, and Vascular Biology |volume=34 |issue=11 |pages=2363–71 |date=November 2014 |pmid=25304324 |doi=10.1161/ATVBAHA.114.304488 |doi-access=free}}</ref>
| prognosis     =
| medication    = Tiešais perorālais antikoagulants (TPOAK), zemas molekulmasas [[heparīns]], [[fondaparinukss]], nefrakcionēts heparīns, [[varfarīns]]
| treatment     = Antikoagulācija, uz katetru vērsta trombolīze
| prevention    = Biežas pastaigas, ikru muskuļu vingrinājumi, veselīga ķermeņa svara uzturēšana, [[antikoagulanti]] (asins šķidrinātāji), [[intermitējoša pneimatiskā kompresija]], [[graduētas kompresijas zeķes]], [[aspirīns]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title="What is Venous Thromboembolism?" |url=https://www.cdc.gov/ncbddd/dvt/facts.html}}</ref><ref name=2019Surgery/>
| differential  = [[Celulīts]], plīsusi [[Beikera cista]], [[hematoma]], [[limfātiskā tūska]], [[hroniska vēnu mazspēja]], u.c.
| risks         = Nesenā operācija, vecāks vecums, aktīvs [[vēzis]], [[aptaukošanās]], infekcija, iekaisuma slimības, [[antifosfolipīdu sindroms]], personīgā vēsture vai ģimenes anamnēze ar vēnu tromboembolismu (VTE), ievainojumi , trauma, kustības un aktivitātes trūkums, pretapaugļošanās tabletes, grūtniecība un periods pēc dzemdībām, ģenētiskie faktori<ref name=2016Epi/><ref name=EGRF/>
| synonym       = Dziļo vēnu tromboze
| causes        =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      = Sāpes, pietūkums, apsārtums, paplašinātas vēnas skartajā ekstremitātē<ref name=Kruger2019/>
| specialty     = Dažādi
| caption       = DVT labajā kājā ar pietūkumu un apsārtumu
| image         = Deep vein thrombosis of the right leg.jpg
| deaths        =
}}

sentences:
{{cita nozīme|triju dimensiju apvienojumu fizikā|norobežotu celtnes daļu|istaba}}
, lai norādītu pozīciju telpā]]
'''Telpa''' [[fizika|fizikā]] ir triju dimensiju ([[garums]], platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Erihs Reinholds fon Albedils
|     vārds_orig = ''Erich Reinhold von Albedyl''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1732
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Peltsamā]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Jaunmoku muiža]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = oberjēgermeistars
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - karavīrs Erihs fon Albedils, māte - Ģertrūde Sofija, dzim. Bīrene (''Bieren''), otrajā laulībā fon Korfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Margarete Anna fon Koskulla (''Margarethe Anna von Koskull'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Molotova—Ribentropa pakts''', pazīstams arī kā '''Hitlera—Staļina pakts''', '''Ribentropa—Molotova pakts''', '''Nacistu—Padomju pakts''', kura oficiālais nosaukums bija '''Neuzbrukšanas līgums starp Vāciju un PSRS''' ({{val|ru|Договор о ненападении между Германией и Советским Союзом}}, {{val|de|Deutsch-sowjetischer Nichtangriffspakt}}), bija [[neuzbrukšanas līgums]] starp [[Trešais reihs|Vāciju]] un [[Padomju Savienība|PSRS]]. To {{dat|1939|8|23||bez}} [[Maskava|Maskavā]] parakstīja PSRS Ārlietu tautas komisārs [[Vjačeslavs Molotovs]] un Vācijas Ārlietu ministrs [[Joahims fon Ribentrops]].

sentences: '''Instrumentālis''' ({{val|la|casus instrumentalis}}) ir [[locījums]], kas parasti parāda, ka vārds, uz ko tas attiecas, ir instruments, ar kuru [[teikuma priekšmets]] veic kaut ko.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences: {{Commonscat|Dead people by manner of death}}

sentences: '''Zaļā obligācija''' ({{val|en|green bond}}) ir finanšu instruments, ko izmanto [[vide]]i un [[klimats|klimatam]] draudzīgu projektu finansēšanai.<ref name="investopedia.com">{{Cite web|url=https://www.investopedia.com/terms/g/green-bond.asp|title=Green Bond|first=Troy|last=Segal|website=Investopedia}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|dabas parādību|Varavīksne (nozīmju atdalīšana)|varavīksne}}

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Voldemārs Pusulls
| vārds_orģ           =
| attēls              =
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas pilsētas pārvaldes priekšnieks]]
| term_sākums         = 1919. gada maijs
| term_beigas         = 1919. gada jūnijs
| vietnieks           =
| priekštecis         = [[Sīmanis Berģis]]
| pēctecis            = [[Gustavs Zemgals]]
<!------ Otrais amats  ------>
| amats2               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2         = [[1928]]. gads
| term_beigas2         = [[1934]]. gads
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1884|01|05}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas impērija|Pēterburga}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1939|11|18|1883|01|05}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             = [[Vācbaltu tautas partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Voldemārs Pusulls''' ({{val-de|Woldemar Pussull}}; dzimis {{dat|1884|01|05}}, miris {{dat|1939|11|18}}) bija [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas pilsētas priekšnieks]] 1919. gadam maijā un jūnijā.<ref name="riga">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.riga.lv/LV/Channels/About_Riga/History_of_Riga/History_of_local_governmant/PilsetasGalvas.htm|title=Pilsētas galvas|work=Riga.lv|publisher=Rīgas pašvaldības portāls|accessdate={{dat|2014|3|30||bez}}|archive-date={{dat|2012|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120407230549/http://www.riga.lv/LV/Channels/About_Riga/History_of_Riga/History_of_local_governmant/PilsetasGalvas.htm}}</ref> [[Tautas padome]]s loceklis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvot [[Vācbaltu partiju padome|Vācbaltu partiju padomē]] ietilpstošo [[Vācbaltu tautas partija|Vācbaltu tautas partiju]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hidra
| abbreviation = Hya
| name_latin = Hydra
| RA = 8-15
| dec = −20
| areatotal = 1303
| arearank = 1. vieta
| numbermainstars = 17
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Alfards
| starmagnitude = 1,98
| neareststarname = ''HR 4458''
| stardistance = 31,1
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 54
| latmin = 83
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Livonijas karaliste
|sugasvārds             = karaliste
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|de|Königreich Livland}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = monarhija
|
|gads_sākums            = 1570
|gads_beigas            = 1578
|
|event_start            = Nodibināta [[Krievijas cariste]]s iekarotajā [[Livonijas Konfederācija]]s teritorijā
|date_start             =
|event_end              = Atjaunota [[Polijas-Lietuvas ūnija]]s [[Pārdaugavas Livonijas hercogiste]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = LIVONIAE_NOVA_DESCRIPTIO_1573-1578.jpg
|image_map_caption      = Livonijas karte [[1573]]. gadā of (Joann Portantius).
|
|galvaspilsēta          = [[Peltsamā]] un [[Cēsis]] (1577)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = [[luterisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Magnuss (Livonijas karalis)|Magnuss]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = Livonijas karalis
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas karaliste''' ({{val|de|Königreich Livland}}, {{val|ru|Королевство Лифляндия}}) bija monarhija, kas pastāvēja [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā.

sentences:
{{cita nozīme|visu dzīvo organismu anatomiju|cilvēkiem|cilvēka anatomija}}
]]
'''Anatomija''' ({{val|grc|ἀνατομή}}, ''ánatomé'' — ‘uzšķēršana’)<ref name="TZV"/> ir [[bioloģija]]s nozare par dažādu dzīvo [[organisms|organismu]] formu un uzbūvi.<ref name="tezaurs"/> Anatomijā pēta visa organisma vai tā daļu uzbūves likumsakarības, kā arī izmaiņas dzīves laikā (vecuma posmu anatomija).

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas apkaimi|Vecdaugava|Vecdaugava}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecdaugava
|attels             =
|paraksts           = Vecdaugava (skats no Skanstinieku puses).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Skanstnieki]]
|platiba            = 3,066 km²
|iedzivotaju_skaits = 3 101 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/vecdaugava/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Commonscat|Diseases and disorders|Slimības}}
{{catmore|slimība}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6N6O6
|molmasa=222,117
|blīvums=1820
|kušanas temperatūra=205,5 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Heksogēns''' (C3H6N6O6, RDX, ciklonīts, ciklotrimetilēntrinitramīns u.c.) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru iegūst, nitrējot [[urotropīns|urotropīnu]]. Tīrā veidā heksogēns ir balta, kristāliska viela. Sprāgstvielās to parasti sajauc ar citām vielām, lai uzlabotu stabilitāti.

sentences: '''Budžeta deficīts'''<ref>[https://www.investopedia.com/terms/b/budget-deficit.asp Budget-deficit]</ref> rodas, ja [[izdevumi]] pārsniedz [[Ieņēmumi|ieņēmumus]]. [[Termins]] parasti tiek izmantots, lai norādītu uz [[Valdība|valdības]] izdevumiem, nevis uz [[Darījums|darījumiem]] vai individuāliem izdevumiem. Atsaucoties uz uzkrāto valsts budžeta deficītu, deficīts veido [[Valsts parāds|valsts parādu]]. Gadījumos, kad tiek konstatēts budžeta deficīts, kārtējie izdevumi, parasti, tiek samazināti.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Livadijas pils
| native_name         = ''Лівадійський палац''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Лівадійський палацовий комплекс7.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 270px
| caption             =
| building_type       =
| architectural_style = Neorenesanse
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Ukraina|Krima|Livadija}}
| pushpin_map         = Krima#Ukraina
| latd  = 44 | latm  = 28 | lats  = 4 | latNS  = N
| longd = 34 | longm = 8 | longs = 37 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1911
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| height              =
| architectural       =
| architect           = Nikolajs Krasnovs
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Livadijas pils''' ({{val|uk|Лівадійський палац}}) bija [[Krievijas Impērija]]s ķeizara [[Nikolajs II Romanovs|Nikolaja II Romanova]] un viņa ģimenes vasaras rezidence [[Livadija|Livadijā]], [[Krima|Krimā]].

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums=Ordoviks
|karte=৪৭অর্ডোভিশিয়ান.png
|o2=13.5
|co2=4200
|temp=16
|jūras līmenis = no 140 m līdz 220 m
}}
'''Ordoviks''' ir otrais [[ģeoloģiskais periods]] (sistēma) [[paleozoja ēra|paleozoja ērā]], kas ilga apmēram 42 miljonus gadu (no 485,4 ± 1,9 līdz 443,4 ± 1,5 [[Pirms mūsdienām|Ma]]). Ordovika nogulumus izdalīja un aprakstīja britu ģeologs [[Roderiks Mērčisons]]. [[1960. gads|1960. gadā]] pēc Starptautiskā ģeoloģiskā kongresa 21. sesijas lēmuma ordoviks tika izdalīts atsevišķā sistēmā. Līdz tam daudzās valstīs ordoviks tika uzskatīts par [[silūra sistēma]]s apakšējo nodalījumu. Periods nosaukts [[Velsa|Velsā]] dzīvojošas seno [[Ordoviki|ordoviku]] cilts vārdā (ieteica angļu ģeologs Čārlzs Lapvorts). Ordovika apakšējo robežu nosaka organismu izmiršana [[Kembrijs|kembrija]] beigās ([[kembrija-ordovika izmiršana]]), bet augšējo robežu [[Organismi|organismu]] masu bojāeja ordovika beigās, kā rezultātā izmira ap 60% no ordovikā dzīvojošajām sugām ([[ordovika-silūra izmiršana]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds =Arturs Kestlers
|     vārds_orig = ''Kösztler Artúr''
|         attēls = Arthur Koestler statue in Budapest 2.JPG
|     att_izmērs = 150px
|        dz_gads =1905
|     dz_mēnesis =9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Budapešta]] [[Ungārija]]
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Anglija]]
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālistika|žurnālists]]
|slavenākie darbi = "Saules aptumsums" (''Darkness at Noon'')
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =[[Kens Vilbers]]
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
|name=Džavoļavaroša
|iucn_category=III
|photo=Đavolja Varoš.jpg
|photo_caption=
<!-- map -->
|map= Serbija#Eiropa
|map_image=
|map_size=
|map_caption=
|relief=yes
|location=Kuršumlijas kopiena, [[Toplicas apgabals]], [[Serbija]]
|nearest_city=[[Niša (pilsēta)|Niša]]
|nearest_town=Kuršumlija
| latd                  = 42.9925
| longd                 = 21.407222
|area_km2=0.67
|designation=<!-- dates & info -->
|authorized=
|visitation_num=
|visitation_year=
|visitation_ref=
|governing_body=
|administrator=<!-- website, embedded -->
|website={{URL|http://www.djavoljavaros.com/}}
|embedded=
}}
<mapframe text="Peizli katedrāle" width=280 height=280 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q341936"
}
</mapframe>
'''Džavoļavaroša''' ({{Val-sr|Ђавоља варош}}, kas nozīmē "Velna pilsēta"), ir savdabīgs klinšu veidojums no [[erozijas stabi]]em, kurš atrodas [[Serbija|Serbijas]] dienvidos Radana kalna dienvidu nogāzē, Džakes ciema<ref name="cudo">{{Atsauce|last=Dragan Borisavljević|first=|title=Đavolja varoš na putu za svetsko čudo|journal=Politika|pages=|language=Serbian|date=8 July 2009|url=http://www.politika.rs/sr/clanak/94619/Davolja-varos-na-putu-za-svetsko-cudo}}</ref> teritorijā, Kuršumlijas kopienā 27 km uz DA no [[Kuršumlija]]s [[pilsētciemats|pilsētciemata]] [[Toplicas apgabals|Toplicas apgabalā]] ap 700 m virs jūras līmeņa.<ref name="djavoljavaros">[http://www.djavoljavaros.com/index.php?cmbJezik=3 djavoljavaros.com: Джаволя-Варош (Город Дьявола)]</ref><ref>[http://www.discoverserbia.org/sr/jugoistocna-srbija/djavolja-varos Discover Serbia: Đavolja Varoš]</ref>

sentences: '''26. jūnijs''' ir gada 177. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (178. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 188 dienas.

sentences:
{{Navbox
|name=Impērijas Vidusāzijā
|title=Senās [[Vidējie Austrumi|Vidējo Austrumu]] impērijas
|list1=[[Mīdieši]] → [[Ahemenīdu impērija|Ahemenīdi]] → [[Aleksandrs Lielais|Aleksandra lielvalsts]] → [[Grieķu Baktrija|Baktrija]] → [[Maurju impērija|Maurji]] → [[Seleikīdu impērija|Seleikīdi]] → [[Parta]] → [[Kušānu valsts|Kušāni]] → [[Sasanīdu impērija |Sasanīdi]] → [[Umajādu kalifāts|Umajādi]] → [[Abāsīdu kalifāts|Abāsīdi]] → [[Tahirīdu impērija|Tahirīdi]] →  [[Safarīdu impērija|Safarīdi]] →  [[Samanīdu impērija|Samanīdi]] → [[Gaznevīdu impērija|Gaznevīdi]] → [[Gūrīdu impērija|Gūrīdi]] → [[Lielā Seldžuku impērija|Seldžuki]] → [[Horezmas valsts|Horezma]]{{→}} [[Mongoļu impērija|Mongoļi]]{{→}} [[Timurīdu lielvalsts|Timurīdi]]{{→}} [[Sefevīdi|Sefevīdi]]{{→}} [[Afšarīdu impērija|Afšarīdi]]{{→}} [[Mogulu impērija|Moguli]]{{→}} [[Durrānī impērija|Durrānī]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Centrālāzijas vēsture]]
[[Kategorija:Dienvidrietumāzija]]
</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikai draugi
| attēls                   = Just friends.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Friends''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               =
* [[Kriss Benders]]
* [[Dž. S. Spinks]]
* [[Maikls Ohovens]]
* [[Viljams Vinss]]
* [[Bils Džonsons]]
| scenārija autors         = [[Ādams Deiviss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eimija Smārta]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Kriss Kleins]]
* [[Kristofers Markete]]
| mūzika                   = [[Džefs Kardoni]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|11|23||bez}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-friends-2005|title=Just Friends|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justfriends.htm|title=Just Friends (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tikai draugi"''' ({{val|en|Just Friends}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Smārta]], [[Raiens Renoldss]], [[Anna Ferisa]], [[Kriss Kleins]] un [[Kristofers Markete]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|23||bez}}.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jānis Masters''', pieņemtais vārds '''Jānis Straujāns''' (dzimis 1884. gada 19. maijā, miris 1938. gada 20. martā), segvārds ''Andrejs'', bija latviešu [[Sociāldemokrātija|sociāldemokrāts]], profesionāls revolucionārs un žurnālists.

sentences: '''[[Azartspēles]] Latvijā''', kā likmju veikšana pret potenciālu atlīdzību vai zaudējumu, ir atļautas tikai [[Latvija|Latvijā]] licenzētajos [[kazino]] un sporta likmju pieņemšanas punktos. Vislielāko apgrozījumu starp azartspēļu veidiem Latvijā veido tieši [[Spēļu automāts|spēļu automātu]] zāles,<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/ekonomika/azartspelu-biznesa-lielako-naudu-latvija-genere-spelu-automati.a277397/|title=Azartspēļu biznesā lielāko naudu Latvijā ģenerē spēļu automāti|website=www.lsm.lv|access-date=2022-10-04|language=lv}}</ref> tomēr pēdējos gados strauji izplatījušās arī [[Interaktīvās azartspēles|interaktīvās azartspēļu]] vietnes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iaui.gov.lv/lv/operativie-statistikas-dati|title=Operatīvie statistikas dati {{!}} Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas|website=www.iaui.gov.lv|access-date=2022-10-06|language=lv}}</ref> Tieši šiem azartspēļu veidiem Latvijā ir visaugstākais no azartspēlēm atkarīgo skaits.

sentences: '''Apdegumi''' ir audu bojājumi, kas radušies augstas temperatūras, kodīgu ķīmisku vielu, elektriskās strāvas vai radioaktīvu vielu iedarbībā. Dzīvībai bīstams pat neliels, bet dziļš apdegums.

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vatu jūra
|attēls=13-09-29-nordfriesisches-wattenmeer-RalfR-19.jpg
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 53 |latm = 32 |lats =  |latNS = N
 |longd = 6 |longm = 53 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
| okeāns       = Atlantijas okeāns
|platība=10 000
|garums=450
|platums=30—40
|Max_dziļums=
|valstis={{DNK}}
{{NED}}
{{DEU}}
|pilsētas=[[Amsterdama]]
[[Brēmerhāfene]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Vatu jūra, Austrumfrīzu Vatu jūra un Dollarts (Wattenmeer, Ostfriesisches Wattenmeer & Dollart)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 121 620 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/82 82]
}}
}}
<mapframe text="Vatu jūra" width=300 height=300 zoom=6 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q26080"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu nakts
| operators =
| attēls = Day for Night (1973 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Fransuā Trifo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Žaklīna Bisita]]
* [[Valentīna Kortēze]]
* [[Dani (dziedātāja)|Dani]]
* [[Aleksandra Stjuarte]]
* [[Žans Pjērs Omons]]
* [[Žans Pjērs Leo]]
* Fransuā Trifo
| mūzika = [[Žoržs Delerjē]]
| oriģinālnos = ''La Nuit américaine''
| studija = * ''Les Films du Carrosse''
* ''PECF''
* ''PIC''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner]]-[[Columbia Pictures|Columbia Film]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|1973|5|24|Francija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu nakts"''' ({{Val|en|La Nuit américaine}}) ir 1973. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Fransuā Trifo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žaklīna Bisita]], [[Valentīna Kortēze]], [[Dani (dziedātāja)|Dani]], [[Aleksandra Stjuarte]], [[Žans Pjērs Omons]], [[Žans Pjērs Leo]] un Fransuā Trifo.

sentences:
]]
'''Vējdzirnavas''' ir [[dzirnavas]], kuras veic [[darbs|darbu]], izmantojot [[vējš|vēja]] enerģiju. Vējdzirnavās visbiežāk tiek malti [[graudi]] vai sūknēts [[ūdens]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Blandford's fox 1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =V. cana
| suga_lv =Afganistānas lapsa
| binomial =Vulpes cana <small>([[Blanford]], 1877)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 45
|             5. čaula = 1
|             4. čaula = 16
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rh
|             atommasa = 102,90550
|   valences elektroni = [Kr]4d85s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Rodija pulveris, cilindrs no presēta rodija pulvera un kausēta rodija lodīte; ar rodiju pārklāts laulības gredzens
|  oksidēšanas pakāpes = +5, +4, '''+3''', +2, +1, 0
|  elektronegativitāte = 2,28
|              blīvums = 12 410
|  kušanas temperatūra = 2237 K (1964 °C)
| viršanas temperatūra = 3968 K (3695 °C)
}}

sentences: '''Kleina pudele''' ir slēgta [[virsma]], kas telpu, kur tā atrodas, nesadala divās daļās. Tas nozīmē, ka no jebkura telpas punkta, kurā ir Kleina pudele, var nokļūt uz jebkuru citu telpas punktu, nešķērsojot Kleina pudeli.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[Juice Wrld|Juice WRLD]]|Image=Juice WRLD - Les Ardentes 2019 (cropped).jpg|Caption=''Juice WRLD'' 2019. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=4|EP=9|Singles=35|2Option=1|2Option name=Miksteipi|1Option=31|1Option name=Mūzikas video}}
Amerikāņu reperis un dziedātāja [[Juice Wrld|''Juice WRLD'']] izdeva četrus [[Studijas albums|studijas albumus]], deviņus [[EP ieraksts|EP ierakstus]], divus [[Miksteips|miksteipus]], 35 [[Singls|singlus]] (tostarp četrus kā galvenais izpildītājs) un vienu reklāmas singlu, tostarp pēcnāves izlaidumus. Savu pirmo miksteipu un EP viņš izdeva ar pseidonīmu ''JuiceTheKidd'' 2015. gada sākumā un 2016. gadā. 2017. gada laikā viņš izdeva vairākus EP.

sentences: '''Algotnis''' ir persona, kas iesaistās [[Bruņots konflikts|bruņotā konfliktā]] nevis ideoloģisku, nacionālu vai politisku iemeslu dēļ (un nepieder ideoloģiskai grupai, kas ir ieinteresēta konflikta iznākumā), un nevis saskaņā ar militāro pienākumu, bet gan gūstot personisku labumu. Algotnis nedienē jebkuras valsts bruņotajos spēkos neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav konfliktā iesaistītā puse.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Thomas Malthus
| attēls =Thomas Malthus.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1766
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =13
| dz_vieta =[[Gildforda]], [[Sari (Anglija)|Sari]], [[Lielbritānijas Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}}
| m_gads =1834
| m_mēnesis=12
| m_diena=23
| m_vieta =[[Bāta (Somerseta)|Bāta]], [[Somerseta]], [[Lielbritānijas impērija|Apvienotā Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Britu Austrumindijas kompānija]]s koledža
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[politekonomika]],<br />[[demogrāfija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Maltusa teorija]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste|name=Latvijas Valsts mežzinātnes institūts"Silava"|image=LVMI_Silava_logo.jpg|organization_name=|location_city=[[Salaspils]]|location_country=Latvija|homepage=http://www.silava.lv|num_employees=>150|location=Rīgas iela 111, LV-2169|founded_date=1946 / 1991|organization_type=Zinātniskais institūts|services=Zinātne un pētniecība}}
'''Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"''' (saīsināti '''LVMI Silava''') ir atvasināta publiska persona un atrodas [[Latvijas Republikas Zemkopības ministrija|Zemkopības ministrijas]] pārraudzībā<ref>https://likumi.lv/ta/id/146079-par-valsts-agenturas-latvijas-valsts-mezzinatnes-instituts-silava-nodosanu-zemkopibas-ministrijas-padotiba</ref>. Savas autonomās kompetences ietvaros tas darbojas akadēmisko mērķu sasniegšanai mežzinātnes jomā.
Institūta darbības mērķis ir ar zinātniskām metodēm iegūt jaunas zināšanas un izstrādāt inovatīvas tehnoloģijas, lai sekmētu meža nozares ilgtspējīgu attīstību un konkurētspēju<ref>https://www.silava.lv/images/articles/Par%20Institutu/2021-04-07-LVMISilava-Nolikums.pdf</ref>.

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|attēls=Dune Gentian Gentianella uliginosa (5908375372).jpg|dzimta=Gentianaceae|rinda=Gentianales|dzimta_lv=Genciānu dzimta|ģints=Gentianella|ģints_lv=Drudzenītes|suga=Gentianella uliginosa|suga_lv=Dūkstu drudzenīte|binomial=Gentianella uliginosa <small>(Willd.) Börner</small>|sinonīmi=Gentiana uliginosa (Willd.)}}'''Dūkstu drudzenīte''' ({{val|la|Gentianella uliginosa}}) ir augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Drudzenītes|drudzenīšu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], galvenokārt jūras piekrastē, kā arī mēreni mitrās [[Pļava|pļavās]], starpkāpu ieplakās, dažādās atmatās, parasti vietās ar skraju veģetāciju. [[Latvija|Latvijā]] šī suga ir sastopama reti gandrīz visā valsts teritorijā, neiekļaujot austrumdaļu, pārsvarā jūras piekrastē. Daži autori to iekļauj [[Rūgtā drudzenīte|rūgtās drudzenītes]] (''Gentiana amarella'') sastāvā kā pasugu ''Gentiana amarella. ssp. uliginosa''.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Kērks Daglass
 | vārds_orig              = ''Kirk Douglas''
 | attēls                  = Kirk douglas photo signed.JPG
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Kērks Daglass ap 1955. gadu
 | dz. vārds               = Isers Daņielovičs
 | dz. datums              = {{dat|1916|12|9}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka|Amsterdama|2s=Ņujorka (štats)|3s=Amsterdama (pilsēta)}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2020|2|5|1916|12|9}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|ASV|Kalifornija|Beverlihilsa}}
 | citi vārdi              = Izadors Demskis, Izijs Demskis
 | nodarbošanās            = aktieris, producents, režisors, autors
 | darbības gadi           = 1942—2008
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Diāna Daglasa]] (1943—1951, šķīrušies)
* [[Anna Baidensa]] (1954—2020, līdz vīra nāvei)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = KirkDouglas.png
 | akadēmijasbalva         = [[68. Kinoakadēmijas balva|1995]]: [[Kinoakadēmijas goda balva]]
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       = 1957: labākais aktieris dramatiskā filmā (''[[Lust for Life]]'', 1956)<br />1968: goda balva ''Cecil B. DeMille Award'' par mūža ieguldījumu
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Kērks Daglass''' ({{val|en|Kirk Douglas}}; dzimis '''Isers Daņielovičs''' ({{val|ru|Исер Даниелович}}) {{dat|1916|12|9}}, miris {{dat|2020|2|5}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = https://www.latimes.com/local/obituaries/la-me-kirk-douglas-snap-story.html|title = Kirk Douglas dead at 103; 'Spartacus' star helped end Hollywood blacklist|work = [[Los Angeles Times]]|last = McLellan|first = Dennis|date = February 5, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url = https://www.nytimes.com/2020/02/05/obituaries/kirk-douglas-dead.html|work = [[The New York Times]]|date = February 5, 2020|title = Kirk Douglas, a Star of Hollywood's Golden Age, Dies at 103|last = Berkvist|first = Robert}}</ref>) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] aktieris, kinoproducents un rakstnieks.<ref>[http://www.filmreference.com/film/30/Kirk-Douglas.html Kirk Douglas Biography (1916—)]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Maynard Keynes''
| attēls =Keynes 1933.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1883
| dz_mēnesis =6
| dz_diena =5
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1946
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =Tiltona, [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
Lielbritānijas valdības konsultants
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =[[Artūrs Pigū]],
[[Alfrēds Māršals]]
| studenti =
| sasniegumi =[[makroekonomika]], [[keinsisms]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Džons Meinards Keinss, Pirmais barons Keinss''' ({{val|en|John Maynard Keynes, 1st Baron Keynes}}, dzimis {{dat|1883|6|5}}, miris {{dat|1946|4|21}}) bija [[Lielbritānija|britu]] ekonomists, kura ideju kopums, saukts par [[keinsisms|keinsismu]], ievērojami ietekmējis mūsdienu ekonomikas teorijas un daudzu valdību [[fiskālā politika|fiskālo politiku]]. Viens no mūsdienu [[makroekonomika]]s dibinātājiem. Keinss aizstāvēja aktīvu [[valsts]] iejaukšanos ekonomikā caur [[nodokļi|nodokļu]] un [[nauda|monetāro]] politiku, lai regulētu valsts stāvokli dažādu [[ekonomiskie ciklu|ekonomisko ciklu]] posmu laikā.

sentences:
"[[Vitrūvijas cilvēks]]" bija nozīmīgs solis fizioloģijas pētījumos]]
'''Cilvēka fizioloģija''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''φυσις'' — 'daba' un ''λόγος'' — 'mācība') ir [[medicīna]]s apakšnozare, kas pēta [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]], [[orgāni|orgānu]] un visa organisma funkcijas un to regulācijas mehānismus. Fizioloģijas uzdevums ir atklāt un izprast organismā notiekošos procesu (veģetatīvo, somatisko, sensoro un psihisko) būtību un noskaidrot visu to norišu precīzu secību, ar kuru palīdzību [[organisms]] pielāgojas mainīgajai ārējai videi. Šo norišu izzināšana dod iespējas mainīt dzīvā organisma funkcijas vēlamajā virzienā un tādējādi palīdzēt praktiskajai [[medicīna]]i.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Fizioloģija ārstiem |author=Liga Aberberga-Augškalne, Olga Koroļova |year=2007 |publisher=Izdevniecība Nacionālais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-26-294-9 |page=13}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Trabzonspor]]
[[Kategorija:Turcijas klubu futbolisti]]

sentences: ir svarīgs līdzeklis medicīniskajā diagnostikā.]]'''Diagnostika''' ir dažādu [[metode|metožu]] izmantošana, lai identificētu [[veselība]]s problēmas.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Korejas Universitāte
|native_name   = 고려대학교
|image_name    = Korea University Global Symbol.svg
|latin_name        =
|motto             = ''Libertas, Justitia, Veritas''
|tagline           =
|established       = 1905
|vision            =
|type              = Privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.589167 | latNS  = N
| longd = 127.032222 | longEW = E
| academic_staff    = ~4 300 (2019)
| administrative_staff  =
|students          = 29 757 (2019)
|postgrad          = 8 592 (2019)
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Korea_University_logotype_(English_version).svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Gotlobs Zontāgs
|     vārds_orig = Carl Gottlob Sonntag
|         attēls = Karl Gottlob Sonntag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Rādeberga]], [[Saksijas Karaliste]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1827
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Gotfrīds Zontāgs (apšuvumu meistars un rātes loceklis)
Kristīna Elizabete (dzim. Rumpolte)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Ģertrūde Hedviga (dzim. Grāve, apprecējušies 1789. gada 20. novembrī [[Rīga|Rīgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Līdz džekpots mūs šķirs
| attēls                   = What happens in vegas.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What Happens in Vegas''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Toms Vogans]]
| producents               =
* [[Maikls Agilars]]
* [[Šons Levi]]
* [[Džimijs Millers]]
| scenārija autors         = [[Deina Foksa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Robs Kordrijs]]
* [[Deniss Millers]]
* [[Trīts Viljamss]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[21 Laps Entertainment]]''
* ''[[Mosaic Media Group]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Penn Station Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|4|22|Londona|2008|5|9|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/what-happens-vegas-2008|title=What Happens in Vegas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325175638/http://www.bbfc.co.uk/releases/what-happens-vegas-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whathappensinvegas.htm|title=What Happens in Vegas (2008)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|219,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Līdz džekpots mūs šķirs"''' ({{val|en|What Happens in Vegas}}) ir 2008. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir [[Toms Vogans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]], [[Kemerone Diasa]], [[Robs Kordrijs]], [[Deniss Millers]] un [[Trīts Viljamss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|4|22||bez}} Londonā.

sentences: '''Triboluminiscence''' ({{val-el|tribos}} — berze) ir [[luminiscence]]s veids, kas rodas [[kristāls|kristāliskās]] [[viela|vielās]] mehāniskās iedarbības (beršanas, spiešanas, sašķelšanas) iespaidā. To, piemēram, var izraisīt [[dislokācija|dislokāciju]] pārvietošanās, deformējot kristālu. Triboluminiscenci var arī izskaidrot ar [[fotoluminiscence|fotoluminiscenci]] no elektriskajām [[izlāde|izlādēm]], kas rodas, sagraujot kristālrežģi. Triboluminiscence ir mazāk izplatīta nekā citi luminiscences veidi.

sentences: '''27. maijs''' ir gada 147. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (148. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 218 dienas.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gg
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Island Networks Ltd.''
|sponsors              = ''Island Networks Ltd.''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gērnsija|Gērnsiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nav īpaši populārs, izmanto Gērnsijas iedzīvotāji
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             = [http://www.channelisles.net/tandc.shtml Reģistrācijas noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.dispute.it/ DISPUTE.IT]
|mājas-lapa            = [http://www.channelisles.net/index.shtml channelisles.net]
}}

sentences: '''15. marts''' ir gada 74. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (75. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 291 dienas.

sentences: '''64 bitu''' arhitektūra ir [[Procesors|mikroprocesoru]] arhitektūra un tai atbilstošs instrukciju kopums. 64 bitu arhitektūra ir x86 arhitektūras paplašinājums ar pilnīgu atpakaļsavienojamību. x86-64 (x86_64, AMD64) instrukciju kopumu šobrīd atbalsta Athlon 64, Athlon 64 FX, Athlon 64 X2, Turion 64, Opteron, Pentium D, Pentium Extreme Edition, Celeron D, Core 2 Duo, Xeon, kā arī vēlīnie Pentium 4 un Sempron procesori. Šogad 64 bitu procesoru saimei ir pievienojies arī VIA Isaiah<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |title=Next-Generation VIA Isaiah x86 Processor Architecture |access-date={{dat|2008|05|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080511090628/http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |archivedate={{dat|2008|05|11||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080511090628/http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |date={{dat|2008|05|11||bez}} }}</ref>. [[Microsoft]] un Sun Microsystems 64 bitu instrukciju kopuma apzīmēšanai izmanto terminu x64.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Bangladesh|Vietas Bangladešā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 50
|lv = piecdesmit
}}

sentences:
{{Militārās konstrukcijas infokaste
|name=Skopjes cietoksnis
|location={{vieta|Ziemeļmaķedonija|Skopje}}
|coordinates=
|image= KaleFortress-Skopje1.JPG
|caption=
|map_type=Skopje
|latitude=42.000676
|longitude=21.432996
|map_size=250
|type=Cietoksnis
|built=6. gadsimts
|builder=
|controlledby=
|materials=[[kaļķakmens]]
|height=
|used=
|condition=
|ownership=
|open_to_public= Jā
}}
'''Skopjes cietoksnis''', arī '''Kales cietksnis''' ({{val|mk|Скопско Кале}}) vai vienkārši '''Kale''' (no [[turku valoda]]s ''kale'' — cietoksnis) ir viduslaiku [[cietoksnis]] [[Ziemeļmaķedonija]]s galvaspilsētā [[Skopje|Skopjē]]. Atrodas pilsētas augstākajā punktā, pie vecpilsētas, augstā [[Vardara]]s upes krastā. Attēlots pilsētas ģerbonī, kas savukārt iekļauts pilsētas karogā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vīksnas pagasts
| karte             = Vīksnas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vīksnas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vīksnas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs2           = [[Vīksna (ciems)|Vīksna]]
| platība           = 121,95
| iedzīvotāji       = 690<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|11|24||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 690 / 121.95 round 1}}
| izveidots         = 1936
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Saindēšanās ar mangānu''' jeb '''mangānisms'''<ref>[https://tezaurs.lv/mang%C4%81nisms "Mangānisms"]</ref> ir reta [[Neiroloģija|neiroloģiska]] saslimšana, kas saistīta ar pārmērīgu [[mangāns|mangāna]] uzņemšanu ar barību vai ieelpojot. Vēsturiski personām, kas nodarbinātas mangāna sakausējumu ražošanā vai pārstrādē,<ref>Baselt, R. (2008) ''Disposition of Toxic Drugs and Chemicals in Man'', 8th edition, Biomedical Publications, Foster City, CA, pp. 883—886, {{ISBN|0-9626523-7-7}}.</ref><ref>{{publikācijas atsauce|author=Normandin, Louise|last2=Hazell|first2=A. S.|date=2002|title=Manganese neurotoxicity: an update of pathophysiologic mechanisms|journal=Metabolic Brain Disease|volume=17|issue=4|pages=375–87|doi=10.1023/A:1021970120965|pmid=12602514|s2cid=23679769}}</ref> ir bijis mangānisma attīstības risks; tomēr pašreizējie veselības un drošības noteikumi attīstītajās valstīs aizsargā strādniekus.<ref name="osha.gov">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html|title=Safety and Health Topics: Manganese Compounds (as Mn)|publisher=U.S. [[Occupational Safety and Health Administration]]|access-date={{dat|2021|04|24||bez}}|archive-date={{dat|2017|08|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170801002948/https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html}}</ref> Pirmo reizi šo traucējumu 1837. gadā aprakstīja britu akadēmiķis Džons Koupers (''John Couper''), kurš pētīja divus pacientus, kas bija mangāna rūdas malēji.<ref name="Couper 1837 41–422">{{publikācijas atsauce|last=Couper|first=John|date=1837|title=On the effects of black oxide of manganese when inhaled into the lungs|journal=Br. Ann. Med. Pharm. Vital. Stat. Gen. Sci.|volume=1|pages=41–42}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Friedrich von Meyendorff''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1839
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Ranka]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Gulbenes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1911
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Vecbebri]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks un politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs – Aleksandrs fon Meijendorfs, māte – Emīlija, dzimusi fon Rihtere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Marija, dzimusi Pulza, 2. Sofija, dzimusi Tranzē-Rozeneka
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Čehijā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
 vertikālais un horizontālais limbs]]
'''Limbs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''limbus'' — 'apmale') ir vienādās daļās (visbiežāk [[Grāds (leņķis)|grādos]]) iedalīts disks vai gredzens, ar kuru mēra [[Leņķis|leņķi]]. Limbi tiek izvietoti [[Kompass|kompasos]], darbagaldos un citur. Rādījumi tiek nolasīti tieši vai izmantojot [[Nonijs|noniju]].
{{Aizmetnis}}
[[Kategorija:Mērinstrumenti]]
[[Kategorija:Navigācija]]
[[Kategorija:Ģeodēzija]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aheilīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāli
|ŠtruncaID=7/D.15-30
|ķīm_formula=(Fe++,Zn)Al6(PO4)4(OH)8·4(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bāli zila, bāli zaļa
|svītra=gaišzaļa
|habituss=Masīvs, pumpurveida
|skaldnība=Laba?
|lūzums=Āķains
|cietība=5-5,5
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=?
|pleohroisms=?
|blīvums=2,85
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Ozols
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = Vidzemes guberņas Sēļu pagastā
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 20
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Partijas un saimnieciskais darbs [[Padomju Krievija|Padomju Krievijā]], PSRS ZA Botāniskais dārzs ([[Maskava]]), LPSR ZA [[Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Donas Lauksaimniecības un meliorācijas institūts ([[Novočerkaska|Novočerkaskā]])
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis, Botānikas profesors
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Klaukala
 | official_name            = ''Klaukkala'' (somu)
''Klövskog'' (zviedru)
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko Klaukkala.jpg
 | image_caption            = Svētā Nektārija no Eginas pareizticīgo baznīca
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Somija
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|Somija}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           = 43
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         =
 | population_total         = 17340<ref name="population"/>
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 403,3
 | timezone                 = EET
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = EEST
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 60 | latm = 23 | lats =00  | latNS = N
 | longd = 24 | longm =45  | longs =00 | longEW =E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              = 01800
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Klaukala''' ({{val|fi|Klaukkala}}; {{val|sv|Klövskog}}) ir ciems [[Somija|Somijā]], agrākās [[Dienvidsomija]]s provinces [[Ūsimā]] reģionā, [[Nurmijerve]]s pašvaldības dienvidu daļā. Tas atrodas 30 km attālumā no [[Helsinki]]em un ietilpst Helsinku aglomerācijā. Blakus ciematam ir Valkjervi ezers, kura izmērs ir aptuveni 1,5 km2 un kas kā Luhtajoki upe noplūst Vantā upē.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada jūlijā}}

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Kurzemes muižnieku|Manteifels|Manteifels}}

sentences: '''Skansena kalnu vilcieniņš''' ir [[kalns|kalnu]] [[vilciens]] — [[funikulieris]], kas atrodas [[Skansens|Skansena]] [[muzejs|muzeja]] teritorijā [[Jūrgordena|Jūrgordenā]], [[Stokholma|Stokholmā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''DistroWatch''''' ir [[tīmekļa vietne]], kas nodrošina ziņas, popularitātes klasifikāciju un citu vispārīgu informāciju par dažādiem [[Linux distributīvi|''Linux'' distributīviem]], kā arī citām ''[[Unix]]'' veida [[Operētājsistēma|operētājsistēmām]], piemēram, ''[[OpenSolaris]]'', ''[[Minix]]'' un ''[[BSD]]''.
Pašreiz tajā ir iekļauta informācija par vairākiem simtiem distributīvu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ella Muižarāja
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Saldus pagasts
| karte             = Saldus pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Druva
| platība           = 42,08
| iedzīvotāji       = 1718<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1718 / 42.08 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Saldus pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Saldus]] pilsētu un [[Zirņu pagasts|Zirņu]], [[Lutriņu pagasts|Lutriņu]], [[Cieceres pagasts|Cieceres]] un [[Gaiķu pagasts|Gaiķu]] pagastiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Amēlija
 | oriģinālnos = ''Le Fabuleux Destin d'Amélie Poulain''
 |      attēls = Amelie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, romantiska filma
 |    režisors = [[Žans Pjērs Ženē]]
 |  producents =
* [[Žans Marks Dešamps]]
* [[Klodija Osards]]
 |   scenārijs =
* [[Giljēms Lorents]]
 |     aktieri =
* [[Odrija Totū]]
* [[Matjē Kasovics]]
 |      mūzika = [[Jans Tīrsens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Canal+]]''
* ''[[France 3 Cinéma]]''
* ''[[UGC]]''
* ''[[UGC Fox Distribution]]''
 | izplatītājs = ''UGC-Fox Distribution''
 |    izdošana = {{filmas datums|2001|4|25|Francija|2001|8|16|Vācija|}}
 |      ilgums = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/amelie-2001-0|title=Amélie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 |      valsts =
* {{FRA}}
* {{DEU}}
 |      valoda = [[Franču valoda|franču]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amelie.htm|title=Amélie (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|173,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Amēlija"''' ({{val|fr|Le Fabuleux Destin d'Amélie Poulain}}) ir 2001. gada [[Francija]]s romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Žans Pjērs Ženē]]. Galvenās lomas atveido [[Odrija Totū]] un [[Matjē Kasovics]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|4|25||bez}} Francijā.

sentences: '''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .lc
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC.LC''
|sponsors              = ''University of Puerto Rico''
|domātais-pielietojums = Ar [[Sentlūsija|Sentlūsiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  =
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Pastāv gan otrais, gan trešais līmenis
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.lc/ www.nic.lc]
}}

sentences:
{{cita nozīme|britu filozofu|politiķi|Džons Rasels}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Bērtrands Rasels
|          vārds_orig = ''Bertrand Russell''
|              attēls =Russell1907-2.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rasels 1907. gadā
|             dz_gads =1872
|          dz_mēnesis =5
|            dz_diena =18
|            dz_vieta =Trelleha (''Trellech''), [[Monmutšīra|Monmutšīrā]], [[Velsa|Velsā]]
|              m_gads =1970
|           m_mēnesis =2
|             m_diena =2
|             m_vieta =Penrindeitreta (''Penrhyndeudraeth''), [[Gvineda|Gvidenā]], [[Velsa|Velsā]]
|           pilsonība ={{GBR}}
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[analītiskā filozofija]]
|           intereses =[[ētika]], [[epistemoloģija]], [[loģika]], [[matemātika]], [[valodas filozofija]], [[zinātnes filozofija]], [[reliģija]]
|              idejas =[[loģiskais atomisms]], [[Rasela paradokss]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Gotfrīds Leibnics|Leibnics]], [[Deivids Hjūms|Hjūms]], [[Džordžs Mūrs|Mūrs]], [[Džons Maktagarts]], [[Gotlobs Frēge]], [[Alfrēds Vaitheds|Vaitheds]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Džons Stjuarts Mills|Mills]], [[Tomass Peins]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Alfrēds Aijers]], [[Rūdolfs Karnaps]], [[Kurts Gēdels]], [[Kārlis Popers]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Noams Čomskis]], [[Dž. L. Ostins]], [[Sols Kripke]], [[Morics Šliks]], [[Alfrēds Tarskis]], [[Frīdrihs Vaismans]], [[Donalds Deividsons]]
|               darbi =''On Denoting'' (1905)
''Principia Mathematica'' (1910-15)
''Why I Am Not a Christian'' (1927)
''History of Western Philosophy'' (1945)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akroleīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O
|molmasa=56,06
|blīvums=841
|kušanas temperatūra=−87,7 °C
|viršanas temperatūra=52,5 °C)
}}
'''Akroleīns''' (propenāls, akrilaldehīds, H2C=CH−CHO) ir bezkrāsains vai nedaudz dzeltenīgs, viegli uzliesmojošs šķidrums ar neciešami asu smaku un acis kairinošu iedarbību. No tā cēlies vielas nosaukums ({{Val-la|acris}} — ass, kodīgs + ''oleum'' — eļļa). Akroleīns ir vienkāršākais no nepiesātinātajiem [[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Nonomino''' jeb '''9-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no deviņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 1285 unikāli nonomino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 9910 nonomino pozīcijas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Asus Eee Pad Transformer Infinity''''' ir ar ''[[Android]]'' operētājsistēmu aprīkots [[planšetdators]], ko ir izstrādājis uzņēmums ''[[Asus]]''. Tas ir pirmais planšetdators, kas ir aprīkots ar 10,1 collu ekrānu ''Full HD'' izšķirstpējā (1920×1200).<ref name="full hd">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.digitalversus.com/tablet/asus-transformer-pad-infinity-tf700t-p13514/review-asus-transformer-pad-infinity-tf700t-full-hd-tablet-n24903.html |title=Review: Asus Transformer Pad Infinity TF700T Full HD Tablet |author=Romain Thuret |date=2012. gada 27. jūnijs |publisher=digitalversus.com |accessdate=2012. gada 5. jūlijā |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120629080911/http://www.digitalversus.com/tablet/asus-transformer-pad-infinity-tf700t-p13514/review-asus-transformer-pad-infinity-tf700t-full-hd-tablet-n24903.html |archivedate={{dat|2012|06|29||bez}} }} {{en ikona}}</ref> ''Asus Eee Pad Transformer Infinity'' ir ''Asus Eee Pad'' trešās paaudzes modelis, planšetdatoru modeļu ''[[Asus Eee Pad Transformer]]'' un ''[[Asus Eee Pad Transformer Prime]]'' pēctecis.

sentences: {{Pieminekļa infokaste|begin=|designers=|architect=|image=Jefferson Memorial At Dusk 1.jpg|designer=[[Džons Rasels Poups]]|latNS=N|latd=38|latm=52|lats=53|longEW=W|longm=2|longd=77|longs=13|map=|map_image=Vašingtonas centrs|location={{vieta|ASV|Vašingtona}}|monument_name=Džefersona memoriāls|native_name=Jefferson Memorial|open=}}

sentences: {{Commonscat|Compositions by composer|Skaņdarbi pēc komponista}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 18
|lv = Astoņpadsmit
}}
'''18''' ('''astoņpadsmit''') ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp [[17 (skaitlis)|17]] un [[19 (skaitlis)|19]].

sentences: '''Terminoloģija''' ir mācība par [[termins|terminiem]] un to lietošanu. [[Termins]] ir [[jēdziens]] un tā valodiskais apzīmējums. Specifiskiem jēdzieniem noteiktos laukos ir noteikti apzīmējumi, kas materiāli atspoguļo [[zināšanas|zināšanu]] sistēmas. Terminoloģija kā [[zinātne]]s nozare pēta, kā termini rodas un kāda ir to savstarpējā saistība.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Kirēnijas pils
| native_name         = Κάστρο της Κερύνειας/''Girne Kalesi''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kipra#Eiropa
| status              =
| image               = Kyrenia 01-2017 img02 Castle exterior.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[viduslaiki|viduslaiku]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = ''de jure'' {{Flag|Kipra}}, [[Kirēnijas eparhija]], [[Kirēnija]]<br/>''de facto'' {{Flag|Ziemeļkipra}}, [[Girnes ils]], [[Girne]]
| latd  = 35.341389 | latNS  = N
| longd = 33.322222 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 16. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences:
[[Kategorija:Karatē]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida|Karatisti]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =GP3 Series
| logo           =GP3-Serie logo.svg
| pikseļi        =200px
| apraksts       =
| sports         =[[Autosports]]
| dibin          =2010. gadā
| izj            =2018. gadā
| čempions_br    ={{flaga|Francija}} [[Antuāns Ibērs]]
| čempions_km    ={{flaga|Francija}} ''[[ART Grand Prix]]''
| mlapa          =[http://www.gp3series.com/ gp3series.com]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Svētais zirneklis
| operators =
| attēls = Holy Spider lv.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Ali Abasi]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mehdi Bedžestani]]
* [[Zara Amira Ebrahimi]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''عنکبوت مقدس''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|22|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GER}}
* {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Persiešu valoda|persiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt18550140//|title=Holy Spider (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Svētais zirneklis"''' ({{Val|fa|عنکبوت مقدس}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Vācija]]s, [[Dānija]]s, [[Francija]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Ali Abasi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mehdi Bedžestani]] un [[Zara Amira Ebrahimi]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mufasa: The Lion King''
 | oriģinālnos = ''Mufasa: The Lion King''
 |      attēls = Mufasa The Lion King Movie 2024.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Berijs Dženkinss]]
 |  producents = * [[Adele Romanski]]
* Marks Seriaks
 |   scenārijs = [[Džefs Natansons]]
 |     aktieri = * [[Ārons Pjērs]]
* [[Kelvins Harisons jaunākais]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Billijs Aikners]]
* [[Džons Kani]]
 |      mūzika = * [[Hanss Cimmers]]
* [[Farels Viljamss]]
* [[Nikolass Britels]]
 |   operators = [[Džeimss Lekstons]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = * ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''Pastel Productions''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2024|12|20}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mufasa: The Lion King''''' būs [[2024. gads kino|2024. gada]] ASV muzikālā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Berijs Dženkinss]], scenārija autors [[Džefs Natansons]], filmu producē studijas ''[[Walt Disney Pictures]]'' un ''Pastel Productions''. Tā paredzēta kā [[fotoreālisms|fotoreālistiska]] [[datora radīti attēli|datora radītu attēlu]] spēlfilma un tādā pašā tehnikā veidotās [[Karalis Lauva (2019. gada filma)|2019. gada versijas]] [[prikvels]].<ref name="DigitalSpy">{{Ziņu atsauce|last=Geisinger|first=Gabriella|url=https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|title=The Lion King 2 has been confirmed – here's everything you need to know|work=[[Digital Spy]]|date=September 30, 2020|access-date=March 7, 2021|archive-date=December 26, 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201226052440/https://www.digitalspy.com/movies/a28432294/lion-king-2-simbas-pride-cast-release-date-plot/|dead-url=no}}</ref> [[Sets Rogens]], [[Billijs Aikners]] un [[Džons Kani]] atkal ieskaņos savus 2019. gada versijas tēlus, un viņiem pievienojās [[Ārons Pjērs]] un [[Kelvins Harisons jaunākais]], kuri ieskaņo Karaļa Mufasas un viņa jaunākā brāļa Naga bērnības tēlus.

sentences:
'''Aleirolīts''' ir sablīvējies, sacementēts [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir virs 50% [[aleirīts|aleirītiskā]] materiāla (frakcija 0,01-0,1 mm). Aleirolītus cementē mālviela, dzelzs oksīdi un hidroksīdi, karbonāti u.c.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|41}}</ref> Izšķir vairākus aleirolīta veidus:
* Oligomiktais aleirolīts (sastāv galvenokārt no divu minerālu veidu [[drupu materiāls|drupu materiāla]] un saucas, piemēram, [[Kvarcs|kvarca]]-laukšpata, [[Laukšpats|laukšpata]]-kvarca, [[glaukonīts|glaukonīt]]-kvarca u.t.t.)
* Polimiktais aleirolīts (pēc sastāva neviendabīgs aleirolīts, kas veidots no dažāda [[Minerāls|minerālā]] vai [[Ieži|iežu]] sastāva graudiem.)
* Opokoveidīgais aleirolīts (cementēts ar bazālu, homogēnu vai neskaidri mikroglobulāru [[opāls|opāla]] cementu, ārīgi atgādina [[opoka]]s, bet atšķiras ar vieglumu, mazu cietību, gliemežveida lūzuma virsmu. Reizēm var saturēt [[Krams|krama]] [[Organisms|organismu]] paliekas.)

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Burvestība mēnessgaismā
| attēls                   = Magic in the Moonlight poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Magic in the Moonlight''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Aronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Helēna Robina]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Džeki Vīvere]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Hamišs Linklaters]]
* [[Saimons Makbērnijs]]
| mūzika                   = [[Dariuss Kondži]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Perdido Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|7|25||bez}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-moonlight-2014|title=Magic in the Moonlight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403224101/http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-moonlight-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|51 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicinthemoonlight.htm|title=Magic in the Moonlight (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Burvestība mēnessgaismā"''' ({{val|en|Magic in the Moonlight}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Kolins Fērts]], [[Džeki Vīvere]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Hamišs Linklaters]] un [[Saimons Makbērnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|25||bez}}.

sentences: '''Bruņotais automobilis, bruņu automobilis''' (saīsināti '''bruņuautomobilis''') ir militārā automobiļa veids, kas klāts ar plānām bruņām (parasti līdz 10-12 mm) un bruņots ar [[ložmetējs|ložmetēju]] vai neliela kalibra lielgabalu. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] un [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā bruņuautomobiļi netika izmantoti kā [[bruņutransportieris|bruņutransportieri]], lai pārvestu ievainotos vai desantu, bet, galvenokārt, pildīja komandieru apsardzes pienākumus. Bruņuautomobiļi daudz neatšķīrās no tā laika vieglajiem [[tanks|tankiem]], tāpēc bieži tika izmantoti arī kaujās. Liela daļa bruņuautomobiļu tika būvēti uz pārveidotas kravas mašīnu ritošās daļas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Pleikšņi
|settlement_type = Lielciems
|image_skyline =
|image_caption =
|pushpin_map = Latvija
|subdivision_type = Valsts
|subdivision_type1 = Novads
|subdivision_type2 = Pagasts
|subdivision_name = {{LAT}}
|subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
|subdivision_name2 = [[Ozolaines pagasts]]
|established_title = Pirmoreiz minēts
|established_date = 19. gadsimtā
|established_title2 =
|established_date2 =
|seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
|seat = Lekši ({{val|de|Lekschi}})
Plekši
Plekšina
Plekšņi
|area_total_km2 = 3.4
|area_land_km2 =
|population_as_of = 2021
|population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce|url=https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4599|title=Informācija par objektu: Pleikšņi|work=LĢIA vietvārdu datubāze|publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]|accessdate={{dat|2021|4|4||bez}}}}</ref>
|population_total = 810
|population_density_km2 = auto
|latd = 56 |latm = 29 |lats = 0 |latNS = N
|longd = 27 |longm = 19 |longs = 24 |longEW = E
|elevation_footnotes =
|elevation_m = 186.8
|postal_code_type = Pasta nodaļa
|postal_code = LV-4601 Rēzekne-1
}}
'''Pleikšņi''' ({{val|ltg|Pliekšni}}) ir ciems [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Ozolaines pagasts|Ozolaines pagastā]]. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu pierobežā, [[Rēzekne]]s pilsētas un novada centra pievārtē, {{nobr|7 km}} attālumā no pagasta centra [[Balbiši]]em un {{nobr|246 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ohaio
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Ohio River
  | attēls            = Ohio River.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Ohiorivermap.png
  | kartes_paraksts   = Ohaio upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            =
  | baseina_valstis   = {{USA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1579
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | pietekas          =
}}
{{Citas nozīmes|upi|Ohaio|Ohaio}}
'''Ohaio''' ({{val|en|Ohio River}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Misisipi (upe)|Misisipi]] pieteka. Sākas, satekot [[Alegneini]] un [[Monongahila]]i.<ref name="lpe">{{LPE|7|284.—285}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Uzturs]]
[[Kategorija:Dzīvnieku aizstāvības ētika]]
[[Kategorija:Veselība]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =ErmineSpot.jpg
| att_nosaukums =[[Zirga pēda]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| kategorijas =nē
| binomial=Perissodactyla <small>([[Richard Owen|Owen]], 1848)</small>
}}

sentences: valdības pakļaušanās akts Krievijas impērijas ķeizarienei (1795. gada 28. martā). Pirmā un pēdējā lapa ar Piltenes apgabala valdības parakstiem.]]

sentences: '''Eholots''' ir [[ultraskaņa]]s ierīce, kas paredzēta [[ūdenstilpe|ūdenstilpju]] dziļuma noteikšanai. Ar to var noteikt arī [[zivis|zivju]] bara atrašanās vietas, bet no [[zemūdene]]s — uzmeklēt citas zemūdenes.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve
|     vārds_orig = Friedrich Georg Wilhelm von Struve
|         attēls = PGRS 2 081 Struve - crop.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1793
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Altona pie [[Hamburga]]s (tagad - {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 23
|        m_vieta = Pulkova pie [[Pēterburga]]s, {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{DEN}}, {{RUS}}
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Tērbatas universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[ģeodēzija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[dubultzvaigzne|dubultzvaigžņu]] katalogi, <br /> [[Strūves ģeodēziskais loks]]
|    apbalvojumi = Britu Karaliskās astronomijas biedrības Zelta medaļa (1826)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve''' ({{val|de|Friedrich Georg Wilhelm von Struve, Friedrich Wilhelm Struve, Wilhelm von Struve}}, {{val|ru|Василий Яковлевич Струве}}, [[1793]] — [[1864]]) bija vācu [[astronomija|astronoms]], [[Tērbatas universitāte]]s profesors (1818), Tērbatas observatorijas direktors (1820—1839), vēlāk [[Pulkovas observatorija]]s direktors (1839—1862).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Oleksandrs Staruhs
| vārds_orģ = ''Олександр Старух''
| attēls = GOVERNOR_OF_ZAPORIZHZHIA_OLEKSANDR_STARUKH.jpg
| att_izm =
| apraksts =
| amats = [[Zaporižjas apgabals|Zaporižjas apgabala]] [[gubernators]]
| term_sākums = {{dat|2020|12|18}}
| term_beigas = {{dat|2023|1|24}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
| priekštecis = [[Vitālijs Bohovins]]
| pēctecis = [[Jurijs Malaško]]
| term_sākums2 = {{dat|2008|05|30|N}}
| term_beigas2 = {{dat|2010|03|18|N}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 = [[Viktors Juščenko]]
[[Viktors Janukovičs]]
| premjers2 = [[Jūlija Timošenko]]
[[Mikola Azarovs]]
| priekštecis2 = [[Valērijs Čerkaska]] (''p.i.'')
| pēctecis2 = [[Boriss Petrovs]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1973|4|28}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Zaporižjas apgabals|Zaporižja|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
| partija = [[Visukrainas apvienība "Tēvzeme"]]
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija = [[vēsturnieks]], [[politiķis]]
| alma_mater = Zaporižjas nacionālā universitāte
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Oleksandrs Staruhs''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Олександр Васильович Старух''; dzimis [[1973. gads|1973.]] gada [[28. aprīlis|28. aprīlī]] [[Zaporižja|Zaporižjā]])<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.chesno.org/politician/19766/|title=Старух Олександр Васильович — Біографія, Балотування, Фракції, Політична Агітація {{!}} ПолітХаб|website=www.chesno.org|access-date=2022-09-22|language=uk}}</ref> ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[vēsturnieks]] un [[politiķis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.interfax.com.ua/news/economic/12170.html|title=EuroCape Ukraine I to build wind-driven plant worth EUR 600 m in Zaporizhia region|website=Interfax-Ukraine|access-date=2022-09-22|language=en}}</ref> [[2020. gads|2020.]] gada [[18. decembris|18. decembrī]] viņš tika iecelts par [[Zaporižjas apgabals|Zaporižjas apgabala]] [[Gubernators|gubernatoru]], 2023. gada 24. janvārī atbrīvots no amata.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ukrinform.net/rubric-polytics/3157366-zelensky-appoints-new-head-of-zaporizhzhia-regon.html|title=Zelensky appoints new head of Zaporizhzhia region|website=www.ukrinform.net|access-date=2022-09-22|language=en}}</ref><ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/world/live/2023/jan/24/russia-ukraine-war-live-zelenskiy-flags-more-changes-in-corruption-purge-german-defence-group-offers-to-send-tanks-if-needed|title=Russia-Ukraine war live: multiple Ukraine officials resign amid corruption claims; Nato ‘confident’ of German tanks solution soon|website=the Guardian|access-date=2023-01-24|date=2023-01-24|language=en}}</ref> Amatā viņš iepriekš atradās no [[2008. gads|2008.]] līdz [[2010. gads|2010.]] gadam.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://dovidka.com.ua/user/?code=427349|title=Довідка: Старух Олександр Васильович|website=dovidka.com.ua|access-date=2022-09-22}}</ref><ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.kyivpost.com/article/content/ukraine-politics/yanukovych-sacking-regional-governors-appointed-by-62047.html|title=Yanukovych sacking regional governors appointed by Yushchenko - Mar. 18, 2010|last=Interfax-Ukraine|website=Kyiv Post|access-date=2022-09-22|date=2010-03-18}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Krusttēvs
| attēls = Godfather_ver1.jpg
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Godfather''
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| režisors = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents = [[Alberts S. Rudijs]]
| scenārija autors = * '''Romāns:'''
* [[Mario Pjuzo]]
* '''Scenārijs:'''
* Mario Pjuzo
* Frānsiss Fords Kopola
* [[Roberts Tovns]] ''(titros neatzīmets)''
| galvenajās lomās = * [[Marlons Brando]]
* [[Als Pačīno]]
* [[Džeimss Kāns]]
* [[Ričards Kastellāno]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Stērlings Heidens]]
* [[Džons Kadzāle]]
* [[Džons Marlijs]]
* [[Ričards Konte]]
* [[Daiena Kītone]]
| mūzika = * [[Nino Rota]]
* [[Karmaina Kopola]]
| operators = [[Gordons Vilis]]
| montāža = * [[Viljams H. Reinolds]]
* [[Pīters Ziners]]
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1972|03|15}}
| ilgums = 175 minūtes
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 500 000}}
| imdb = 0068646
}}

sentences: '''Breiks''' jeb '''breikdānss''' ({{val|en|breakdance}}) pazīstams arī '''breikings''' ({{val|en|breaking}}) ir dinamiska deja ar akrobātikas elementiem, kas ir [[Hiphops|hiphopa]] kultūras elements.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/breikd%C4%81nss:1|title=breikdānss {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-09-15}}</ref> Galvenie mūzikas žanri, kurus izmanto dejotāji ir [[Hiphops|hip-hop]] mūzika vai [[reps]]. Lai izpildītu breiks dejas soļus, ir nepieciešama ne tikai laba fiziskā sagatavotība, bet arī izturība un akrobātiskās prasmes. Dejošana uz galvas, aizmugurējo salikumu un citi iebriedinoši manevri ir bieži sastopami breika izpildījumos.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Filmas pēc žanra]].''

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Kērts Hammels
| first = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| image =
| series = "[[Radīti skatuvei]]"
| caption = Lomas atveidotājs [[Kriss Kolfers]]
| occupation = Vidusskolas skolnieks
| portrayer = [[Kriss Kolfers]]
| creator = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| family = [[Bērts Hammels]] (tēvs)
[[Karola Hadsone]] (pamāte)
[[Finns Hadsons]] (pusbrālis)
| significantother = [[Bleins Andersons]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Dzīpars''' ir šķeterēta, parasti arī krāsota [[vilna]]s [[dzija]], ko lieto ielokiem, [[adījumi]]em, izšuvumiem vai audumiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/dz%C4%ABpars|title=dzīpars {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-07-14}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/d/dzipars|title=Кас ir Dzīpars? {{!}} Terminu un Svešvārdu vārdnīca {{!}} Vardnica.lv|website=www.vardnica.lv|access-date=2022-07-14}}</ref> Dažādu tautu ticējumos apsiets sarkans dzīpara pavediens ticis uzskatīts par veiksmes un aizsardzības [[Talismans|talismanu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.la.lv/sarkanais-dzipars-veiksmei-un-aizsardzibai-ka-to-pareizi-apsiet|title=Sarkanais dzīpars veiksmei un aizsardzībai. Kā to pareizi apsiet?|website=LA.LV|access-date=2022-07-14|language=lv}}</ref> Arī citām krāsām un to kombinācijām mūsdienu ticējumos pievienota katrai sava nozīme.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/a/48630975|title=Dzīpars ap plaukstas locītavu – kā šis amulets darbojas?|last=Austruma|first=Aija|website=delfi.lv|access-date=2022-07-14|date=2017-04-06|language=lv}}</ref>

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boa constrictor (2).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Boa constrictor|Parastā žņaudzējčūska}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| binomial = Alethinophidia <small>([[Franz Nopcsa von Felső-Szilvás|Nopcsa]], 1923)</small>
| kategorijas = nē
| iedalījums =
2 virsdzimtas:
*[[Augstākās čūskas]] (''Caenophidia'')
*[[Zemākās čūskas]] (''Henophidia'')
}}
'''Īstās čūskas''' jeb '''īsto čūsku infrakārta''' (''Alethinophidia'') ir viena no divām [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') infrakārtām. Tā apvieno gandrīz visas čūskas, izņemot [[akleņi|akleņu infrakārtas]] (''Scolecophidia'') aklās čūskas. Īsto čūsku grupā apvienotas vairāk kā 3000 sugu. Tās tiek iedalītas 316 ģintīs, 16 dzimtās un 2 virsdzimtās.<ref name=snake>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 Snakes]</ref><ref name=mark>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php |title=True Snakes |access-date={{dat|2014|02|23||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130516014722/http://www.markoshea.info/photography_alethinophidia.php }}</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634390 ITIS: Alethinophidia  Nopcsa, 1923]</ref>

sentences: '''Jātvingi''', '''sudāvi''' jeb '''dainavi''' bija [[prūši]]em radniecīga [[Rietumbalti|rietumbaltu]] cilts, kas apdzīvoja [[Visla]]s labā krasta pietekas, Rietumu [[Buga]]s vidusteci un Bugas pieteku pie Jātves upes tagadējās [[Lietuva]]s, [[Baltkrievija]]s, [[Polija]]s un [[Ukraina]]s teritorijās. Jātvingu teritorija dalījusies vairākās zemēs. [[Prūši]] sev kaimiņos esošo zemi dēvēja par [[Sudava (zeme)|Sudavu]], kas šodien zināma kā [[Suvalkija]]. Tālāk uz rietumiem atradās [[Dainava (zeme)|Dainava]], mūsdienu [[Dzūkija]]s daļa, bet Baltkrievijas rietumos atradusies Jotva.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.karty.by/wp-content/uploads/2011/10/etno_balt_languages_13vek.jpg# |title=Baltu zemes 12.—13.gs. |access-date={{dat|2018|05|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140820044219/http://www.karty.by/wp-content/uploads/2011/10/etno_balt_languages_13vek.jpg# |archivedate={{dat|2014|08|20||bez}} }}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Varidotis''' jeb '''Varidots no Autines''' ({{val-la|Waridote de Antine}}) bija kristīts [[Jersika (valsts)|Jersikai]] padotās latgaļu [[Autīne]]s zemes vecākais 13. gadsimta sākumā, kas kopā ar [[Satekle]]s kungu [[Rūsiņš|Rūsiņu]], [[Trikāta]]s kungu [[Tālivaldis|Tālivaldi]] un [[Cēsis|Cēsu]] kungu [[Cēsu Bertolds|Bertoldu]] bija noslēdzis militāru savienību un piedalījās [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karos]] pret [[igauņi]]em.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laipni lūgta ģimenītē
| attēls                   =  The Family Stone Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Family Stone''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tomass Bezuka]]
| producents               = [[Maikls Londons]]
| scenārija autors         = Tomass Bezuka
| galvenajās lomās         =
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Dermots Malronijs]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/family-stone-2005|title=The Family Stone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629104219/https://bbfc.co.uk/releases/family-stone-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=familystone.htm|title=The Family Stone|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|92,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laipni lūgta ģimenītē"''' ({{val|en|The Family Stone}}) ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tomass Bezuka]]. Galvenās lomas atveido [[Klēra Deinsa]], [[Daiena Kītone]], [[Reičela Makadamsa]], [[Dermots Malronijs]], [[Kreigs T. Nelsons]], [[Lūks Vilsons]] un [[Sāra Džesika Pārkere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Sentģerģi
|     vārds_orig = ''Szent-Györgyi Albert''
|         attēls = GyorgyiNIH.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Budapešta|td=Ungārija}}
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Masačūsetsa|Vudshola}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Szent Györgyi kezirasa.jpg
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Šemmelvaisas Universitāte]] (1917)|[[Ficviljama koledža]] ([[Kembridžas Universitāte]], 1927)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = atklājumi saistībā ar [[bioloģiskā oksidācija|bioloģiskās oksidācijas]] procesiem, sevišķi saistībā ar [[C vitamīns|C vitamīnu]] un [[fumārskābe]]s katalīzi
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1937)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{cita nozīme|salu|igauņu komponisti|Mīna Herma}}

sentences: '''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Evansa ledus straume
| attēls       =
| paraksts     =
| karte        =
| vietaskarte  = Antarktīda-fiziskā
| label        = Evansa
ledus straume
| paraksta_izvietojums = right
| kontinents   = [[Antarktīda]]
| atrodas      = [[Rietumantarktīda]]
| sākas        = [[Elsvērta Zeme]]
| ieplūst      = [[Ronnes šelfa ledājs]]
| plat_d=76| plat_m=0| plat_s=0| plat_NS=S
| gar_d=78| gar_m=0| gar_s=0| gar_EW=W
| platība      =
| garums       =
| platums      =
| kritums      =
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     =
| valstis      =
| salas        =
}}
'''Evansa ledus straume''' ({{val|en|Evans Ice Stream}}) ir [[šļūdonis]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Sākas no [[Rietumantarktīda]]s ledus vairoga [[Elsvērta Zeme|Elsvērta Zemē]] un dienvidaustrumu virzienā starp [[Zumberga rags|Zumberga ragu]] un [[Faulera pussala|Faulera pussalu]] noplūst uz [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledāju]]. No austrumiem tajā iekļaujas [[Drūrija ledus straume]]. Straume tika atklāta no 1974. gada 5. februāra [[Landsat]] satelītainām.<ref>{{gnis|type=antarid|4660}}</ref> Pētīta un uzmērīta ar aeroradiozondēšanas metodi [[Britu Antarktiskais dienests|Britu Antarktiskā dienesta]] lidojumā no [[Saipla]]s stacijas 1975. gada 21.—23. janvārī. Nosaukta par godu britu fiziķim Stenlijam Evansam ''(Stanley Evans)'', kurš kopš 1961. gada izstrādājis [[radiozondēšana]]s iekārtas un metodes [[leduskupols|leduskupolu]] un glečeru pētīšanai.<ref name=scar>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=108729 SCAR Composite Gazetteer of Antarctica. Evans Ice Stream]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Lukaševičs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1699
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = mūsdienu [[Lietuva]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1779
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Izvalta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Jezuītu misionārs, grāmatu sastādītājs, skolotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jānis Lukaševičs''' (dzimis {{dat|1699|1|14}}, miris {{dat|1779|5|5}})<ref name="preiļi" /> bija [[Lietuvieši|lietuviešu]] [[Jezuītu ordenis|jezuītu ordeņa]] loceklis, skolotājs un misionārs.

sentences: '''19. marts''' ir gada 78. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (79. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 287 dienas.

sentences:
un [[Aristotelis]]]]
'''Filozofs''' ({{val|grc|φιλόσοφος}}), sieviešu dzimtē — '''filozofe''', ir [[filozofija]]s speciālists. Filozofi bieži tiek iedalīti pēc pārstāvētās filozofijas skolas vai kustības. Ievērojamākie apbalvojumi, kurus var saņemt filozofi, ir [[Kioto balva mākslā vai filozofijā]], [[Rolfa Šoka prēmija]], [[Avicennas balva]] un [[Berggrēna prēmija]]. Filozofu svētie aizstāvji ir [[Svētā Katrīna no Aleksandrijas|Svētā Katrīna]], [[Alberts Lielais]], [[Justīns Moceklis]] un [[Akvīnas Toms]].

sentences:
"dzīvības koks"]]
'''Filoģenētika''' ({{val|grc|φῦλον}}, ''phûlon'' — ‘cilts, ģints’, {{gree|γένεσις}}, ''génesis'' — ‘izcelsme’) ir [[ģenētika]]s nozare, kas pētī visas [[ģenētiskais materiāls|ģenētiska materiāla]] un tā elementu pārvērtības, sākot ar ģenētiskā materiāla pārkombinēšanos [[dzimumvairošanās]] procesā un [[mutācija|mutācijām]] un beidzot ar [[ģenētiskais sastāvs|ģenētiskā sastāva]] pārmaiņām populācijās. [[Evolūcijas teorija]] apgalvo, ka dažādu sugu līdzība bieži norāda uz vispārējo izcelsmi vai vispārējo priekšteci. Līdz ar to šajā nozarē nodarbojas ar evolucionāro attiecību atklāšanu un noskaidrošanu starp dažādiem organismiem, gan mūsdienu, gan izmirušām sugām.

sentences: '''Bannerets''', arī '''[[bruņinieks]] bannerets''' (angl. ''Knight banneret'') - [[Viduslaiki|viduslaikos]] bruņinieks, kuram ir tiesības vest kaujā karaspēka vienību (arī bruņiniekus), zem sava karoga, uz kura attēlots viņa [[ģerbonis|ģerboņa]] [[Heraldika|heraldiskais]] simbols.

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Liesa
| Latin        = Lien
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Illu spleen.jpg
| Caption      = Liesa
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences: '''Borazons''' (arī '''elbors''' vai '''kubonīts''') ir [[bora nitrīds|bora nitrīda]] BN [[alotrops]]. Tas ir trešā cietākā mākslīgi radītā viela pēc [[dimanta nanostienīši]]em un [[ultracietais fullerīts|ultracietā fullerīta]]. Borazons ir [[kristāls]], kuru rada, karsējot līdzīgu daudzumu [[bors|bora]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] temperatūrā, kas pārsniedz 1800 °C pie 7 [[gigapaskāls|GPa]] spiediena. Borazons spēj ieskrāpēt [[dimants|dimantu]], taču arī ar dimantu var ieskrāpēt borazona kristālu.

sentences: {{Commonscat|National rugby union teams}}

sentences: '''Baltijas pērle''' ({{val|en|Baltic Pearl}}) ir starptautisks kinofestivāls, kas aizsākās 20. gadsimta [[1990. gadi|90. gadu]] vidū. Festivāla idejas autore un “Baltijas pērles” ilggadējā direktore ir [[krievi|krievu]] [[aktieris|aktrise]] [[Marina Ļipčenko]], kas dzīvo [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Notiek kosmolidojums}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2476''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2476''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|4|SK}} 12:51:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2475]]'', ''[[Kosmos-2477]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-064A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2475]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2477]]''
}}
'''''Kosmos-2476''''' (''Космос-2476'') ir [[Krievija]]s [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kurš tika palaists {{dat|2011|11|4||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas [[GLONASS-M]] aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 744. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 3.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{nepilnīgs saraksts}}
Šajā uzskaitījumā apkopotas latviešu komponista '''[[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmas'''. Norādīti dziesmu vārdu autori.
{| class="wikitable"
|-
! Dziesmas nosaukums
! Vārdu autors
! Papildus informācija
|-
| "2006"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Adiet, meitas"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Afēra"
| [[Kārlis Anitens]]
| No izrādes "Dāvana mūsdienu sievietei"
|-
| "Ai, čigān, ceļiniek!"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Latvijas čigānu motīvi"
|-
| "Ai, dundur"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ai, vēja māt"
| [[Leons Briedis]]
| No radio iestudējuma "Ir jāņem viena balta zoss"
|-
| "Aicinājums"
| [[Aspazija]]
| No 5 dziesmu cikla zēnu korim un klavierēm ar Aspazijas vārdiem
|-
| "Aijas strīpainais sapnis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiviekste (Jāņu rīts)"
| [[Inese Zandere]]
| No cikla "Dziesmas par Latvijas upēm"
|-
| "Aiviekstes balāde"
| [[Juris Brežģis]]
|
|-
| "Aiz horizonta"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiz kalniņa"
| [[Jānis Anerauds]]
| No kino filmas "[[Melnā vēža spīlēs]]"
|-
| "Aiziet!"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aizturi elpu"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ak, jaukie laimes mirkļi"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Ak, sievietes"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Ak, tu Dieva tēva ziņa"
| [[Rūdolfs Blaumanis]]
| No izrādes "Īsa pamācība mīlēšanā"
|-
| "Akmens tilts"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Akmeņi Vidzemes jūrmalā"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Alise"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Allaž un mūžam"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Alus ziņģe"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Amālijas pažarnieks"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Amerika"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Amerikā snieg"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ances romance"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Klāvs — Mārtiņa dēls]]"
|-
| "Anniņa vanniņā"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Anno Domini"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Ap Jāņiem Mārtiņos"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Apsveikums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Ar balsi viens"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Ar dievu neveiksmes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ar ķeizarkroni"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Ar mani atkal runā kaijas"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ar tevi vien"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ardievas vasarai"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Arizona"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Arvien, arvien"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Asniņu dziesma"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Atceries gan"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Atceries mani vēl"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atgriešanās"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Atlantijas viļņos"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Atmiņas par Karpatiem"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas par labiem laikiem"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Atmiņu uguns"
| [[Laimonis Pēlmanis]]
|
|-
| "Atnāk jauka vasariņa"
| [[Latviešu tautas dziesmas]] vārdi
|
|-
| "Atvadas vasarai"
| Alfrēds Krūklis
|
|-
| "Atvasaras stāsts"
| [[Alfrēds Krūklis]]
| No kino filmas "[[Lielais dzintars (filma)|Lielais dzintars]]"
|-
| "Atziedi, dvēsele"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Autobraucēju dziesmiņa"
| [[Laimonis Vāczemnieks]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ābols"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādams un Ieva"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādolf, Ādolf"
| [[Evita Mamaja]]
| No mūzikla "Marlēna"
|-
| "Āzis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Baba"
| [[Alberts Kronenbergs]]
| No cikla "Mazais ganiņš"
|-
| "Bad bad boys"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Balāde manam vectēvam"
| [[Arnolds Auziņš]]
|
|-
| "Balāde par Polārzvaigzni"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Balāde par skaudību"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Balāde par tukšu zārku"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Vecās Rīgas vitrāžas"
|-
| "Baldriānu songs"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Balkons"
| [[Jānis Sudrabkalns]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Balta kaza"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Balta pūka"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Baltais menuets naktstumsā"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltais pusnakts putns"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltas ābeles zied"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Baltā dziesma"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Baltā saule"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Baltā ziema"
| [[Rainis]]
|
|-
| "Baltijas jūra"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Balts sniedziņš snieg"
| [[Jānis Poruks]]
|
|-
| "Balvu valsis"
| [[Andris Vējāns]]
|
|-
| "Banāns"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Banknošu dziesma"
| [[Hermanis Paukšs]]
| No izrādes "Ceturtais skriemelis"
|-
| "Bāreņa lūgums"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Beigas labas, viss labs"
| [[Ārija Elksne]]
|
|-
| "Bez mīlestības nevaru nekā"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bez vēja mani laiva nes"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bezdelīdzēns un zēns"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Bēgšana"
| [[Hermanis Paukšs]]
|
|-
| "Bērnībā dzirdēts motīvs"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Spuldze un nakts taureņi"
|-
| "Bērns un liepa"
| Moriss Karēms, atdz. [[Cecīlija Dinere]]
| No cikla "Mazs, laimīgs zēns"
|-
| "Bērzu birzīte"
| [[Egils Plaudis]]
|
|-
| "Bij' manā somiņā"
| [[Vilis Plūdons]]
| No cikla "Vītola stabules dziesmas"
|-
| "Bija reiz puķe"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Māsa Kerija"
|-
| "Bildinājums"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Blēdība teātrī"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Brauciet lēnām pār tiltu"
| [[Ādolfs Alunāns]]
| No izrādes "Džons Neilands"
|-
| "Brālītis mācījās dziedāt"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brālītis spēlē paslēpes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīdinājums"
| [[Austra Skujiņa]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Es aiziet nevaru"
| [[Vizma Belševica]]
|}

sentences: '''22. jūnijs''' ir gada 173. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (174. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 192 dienas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kuopio katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Kuopio Cathedral 2022-02-28 (7).jpg
| image_size            =
| caption               = Kuopio katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Kuopio katedrāle
| position              = left
| latd                  = 62.891111
| longd                 = 27.683889
| location              = {{vieta|Somija|Ziemeļsavo|Kuopio}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Pērs Vilhelms Palmrots]] (''Per Wilhelm Palmroth'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1806. gads
| year_completed        = 1815. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kuopio katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942693"
}
</mapframe>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dmitrijs Gordons / Dmitro Hordons
| vārds_orig = ''Дмитрий Гордон'' / ''Дмитро Гордон''
| attēls = Дмитрий_Гордон_2015.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dmitrijs Gordons 2015. gadā
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = [[žurnālists]], [[politiķis]], [[blogeris]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1991-pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Aļesja Bacmane
| bērni = 7
| alma_mater = Bērklija Mūzikas koledža<br />Kijivas Nacionālā būvniecības un arhitektūras universitāte
| paraksts = Dmitry_Gordon_Signature_2014.png
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Dmitrijs Gordons''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Дмитрий Ильич Гордон'') jeb '''Dmitro Hordons''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Дмитро Ілліч Гордон''; dzimis {{dat|1967|10|21}} [[Kijiva|Kijivā]]) ir [[Ukraina|Ukrainas]] [[žurnālists]], [[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs, [[blogeris]], [[politiķis]], [[mūziķis]] un [[uzņēmējs]]. Avīzes ''Бульвар Гордона'' galvenais redaktors ([[1995. gads|1995]]-[[2019. gads|2019]]), [[Internets|tiešsaistes]] izdevuma ''ГОРДОН'' dibinātājs, divu ''[[YouTube]] Zelta pogu'' ieguvējs par viņa ''[[YouTube]]'' kanālu ''Дмитрий Гордон'' un ''В гостях у Гордона'' abonentu skaitu, kas pārsniedz miljonu.<ref>{{Atsauce|title=Гордон продемонстрировал две Золотые кнопки ютуба|url=https://www.youtube.com/watch?v=TDLU7h_ADiw|accessdate=2022-05-10|language=lv-LV}}</ref> Bijis arī [[Kijiva]]s pilsētas domes deputāts (2014–2016).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Peter Kaestner''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1953
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =21
| dz_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Baltimora}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| dzimums = V
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitologs]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
s [[Nacionālā darba konfederācija|Nacionālās darba konfederācijas]] karogs ir kļuvis par izplatītu anarhosindikālisma simbolu.]]
'''Anarhosindikālisms''' (arī '''revolucionārais sindikālisms''') ir [[anarhisms|anarhisma]] novirziens, [[ideoloģija]], kas atbalsta [[arodbiedrība|arodbiedrību]] un [[sindikālisms|sindikālisma]] izmantošanu, lai [[proletariāts|strādnieki]] [[kapitālisms|kapitālistiskā sabiedrībā]] iegūtu kontroli pār [[ekonomika|ekonomiku]] un tā varētu izmainīt sabiedrību.
Anarhosindikālisms ietver gan anarhistu ideju, ka augstāka vara nav nepieciešama un sabiedrībai ir jāorganizējas pašai, gan sindikālistu ideju par [[strādnieku kooperatīvs|strādnieku kooperatīviem]] un [[darbavietas demokrātija|darbavietas demokrātiju]]. Anarhosindikālistu pamatprincipi ir [[solidaritāte]], [[tiešā demokrātija]] un rīcība bez augstākas varas iejaukšanās, viņi vēlas atmest algu sistēmu, saucot to par [[algu verdzība|algu verdzību]]. Anarhosindikālisms ir daļa no [[strādnieku kustība]]s.

sentences: '''Sēlpils draudzes novads''' ({{val|de|Kirchspiel Selburg}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Jaunjelgavas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Friedrichsstadt''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Jaunjelgavas apriņķis|Jaunjelgavas apriņķa]] sastāvā.

sentences: '''Cisdzimte''' un cisseksuāļi apzīmē personas, kuru [[dzimtes identitāte]] vai sociālais dzimums (atšķirībā no [[Transdzimte|transdzimtes]] personām) saskan ar viņu [[Bioloģiskais dzimums|bioloģisko dzimumu]], kuru [[Piešķirtais dzimums|nosaka dzimšanas brīdī]]. Cisdzimtes personas iedala cisvīriešos un cissievietēs.<ref>{{cite web |date=n.d. |title=cisgender |url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/cisgender |access-date=March 8, 2021 |website=Merriam-Webster.com Dictionary}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Giant-squirrel.jpg
| att_nosaukums = [[Šrilankas milzu vāvere]] (''Ratufa macroura'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Sciuromorpha
| apakškārta_lv = Vāverveidīgie
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveres
|   apakšdzimta = Ratufinae
|apakšdzimta_lv = Austrumu milzu vāveres
|         ģints = Ratufa
|      ģints_lv = Austrumu milzu vāveres
|      binomial = Ratufa <small>([[John Edward Gray|Gray]], [[1867]])</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Austrumu milzu vāveres''', '''austrumu milzu vāveru ģints''' (''Ratufa'') ir viena no [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzēji|grauzēju]] ģintīm, kas ir vienīgā ģints '''austrumu milzu vāveru apakšdzimtā''' (''Ratufinae''). Ģints apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas<ref>[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/classification/Ratufinae.html ADW: Ratufinae: Classification<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>.

sentences:
{{Personvārda infokaste
| vārds               = Rūdolfs
| izruna              =
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija
}}
'''Rūdolfs''' ir populārs vīriešu personvārds, īsais variants '''Rūdis'''. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā nozīmējis "slavens vilks", "apveltīts ar vilka slavu" (*''χrōþi'', ''Hrōþ'' vai ''Hrōð'' — 'slava', 'varenība', 'gods' un ''*olf'' — 'vilks'). Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Rūdolfa vārdadiena ir [[17. aprīlis|17. aprīlī]].

sentences:
[[Kategorija:Šrilanka]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Šrilanka]]

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Culinary diplomacy|Kulinārā diplomātija}}
{{Pamatraksts|Kulinārā diplomātija}}

sentences: '''Okeāna straume''' ir pastāvīga vai periodiska [[ūdens]] plūsma atklātajā [[okeāns|okeānā]] vai [[jūra|jūrā]]. Izšķir pastāvīgas, nepastāvīgas un nepareizas straumes, ūdens virsas un zemūdens straumes, siltās un aukstās straumes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| klase_lv = Divdīgļlapji
| autors =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| rinda = Caryophyllales
| dzimta = Amaranthaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta_lv = Amarantu dzimta
| ģints = Salsola
| ģints_lv = Sālszāles
| binomial = Salsola
| kategorijas = jā
| att_nosaukums = ''Salsola oppositifolia''
| attēls = Salsola oppositifolia.JPG
| sinonīmi =
}}'''Sālszāles''' ({{val|la|Salsola}}) ir [[amarantu dzimta]]s (''Amaranthaceae'') ģints. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir no [[Eirāzija]]s līdz [[Austrālija]]i, no [[Sahāra]]s un [[Sāhela]]s līdz [[Kenija]]s ziemeļiem, kā arī [[Kalifornija|Kalifornijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30012872-2|title=Salsola L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-08|language=en}}</ref>

sentences:
'''Oranjes brīvvalsts''' ({{val-af|Oranje-Vrystaat}}) bija [[valsts]] [[Oranža]]s upes augštecē [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]] (1854—1902).
Valsts galvaspilsēta bija [[Blumfonteina]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =TetragraptusfruticosusBendigonian.jpg
| att_nosaukums =Graptolīts ''[[Tetragraptus fruticosus]]''.
| platums = 240px
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| tips =Hemichordata
| tips_lv =Pushordaiņi
| klase =Pterobranchia
| klase_lv =Spārnžauņi
| apakšklase =Graptolithina
| apakšklase_lv =Graptolīti
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Stereostolonata|}}
* {{TaksoSaite|Graptoloidea|}}
}}
'''Graptolīti''' (''Graptolithina'') ir [[Paleozojs|paleozojā]] dzīvojošu koloniālu jūras organismu [[Pushordaiņi|pushordaiņu]] tipa klase vai apakšklase. Organismi dzīvoja [[Bentoss|piestiprinoties]] pie substrāta, vai arī [[Planktons|planktona]] vai [[pseidoplanktons|pseidoplanktona]] dzīvesveidu. Graptolīti parādījās [[Kembrijs|kembrija]] perioda vidū un izzuda agrajā [[Karbons|karbonā]], savu uzplaukumu piedzīvojot [[Ordoviks|ordovikā]] un [[Silūrs|silūrā]]. Arī [[Latvija]]s teritorijā graptolīti ir plaši izplatīti ordovika un silūra nogulumos.<ref name="ld">{{Latvijas daba|2|120}}</ref> Graptolītu pārakmeņojumi bieži tiek lietoti paleozoja [[Stratigrāfija|stratigrāfijā]], kā nozīmīgas [[vadfosīlija]]s.  2013. gadā iznāca publikācija, kurā mūsdienu pushordaiņu ģints ''[[Rhabdopleura]]'' pārstāvji ([[spārnžauņi|spārnžauņu]] klase) tika pieskaitīti graptolītiem un attiecīgi graptolītu klase tika pazemināta kā spārnžauņu klases apakšklase.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Štūbajas Alpi
|attēls                 = A_magnificent_view_at_the_Schrankogel_3497_m_just_before_we_reached_Vordere_Sulztalalm_1900_m_-_panoramio.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Šrankogels
| map = Karte Stubaier Alpen.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.083333 | latNS  = N
| longd = 11.166667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Cukerhitls]]
|augstums               = 3 507
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Zelta medaļa''' parasti ir augstākais apbalvojums par lielākajiem sasniegumiem ārpus militārās jomas. Tās nosaukums cēlies no tā, ka vismaz daļa medaļas ir gatavota no [[zelts|zelta]] (parasti kā pārklājums vai sakausējums). Kopš 18. gadsimta zelta medaļas tiek pasniegtas [[māksla|mākslā]], piemēram, [[Dānijas Karaliskā akadēmija]] to piešķir labākajiem studentiem kā simbolu par zināmas finansiālās brīvības balvu. Mūsdienās vairākas organizācijas piešķir zelta medaļas, tai skaitā [[UNESCO]]. Lai arī lielākā daļa zelta medaļu tiešām ir no tīra zelta, dažas zelta medaļas ir sudraba medaļas ar zelta apzeltījumu. Šādas medaļas pasniedz [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]], tāpat tādas ir Lorenca medaļa, [[ASV Kongress|ASV Kongresa]] Zelta medaļa un [[Nobela prēmija]]s medaļa. Pašlaik Nobela prēmijas medaļa sastāv no 18 [[karāts|karātu]] zaļā zelta ar 24 [[karāts|karātu]] zelta apzeltījuma.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sambra
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Sambre
| attēls            = Namur_JPG02.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sambra Namnīrā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ēna (Pikardija)|Ēna]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Māsa (upe)|Māsa]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=01 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=50 | iet_plat_m=27 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}, {{BEL}}
| garums            = 193
| iztekas_augstums  = 199
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 2 740
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Eižens Švarcs
|          vārds_orig = Eugen Wilhelm Schwartz
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1871
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1940
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 16
| m_vieta = [[Rīga]] {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Eižens Vilhelms Švarcs''' ({{Val-de|Eugen Wilhelm Schwartz}}, 1871—1940) bija [[vācbalti|vācbaltu]] sabiedriskais darbinieks. [[Niedras valdība]]s finanšu ministrs (1919).

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Flammendes Käthchen - Kalanchoe blossfeldiana.JPG|att_nosaukums=Blosfelda kalanhoja ar rozā, pildītiem ziediem|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe blossfeldiana|suga_lv=Blosfelda kalanhoja}}
'''Blosfelda kalanhoja''' (''Kalanchoe blossfeldiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs krāšņo un daudzveidīgo ziedu dēļ. Nosaukta par godu vācu botāniķim Robertam Blosfeldam (''Robert Blossfeld'').

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skatuves zvaigzne
| attēls                   = Confessions of a Teenage Drama Queen film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Confessions of a Teenage Drama Queen''
| žanrs                    = komēdija, muzikāla filma
| režisors                 = [[Sāra Šugarmena]]
| producents               =
* [[Roberts Šapiro]]
* [[Džerijs Leiders]]
| scenārija autors         = [[Geils Perents]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Garsija]]
* [[Lindsija Loena]]
* [[Elisona Pilla]]
* [[Megana Foksa]]
* [[Kerola Keina]]
* [[Glenne Hīdlija]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Walt Disney Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|2|20}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/confessions-teenage-drama-queen-2004|title=Confessions of a Teenage Drama Queen|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 13, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|33,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=confessionsofateenagedramaqueen.htm|title=Confessions of a Teenage Drama Queen (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 13, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Skatuves zvaigzne"''' ({{val|en|Confessions of a Teenage Drama Queen}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla komēdija, kuras režisore ir [[Sāra Šugarmena]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Ādams Garsija]], [[Lindsija Loena]], [[Elisona Pilla]], [[Megana Foksa]], [[Kerola Keina]] un [[Glenne Hīdlija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|20||bez}}. Filma ir balstīta uz Daienas Šeldonas tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Matenadarans
| native_name         = ''Մատենադարան''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Erevāna#Armēnija#Āzija
| status              =
| image               = Matenadaran_(9).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Erevāna]], {{ARM}}
| latd  = 40.19207 | latNS  = N
| longd = 44.52113 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1959. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Marks Grigorjans]]
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = [https://matenadaran.am matenadaran.am]
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Matenadarans" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1322278"
}
</mapframe>
'''Matenadarans''' ({{val|hy|Մատենադարան}}) jeb '''Mesropa Maštoca Seno manuskriptu institūts''' ir [[manuskripts|manuskriptu]] krātuve, pētniecības institūts un muzejs [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Tā ir lielākā seno [[armēņi|armēņu]] rakstu krātuve pasaulē. Nosaukta [[armēņu alfabēts|armēņu alfabēta]] izgudrotāja [[Mesrops Maštocs|Mesropa Maštoca]] vārdā, kura skulptūra grezno muzeja ieeju.

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Physics}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Korsete
| operators =
| attēls = RIGAIFF-Kolekcija CORSAGE Plakats-A1 (1).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Marija Kreicere]]
| producents =
| scenārijs = Marija Kreicere
| aktieri = * [[Vikija Krīpsa]]
* [[Florians Teihtmeisters]]
* [[Katrīna Lorenca]]
* [[Kolins Morgans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Corsage''
| studija = * ''Film AG''
* ''Samsa Film''
* ''Komplizen Film''
* ''Kazak Productions''
* ''ORF Film''
* ''Fernseh-Abkommen''
* ''[[ZDF]]''
* ''[[Arte]]''
* ''Arte France Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Panda Lichtspiele Filmverleih''
* ''Alamode Film''
* ''Ad Vitam Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|20|[[2022. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2022|7|7|Austrija un Vācija|2022|12|14|Francija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{AUT}}
* {{GER}}
* {{LUX}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Ungāru valoda|ungāru]]
| budžets = {{Eiro|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt11992694/|title=Corsage (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Korsete"''' ({{Val|de|Corsage}}) ir 2022. gada [[Austrija]]s, [[Vācija]]s, [[Luksemburga]]s un [[Francija]]s kopražojuma vēsturiska drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Marija Kreicere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vikija Krīpsa]], [[Florians Teihtmeisters]], [[Katrīna Lorenca]] un [[Kolins Morgans]].

sentences: '''10. aprīlis''' ir gada 100. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (101. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 265 dienas.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Jūliuss Jēnihs''' (''Jehnich'', dzimis [[1871]]., miris [[1945]].) bija Latvijas vācbaltiešu luterāņu mācītājs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Andzeļi
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = <!-- Esošo baznīcas bildi nelikt!!! Pārāk nekvalitatīva. -->
| image_caption =
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| subdivision_name2 = [[Andzeļu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēti -->
| established_date = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 2,33
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3529&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 268
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 10
| lats = 9
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 33
| longs = 11
| longEW = E
| elevation_m = 200
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5696 Eži
}}
'''Andzeļi''' ({{val|ltg|Andzeli}})<ref name=lgia/> ir ciems [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Andzeļu pagasts|Andzeļu pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidienē [[Ežezers|Ežezera]] rietumu galā {{nobr|45 km}} no novada centra [[Krāslava]]s, {{nobr|11 km}} no tuvākās pilsētas [[Dagda]]s un {{nobr|272 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
. Attēls uzņemts ik pēc 12 stundām]]
'''Pelējums''' ir mikroskopisku [[sēnes|sēņu]] kopums. Pelējumu veido vairāku sugu mikroskopiskās sēnes. Daži pelējumi var būt kaitīgi [[veselība]]i, bet citi tiek izmantoti [[pārtikas rūpniecība|pārtikas rūpniecībā]] un [[zāles|zāļu]] izgatavošanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences: '''Protijs''' (no {{val|el|πρῶτος}} ''(protōs)'' — 'pirmais') ir visvieglākais un dabā visizplatītākais [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[izotops]]. Tā apzīmējums ir '''1H'''. Protija [[atoma kodols]] sastāv tikai no viena [[protons|protona]], no tā arī cēlies izotopa nosaukums. No visa [[Visums|Visumā]] esošā ūdeņraža 99,985% ir protijs, tādējādi tas ir dabā visbiežāk sastopamais ķīmiskā elementa izotops. Protija oksīds ir galvenā [[ūdens]] sastāvdaļa.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Calkinzīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=5/D.03-10
|ķīm_formula=(Ce,La)2[CO3]3·4H2O
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bāli dzeltena
|svītra=
|habituss=Plātņveida kristāli
|skaldnība=Ļoti laba pa vienu plakni, izteikta pa otru plakni
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.569 nβ = 1.657 nγ = 1.686
|pleohroisms=
|blīvums=3,28
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Perhlorskābes struktūrformula un molekulas modelis

Pudele ar 60% perhlorskābi
|       citi nosaukumi = hlorpārskābe, ūdeņraža perhlorāts, ūdeņraža tetraoksohlorāts(VII)
|           CAS numurs = 7601-90-3
|      ķīmiskā formula = HClO4
|              molmasa = 100,46
|              blīvums = 1768
|  kušanas temperatūra = −17 °C ([[azeotrops maisījums|azeotropajam maisījumam]])
−112 °C (bezūdens vielai)
| viršanas temperatūra = 203 °C (azeotropajam maisījumam)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Perhlorskābe''' (HClO4) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +7. Perhlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]] un tā ir pati stiprākā no "parastajām" skābēm. Bezūdens (ja neskaita autodehidratācijas ūdeni) perhlorskābe ir bezkrāsains (ilgāk uzglabājot dzeltenīgs), gaisā stipri kūpošs šķidrums; tā ir ļoti nestabila un reaģētspējīga. Tomēr no visām skābekli saturošajām hlorskābēm perhlorskābe ir pati stabilākā. Tvaika veidā perhlorskābe pastāv monomēra formā, bet šķidrumā dimerizējas [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 290. lpp.</ref> Perhlorskābe neierobežoti jaucas ar ūdeni un veido dažāda sastāva [[hidrāti|hidrātus]]. Perhlorskābes un ūdens [[azeotropais maisījums]] satur 72%  perhlorskābes. Atšķaidīti perhlorskābes ūdens šķīdumi ir pavisam stabili, arī to oksidējošā iedarbība nav liela. Ļoti atšķaidītiem perhlorskābes šķīdumiem piemīt stipri skāba garša.<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 198. lpp. {{ru ikona}}</ref> Perhlorskābe šķīst [[fluors|fluoru]] un hloru saturošos organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]], piemēram, [[hloroforms|hloroformā]].  Perhlorskābes sāļus sauc par [[perhlorāti]]em.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Škoda Transportation a.s.
| Logo = Škoda Transportation logo.jpg
| Logo_izm = 150px
| Uzņēmuma_veids = Transportlīdzekļu ražotājs
| Dibināšanas_datums = 1995
| Darbinieku_skaits = 5600 (2015)
| Nozare = Transports
| Produkti = Škoda 16Ev, Škoda 7Ev, Škoda 15T u.c.
| Mājaslapa = www.skodagroup.com
| Apgrozījums = 15,7 miljardi čehu kronu (2016)
}}

sentences: '''Failu sistēmas hierarhijas standarts''' ({{val-en|Filesystem Hierarchy Standard (FHS)}}) definē [[direktoriju struktūru]] un to saturu dažādos [[Linux distributīvs|''Linux'' distributīvos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wiki.debian.org/FilesystemHierarchyStandard|title=FilesystemHierarchyStandard - Debian Wiki|website=wiki.debian.org|access-date=2016-07-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Harasaveja
| oriģinālnosaukums    = ''Харасавэй''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=05| lats=59| latNS=N
| longd=66| longm=45| longs=34| longEW=E
| novietojums          = [[Jamala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1953
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1987
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Harasaveja»''' vai '''Misharasaveja''' ({{val|ru|Полярная станция «Харасавэй»}})<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3419 Полярная Почта. Харасавей (Харасовэй, Мыс Харасовэй), ОГ (АМСГ, МГ-2)]</ref> ir slēgta [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jamala]]s pussalas rietumu krastā Harasavejas ragā pie Harasavejahas upes ietekas [[Karas jūra|Karas jūrā]] netālu no [[Harasaveja]]s ciemata. Administratīvi ietilpst [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] [[Jamalas rajons|Jamalas rajonā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=An der Wien}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Teātris ''An der Wien''
| nosaukums_orig   = ''Theater an der Wien''
| attēls           = TheaterWien_z03.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne#Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48.199583 | plat_NS = N
| gar_d  = 16.363889 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{url|https://www.theater-wien.at/}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Vēgeners
| vārds_orig = ''Alfred Wegener''
| attēls = Alfred Wegener ca.1924-30.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Alfrēds Vēgeners starp 1924. un 1930. gadu
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 1
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Berlīne}}
| m_dat_alt = 1930. gada novembrī
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|Grenlande}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Alfred Wegener Signature.svg
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Alfrēds Lotārs Vēgeners''' ({{val|de|Alfred Lothar Wegener}}; dzimis {{dat|1880|11|1}}, miris [[1930]]. gada novembrī) bija [[vācieši|vācu]] [[polārpētnieks]], [[ģeofiziķis]] un [[meteorologs]].

sentences: '''Morganīts''', '''cēzija berils''' jeb '''sārtais smaragds''' ir rožaini sārts [[berils|berila]] paveids. Nereti atrodams arī oranži sārts berils, kuru arī dēvē par morganītu — šādu akmeni karsējot, tas paliek sārts. Nereti morganītam ir dažādu krāsu zonas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tikala
| native_name    = ''Tikal''
| native_name_lang =
| alternate_name =
| image          = Tikal Temple1 2006 08 11.JPG
| image_size     =
| caption        = Templis Tikalā
| map            = Vidusamerika#Gvatemala
| map_type       =
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| lat_d = 17| lat_m = 13| lat_s = 19.54| lat_NS = N
| long_d = 89| long_m = 37| long_s = 25.01| long_EW = W
| location       = {{vieta|Gvatemala|Petēna departaments}}
| region         =
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         =
| cultures       = [[Maiju civilizācija]]
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Tikalas nacionālais parks
|        designation1_type = Jaukts
|    designation1_criteria = i, iii, iv, ix, x
|        designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/64 64]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{flag|Gvatemala}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Latīņamerika un Karību jūras valstis
}}
}}
'''Tikala''' ir viena no lielākajām [[Maiju civilizācija]]s pilsētām. Tā atrodas mūsdienu [[Gvatemala]]s ziemeļu daļā. Tikala ir daļa no '''Tikalas nacionālā parka''', kas 1979. gadā tika iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences: '''Kur tu skriesi, vanadziņi''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota [[III Vispārīgie latviešu Dziedāšanas svētki|Trešajos Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas svētkos]] 1888. gadā.

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Nissan Motorsport Ltd.
| logo = Nismo logo.svg
| logo_size = 250px
| type = Nodaļa
| genre = Tūnings/Sacīkstes
| founder =
| location_city = [[Tokija]]
| location_country = [[Japāna]]
| location = <!--modifies "Headquarters" entry-->
| locations = <!--# of locations-->
| origins =
| key_people = [[Yasuharu Nanba]] <br> [[Shoichi Miyatani]]
| area_served =
| products = [[Mašīna]]s/rezerves daļas
| services =
| revenue = ¥2.9 triljoni gadā
| operating_income =
| net_income =
| num_employees = 205
| parent = [[Nissan]]
| divisions =
| subsid =
| owner =
| caption =
| homepage = [https://www.nismo.com Nissan Motorsports EN/JP]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Hubei
| official_name           = 湖北省
| settlement_type         = Ķīnas province
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| image_shield            =
| capital                 = [[Uhaņa]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Hubei in China (+all claims hatched).svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Hubei atrašanās vieta Ķīnā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{CHN}}
| established_title       =
| established_date        =
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 185900
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 57237740
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +8
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 = {{URL|http://www.hubei.gov.cn/}}
| footnotes               =
}}

sentences: '''Kultūrtrēģerisms''' ({{val-de|kulturtäger}} — kultūras nesējs) ir [[ironija|ironisks]] nosaukums, ko izmanto runājot par svešzemniekiem, kuri sagrābjot zemes un pakļaujot to tautas, pamato savu rīcību ar apgalvojumiem, ka viņi attīsta, nes kultūru šīm zemēm un tajās mītošajām tautām.<ref>Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 410. lpp.</ref> Ar šo vārdu apzīmē arī [[baltvācieši|baltvāciešu]] uzskatu, ka viņu senči esot atnesuši kultūru tagadējās Latvijas teritorijā mītošajām tautām.<ref>Skangale, L. Vēsturisko jēdzienu skaidrojošā vārdnīca. Rīga: RaKa, 2005. gads, 45. lpp.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Igaunija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Igaunija]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Fortūnas džentlmeņi"
 | oriģinālnos = ''Джентльмены удачи''
 |      attēls = Dzhentlmeny udachi poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Aleksandrs Serijs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* [[Georgijs Danelija]]
* [[Viktorija Tokareva]]
 |     aktieri =
* [[Jevgeņijs Ļeonovs]]
* [[Georgijs Vicins]]
* [[Savelijs Kramarovs]]
* [[Radners Muratovs]]
 |      mūzika = [[Genādijs Gladkovs]]
 |   operators = [[Georgijs Kuprijanovs]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Mosfiļm]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = 1971. gada 13. decembris
 |      ilgums = 84 minūtes
 |      valsts = {{flaga|PSRS}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
 |      valoda = [[krievu valoda|krievu]]
 |     budžets = 400.000 PSRS rubļu
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Fortūnas džentlmeņi (2011. gada filma)|Fortūnas džentlmeņi]] (2011)
 |        imdb = 0068519
}}
'''"Fortūnas džentlmeņi"''' ({{val|ru|Джентльмены удачи}}) ir 1971. gada [[Padomju Savienība|padomju]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Aleksandrs Serijs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Jevgeņijs Ļeonovs]], [[Georgijs Vicins]], [[Savelijs Kramarovs]] un [[Radners Muratovs]], filmas pirmizrāde notika 1971. gada 13. decembrī. 2011. gadā iznāca filmas [[jauns ekranizējums]] [[Fortūnas džentlmeņi (2011. gada filma)|ar tādu pašu nosaukumu]].<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Uzņemts filmas 'Fortūnas džentlmeņi' rimeiks|url=https://www.delfi.lv/izklaide/televizija/uznemts-filmas-fortunas-dzentlmeni-rimeiks.d?id=42667542|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2019|01|02||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|jūrasbraucēju|Kuks|Kuks}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džeimss Kuks
|          vārds_orig = ''James Cook''
|              attēls = Captainjamescookportrait.jpg
|          att_izmērs = 230px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1728
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Martona]], [[Jorkšīra]], [[Anglija]]
|              m_gads = 1779
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Havajas]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[angļi|anglis]]
|            piezīmes =
|            paraksts = James Cook Signature.svg
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''MetLife Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = zāle
| scoreboard =
| cost = 1,6 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Ņujorkas "Giants"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2010—pašlaik)
[[Ņujorkas "Jets"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]])  (2010—pašlaik)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 82 500
| embedded =
| website = {{URL|https://www.metlifestadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 40
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Metlife stadium (Aerial view).jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Īstraterforda}}
| map_type = Ņujorka
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 48
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2010|4|10||bez}}
| built = 2007—2010
| broke_ground = {{dat|2007|9|5||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 48.7
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 27.7
| longm = 4
| longd = 74
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''MetLife Stadium''''' ir [[stadions]] [[Īstraterforda|Īstraterfordā]], [[Ņūdžersija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komandas [[Ņujorkas "Giants"]] un [[Ņujorkas "Jets"]]. Tas tika atklāts 2010. gadā un, ar 1,6 miljardu [[ASV dolārs|ASV dolāru]] celtniecības izmaksām, tas kļuva par dārgāko stadionu ASV.

sentences: s delegāti un novērotāji. Sēdi vada Latvijas ministru prezidents [[Kārlis Ulmanis]].]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žaks Deridā
|          vārds_orig = Jacques Derrida
|              attēls = Derrida main.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Alžīrija|El Biāra}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[filozofs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Neo-noir''''' (neonuārs) ir filmu žanrs kas veidojies no ''[[film noir]]'' žanra, kas bija populārs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1940. un 1950. gados. ''Neo-noir'' filmām raksturīgas līdzīgas iezīmes ar ''film noir'', kas apvienotas ar modernākām tēmām, stilu un tehniku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nofilmschool.com/neo-noir-definition-and-examples|title=What is Neo Noir? Definition and Essential Examples|website=nofilmschool.com|access-date=2023-09-28|language=en}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Philosophy of Neo-noir|last=Conard|first=Mark|publisher=The Univ of Kentucky Press|year=2007|pages=2}}</ref> ''Neo-noir'' filmām bieži vien raksturīga ekstensīvāka [[vardarbība]]s un [[seksualitāte]]s atainošana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/art/neo-noir|title=Neo-noir {{!}} Definition, Movies, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-09-28|language=en}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas iela. Jēkabpils. 2010.gada maijs.
Bijušais ugunsdzēsēju depo
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H2C=CH2
|molmasa=28,05
|blīvums=1,178
|kušanas temperatūra=-169,1 °C
|viršanas temperatūra=-103,7 °C
}}
'''Etilēns''' (etēns, H2C=CH2) ir bezkrāsaina gāze, tas ir vienkāršākais [[nepiesātinātais ogļūdeņradis]]. To iegūst no naftas. To lieto par [[polietilēns|polietilēna]] monomēru (polimerizācija), [[etanols|etanola]] (pievieno [[ūdens|ūdeni]]), [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] ([[hlorēšana]]) un etilbenzola (pievieno [[benzols|benzolu]]) izejvielu. Etilēns ir [[augu hormoni|augu hormons]] un augos piedalās dažādu fizioloģisku un bioķīmisku procesu regulācijā. Piemēram, tas paātrina augļu nogatavošanos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Flow''''' ir ''[[Wikimedia Foundation]]'' izstrādāts jauns diskusiju formāts, kas laika gaitā nomainīs pašreizējo [[vikiteksts|vikiteksta]] formātu. ''Flow'' sistēmā ir vairākas iespējas, kas ir vairākām mūsdienu mājaslapām, taču nav iespējamas ar vikitekstu, piemēram, automātiska ierakstu parakstīšana, diskusiju sakārtošana pēc kāda noteikta parametra (diskusijas uzsākšanas vai pēdējā ieraksta laiks).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Dzeloņainais kaperkrūms
|      binomial = Capparis spinosa
|        autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|        attēls = Illustration Capparis spinosa0.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Brassicales
|      rinda_lv = Krustziežu rinda
|        dzimta = Capparaceae
|     dzimta_lv = Kaperkrūmu dzimta
|         ģints = Capparis
|      ģints_lv = Kaperkrūmi
|          suga = C. spinosa
|       suga_lv = Dzeloņainais kaperkrūms
|        suga_r = Kaperkrūms
|      sinonīmi =
|    iedalījums =
|     izplatība = [[Vidusjūras reģions]], [[Tuvie Austrumi]]
|   kategorijas = nē
}}

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Gandrīz slaveni
| attēls = Almost famous poster1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Almost Famous''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Īans Braiss]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Keita Hadsone]]
* [[Billijs Krudups]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeisons Lī]]
* [[Patriks Fudžits]]
* [[Anna Pakina]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2000|9|8|Toronto kinofestivāls|2000|9|13|ASV|}}
| ilgums = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/almost-famous-2000|title=Almost Famous|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018|archive-date={{dat|2020|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200925040138/https://www.bbfc.co.uk/releases/almost-famous-2000}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=almostfamous.htm|title=Almost Famous (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 30, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Gandrīz slaveni"''' ({{val|en|Almost Famous}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Billijs Krudups]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeisons Lī]], [[Patriks Fudžits]] un [[Anna Pakina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|9|8||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bromoforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHBr3
|molmasa=252,73
|blīvums=2899
|kušanas temperatūra=8,0 °C
|viršanas temperatūra=149 °C
}}
'''Bromoforms''' (tribrommetāns, CHBr3) ir smags, dzeltenīgs, slikti degošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Inešu pagasts
| karte             = Inešu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Inešu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Inešu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Ineši
| platība           = 87,7
| iedzīvotāji       = 678<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 678 / 87.7 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Druvciems
|attels             = [[File:Druvciems saules aptumsuma laika - panoramio (12).jpg|250px]]
|paraksts           =
|karte              = [[File:Druvciems location map.png|250px]]
|paraksts2          = Druvciema novietojums Jūrmalā
|pilseta            =  [[Jūrmala]]
|vest_nos           =
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,5 km2
|iedzivotaju_skaits = 286 ([[2008. gads|2008]])<ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
|augstums           = 3 m
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Lielupe (upe)|Lielupe]]
|parki              =
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Jūrmala)|3.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-2008
|areja_saite        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Svešais
| attēls                   = Svešais.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = "Svešā" DVD vāka noformējums
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Alien''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]], [[šausmu filma]]
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               = Dans Obanons
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Toms Skerits]]
* [[Veronika Kartvraita]]
* [[Džons Hērts]]
* [[Ians Holms]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Brandywine Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1979|5|25}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF013217/|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|title=''Alien''}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}<br />{{UK}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=alien.htm Alien], [[Box Office Mojo|boxofficemojo.com]]</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|106,3 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Svešie]]"
| imdb                     = 0078748
}}
'''"Svešais"''' ({{val|en|Alien}}) ir [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[Šausmu filma|šausmu filmu]] sērijas "[[Svešais (filmu sērija)|Svešais]]" pirmā filma. Filmas režisors ir [[Ridlijs Skots]], galvenās lomas atveido [[Sigurnija Vīvere]], [[Toms Skerits]], [[Veronika Kartvraita]], [[Džons Hērts]] un [[Ians Holms]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akdalaīts
|attēls=
|klase= Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.09-10
|ķīm_formula=(Al2O3)4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balta, bāli zaļgandzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Lēcveida agregāti, atsevišķi kristāli līdz 0,1 mm lieli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=7 - 7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.747 nε = 1.741
|pleohroisms=
|blīvums=3,68
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Minerāla infokaste
| minerāls      = Topāzs
| attēls        =
| klase         = [[silikātu minerāls]]
| ŠtruncaID     = 9.AF.35
| ķīm_formula   = [[alumīnijs|Al]]2[[silīcijs|Si]][[skābeklis|O]]4([[fluors|F]],[[hidroksilgrupa|OH]])2
| singonija     = [[rombiskā singonija]]
| krāsa         = bezkrāsains (ja nav piemaisījumu), zils, brūns, oranžs, pelēks, dzeltens, zaļš, rozā un sarkanīgi rozā
| svītra        = balta
| habituss      =
| skaldnība     =
| lūzums        =
| cietība       = 8
| spīdums       =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1.606–1.629
nβ = 1.609–1.631
nγ = 1.616–1.638
| pleohroisms   =
| blīvums       = 3,49—3,57
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pirms vētras
| attēls                   =  Serenity (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serenity''
| žanrs                    = fantāzija, trilleris
| režisors                 = [[Stīvens Naits]]
| producents               =
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Gajs Hīlijs]]
* Stīvens Naits
| scenārija autors         = Stīvens Naits
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika                   = [[Bendžamins Volfišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Global Road Entertainment]]''
* ''[[Starlings Entertainment]]''
* ''[[Nebulastar]]''
* ''[[Shoebox Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Aviron Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|25|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019|title=Serenity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 6, 2019|archive-date={{dat|2019|10|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191006142343/https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serenity2018.htm|title=Serenity|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pirms vētras"''' ({{val|en|Serenity}}) ir 2019. gada trilleris, kura režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Stīvens Naits]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Anna Hetaveja]], [[Daiena Leina]], [[Džeisons Klārks]], [[Džimons Honsū]] un [[Džeremijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|25||bez}} ASV.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eiablage.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Emys orbicularis|Purva bruņurupucis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|    apakšklase = Anapsida
| apakšklase_lv = Anapsīdi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņrupuči
|      sinonīmi =
*''Chelonii''
*''Chelonia''
|     izplatība =
|    iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas apakškārtas:
* {{TaksoSaite|Pleurodira|Sānkakla bruņurupuči}}
* {{TaksoSaite|Cryptodira|Slēptkakla bruņurupuči}}
|   kategorijas = nē
|      binomial = Testudines <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Bruņrupuči''' jeb '''bruņurupuči'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2013. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf |accessdate= 2017. gada 31. janvārī |quote= Eksperti secināja, ka pieļaujamas paralēlformas vārdam bruņurupucis / bruņrupucis (protokola Nr. 25 3. §). |archive-date= 2016. gada 8. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20161108153617/http://vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2013.pdf }}</ref> (''Testudines'') ir [[rāpuļi|rāpuļu]] (''Reptilia'') kārta, kas pieder [[anapsīdu apakšklase]]i (''Anapsida''). Tas ir visatšķirīgākais, visvairāk novirzījies [[Rāpuļi|rāpuļu klases]] zars. Tiem ir savdabīgs, pasīvs aizsardzības orgāns — kaula bruņas, kuras aptver vidukli. Bruņurupuču kārtā ir ap 230—330 mūsdienās dzīvojošu sugu, kas iedalās 2 apakškārtās: [[sānkakla bruņurupuči|sānkakla bruņurupučos]] (''Pleurodira'') un [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupučos]] (''Cryptodira''). [[Latvija|Latvijā]] dzīvo viena suga — {{TaksoSaite|Emys orbicularis|purva bruņurupucis}}, kurš ir ierakstīts [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šprē
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Šprē
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Spree
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Sprjevja
| citvaloda1        = wen
| citvaloriģin1     = Sprjewja
| valsts2           = Čehija
| citnosaukums2     = Sprēva
| citvaloda2        = cs
| citvaloriģin2     = Spréva
| attēls            = Berlin-friedrichshain osthafen 20050922 437.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Šprē [[Berlīne|Berlīnē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Augšlauzica]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Hāfele]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 400
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 430
| ietekas_augstums  = 29
| kritums           =
| caurtece          = 36
| gada_notece       =
| baseins           = 9793
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=32 | iet_gar_EW=E
}}
'''Šprē''' ({{val|de|Spree}}, {{val|wen|Sprjewja}}, {{val|cs|Spréva}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]] ([[Saksija|Saksijā]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgā]] un [[Berlīne|Berlīnē]]). [[Hāfele]]s kreisā krasta pieteka. Izteka [[Lauzicas kalni|Lauzicas kalnos]] netālu no [[Čehija]]s robežas. Tek caur [[Šprēvalde|Šprēvaldi]] — daļēji [[sorbi|sorbu]] apdzīvotu apvidu. Tek cauri [[Berlīne]]s centram un tās rietumos ietek [[Hāfele|Hāfelē]]. Upes nosaukums, iespējams, radies no [[slāvi|slāvu]] cilts [[sprevjāni|sprevjānu]] vārda, kuri šeit dzīvoja 8. gadsimtā.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Die Gewässernamen Brandenburgs|url=https://www.worldcat.org/oclc/37113207|publisher=Verlag Hermann Böhlaus Nachfolger|date=1996|location=Weimar|isbn=3-7400-1001-0|oclc=37113207|first=Gerhard|last=Schlimpert}}</ref>

sentences: '''24. decembris''' ir gada 358. diena (359. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 7 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kālenbergs
| Photo                = Döbling_(Wien)_-_Kahlenberg_(2).JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vīne#Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=48.283333 |latNS=N
| longd=16.333333 |longEW=E
| Augstums         = 484
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Vīnervalde]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Siroko'''{{fact}} ir stiprs, straujš, silts dienvidu vai dienvidrietumu [[vējš]], kurš rodas [[Sahāras tuksnesis|Sahārā]] un pūš uz [[Vidusjūra]]s ziemeļu piekrasti. Tas nes [[lietus|lietu]]. Vēja spēks var būt no 2 līdz 9 ballēm pēc [[Boforta skala]]s. Dažos Vidusjūras rajonos tas ir arī sauss vējš ar augstu temperatūru.

sentences:
[[File:Scar logo.png|thumb|150px|SCAR logo]]
'''Antarktikas pētījumu zinātniskā komiteja''' ({{val|en|Scientific Committee on Antarctic Research}}, SCAR) ir [[ICSU|Starptautiskās Zinātņu padomes]] (ICSU) starpdisciplīnu organizācija. Nodibināta 1958. gada februārī, lai turpinātu [[SĢG|Starptautiskajā ģeofizikas gadā]] aizsākto starptautisko [[Antarktika]]s izpētes zinātnisko aktivitāšu koordināciju.

sentences:
{{cita nozīme|seno Kursas zemi|apdzīvotu vietu Vārves pagastā|Ventava (Vārves pagasts)}}
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Ventava
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|la|Terra Saggara}} <br /> {{val|de|Wynda}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 12. gadsimts
|gads_beigas            = 1253
|
|event_start            = Kurši padzina [[Vendi (Livonija)|vendus]]
|date_start             =
|event_end              = Savā starpā sadalīja [[Livonijas ordenis]] un [[Kurzemes bīskapija]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Sena_Kursa_13.gs..jpg
|image_map_caption      = Senās Kursas karte 13. gadsimtā
|
|galvaspilsēta          = [[Sagare]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Lamekins]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           = līdz 1230.
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = Kursas ķēniņš (''rex de Curonia'')
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 600
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
'''Ventava''' (rakstiskajos avotos: ''Wynda'' vai ''Winda'') bija senās [[Kursa (valsts)|Kursa]]s zeme ({{val|la|terra}}) [[Venta]]s upes lejtecē no [[Abava]]s ietekas uz leju līdz pat jūrai. Tā robežojās ar [[Vanema]]s zemi austrumos un [[Bandava]]s zemi dienvidos. Tagad tās teritorijā daļēji atrodas [[Ventspils novads]], kā arī neliela daļa no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]]. Līdz 1230. gadam Ventava bija Kursas valdnieka [[Lamekins|Lamekina]] valsts sastāvā ar nosaukumu "Sagares zeme".

sentences:
{{islāms}}
'''Imāms''' ({{val-ar|إمام}}, ''Imām'' — ‘vadītājs’) ir garīdznieks [[islāms|islāmā]], kas vada [[mošeja|mošeju]] darbību, organizēt kopīgas [[musulmaņi|musulmaņu]] kopienas [[lūgšana]]s un veic citus [[rituāls|rituālus]]. [[Šiītu islāms|Šiītu islāmā]] jēdziens "imāms" tiek izmantots arī, lai apzīmētu virsvadoņus — pravieša [[Muhameds|Muhameda]] tiešos pēctečus. Par pirmo imāmu kļuva Muhameda znots [[Alī ibn Abū Tālibs]]. Vēl ar šo terminu reizēm apzīmē ievērojamus musulmaņu [[teoloģija|teologus]], kā arī [[šariats|šariata]] tiesnešus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|  nosaukums=Sloka
|           attēls = Scolopax rusticola - Doi Inthanon.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Scolopax
|         ģints_lv = Slokas
|             suga = Scolopax rusticola
|          suga_lv = Sloka
|           suga_r = Eirāzijas sloka
|         binomial = Scolopax rusticola <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Eirāzijas sloka''' jeb vienkārši '''sloka''' (''Scolopax rusticola'')  ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] bridējputns. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Sloka izplatīta gandrīz visā [[Eiropa|Eiropā]], izņemot [[Islande|Islandi]] un kontinenta galējos ziemeļus, kā arī tās izplatība [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]] ir fragmentāra. Tās izplatības areāls uz austrumiem turpinās plašā joslā pāri [[Sibīrija]]s [[taiga]]s zonai līdz [[Sahalīna]]i un [[Japāna]]i. Sloka sastopama arī [[Kaukāzs|Kaukāzā]], [[Ķīna]]s ziemeļrietumos un [[Indija]]s ziemeļos. Ziemeļu reģionu populācijas ir migrējošas un ziemo [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Vidusjūra]]s reģionā, [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfriku]] ieskaitot, Indijā un [[Āzija]]s ziemeļaustrumos.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ornitofaunistika.com/lvp/lvp_scorus.htm |title=Ornitofaunistika: Sloka Scolopax rusticola |access-date={{dat|2014|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130424023650/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_scorus.htm |archivedate={{dat|2013|04|24||bez}} }}</ref> Rietumeiropas populācijas slokas pamatā ir nometnieces.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://maps.iucnredlist.org/map.html?id=22693052 |title=IUCN maps: Scolopax rusticola |access-date={{dat|2014|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150615121917/http://maps.iucnredlist.org/map.html?id=22693052 |archivedate={{dat|2015|06|15||bez}} }}</ref>

sentences: '''Kušana''' ir process, kurā [[cietviela]] pāriet [[šķidrums|šķidrajā]] fāzē. Kristāliskām vielām ir raksturīga noteikta [[kušanas temperatūra]] (tā var būt nedaudz atkarīga no [[spiediens|spiediena]], jebkurā gadījumā šī atkarība ir daudz mazāka kā [[viršanas temperatūra]]i). Piemaisījumi var ievērojami ietekmēt vielas kušanas temperatūru. Tīru vielu kušanas temperatūra parasti ir vielai raksturīga konstante un to lieto vielu identificēšanai un tīrības pakāpes noteikšanai.

sentences: '''Subglaciālais ezers''' ('''zemledus ezers''') ir [[ezers]], kas ir pastāvīgi klāts ar [[ledus|ledu]]. Šādi ezeri atrodami zem [[ledājs|ledājiem]]. Šādu ezeru skaits visdrīzāk ir liels, taču ir grūti tos atklāt un pētīt. Lielākais zināmais subglaciālais ezers ir [[Vostokas ezers]] [[Antarktīda|Antarktīdā]].

sentences: '''Karstuma vilnis''' ir pārmērīgs un ilgstošs karsta laika, bieži vien arī sausuma, periods, ko var pavadīt augsts [[relatīvais gaisa mitrums|mitruma līmenis]]. Nepastāv karstuma viļņa vispārējas definīcijas,<ref>[http://www.sciencemag.org/cgi/content/full/305/5686/994 More Intense, More Frequent, and Longer Lasting Heat Waves in the 21st Century], sciencemag.org {{en ikona}}</ref> jo termins dažādos reģionos ir relatīvs attiecībā pret parastiem laika apstākļiem. Temperatūra, kas cilvēkiem, dzīvojošiem karstākā klimatā, ir norma, var tikt uzskatīta par karstuma vilni vēsākos reģionos.<ref>[http://journals.ametsoc.org/doi/abs/10.1175/1520-0450(2001)040%3C0762%3AOTDOAH%3E2.0.CO%3B2 On the Definition of a Heat Wave], journals.ametsoc.org {{en ikona}}</ref> Termins var tikt piemērots gan ikdienas laika izmaiņām, gan ārkārtas karstuma viļņiem, kas var notikt reizi gadsimtā. Spēcīgi karstuma viļņi var izraisīt katastrofāla apjoma kultūraugu iznīcināšanu, tūkstošiem nāves gadījumu no [[hipertermija]]s un plašus strāvas zudumus, jo masveidā tiek izmantoti gaisa kondicionieri un ventilatori.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = pH-metra kalibrēšana ar standartbuferšķīdumiem.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
. gadā]]
'''Reiha tautas apgaismības un propagandas ministrija''' ({{val|de|Reichsministerium für Volksaufklärung und Propaganda}}) bija ministrija, kura [[Trešais reihs|Trešajā reihā]] nodarbojās ar [[nacionālsociālisms|nacionālsociālistiskas]] [[ideoloģija]]s propagandēšanu un reizē atbildēja par kultūru, mākslu.

sentences: '''Fīrers''' ({{val|de|Führer}} — 'vadonis')  bija oficiāls valsts vadītāja tituls [[Trešais reihs|Trešajā reihā]]. Tāpat vārdu "fīrers" izmantoja [[Sturmabteilung|SA]] un [[Schutzstaffel|SS]] dienesta pakāpju nosaukumus, piemēram, [[šturmfīrers]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cirkons
|attēls=
|att_paraksts = Hiacints (cirkona paveids) kvarcā. (Pakistāna).
|klase=silikātu grupa (nesosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=ZrSiO4
|singonija=[[tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=brūna, sarkanbrūna, pelēka, zeltaini dzeltena, bezkrāsaina, zaļa.
|svītra=balta
|habituss= plātņaini līdz prizmatiski kristāli, neregulāri graudi, masīvi.
|skaldnība=ļoti nepilnīga
|lūzums=konhoidāls līdz nelīdzens
|cietība=7,5
|spīdums=dimanta
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,925—1,961
|pleohroisms=vājš
|blīvums=4,6—4,7
}}
'''Cirkons''' (no {{val|fa|زرگون}} (''zargun'') — 'zeltains') pamatsilikātu apakšklases [[minerāls]], cirkonija ortosilikāts ZrSiO4. Parasti satur 1—4 % [[Hafnijs|hafniju]], kas [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]] izomorfi aizvieto [[Cirkonijs|cirkoniju]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Algodonīts
|attēls=
|klase=[[Arsenīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/A.01-10
|ķīm_formula=Cu6As
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sudrabpelēka, tēraudpelēka, "rūsē" bronzas krāsā
|svītra=
|habituss=Masīvs, virsmas oksidējas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma līdzīgs, drīzāk nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,55
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Šenkings
|     vārds_orig = ''Otto Schenking''
|         attēls = Otto schenking sulejow.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Šenkinga (trešais no labās puses) ierašanās Sulejovā (1625)
|     dz_dat_alt = [[1540]]?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Livonijas Konfederācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1637
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sulejova]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]<br/>([[Lodzas vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = katoļu baznīcas darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Anesthesia''
| attēls                   =  Anesthesia Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Tims Bleiks Nelsons]]
| producents               =
* [[Džūlija Beka]]
* [[Džošs Heclers]]
* [[Džons Molli]]
* [[Kristofers Dž. Skots]]
* Tims Bleiks Nelsons
| scenārija autors         = Tims Bleiks Nelsons
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Voterstons]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Korijs Stolls]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Grečena Mola]]
* Tims Bleiks Nelsons
| mūzika                   = [[Džefs Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nicholson International Pictures]]''
* ''[[Hello Please]]''
* ''[[Grand Schema]]''
* ''[[Red Barn Films]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|4|22|Tribekas filmu festivāls|2016|1|8|ASV|}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anesthesia-2015|title=Anesthesia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,163}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anesthesia.htm|title=Anesthesia (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Anesthesia''''' ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Tims Bleiks Nelsons]]. Citas lomas atveido [[Sems Voterstons]], [[Kristena Stjuarta]], [[Korijs Stolls]], [[Glenna Klouza]] un [[Grečena Mola]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|22||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Maija Bice
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds =
| Attēls = Jeff Porcaro Toto Fahrenheit World Tour 1986.jpg
| Dzimis = {{birth date|1954|4|1|mf=y}}
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors, ierakstu producents
| Dz_vārds = Džefrijs Tomass Porkaro
| Miris = {{death date and age|1992|8|5|1954|4|1}}
| Vieta_mr = West Hills, California, U.S.
| Gadi = 1971–1992
| Darbojies_arī = {{hlist|[[Toto (band)|Toto]]|[[Steely Dan]]|[[Nik Kershaw]]|[[Boz Scaggs]]|[[Michael Jackson]]|[[Bee Gees]]}}
| Vieta_dz = South Windsor, Connecticut, U.S.
| Žanrs = {{hlist|Hard rock|pop rock|progressive rock|jazz fusion}}
| Instrumenti = Bungas, sitaminstrumenti
| Apraksts = Džefs Porkaro pie bungām, Toto Farenheit Pasaules Tūrē, iekš [[Blaisdell Arena]] Honolulu, Havaju salās, 1986. gada 10. novembrī.
| Vārds_orig = Jeffrey Thomas Porcaro
}}'''Džefrijs Tomass Porkaro''' (''Jeffrey Thomas Porcaro'';<ref>{{Youtube|"Jeff Porcaro and Joe Porcaro Drum Lesson Video"}}</ref> 1. aprīlis 1954 — 5. augusts 1992) ir amerikāņu [[bundzinieks]], dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu darbu rokgrupā Toto, bet ir viens no visvairāk ierakstītajiem sesiju mūziķiem, kurš strādājis pie simtiem albumu un tūkstošiem sesiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php|title=Freedrumlessons.com|publisher=Freeodrumlessons.com|access-date=2010-12-09|date=|archive-date=2016-01-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160109131921/http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php}}</ref><ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce|url={{Allmusic|class=artist |id=jeff-porcaro-p112306/biography |pure_url=yes}}|title=Jeff Porcaro|last=Ruhlmann|first=William|publisher=AllMusic|access-date=2011-10-24|date=}}</ref> Kamēr viņš jau bija pazīstams studijas spēlētājs 1970. gados, viņš izcēlās Amerikas Savienotajās Valstīs kā bundzinieks Steely Dan albumā ''Katy Lied''.

sentences:
{{cita nozīme|zivju sugu|pilsētu Libānā|Saida (pilsēta)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pollachius_virens_01.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Pollachius
|      ģints_lv = Pollaki
|          suga = Pollachius virens
|       suga_lv = Saida
|      binomial = Pollachius virens <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Gadus virens''
*''Gadus carbonarius''
*''Merlangus carbonarius''
*''Pollachius carbonarius''
*''Gadus colinus''
*''Gadus sey''
*''Gadus purpureus''
*''Merlangus purpureus''
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Grifters''
| operators =
| attēls = TheGrifters.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Roberts A. Heriss]]
* [[Džims Peintens]]
| scenārijs = * [[Donalds E. Vestleiks]]
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Anete Beninga]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''The Grifters''
| studija = ''Cineplex Odeon Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|12|5}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Grifters''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]], bet producents [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Anete Beninga]]. Filma balstīta uz [[Džims Tompsons|Džima Tompsona]] 1963. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''PHPDoc''''' ir [[PHP]] dokumentēšanas formāls standarts, ''[[Javadoc]]'' adaptācija. Tas nosaka, kā jāveido [[komentārs (programmēšana)|komentāri]] programmu kodā. ''PHPDoc'' ļauj ārējiem dokumentācijas ģeneratoriem, piemēram, ''[[phpDocumentor]]'', izveidot programmatūras koda dokumentāciju. Tāpat šadi koda komentāri palīdz dažām [[integrētā izstrādes vide|integrētām izstrādes vidēm]], piemēram, ''[[Zend Studio]]'', ''[[NetBeans]]'', ''[[Aptana Studio]]'', interpretēt mainīgo tipus un citas neviennozīmības tādā vāji tipizētā programmēšanas valodā, kāda ir PHP.

sentences:
'''Vasks''' var būt:
* [[vaski]] — plastiskas, viegli veidojamas ķīmiskās vielas,
* [[bišu vasks]] — taukiem līdzīga viela, ko izdala bites,
* [[Andrejs Vasks]] — latviešu vēsturnieks,
* [[Pēteris Vasks]] — latviešu komponists,
* [[16513 Vasks]] — asteroīds.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa infrastruktūru|transporta veidu|dzelzceļa transports}}
 sliežu ceļu izvērsums Pieostas parka virzienā]]
]]
'''Dzelzceļš''' ir [[infrastrukūra]], kas vajadzīga, lai nodrošinātu [[dzelzceļa transports|dzelzceļu transportu]], tas ir, dzelzceļa [[sliežu ceļš|sliežu ceļi]], signalizācijas ierīces, [[dzelceļa stacija]]s un tamlīdzīgi. Dzelzceļš kā transporta sistēma sastāv no tehniskajiem līdzekļiem — dzelzceļa sliežu klātnes, kontakttīkla, signalizācijas, mākslīgajām būvēm, [[vilciens|ritošā sastāva]] — un ekspluatācijai nepieciešamā personāla (dispečerdienesta).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Nīlī
| image_skyline = Nili_Daikundi.JPG
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map = Afganistāna#Āzija
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{AFG}}
| subdivision_type1 = Vilajets
| subdivision_name1 = [[Dājkondī]]
| area_total_km2 =
| population_as_of = 2015
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 17 946
| population_density_km2 =
| timezone = [[UTC+4:30]]
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| latd = 33.716667| latNS = N
| longd = 66.116667| longEW = E
| elevation_m = 2022
| website =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Alberts no Štādes''' (miris ap 1264. gadu; {{val|de|Albert von Stade}}) bija [[Vācija|vācu]] hronists, [[Pasaules hronika]]s autors.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name = Rīgas cirks
| image_size = 250px
| former_names =
| alternate_names =
| image = Rigas cirks 1889.jpg
| image_alt =
| caption = Rīgas cirks 1911. gadā
| map_type =
| map_alt =
| map_caption =
| altitude =
| building_type =
| architectural_style =
| structural_system =
| cost =
| ren_cost =
| client =
| owner =
| current_tenants =
| landlord =
| location = {{vieta|Latvija|Rīga|Merķeļa iela 4|3s=Merķeļa iela (Rīga)}}
| address =
| location_town =
| location_country =
| iso_region =
| latd = 56
| latm = 56
| lats = 58
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 07
| longs = 09
| longEW = E
| start_date =
| completion_date = 1888. gada 29. decembrī
| inauguration_date =
| renovation_date =
| destruction_date =
| height =
| diameter =
| other_dimensions =
| floor_count =
| floor_area =
| seating_type =
| seating_capacity =
| main_contractor =
| architect = [[Jānis Frīdrihs Baumanis]]
| architecture_firm =
| structural_engineer =
| services_engineer =
| civil_engineer =
| other_designers =
| quantity_surveyor =
| awards =
| ren_architect =
| ren_firm =
| ren_str_engineer =
| ren_serv_engineer =
| ren_civ_engineer =
| ren_oth_designers =
| ren_qty_surveyor =
| ren_awards =
| url = [http://www.cirks.lv/ www.cirks.lv]
| references =
| embedded = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Cirks
|      numurs = 7637
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2013|11|11|N|bez}}
}}
| karte = Rīga
| plat_NS =
| lat_dir =
}}
'''Rīgas cirks''' ir [[cirks]], kas atrodas [[Merķeļa iela (Rīga)|Merķeļa ielā]] 4 [[Rīga|Rīgā]]. Cirka ēku atklāja 1888. gada 29. decembrī. Tā ir viena no vecākajām cirka ēkām [[Eiropa|Eiropā]] un vienīgā pastāvīgā cirka ēka [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]]. Cirks ir iekļauts [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu sarakstā]].

Līdz 2020. gada septembrim Rīgas cirka ēkā norisinājās cirka izrādes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/teatris-un-deja/savstarpeja-saprasanas-cirka-valoda--riga-viesojas-zviedrijas-akrobati.a373000/|title=Savstarpēja saprašanās cirka valodā – Rīgā viesojas Zviedrijas akrobāti|website=www.lsm.lv|access-date=2021-02-15|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cirks.lv/parmums/izrades|title=Izrādes|website=Rīgas cirks|access-date=2021-02-15|language=lv-LV}}</ref>
Renovētajā ēkā Merķeļa ielā 2023. gada jūlijā notika [[XXVII Vispārējie latviešu Dziesmu un XVII Deju svētki|XXVII Vispārējie latviešu Dziesmu un XVII Deju svētku]] pasākumi.

== Vēsture ==
1864. gadā uzcēla pirmo pagaidu koka cirka ēku, no 1874. gada tā atradās [[Tērbatas iela (Rīga)|Tērbatas ielas]] sākumā iepretim [[Vērmanes dārzs|Vērmanes dārzam]]. Tolaik Rīgas cirks bija vienīgais ceļojošais cirks Baltijā.<ref name="lat" />
1878. gadā zirgu dresētājs [[Alberts Salamonskis]] nopirka zemesgabalu tagadējā Merķeļa ielā, kur iepriekš ik vasaru tika uzslieta cirka telts.
1888. gada decembrī Rīgas cirka īpašnieks uzcēla pastāvīgu cirka ēku, ko dēvēja par '''Salamonska cirku''', ēkas arhitekts bija [[Jānis Frīdrihs Baumanis]]. Būvdarbus uzsāka 1888. gada 26. septembrī, pirmo sezonu Rīgas cirks sāka 1888. gada 29. decembrī, kad jaunajā mūra namā ar oriģinālo, apaļo kupola konstrukciju noritēja pirmā cirka izrāde. Kupola konstrukcija veidota no trim kopā savienotām dzelzceļa sliedēm, kas balsta 16 kolonas. [[Kupols]] konstruēts tā, lai spētu izturēt lielas slodzes un lai tajā varētu iekārt gaisa akrobātikas ierīces.
Sākotnēji Rīgas cirkā uzstājās ārzemju cirka mākslinieki, bet 1899. gadā Rīgas cirka arēnā ar pseidonīmu Mifords Reiems uzstājās latviešu cirka mākslinieks — spēka žonglieris [[Trofims Meiers]].<ref name="lat">{{enc riga|220}}</ref>

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name             = Skansens
| native_name      = Skansen
| native_name_lang = sv
| logo = Skansen Logo.svg
| image            = Skansen huvudentre 2010.jpg
| imagesize        = 250
| caption          = Galvenie vārti
| alt              =
| map_type         =
| map_caption      =
| map_alt          =
| coordinates      = {{coord|59|19|34|N|18|06|13|E|region:SE_type:landmark|display=inline}}
| established      = {{Start date|1891|10|11|df=y}}
| dissolved        =
| location         = [[Jūrgordena]], [[Stokholma]], Zviedrija
| type             = [[brīvdabas etnogrāfiskais muzejs]] un [[Zoo]]
| collection       =
| visitors         = 1369431 (2016)<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf |title=Archived copy |access-date=2018-03-24 |archive-date=2017-01-18 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170118091517/http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf }}</ref>
| director         = Džons Bretmīrs
| president        =
| curator          =
| owner            =
| publictransit    =
| car_park         =
| network          =
| website          = {{URL|http://www.skansen.se/en/}}
}}
{{coord|59|19|27.05|N|18|6|7.21|E|region:SE|display=title}}

sentences:
{{Basketbolista infokaste
 |           vārds = Martins Andrjukaitis
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |     pilns vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1981|3|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Lietuvas PSR|Kauņa}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2014|9|5|1981|3|28}}
 |        mir_viet = {{vieta|Latvija|Alderi}}
 |          garums = 204 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 104 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |             poz = [[Spēka uzbrucējs|uzbrucējs]]
 |         kar_sāk = [[1999]]
 |        kar_beig = [[2013]]
<!------ Izglītība ------>
 |      vidusskola =
 |         koledža =
 |      augstskola =
 |    universitāte =
 |      izgl iest1 =
 |  izgl iest1_nos =
<!------ Kluba informācija ------>
 |             kom =
 |          numurs =
 |            līga =
<!------ Drafts ------>
 |         b_klubs =
 |          drafts =
 |         dr_gads =
 |         dr_līga =
 |          dr_kom =
<!------ Bijušie klubi ------>
 |         sezonas =
 |         bij_kom =
 |     pk izmaiņas =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |    taut sezonas =
 |            taut = {{Bk|Lietuva}}
 |     ni izmaiņas =
<!------ Trenera karjera ------>
 | trenera sezonas =
 |   trenera klubi =
<!------ Papildinformācija ------>
 |            balv =
 |           slavz =
 |          aģenti =
 |         dzimums = V
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Martins Andrjukaitis''' ({{val-lt|Martynas Andriukaitis}}, {{dat|1981|03|28|N}} — {{dat|2014|09|05|N}}) bija [[lietuvieši|lietuviešu]] [[basketbols|basketbolists]]. Viņš ir izcīnījis [[Latvijas Basketbola Līga|LBL]] čempiona titulu [[ASK Rīga|Rīgas "ASK"]] sastāvā.

sentences: {{Commonscat|Athletes from Chile|Čīles vieglatlēti}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Velsas Prinča rags
|vietējais nosaukums =''Cape Prince of Wales''
|attēls              = BeringSt-close-VE.jpg
|attēla paraksts     = [[Beringa šaurums]] ar Velsas Prinča ragu austrumos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|reljefa_karte       = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            =
|izvietojums         = [[Beringa šaurums]]
|apskalo             =
|atdala              = [[Čukču jūra]]
|atdala1             = [[Beringa jūra]]
|latd=65|latm=38|lats= 24|latNS=N
|longd=168|longm=07|longs=12|longEW=W
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{ASV}}
|valsts adm vienības tips1 = Pavalsts
|valsts adm vienība1       = [[Aļaska]]
|piezīme =
}}
'''Velsas Prinča rags''' ({{val|en|Cape Prince of Wales}}) ir klinšains [[zemesrags]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piederošajā [[Aļaska]]s pavalstī, [[Ziemeļamerika]]s kontinenta galējais rietumu punkts.<ref>{{PZT|752}}</ref> Izvietojies [[Sūarda pussala]]s galā [[Beringa šaurums|Beringa šauruma]] austrumu krastā. No [[Eirāzija]]s kontinenta galējā austrumu punkta [[Dežņova rags|Dežņova raga]] to šķir {{nobr|86 km}}.

sentences: '''Iekrāvējs''' ir vispārināts nosaukums tādām [[Tehnikas vienība|tehnikas vienībām]], kas paredzētas [[Krava|kravu]] pārvietošanai un kraušanai.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 213.75
| latd = 50
| established_title =
| image_shield = Blason de Tournai.svg
| image_skyline = La Grand-Place de Tournai.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 36
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 3
| longm = 23
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.tournai.be/}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Tournai''
| name = Turnē
| population_total = 69554
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Valonija]]
| subdivision_name2 =  [[Eno]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Flag of Tournai.svg
}}'''Turnē''' ({{Val|fr|Tournai}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Valonija]]s reģionā, [[Eno]] provincē. 2018. gadā Turnē dzīvoja 69 554 iedzīvotāji.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

sentences:
[[Kategorija:Krievijas ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:Krievijas ģeologi| ]]

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences: '''Koherers''' ir [[ierīce]], kuru izmanto [[elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko viļņu]] reģistrēšanā. Tas galvenokārt tika izmantots 19. gadsimta beigās [[radioviļņi|radioviļņu]] uztveršanā.

sentences:
{{pov}}
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Nordic Investment Bank
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = Investīciju, attīstības banka
| Dibināšanas_datums  = 1976. gads
| Sēdeklis            = [[Helsinki]], [[Somija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              =
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              = 6 141 903 086<ref>[https://web.archive.org/web/20110223185952/http://www.nib.int/about_nib/capital_structure/increased_capital Nordic Investment Bank — ''Structure of the authorised capital''] {{en ikona}}</ref>
| Bilance             =
| Peļņa               =
| Nozare              =
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.nib.int/ www.nib.int]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Amerikāņu skaistums
| attēls                   = American Beauty poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Beauty''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Sems Mendess]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Anete Beninga]]
* [[Tora Birča]]
* [[Vess Bentlijs]]
* [[Mena Suvari]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks|DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|9|17}}
| ilgums                   = 122 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|356,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=americanbeauty.htm |title=American Beauty (1999) |publisher=Box Office Mojo |date= |accessdate=2011-09-22}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0169547
}}
'''"Amerikāņu skaistums"''' ({{val|en|American Beauty}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Sems Mendess]]. Filma ir par vidēja vecuma žurnālistu Lesteru Bērnhamu ([[Kevins Speisijs]]), kuram ir [[pusmūža krīze]]. Viņš iemīlas savas nepieaugušās meitas labākajā draudzenē Andželā.

sentences: '''Laba darīšanas princips''' ir viens no [[Bioētika|bioētikas principiem]], kas ietver morālu pienākumu pēc iespējas palielināt potenciālos ieguvumus un samazināt iespējamo kaitējumu gan [[medicīna|praktiskajā medicīnā]], gan [[Bioloģija|bioloģijas]] un [[biomedicīna|biomedicīnas]] pētījumos ar cilvēku iesaisti.<ref name="atsauce1">[http://www.biodrosiba.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/biodrosiba/Buklets_Vadlinijas.pdf Ētikas vadlīnijas bioloģijas un biomedicīnas pētījumiem ar cilvēku iesaisti. Projekts.]{{Novecojusi saite}} 13.04.2017.</ref>

sentences: (Maidanā) ar Ukrainas un [[Eiropas Savienība|ES]] karogiem 2013. gada 27. novembrī]]

sentences: Par '''tirdzniecības uzcenojumu''' sauc starpību starp [[prece]]s [[Vairumtirdzniecība|vairumcenu]] un pārdošanas cenu [[Mazumtirdzniecība|mazumtirdzniecībā]]. Tirdzniecības uzcenojumu veido [[pievienotās vērtības nodoklis]] un citas papildu izmaksas,<ref>{{grāmatas atsauce|title=Tūrisma un viesmīlības terminu skaidrojošā vārdnīca|date=2008|location=Rīga}}</ref> kā arī tirgotāja [[peļņa]].

sentences:
[[attēls:Orbit3.gif|right|thumb|Divi objekti orbītā ap kopīgo baricentru (šajā gadījumā baricentrs — apzīmēts ar "plus" zīmi — atrodas lielākajā no abiem objektiem.)]]
Par '''baricentru''' (no {{Val|el|βαρύ-ς}} ''(barús)'' — 'smags' un ''κέντρ-ον'' ''(kéntron)'' — 'centrs'<ref>[http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 "Barycentric"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305215244/http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}. ''Oxford Dictionaries''. Atjaunināts 22.11.2015.</ref>) [[astronomija|astronomijā]] un [[astrofizika|astrofizikā]] mēdz dēvēt divu vai vairāku objektu [[masas centrs|masas centru]], ap kuru šie attiecīgie objekti veic savas [[orbīta]]s.

sentences:
{{cita nozīme|Fjodorovas polārstaciju Vaigačas salā|Fjodorovas polārstaciju Taimiras pussalā|Misčeļuskina}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Fjodorova
| oriģinālnosaukums    = ''им. Е.К Федорова''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievija#Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=70| latm=26| lats=48 | latNS=N
| longd=59| longm=05| longs=28 | longEW=E
| novietojums          = [[Vaigača]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1950
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 5
| pers_ziema           = 5
| augstums             = 13
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Fjodorova''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая станция им. Е.К Федорова}}) vai '''Bolvanskijnosa''' ''(Болванский Нос)'' ir [[PSRS]] un [[Krievija]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref name=post>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?t=1020#p8210 им. Е.К Федорова (Болванский Нос)]</ref> Izvietojusies [[Vaigača]]s salas ziemeļos Bolvanskijnosa ragā [[Karas jūra]]s krastā pie ieejas [[Karas Vārti|Karas Vārtu]] jūrasšaurumā.

sentences: "'''Ņerīga virsla, ņurgti izcūcerējusi bukaini, mukšķerē bukainīti'''" ir mākslīga [[frāze]] [[latviešu valoda|latviešu valodā]], kurā visas [[sakne (valodniecība)|saknes]] [[morfēma|morfēmas]] aizstātas ar bezjēdzīgu skaņu kombinācijām. Šādu frāzi izveidojis [[valodniecība|valodnieks]] [[Aldis Lauzis]], pagājušā gadsimta 90. gados latviskojot oriģinālo [[krievu valoda]]s frāzi "Гло́кая ку́здра ште́ко будлану́ла бо́кра и курдя́чит бокрёнка".<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://dic.academic.ru/dic.nsf/ruwiki/9654|title=Глокая куздра - это... Что такое Глокая куздра?|work=Словари и энциклопедии на Академике|access-date=2018-12-01|language=ru}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Coturnix coturnix (Warsaw zoo)-1.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|  apakšdzimta= Perdicinae
| apakšdzimta_lv=Irbes
|         ģints = Coturnix
|      ģints_lv = Paipalas
|  suga=Coturnix coturnix
|   suga_lv=Paipala
|      binomial = Coturnix coturnix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Paipala''' (''Coturnix coturnix'') ir neliels [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') putns. Izdala piecas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> Paipalas tiek audzētas arī kā mājputni, lai iegūtu [[ola]]s un [[gaļa|gaļu]]. Paipalu olām piemīt ārstnieciskas īpašības.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.paipal.lv/main.php?lang=lv&men=info# |title=Kāpēc paipalu olas ir vērtīgas cilvēka organismam ? |access-date={{dat|2011|03|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070703014358/http://www.paipal.lv/main.php?lang=lv&men=info# |archivedate={{dat|2007|07|03||bez}} }}</ref><ref>[http://www.tvnet.lv/sievietem/vesela/359924-paipalu_olas_pret_bronhitu Paipalu olas pret bronhītu]</ref><ref>[http://www.tvnet.lv/sievietem/veseliba/76658-dziednieciskas_paipalu_olas Dziednieciskās paipalu olas]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kruella
 | oriģinālnos = ''Cruella''
 |      attēls = Kruella plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Kreigs Gilespi]]
 |  producents =
* [[Endrū Gans]]
* [[Marks Plats]]
* [[Kristina Bēra]]
 |   scenārijs =
* [[Deina Foksa]]
* [[Tonijs Makneimara]]
 |     aktieri =
* [[Emma Stouna]]
* [[Emma Tompsone]]
* [[Džoels Frajs]]
* [[Pols Volters Hauzers]]
* [[Emilija Bīčema]]
* [[Kirbija Houela-Baptista]]
* [[Marks Strongs]]
 |      mūzika = [[Nikolass Britels]]
 |   operators = Nikolass Karakatsanis
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Tatjana Rīgele]]
 |     studija =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''<ref>{{Ziņu atsauce |last1=Gyarkye |first1=Lovia |title=Emma Stone in 'Cruella': Film Review |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-reviews/disneys-cruella-film-review-1234957412/ |access-date=29 May 2021 |work=The Hollywood Reporter |date=May 29, 2021}}</ref>
* ''Marc Platt Productions''<ref name="PlattCruella">{{Ziņu atsauce |url=https://www.hollywoodreporter.com/news/disneys-live-action-cruella-finds-director-954271 |title=Disney's Live-Action 'Cruella' Finds Director |last=Kit |first=Borys |date=December 14, 2016 |work=The Hollywood Reporter |access-date=December 15, 2016}}</ref>
* ''Gunn Films''<ref name="GunnCruella">{{Ziņu atsauce |url=http://insidemovies.ew.com/2013/10/01/disney-cruella-de-vil-movie/ |title=Disney is making a live-action Cruella de Vil movie |last=Highfill |first=Samantha |date=October 1, 2013 |access-date=October 1, 2013 |publisher=[[Entertainment Weekly]] |archive-date={{dat|2013|10|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131001174440/http://insidemovies.ew.com/2013/10/01/disney-cruella-de-vil-movie/ }}</ref>
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br />Motion Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|5|18|''[[El Capitan Theatre]]''|2021|5|28|ASV|2021|7|2|Latvija}}
 |      ilgums = 134 minūtes<ref name="VarietyReview">{{Tīmekļa atsauce |last= Debruge |first= Peter |date= May 26, 2021 |title= 'Cruella' Review: Emma Stone Reimagines the '101 Dalmatians' de-Villainess as an Iconic Underdog |url= https://variety.com/2021/film/reviews/cruella-review-emma-stone-1234981828/ |access-date= May 26, 2021 |work= [[Variety]]}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last1=Mendelson |first1=Scott |title=Box Office: 'Cruella' Nabs Non-Fabulous $7.7 Million Friday |url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2021/05/29/box-office-cruella-emma-stone-disney-nabs-8-million-friday/?sh=cdb8a172e83b |access-date=29 May 2021 |work=Forbes |date=May 29, 2021 }}</ref><ref>{{Ziņu atsauce |last1=Bahr |first1=Lindsey |title=In a Punk 'Cruella,' Dogs Play Second Fiddle to the Designs |url=https://www.nbcbayarea.com/news/local/in-a-punk-cruella-dogs-play-second-fiddle-to-the-designs/2557387/ |access-date=30 May 2021 |work=NBC News |date=May 28, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|233,5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Cruella (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3228774/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|4|11||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kruella"''' ({{val|en|Cruella}}) ir 2021. gada ASV [[kriminālfilma|kriminālā]] [[kinokomēdija]] par [[Kruella Devila|Kruellu Devilu]] — [[Dodija Smita|Dodijas Smitas]] izdomāto tēlu no 1956. gada romāna "[[101 dalmācietis (romāns)|101 dalmācietis]]" (''The Hundred and One Dalmatians'').<ref name="continuity_Collider">{{Tīmekļa atsauce|author=Radish, Christina|date=May 3, 2021|title='Cruella' Costume Designer Jenny Beavan Explains How She Made Pre-Dalmatian Fashion for the Disney Prequel|url=https://collider.com/cruella-costumes-jenny-beavan-interview/|work=Collider|accessdate=May 25, 2021}}</ref> Filmas režisors ir [[Kreigs Gilespi]], scenārija autori — [[Deina Foksa]] un [[Tonijs Makneimara]].<ref name="WGA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://directories.wga.org/project/1185562/cruella/ |title=Cruella |work=[[Writers Guild of America West]] |date=January 25, 2021 |access-date=February 9, 2021}}</ref> Šī ir trešā spēlfilma [[101 dalmācietis (filmu franšīze)|"101 dalmācietis" filmu franšīzē]] un attiecībā pret iepriekšējām filmām šis ir pirmssākums. [[Emma Stouna]] atveido galveno lomu, bet pārējās lomas atveido [[Emma Tompsone]], [[Džoels Frajs]], [[Pols Volters Hauzers]], [[Emilija Bīčēma]], [[Kirbija Houela-Baptista]] un [[Marks Strongs]]. Filmas darbība norisinās 1970. gados Londonā [[Panki|panku kustības]] laikā, stāsts ir par topošo modes dizaineri Estellu Milleri, kura pētot savu pagātni kļūst par slavenu modes dizaineri, kas pazīstama kā Kruella Devila.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uzvalks
| operators =
| attēls = The Outfit (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, trilleris
| režisors = [[Greiems Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Railenss]]
* [[Zoja Doiča]]
* [[Džonijs Flinns]]
* [[Dilans O'Braiens]]
* [[Nikija Amuka-Bērda]]
* [[Saimons Rasels Bīls]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''The Outfit''
| studija = ''FilmNation Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|2|14|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīnes kinofestivāls]]|2022|3|18|ASV}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14114802/|title=The Outfit (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uzvalks"''' ({{Val|en|The Outfit}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Greiems Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Railenss]], [[Zoja Doiča]], [[Džonijs Flinns]], [[Dilans O'Braiens]], [[Nikija Amuka-Bērda]] un [[Saimons Rasels Bīls]].

sentences: '''Politiskais korektums''' jeb '''politkorektums''' ({{val|en|political correctness}} — 'politiskais korektums/pareizība<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=correctness Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm]</ref>') ir tādu runu un darbību izmantošana, kas izvairās no esošas vai iedomātas citu personu iespējamas apvainošanas. Parasti izvairās tieši no dažāda veidu [[minoritāte|minoritāšu]], pārsvarā noteiktu [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasu]], [[Tautība|tautību]], [[Reliģija|reliģiju]], [[Seksuālā orientācija|seksuālo orientāciju]] un [[Dzimums|dzimumu]] pārstāvju apvainošanas. Pret politiskā korektuma pārkāpējiem bieži tiek vērstas juridiskas un/vai ekonomiskas represijas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Margarita Karbonāro''' (''Margherita Carbonaro'', dzimusi 1964. gada 15. jūnijā Milānā) ir itāļu tulkotāja, kas tulko latviešu autoru darbus.

sentences: '''Mūzikas albums''' ir [[skaņdarbs|skaņdarbu]] apkopojums, kas kādā noteiktā veidā vai formātā ir paredzēts izplatīšanai sabiedrībā. Visbiežāk mūzikas albumi tiek izplatīti komerciāli ar [[ierakstu komānija|ierakstu kompāniju]] starpniecību, bet bieži mūziķi albumus izplata arī neatkarīgi, piemēram, pārdodot tos [[koncerts|koncertos]] vai publicējot tos [[tīmekļa vietne|tīmekļa vietnēs]]. Albums tiek nošķirts no cita veida ierakstu veida — [[singls|singla]], kas pārsvarā ir daudz īsāks, ar mazāk skaņdarbiem un domāts kādas konkrētas dziesmas reklamēšanai.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2480
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2480''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|5|17|SK}} 14:05 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-U]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2012
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2012
| Beigu_datums           = {{dat|2012|9|24|SK}} 17:03 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-024A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2472]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2495]]''
}}
'''''Kosmos-2480''''' (''Космос-2480'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2012. gadā.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|              nosaukums = Aldebarans
|                 attēls =
|         citi nosaukumi = Vērša Alfa, Vērša α
|             zvaigznājs = [[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
}}
'''Aldebarans''' (no [[arābu valoda|arābu]]: الدبران ''Al Dabaran'' – 'Sekotājs'<ref>Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide''. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 256.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 197.</ref>), pazīstams arī kā '''Vērša Alfa''' jeb '''Vērša α''' (''α Tau, Alpha Tauri''), ir spožākā [[zvaigzne]] [[Vērsis (zvaigznājs)|Vērša]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kā arī [[spožāko zvaigžņu saraksts|četrpadsmitā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs. Aldebarans atrodas aptuveni 65 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no Saules, un diametra ziņā ir viena no lielākajām zvaigznēm [[Saules sistēma]]s tuvākajā apkārtnē – teju 40 reizes lielāks diametrs nekā [[Saule]]i.<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 200, 206.</ref> Arī spožuma ziņā Aldebarana parametri ir salīdzinoši iespaidīgi – tas ir gandrīz 350 reizes spožāks par Sauli ar vidējo virsmas temperatūru 4000 [[kelvins|K]].<ref name=":0" /> Šī iemesla dēļ Aldebarans ir klasificējams kā [[sarkanais milzis]], kura [[spektra klase|spektrālā klase]] ir K5 III.<ref name=":0" />

sentences:
{{cita nozīme|valsti|tenisistu|Huans Monako}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Principauté de Monaco''
''Principatu de Múnegu''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Monako Firstiste
|            valsts_nosaukums = Monaco
|               karoga_attēls = Flag of Monaco.svg
|            karoga_nosaukums = Monako karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Monaco.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Monako ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Hymne Monégasque]]''
|               kartes_attēls = Location Monaco Europe.png
|             kartes_paraksts = Monako atrašanās vieta Eiropā
|               galvaspilsēta = Monako
| latd= 43 | latm= 43 | latNS= N | longd= 7 | longm= 25 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]] un [[firstiste]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Monako valdnieku uzskaitījums|Princis]]
|                valsts_galva = [[Albērs II]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Monako valsts ministru uzskaitījums|Valsts ministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Pjērs Dartū]]
|        neatkarības_iegūšana = Atdalīšanās no Dženovas
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Frančesko Grimaldi]] iekaro Dženovas koloniju Monako
|          neatkarības_datums = {{dat|1297|1|8}}
|       neatkarības_notikums2 = Konstitūcija
|         neatkarības_datums2 = 1911. gadā
|                 platība_km2 = 2.02
|               platība_rangs = 248.
|              procenti_ūdens = 0,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 39 150
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 217.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19 381
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 1.
|                     IKP_PPP = 4,888 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 65 928
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = 1,000 ļoti augsts
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.mc]]
|              tālsarunu_kods = 377
|                iso_kods_num = 492
|              iso_kods_alfa2 = MC
|              iso_kods_alfa3 = MCO
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}
'''Monako''' ({{val|fr|Monaco}}, [[monegasku valoda|monegasku]]: ''Munegu''), oficiāli '''Monako Firstiste''' (''Principauté de Monaco'',  ''Principatu de Munegu'') ir valsts [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Franču Rivjēra|Franču Rivjērā]], dažus kilometrus no [[Itālija]]s robežas. Monako no rietumu, austrumu un ziemeļu puses ieskauj [[Francija]], bet dienvidos to apskalo [[Vidusjūra]]. Monako sauszemes robeža ir 4,4 km gara, bet krasta līnija ir 4,1 km gara. Monako kopējā platība ir 2,02 [[km²]], un pēc teritorijas lieluma tā ir otrā mazākā valsts pasaulē aiz [[Vatikāns|Vatikāna]]. Pēc 2013. gada datiem, Monako dzīvo 36 950 iedzīvotāji un tā ir visblīvāk apdzīvotā valsts pasaulē. Pēc 2014. gada datiem, vairāk nekā 30% valsts iedzīvotāju ir miljonāri.<ref>[http://profit.ndtv.com/news/global-economy/article-one-in-three-is-a-millionaire-in-monaco-study-650514 NDTV: One in Three is a Millionaire in Monaco]</ref>

sentences: '''Galvanometrs''' ir ierīce, ar kuru [[Mērīšana|mēra]] vāju [[Līdzstrāva|līdzstrāvu]] un nosaka tās virzienu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://illustrationprize.com/lv/86-difference-between-galvanometer-amp-ammeter.html|title=Viss par elektrību un elektroniku|website=illustrationprize.com|access-date=30.03.2021}}</ref> [[Skala]] var būt graduēta gan [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]], gan [[Spriegums|sprieguma]], gan citu [[Fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] [[Mērvienība|mērvienībās]], iedaļu var arī nebūt, ja nosakāma tikai [[līdzstrāva]]s esamība un virziens, tad to sauc par '''galvanoskopu'''.

sentences:
"saulīte" — viens no daudziem šim minerālam raksturīgajiem habitusiem. Plānajā telpā starp slānekļa slānīšiem kristāls varēja augt tikai plaknē, kā rezultātā radies šis radiālas formas kompleksais [[kristāls]], kas sastāv no daudziem maziem adatveida kristāliņiem. Normālos apstākļos pirīts veido kubus un citu telpisku formu kristālus.]]
'''Habituss''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] lietots termins, kas apzīmē [[minerāls|minerāla]] [[kristāls|kristāla]] formu, kādā to parasti var sastapt dabā.

sentences: '''Privātais investors''' ir privātpersona vai [[Sabiedriska organizācija|nevalstiska institūcija]], kas iegulda privātos līdzekļus uzņēmējdarbībā.

sentences: '''Drupieži''', arī '''klastiskie''' jeb '''terigēnie ieži''' ir [[nogulumieži]], kas pilnībā vai pārsvarā sastāv no dažādu [[Ieži|iežu]] un [[Minerāls|minerālu]] lauskām (daļiņām). Izšķir cementētus un necementētus (irdenus) drupiežus. Cementētajos drupiežos par saistvielu kalpo [[karbonāti]] ([[kalcīts]], [[dolomīts]]), [[Krams|krama]] oksīdi ([[opāls]], [[kalcedons]], [[kvarcs]]), [[dzelzs oksīdi]] ([[limonīts]], [[getīts]] u.c.), [[Māls|māla]] minerāli un virkne citu. Drupieži bieži vien satur organiskās paliekas: veselas [[čaula]]s vai to fragmentus ([[Moluski|molusku]], [[Koraļļi|koraļļu]], [[krinoidejas|krinoideju]] u.c. [[Detrīts|detrītu]], [[Koks|koku]] stumbrus un zarus u.t.t.).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ripela
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Rupel
| attēls            = Rupel_Belgium.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ripela
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Dila]]s un [[Nete]]s sateka
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Šelda]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=04 | sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=04 | sāk_gar_m=25 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=07 | iet_plat_s=29 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}
| garums            = 12
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
]]
]]
]]
'''Adateņu sēnes''' ir [[sēnes|sēņu]] grupa, kuru [[sēne|augļķermeņu]] [[himenofors]] sastāv no [[adatiņas (mikoloģija)|adatiņām]]. Pavisam ir aprakstīts ap tūkstoti šādu sugu, daļa no tām ir [[mikoriza]]s [[cepurīšu sēnes]], bet vairums - uz kokiem augošas piepes. Daļa šādu sēņu ir klājeniskas, recekļainas vai, kā [[koraļļu dižadatene]], koraļļveidīgas.<ref>A.Piterāns, E.Vimba, “Zemāko augu sistemātikas praktikums”, Zvaigzne, 1987., 144. lpp.</ref><ref>A.Balodis, “Rokasgrāmata sēņotājiem”, Liesma, 1974., 107. lpp.</ref> Agrāk himenofora veids bija noteicošais [[sēņu sistemātika|sēņu sistemātikā]], kurā atsevišķi iedalīja adateņu (''Hydnum''), [[stobriņu sēnes|stobriņu]] un [[lapiņu sēnes]],<ref>[http://www.indexfungorum.org/Names/NamesRecord.asp?RecordID=17797 Index Fungorum]</ref><ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 1. sējums, 1981., 41. lpp.</ref> tomēr mūsdienās šis dalījums tiek uzskatīts par novecojušu un sēnes ar adatiņām tiek iekļautas vienās [[rinda (bioloģija)|rindās]] ar citām, un no adateņu sēnēm sistemātikā atlikusi tikai [[gaileņu rinda|gaileņu rindā]] iekļautā [[adateņu dzimta]] ar tās [[tipiskā suga|tipisko sugu]] [[dzeltenā kliņģerene|dzelteno kliņģereni]] jeb jomaino adateni.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.latvijasdaba.lv/senes/sistematiskais-raditajs/ |title=Sugu enciklopēdija |access-date={{dat|2017|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160701153641/http://www.latvijasdaba.lv/senes/sistematiskais-raditajs |archivedate={{dat|2016|07|01||bez}} }}</ref> Reizēm ir grūti izšķirt, vai dažu piepju sēņu neregulārais himenofors ir līdzīgāks stobriņiem vai adatiņām, un tādas sugas kā ''Irpex lacteus'' var tikt aprakstītas abos veidos. Mikoloģijā pēc molekulārās [[ģenētika]]s pētījumiem pēdējos 20 gados tiek uzskatīts, ka adatiņas vairākām sēņu dzimtām [[dabiskā izlase|atlases]] ceļā izveidojušās neatkarīgi cita no citas. Vienlaikus ne tikai sadzīvē, bet pat mikologu sastādītajos sēņu noteicējos joprojām sēnes tiek sakārtotas pēc himenofora veida, jo dalījums pēc tā ir uzskatāmāks par zinātnisko.<ref>T.Lesoe, “Sēnes”, Zvaigzne ABC, 1998., 234. lpp. {{ISBN|9984-22-283-7}}.</ref> Pazīstamākās [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]], kurās iekļautas adateņu sēnes. ir [[adatenes (dzimta)|adatenes]], [[ausenītes (dzimta)|ausenītes]], [[bankeras (dzimta)|bankeras]], pie kurām pieder [[vēršmēleņu ģints]] un populārākā no adateņu sēnēm [[parastā vēršmēlene]] jeb medene, un [[dižadatenes (dzimta)|dižadatenes]].<ref>H.Doerfelt, H.Goerner, "Die Welt der Pilze", Urania-Verlag, Leipzig/Jena/Berlin, 1989, {{ISBN|3-332-00276-7}}.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Savādā spēle
| attēls                   =  QuizShowPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Quiz Show''
| žanrs                    = vēsturiska filma
| režisors                 = [[Roberts Redfords]]
| producents               =
* [[Maikls Džeikobss]]
* [[Džuliāns Krainins]]
* [[Maikls Noziks]]
* Roberts Redfords
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Turturo]]
* [[Robs Morovs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Pols Skofīlds]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hollywood Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|9|16|}}
| ilgums                   = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994|title=Quiz Show|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2019|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023162311/https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=quizshow.htm|title=Quiz Show|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Savādā spēle"''' ({{val|en|Quiz Show}}) ir 1994. gada vēsturiska filma, kas balstīta uz Ričarda N. Gudvina memuāriem ''Remembering America: A Voice From the Sixties''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Roberts Redfords]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Turturo]], [[Robs Morovs]], [[Reifs Fainss]], [[Deivids Peimers]] un [[Pols Skofīlds]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|16||bez}}.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''27. augusts''' ir gada 239. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (240. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 126 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Skujaine
| attēls            = Skujaine.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Skujaine pie Klūnām.
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bēnes pagasts|Bēnes pagasta]] dienvidaustrumos
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Tērvete (upe)|Tērvete]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=29 | iet_plat_s=48 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 32,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Bauskas pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Bauskas pils foto Sandris Kuzmickis.jpg

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džons Viks 3: Parabellum
 | oriģinālnos = ''John Wick: Chapter 3 – Parabellum''
 |      attēls = Džons Viks 3 plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma
 |    režisors = [[Čads Stahelski]]
 |  producents =
* [[Bazils Aivaniks]]
* Ērika Lī
 |   scenārijs =
* [[Dereks Kostalds]]
* [[Šejs Hetens]]
* [[Kriss Kollinss]]
* Marks Eibramss
 |     aktieri =
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Halle Berija]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Marks Dakaskoss]]
* [[Āzija Keita Dillona]]
* [[Lenss Rediks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Ians Makšeins]]
 |      mūzika =
* [[Tailers Beitss]]
* Džoels Ričards
 |   operators = [[Dens Laustsens]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = Evans Šifs
 |     studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
* ''87Eleven Productions''
 | izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2019|5|9|[[Bruklina]]|2019|05|17|ASV|2019|05|17|Latvija}}
 |      ilgums = 131 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/john-wick-chapter-3-parabellum-2019|title=John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019) – Britu filmu klasifikācijas padome|website=Bbfc.co.uk|accessdate=April 15, 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2019/05/26/box-office-john-wick-keanu-reeves-pickachu-pokemon-hathaway-hustle-intruder-dogs-journey/#1d05ef995294|title=Box Office: Keanu Reeves' 'John Wick 3' Tops 'John Wick 2' As 'Pikachu' Passes $350 Million|first=Scott |last=Mendelsohn|website=[[Forbes]]|date=May 26, 2019|accessdate=May 26, 2019}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2019/05/19/movies/john-wick-chapter-3-box-office.html|title='John Wick: Chapter 3' Puts Keanu Reeves Back on Top at the Box Office|first=Brooks |last=Barnes|website=[[The New York Times]]|date=May 19, 2019|accessdate=May 26, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|328,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=johnwick3.htm|title=John Wick: Chapter 3 – Parabellum (2019)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Džons Viks 2]]"
 |      nākamā = "[[Džons Viks 4]]"
 |        imdb =
}}
'''"Džons Viks 3: Parabellum"''' ({{val|en|John Wick: Chapter 3 – Parabellum}}) ir 2019. gada ASV [[neo-noir|neonuāra]] [[spriedzes filma|spriedzes trilleris]] ar [[Kiānu Rīvss|Kiānu Rīvsu]] [[Džons Viks (tēls)|Džona Vika]] lomā. [[Džons Viks (filmu franšīze)|Filmu sērijas]] trešā daļa ir tiešs turpinājums iepriekšējām sērijas filmām "[[Džons Viks]]" (2014) un "[[Džons Viks 2]]" (2017). Filmas režisors ir [[Čads Stahelski]], scenārija autori [[Dereks Kolstads]], [[Šejs Hetens]], [[Kriss Kollinss]] un Marks Eibramss. Filmā galvenās lomas atveido [[Halle Berija]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Marks Dakaskoss]], [[Āzija Keita Dillona]], [[Lenss Rediks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Ians Makšeins]]. Filmas darbība turpinās dažas minūtes pēc iepriekšējās filmas beigām, kad bijušais algotnim Džonam Vikam ir jābēg no amata brāļu leģioniem pēc tam, kad viņa nesenās darbības dēļ par viņa galvu tiek izsludināta 14 miljonus ASV dolāru liela atlīdzība.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Augšup
| attēls                   = Up (2009 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Up''
| žanrs                    = Animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Pīts Dokters]]<br />[[Bobs Pītersons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|5|29||bez}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/up-film-0|title=Up|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018|archive-date={{dat|2016|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160326092912/http://www.bbfc.co.uk/releases/up-film-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|175 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=up.htm|title=Up (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|735,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Augšup"''' ({{val|en|Up}}) ir [[2009. gads|2009]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Pīts Dokters]] un [[Bobs Pītersons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|5|29||bez}}.

sentences: [[SQL]] '''Insert''' teikums nodrošina iespēju [[datu bāze]]s tabulām pievienot ierakstus. Tam ir divi pamatveidi - pievienot tieši vienu ierakstu un pievienot (kopēt) ierakstus izmantojot apakšvaicājumu. Pēdējā variantā tiek pievienoti tieši tik ieraksti, cik atgriež apakšvaicājums, iespējams nulle (0), viens (1) vai daudzi.

sentences: '''Skeleta animācija''' ir tehnika kā [[Datoranimācija|datoranimācijā]] personāžs (vai kāds cits artikulēts objekts) tiek attēlots divās daļās: virsmas attēlojums, ko izmanto tēla zīmēšanai (tiek saukts arī par [[Daudzpunktu režģis|daudzpunktu režģi]] vai ''ādu'') un savstarpēji savienotu daļu hierarhisks tīklojums (ko sauc par kauliem un kopā veido skeletu vai ietērpu), virtuāla armatūra, ko izmanto, lai atdzīvinātu (pozētu un izveidotu kadrus) tīklojumu.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://alumni.cs.ucr.edu/~sorianom/cs134_09win/lab5.htm|title=Skeletal Animation|last=Soriano|first=Marc|publisher=Bourns College of Engineering|access-date=5 January 2011}}</ref> Lai arī šo paņēmienu bieži izmanto cilvēku un citu organisku figūru atdzīvināšanai, tas kalpo tikai tam, lai animācijas procesu padarītu intuitīvāku, un to pašu paņēmienu var izmantot, lai kontrolētu jebkura objekta , piemēram, durvju, karotes, ēkas vai pat galaktikas deformāciju. Ja animētais objekts ir vairāk vispārīgs nekā , piemēram, cilvēka tēls, tad kaulu kopums var nebūt hierarhiski vai savstarpēji savienots, bet attēlo tās daļas kustību, kuru tā ietekmē.

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{pareizrakstība+}}
{{atveidošana+}}
'''Algebra''' ({{val|ar|اَلْجَبْرْ}} (''al-gabr'') — 'apvienošana') ir viena no [[matemātika]]s pamatnozarēm. Algebra ir zinātne par [[Kopa|kopām]] ar operācijām, kas zināmā mērā analogas darbībām ar skaitļiem. Algebrisku sistēmu piemēri ir grupas, lauki, [[vektors|vektoru]] telpas, gredzeni, struktūras.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Fomalhauts
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Dienvidu Zivs Alfa, Dienvidu Zivs α
|           zvaigznājs = [[Dienvidu Zivs]]
|           rektascensija = 22h 57m 39,0465s
|            deklinācija = −29° 37′ 20,050″
|      redzamais spožums = 1.16
|     absolūtais spožums = 1.72
|                   masa = 1.92 ± 0.02
}}
'''Fomalhauts''' (no [[arābu valoda|arābu]]: فم الحوت ''fam al-hut'' – 'Zivs mute'<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 234.</ref>), pazīstams arī kā '''Dienvidu Zivs Alfa''' jeb '''Dienvidu Zivs α''' (''α PsA, Alpha PsA, Alpha Piscis Austrini''), ir spožākā [[zvaigzne]] [[Dienvidu Zivs]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kā arī [[spožāko zvaigžņu saraksts|astoņpadsmitā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs.<ref name=":1" /> Fomalhauts, tāpat kā [[Vega]], atrodas aptuveni 25,1 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā un tiek [[spektra klase|klasificēts]] kā A3V tipa zvaigzne.<ref name=":1">Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide''. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 253.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 230.</ref> Diametra ziņā Fomalhauts ir gandrīz 1,8 reizes lielāks par Sauli, arī masas ziņā tas ir gandrīz divas reizes lielāks par [[Saule|Sauli]] — 1,92 Saules masas.<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 235.</ref><ref name=":2">Mamajek, E.E. [[arxiv:1206.6353|"On the Age and Binarity of Fomalhaut"]]. ''Astrophysical Journal Letters.'' 754 (2): L20. August, 2012. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref name=":3">[http://exoplanet.eu/catalog/fomalhaut_b/#9610 "Formalhaut b"]. ''Exoplanet.eu''. Atjaunināts 21.11.2015.</ref> Fomalhauta vidējā virsmas temperatūra ir aptuveni 8500 [[kelvins|K]], līdz ar to tas ir arī vismaz 16 reizes spožāks par Sauli.<ref name=":1" /><ref name=":3" /> Savukārt tā vecums tiek mērīts ap 450 miljoniem gadu.<ref name=":2" /> [[2008. gads|2008]]. gadā pie Fomalhauta tika atklāta [[citplanēta]], kurai tika dots nosaukums Fomalhauts b.<ref name=":3" /> Vēlāk tika nolemts, ka šī atklātā planēta patiesībā ir [[Kosmiskie putekļi|kosmisko putekļu]] mākonis, kura centrā varētu atrasties vai neatrasties [[pundurplanēta]] vai [[asteroīds]].<ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://exoplanetarchive.ipac.caltech.edu/docs/2020news.html|title=2020 Exoplanet Archive News|website=exoplanetarchive.ipac.caltech.edu|access-date=2022-09-08}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krāpšanas ilūzija
| attēls                   =  Now You See Me Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Now You See Me''
| žanrs                    = trilleris, zādzību filma
| režisors                 = [[Luiss Leterjērs]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Alekss Kurcmens]]
* [[Roberto Orci]]
| scenārija autors         =
* [[Eds Solomons]]
* [[Boazs Jakins]]
* [[Edvards Rikorts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Vudijs Harelsons]]
* [[Melānija Lorenta]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   = [[Braiens Tailers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[K/O Paper Products]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|5|21|Ņujorka|2013|5|31|ASV|2013|6|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0|title=Now You See Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 6, 2019|archive-date={{dat|2017|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171111012240/http://www.bbfc.co.uk/releases/now-you-see-me-2013-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1670345/|title=Now You See Me (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|351,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Krāpšanas ilūzija 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Krāpšanas ilūzija"''' ({{val|en|Now You See Me}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Luiss Leterjērs]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Marks Rafalo]], [[Vudijs Harelsons]], [[Melānija Lorenta]], [[Aila Fišere]], [[Deivs Franko]], [[Maikls Keins]] un [[Morgans Frīmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|5|21||bez}} Ņujorkā. Filmai 2016. gadā iznāca turpinājums "[[Krāpšanas ilūzija 2]]".

sentences: (vidū), [[Heinrihs fon Štriks|H. Štriks]], [[Karls fon Breverns|K. Breverns]], A. Rehekampfs, T. Hāns. Stāv:  [[Vilhelms Roberts fon Bulmerinks|V. Bulmerinks]], [[Andrejs Krastkalns|A. Krastkalns]], E. Dehio, P. Tarasks, J. Valdmanis, G. Nurms, Otass.]]

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Papua-Jaungvineja]]
[[Kategorija:Papua-Jaungvineja]]

sentences: '''Diolks''' (sengr. ''Δίολκος'') bija velkamais ceļš, kas šķērsoja [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumu]], un pa kuru [[Antīkie laiki|antīkajos laikos]] pārvilka vieglos karakuģus un nelielus tirdzniecības kuģus starp [[Korintas līcis|Korintas līci]] un [[Saronikas līcis|Saroniku]], tādējādi nodrošinot kuģu īsāko satiksmi starp Korintas ostām [[Lehaja|Lehaju]] un [[Kenhreja|Kenhreju]]. Ceļš bija 6 kilometrus garš un 3—4 metrus plats. Tas bija bruģēts ar akmens plāksnēm ar dziļām iedobēm, kurās tika ievietotas koka slieces, kas tika smērētas ar taukiem. Kuģu saturs un pārvadājamās preces tika transportētas atsevišķos ratos, kurus vilka [[vergi]]. Šis ceļš bija uzbūvēts 6. gadsimtā pr.Kr. un tika izmantots kuģu transportēšanai līdz pat 9. gadsimtam.

sentences: '''Kosovas serbi''' ({{val|sr|Срби на Косову и Метохији}}) ir [[Serbi|serbu]] tautas pārstāvji, kas apdzīvo vēsturisko [[Kosova]]s reģionu.

sentences: '''Gliese 581 e''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,028 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentriciāte ir 0,0261. 1 gads uz planētas ilgst 3,149 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 2,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences: {{Commonscat|Members of the National Socialist German Workers' Party}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Braians Adamss
|          Attēls = Bryan_Adams_Hamburg_MG_0631_flickr.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Braians Gajs Adamss
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1959|11|5}}
|        Vieta_dz = [[Kingstona]], {{CAN}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Rokmūzika|Roks]], [[smagais roks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, fotogrāfs
|     Instrumenti = Vokāls, ģitāra, basģitāra, klavieres, harmonikas
|            Gadi = 1977—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[A&M Records|A&M]], [[Polydor Records|Polydor]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Braians Gajs Adamss''' ({{val|en|Bryan Guy Adams}}; dzimis {{dat|1959|11|5}} [[Kingstona|Kingstonā]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, fotogrāfs. B. Adamss par saviem darbiem ir saņēmis vairākas balvas un ir ticis nominēts vairākām balvām, ieskaitot 18 iegūtās [[Žino balva]]s 56 nominācijās, tai skaitā 2000. gadā viņš saņēma balvu kā labākais vīrietis-vokālists. Tāpat ir ticis nominēts 15 [[Grammy balva|''Grammy'' balvām]]. Ieguvis vienu ''Grammy'' balvu nominācijā "Labākā dziesma, sarakstīta kinofilmai vai televīzijai" par dziesmu ''"(Everything I Do) I Do It For You"'' filmai "[[Robins Huds, zagļu princis]]" (''Robin Hood: Prince of Thieves'', 1991). Par šo dziesmu ticis nominēts arī [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i, tomēr to neieguva. Vēl divas reizes nominēts  Amerikas Kinoakadēmijas balvai par dziesmām filmās "[[Dons Žuans de Marko]]" (1994) un ''[[The Mirror Has Two Faces]]'' (1996).

sentences:
{{noformējums+}}
[[Image:Cicero Denounces Catiline in the Roman Senate by Cesare Maccari - 3.jpg|350px|thumb|right|''O tempora o mores'', [[Republika]]s aizstāvis [[Cicerons]] atmasko Katilīna sazvērestību [[Romas senāts|Romas senātā]]. „Runas pret Katilīnu“ esot labākais romiešu daiļrunas paraugs.]]
'''Romiešu tiesības''' bija tiesību sistēma [[Senā Roma|Senajā Romā]]. Plašākā nozīmē Romiešu tiesības var apzīmēt [[Romas republika]]s tiesību vēsturi un tās mantojumu [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]].
==Pārskats==
 akadēmiķis.]]
Pieņemts, ka Senās Romas tiesības pastāvēja tūkstots gadus, no apmēram 450. gada p.m.e. līdz 550. gadam. Senākajā periodā bija leģendārās kvirītu tiesības (''ius quiritum''), kas esot  pārņemtas no kvirītu cilts Latijā, no kurām ap 450. gadu p.m.e. desmit vīru kolēģija (''decemviri'') ieviesa Divpadsmit tabulu likumus (''Leges Duodecim Tabularum''), kas esot visu turpmāko romiešu tiesību pamatā.<ref>[http://vesture.eu/index.php/Divpadsmit_tabulu_likumi ''EU'' Vēsture-Divpadsmit tabulu likumi]</ref><ref>[http://vesture.eu/index.php/Kvirītu_tiesības ''EU'' Vēsture - Kviritu tiesības]</ref><ref>[http://vesture.eu/index.php/Romiešu_tiesības ''EU'' Vēsture - Romiešu tiesības]</ref> Divpadsmit tabulu likumi esot senākā tiesību sistēmu [[Normatīvo aktu sistematizācija|kodifikācija]].

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Salaspils (nozīmju atdalīšana)|Salaspils}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Salaspils
| tips                = stacija
| attēls              = Salaspils stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Salaspils stacija 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val|de|Kurtenhof}} (1861—1919)
 ''Stopiņi'' (1919—1925)
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 6
| adrese              =
| latd  =56 | latm  =51 | lats  =38 | latNS  = N | longd =24 | longm =21 | longs =10 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Šķirotava (stacija)|Šķirotava]] (10 km)
 [[Ogre (stacija)|Ogre]] (16 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Dole (stacija)|Dole]] (2 km)
 [[Dārziņi (stacija)|Dārziņi]] (5 km)
 [[Saulkalne (stacija)|Saulkalne]] (5 km)
 [[Rumbula (stacija)|Rumbula]] (7 km)
 [[Gaisma (stacija)|Gaisma]] (8 km)
 [[Ikšķile (stacija)|Ikšķile]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 18
}}
'''Salaspils''' ir [[dzelzceļa stacija]], kas atrodas [[Salaspils novads|Salaspils novada]] [[Salaspils]] pilsētā. Stacija atrodas [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils]] (elektrificētajā posmā [[Rīga]]—[[Aizkraukle]]). Attālums no [[Rīga]]s — 18 km, līdz [[Daugavpils|Daugavpilij]] — 199 km. Caur Salaspils staciju kursē un tajā pietur vilcieni uz [[Ogre|Ogri]], [[Lielvārde|Lielvārdi]], [[Aizkraukle|Aizkraukli]], [[Krustpils|Krustpili]], [[Daugavpils|Daugavpili]], [[Rēzekne|Rēzekni]], [[Zilupe|Zilupi]], [[Gulbene|Gulbeni]] un Madonu. Stacijā ir 2 peroni, 6 sliežu ceļi ar kopējo garumu 6197 m, kā arī 23 pārmijas. Stacijā ir nodrošināta kravu iekraušana un izkraušana. Stacijā darbojas biļešu kase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences:
i.]]
'''Magdeburgas tiesības''' ({{val-de|Magdeburger Recht}}) ir viena no pazīstamākajām [[pilsēta|pilsētu]] tiesību sistēmām. Izveidojusies 13. gadsimtā [[Vācija|vācu]] pilsētā [[Magdeburga|Magdeburgā]] kā [[feodālisms|feodālās]] pilsētu tiesības, saskaņā ar kurām tika regulēta pilsētnieku pašpārvalde, ekonomiskā darbība (amatniecība, tirdzniecība un [[cunfte]]s), īpašumtiesības un šķiriskās attiecības.

sentences: '''26. janvāris''' ir gada 26. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 339 dienas (340 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Katetes''' ir [[taisnleņķa trijstūris|taisnleņķa trijstūra]] malas, kas savā starpā veido taisnu [[leņķis|leņķi]]. Taisnajam leņķim pretim atrodošos [[trijstūris|trijstūra]] malu sauc par [[hipotenūza|hipotenūzu]].

sentences: '''Aprakstošā statistika''' ir [[statistika]]s apakšnozare. Tas ir [[dati|datu]] kvantitatīvs vākšanas un summēšanas process, ko izmanto, lai pārveidotu datus no liela apjoma skaitļu formas uz formu, kas ir ērta cilvēkam uztverei un tālākai analīzei.

sentences:
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Elpošanas orgānu sistēma|Slimības]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
'''Biovaras''' (''Biopower'') jēdzienu pirmais lieto [[Mišels Fuko]], bet vēlāk arī [[G. Agambens]], [[A. Negri]] un [[M. Harts]], lai apzīmētu īpašu varas formu, kura veic indivīdu kontroli un optimizēšanu, kas ir atšķirīga no varas formas, kura dominējusi aptuveni līdz 17 g.s. vidum un kuru raksturoja noteikta [[Valdnieks|valdnieka]] vara un indivīdu atrašanās šīs noteiktās varas ietekmē. Biovara ir decentralizēta varas forma, kura sevi izplata caur dažādām sabiedriskām institūcijām, kā piemēram, skolām, armijas struktūrām, [[Rūpnīca|fabrikām]] un psihoneiroloģiskajām klīnikām.

sentences:
{{coord|22|58|1|S|43|10|50|W|display=title}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Kopakabana
|attels             = Aerial view of Copacabana beach.jpg
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
|priekspilseta      =
|apaksrajoni        =
|platiba            =
|iedzivotaju_skaits = 160 000
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           =
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        =
}}
'''Kopakabana''' ({{val|pt|Copacabana}}) ir apkaime (''bairro'') [[Riodežaneiro]], [[Brazīlija|Brazīlijā]]. Tā ir pazīstama ar savu 4 km garo pludmali, kas ir viena no slavenākajām pludmalēm pasaulē.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Peru|Peru tenisisti}}

sentences: '''1458''' ir [[kārtas skaitlis]] starp skaitļiem 1457 un 1459. Šis ir viens no trijiem skaitļiem (1458; 1729 un 81), kuram izpildās īpašība: ja visus tā ciparus saskaita un tad iegūtā skaitļa ciparus samaina vietām, un to sareizina ar iepriekš iegūto skaitli, tad veidojas sākumā iedomātais [[skaitlis]](1458; 1729 vai 81); 1+4+5+8=18 ; 18 x 81=1458

sentences:
. "Misionāra stāsts" (1883). [[Metropoles mākslas muzejs|Metropolitēna mākslas muzejs]]]]
'''Misionārs''' (no {{val|la|missio}} — 'paka, pasūtījums') ir cilvēks, kas savā dzimtajā zemē vai citās zemēs izplata kādu [[reliģija|reliģiju]] ar mērķi pievērst tai neticīgos vai citu reliģiju pārstāvjus. Parasti sastopams universālajās vispasaules reliģijās, un nav izplatīts nacionālajās reliģijās. Tiek nodalīta "ārējā" misija (citās valstīs) un "iekšējā" misija (starp neticīgajiem viņu pašu kanoniskajā teritorijā). Misionāru darbs dažkārt ir atšķirīgs no [[prozelītisms|prozelītisma]], tomēr nav skaidras atšķirības starp misionāru darbu un prozelītismu. Mēdz notikt, ka tie, kurus misionāri cenšas pievērst savai ticībai, šos mēģinājumus noraida, un dažreiz mēdz pat nogalināt tos, kas pie viņiem nākuši ar šādiem nolūkiem. Tā tas notika ar pieciem protestantu misionāriem no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[1956. gads|1956. gadā]], kad tie mēģināja pievērst protestantismam vaorani cilts indiāņus [[Ekvadora]]s [[Amazone]]s baseinā.<ref>[http://www.20min.ch/news/wissen/story/Der-gefaehrlichste-Indianerstamm-20778227 Der gefährlichste Indianerstamm] 16.05.09</ref> Līdzīga traģēdija notika [[19. gadsimts|XIX gadsimta]] 30. gadu beigās [[Eromangas sala|Eromangas]] salā [[Jaunhebridu salas|Jaunhebridu]] salās (tagad [[Vanuatu]] daļa), kad vietējie iedzīvotāji nogalināja misionārus un pēc tam apēda viņu līķus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newsru.com/religy/08dec2009/aufgegessen.html|title=Туземцы попросили прощения за то, что съели миссионера|website=NEWSru.com|access-date=2021-05-16|date=2009-12-08|language=ru}}</ref>

sentences:
).]]
'''Ebreju kalendārs''' jeb '''jūdu kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas balstīts uz [[Saule]]s un [[Mēness]] cikliem. [[Izraēla|Izraēlā]] tas ir oficiālais valsts kalendārs. Mūsdienās tas galvenokārt tiek izmantots [[ebreji|ebreju]] reliģiskajās ceremonijās. Kalendārā ir noteiktas ebreju svētku dienas, ikdienas lasāmās [[Psalmi|Psalmu]] vietas u.c. Sākotnēji ebreju kalendāru visi jūdi lietoja ikdienas vajadzībām, taču pēc [[Jeruzaleme]]s iekarošanas 63. gadā [[Anno Domini|p.m.ē]]. ebreji kā galveno kalendāru lietoja imperatora noteikto civilo kalendāru.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sarkanais pūķis
| attēls                   =  Red Dragon movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Red Dragon''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Brets Ratners]]
| producents               =
* [[Dino de Lorientiss]]
* [[Marta de Lorientisa]]
| scenārija autors         = [[Teds Tallijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Emilija Votsone]]
* [[Mērija-Luīze Pārkere]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Imagine Corporation]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|10|4|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=https://bbfc.co.uk/releases/red-dragon-2002-0|title=Red Dragon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{GER}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|78 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0289765/?ref_=bo_se_r_2|title=Red Dragon|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|209,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sarkanais pūķis"''' ({{val|en|Red Dragon}}) ir 2002. gada psiholoģisks trilleris, kas balstīts uz Tomasa Herisa tāda paša nosaukuma [[Sarkanais pūķis (romāns)|romānu]]. Filmas režisors ir [[Brets Ratners]]. Galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Edvards Nortons]], [[Reifs Fainss]], [[Hārvijs Keitels]], [[Emilija Votsone]], [[Mērija Luīza Pārkere]] un [[Filips Sīmors Hofmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|10|4||bez}}. Filma veidota kā prīkvels 1991. gada filmai "[[Jēru klusēšana]]" un 2001. gada filmai "[[Hanibāls (filma)|Hanibāls]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums      = Pudeļpalma
| [[Harold E. Moore|H. E. Moore]])</small>
| attēls         = Bottle_palms_indigenous_endemic_plantgarden.JPG
| att_nosaukums  = [[Maurīcija]]s uzraugāmā mežā introducētas pudeļpalmas
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Liliopsida
| klase_lv       = Viendīgļlapji
| rinda          = Arecales
| rinda_lv       = Palmu rinda
| dzimta         = Arecaceae
| dzimta_lv      = Palmu dzimta
| ģints          = Hyophorbe
| ģints_lv       = Pudeļpalmas
| suga           = Hyophorbe lagenicaulis
| suga_lv        = Pudeļpalma
| binomial       = Hyophorbe lagenicaulis
| kategorijas = nē
}}
'''Pudeļpalma''' (''Hyophorbe lagenicaulis'') ir [[palmu dzimta]]s [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Lai arī tā plaši izplatīta Maurīcijas dārzos un parkos, vienīgā savvaļas populācija ir saglabājusies [[Raunda]]s salā.<ref name=Native>The Native Plants and Animals of Mauritius. Mauritius Wildlife Foundation. {{ISBN|978-999493802-5}}, 40. lpp.</ref> Ņemot vērā nelielo izplatības areālu un mazo skaitu, [[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]] pudeļpalma ierindota kritiski apdraudēto [[suga|sugu]] sarakstā.<ref>http://www.iucnredlist.org/details/38580/0 ''Hyophorbe lagenicaulis'', [[Sarkanā grāmata]]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Eizenaha
 | official_name            = ''Eisenach''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Thuringia Eisenach asv2020-07 img23 Wartburg Castle.jpg
 | image_caption            = Vartburgas cietoksnis
 | image_flag               = Hissflagge Eisenach.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wappen Eisenach.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Germany#Tīringene
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{DEU}}
 | subdivision_name1        = [[Tīringene]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 103.84
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2013. gada 31. decembrī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 41567
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 50 | latm = 58 | lats = 34 | latNS = N
 | longd = 10 | longm = 19 | longs = 14  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 99817
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 220
 | website                  = {{url|http://www.eisenach.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
'''Fruktoze''' ir vienkāršs cukurs, balta, kristāliska, ļoti salda viela, cilvēka organisms izmanto viegli.
Fruktoze izplatīta augu valstī, atrodama augļos ([[tomāts|tomātos]], [[ābols|ābolos]]), visvairāk fruktozes ir bišu [[medus|medū]] (līdz 50%). Kā sastāvdaļa fruktoze ietilpst disaharīda [[saharoze]]s un dažu [[polisaharīdi|polisaharīdu]] molekulās. Iegūst saharozes [[hidrolīze]]s procesā. [[glikoze|D-glikozi]] var pārvērst par D-fruktozi, apstrādājot ar [[sārms|sārmu]] (epimerizācija). No augu valsts izolētā fruktoze pieder pie D rindas, kristāliskā veidā eksistē β-piranozes formā, H2O šķīdumos uzrāda optisko aktivitāti, novērojama [[mutarotācija]]. Fruktoze ir vissaldākā no visiem cukuriem, tā ir 1,5 reizes saldāka par saharozi un 3 reizes saldāka par glikozi. Izmanto medicīnā par vērtīgu uzturvielu. Disaharīdu sastāvā ietilpst β-furanozes veidā.

sentences: '''25. oktobris''' ir gada 298. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (299. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 67 dienas.

sentences: '''Amīni''' ir [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atvasinājumi, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki ogļūdeņraža atlikumi ir saistīti ar [[aminogrupa|aminogrupu]]. Tos var definēt arī kā [[amonjaks|amonjaka]] atvasinājumus, kuru molekulās viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar ogļūdeņraža atlikumu.

sentences: '''Iesauka''' ir neoficiāls [[nosaukums|vārds]], kurā sauc [[persona|personu]], priekšmetu vai kaut kādu citu objektu, parasti norādot uz kādu no tā īpašībām vai pazīmēm. Nereti iesaukas ir [[deminutīvs|deminutīvi]] (mīļvārdiņi). [[Internets|Internetā]] cilvēki izvēlas paši sev iesaukas jeb '''segvārdus''' ('''nikus''').

sentences: '''Žagares svīta (D3žg)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenas stāva]] Žagares horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Latvijā ir izplatīta valsts dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Tālāk tā iestiepjas Lietuvas teritorijas ziemeļrietumu daļā. Svītas atsegumi ir zināmi [[Svēte (upe)|Svētes]] (pie [[Žagare]]s), [[Tērvete (upe)|Tērvetes]] un [[Skujaine (upe)|Skujaines]] krastos. Par tipveida griezumu ir pieņemts Sniķeru 8. urbuma intervāls 28-44 m dziļumā.<ref name="ld">{{Latvijas daba|6|159-160}}</ref>

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Kuršu un zemgaļu karaspēks ar kuģiem ieradās Daugavas grīvā un ieņēma nocietināto Daugavgrīvas klosteri.]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences:
{{Observatorijas infokaste
|name            = Ondržejovas observatorija
|image           = Ondřejov Astron Observ DSCN0564.JPG
|caption         = Ondržejovas observatorija
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Čehija|Centrālčehijas apgabals|Prāgas Austrumu apriņķis|Ondržejova}}
| map = Čehija#Eiropa
| latd=49.915175|latNS=N
| longd=14.780994|longEW=E
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1898
|website         =
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Mordvijas Republika
| karte = Russia - Republic of Mordovia (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Мордовия
Мордовия Республикась
Мордовия Республиксь''
| karoga_attēls = Flag_of_Mordovia.svg
| karoga_nosaukums = Mordvijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mordovia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mordvijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Saranska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mokšu valoda|mokšu]]
[[erzju valoda|erzju]]
| tautas = [[krievi]] (60,84%)
[[mordvieši]] (31,94%)
[[tatāri]] (5,21%)
| platība = 26 200
| iedzīvotāji = 888 766
| iedz blīvums = 33,9
| pilsētas = 3
| rajoni = 22
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.e-mordovia.ru/
| ainavas_skats = Saransk_from_Ferris_wheel.JPG}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaudīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/A.06-70
|ķīm_formula=(Na,Ca) Mn2+(Fe2+,Fe3+,Mg,Mn2+)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltena, dzeltenbrūna, zaļa
|svītra=Brūngandzeltena
|habituss=Šķiedrains, plātņains, masīvs
|skaldnība=Laba, divās plaknēs
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs, vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.782 nβ = 1.802 nγ = 1.835
|pleohroisms=Bāli olīvzaļš līdz brūni dzeltens
|blīvums=3,51
}}__NOTOC__'''Alluaudīts''' (nosaukts franču kalnu inženiera Fransuā Alluauda (''Francois Alluaud'') vārdā) - diezgan rets [[minerāls]]. Atklāts [[1848]]. gadā. Veido sēriju ar [[feroalluaudīts|feroalluaudītu]]. Sinonīms - '''hūnerkobelīts''' (Huhnerkobelite'').

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Semantic Web|Semantiskais tīmeklis}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = PPSh-41 from soviet.jpg
|paraksts           =
|nosaukums          = Špagina mašīnpistole, PPŠ
|valsts             = {{flaga|PSRS}} PSRS
|tips               = [[Mašīnpistole]]
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = {{flaga|PSRS}} PSRS
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 25 mm TT
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 1000 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 500 m/s
|attālums           =
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = 71 patronas
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''Špagina mašīnpistole''' jeb '''PPŠ''' bija PSRS [[mašīnpistole]], kas izstrādāta Otrajā pasaules karā. Galvenais projektētājs bija Georgijs Špagins.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Iļģuciems]]
[[Kategorija:Iļģuciems]]

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-valīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2
|molmasa=117,15
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=315 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sublimējas; sadalās
|izoelektriskais punkts=6,00
}}
'''Valīns''' ('''''Val''''', 2-amino-3-metilbutānskābe, α-aminoizobaldriānskābe, C5H11NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Tā ir alifātiskā aminoskābe. Valīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (prizmatiski kristāli no ūdens vai heksagonālas plāksnītes no [[etanols|etanola]]). Vielas nosaukums cēlies no [[baldriāns|baldriāna]] ({{Val-la|valeriana}}).

sentences: [[polinoms|Polinoma]] '''diskriminants''' ir noteikta funkcija no šī polinoma koeficientiem. Diskriminanta vērtība ir cieši saistīta ar šī polinoma reālo sakņu skaitu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diacetila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H6O2
|molmasa=86,09
|blīvums=990,4
|kušanas temperatūra=-2,4 °C
|viršanas temperatūra=88 °C
}}
'''Diacetils''' (2,3-butāndions, dimetilglioksāls, dimetildiketons, CH3COCOCH3) ir vienkāršākais α-di[[ketons]] jeb vicinālais diketons (tā molekulā abas [[karbonilgrupa]]s atrodas blakus). Diacetils ir zaļgandzeltens šķidrums. Dzeltena vai dzeltenzaļa krāsa ir visu α-diketonu īpašība (arī [[glioksāls]] satur divas blakus novietotas karbonilgrupas un ir krāsains savienojums). Šādas atomu grupas, kā α-diketona grupējums, sauc par [[hromofors|hromoforām]] grupām. Savienojumi, kur karbonilgrupas ir lielākā attālumā viena no otras (β- vai γ-diketoni) pārsvarā ir bezkrāsaini.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Lerijs Peidžs
|     vārds_orig = ''Larry Page''
|         attēls = Larry Page in the European Parliament, 17.06.2009.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1973
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Mičigana|Īstlansinga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Amerikānis
|   nodarbošanās = ''[[Google, Inc.]]'' izpilddirektors
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Larry Page google signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Lorenss "Lerijs" Peidžs''' ({{val|en|Lawrence "Larry" Page}};<ref name=homepage>{{Tīmekļa atsauce|url=http://infolab.stanford.edu/~page/|title=Lawrence or Larry Page's Page|author=Larry Page|publisher=Stanford Web Site|year=1999|accessdate=May 18, 2010}}</ref> dzimis {{dat|1973|3|26}} [[Īstlansinga|Īstlansingā]], [[Mičigana|Mičiganā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu datorzinātnieks un viens no ''[[Google]]'' izveidotājiem. Kopš 2011. gada aprīļa viņš ir arī kompānijas izpilddirektors.<ref>{{ziņu atsauce | url = http://online.wsj.com/article/SB10001424052748704881304576094340081291776.html?mod=googlenews_wsj | title = Google's Page to Replace Schmidt as CEO | work=The Wall Street Journal | first=Amir | last=Efrati | date=January 21, 2011}}</ref> Ar kopējiem ieņēmumiem, kas sastāda 16,7 miljardus ASV dolāru, viņš 2011. gadā bija 24. bagātākais cilvēks pasaulē.<ref name="forbes">{{ziņu atsauce|url=http://www.forbes.com/profile/larry-page|title=Larry Page|author=Forbes Magazine|publisher=[[Forbes Magazine]]|year=2011|accessdate=March 10, 2011}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Maksims Kathe
|     vārds_orig = ''Maksimas Katche''
|         attēls = Maksimas Katche.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{flag|Krievijas Impērija}}, [[Jonišķi]]
(tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{LTU}}, [[Birži (Lietuva)|Birži]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Ģenerālleitnants
|  dienesta_laiks = 1899. — 1922.
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flag|Lietuva}}
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Lietuvas brīvības cīņas]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Svētā Jura ordenis]] (IV šķiras), [[Lāčplēša Kara ordenis]] (III šķiras), [[Vīta Krusta ordenis]] (IV un V šķiras)
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: Priekšējā cingulārā garoza - jeb '''ACC''' ({{val-en|anterior cingulate cortex}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] centrs [[valrieksts|valrieksta]] lielumā, kurš atrodas [[piere]]s daivas krokā un dēļ tā cilvēks spēj apmuļkot [[smadzenes]] un nodrošināt izdzīvošanu [[ekstremāli apstākļi|ekstremālos apstākļos]]. Zinātnieki spriež, ka tieši šeit mājo cilvēka [[gribasspēks]].<ref>"Gribas triumfs" - Ilustrētā Zinātne Nr.12/2005 52.lpp.</ref> Šāds centrs ir visiem [[zīdītāji]]em, bet vienīgi [[cilvēkveidīgie pērtiķi|cilvēkveidīgajiem pērtiķiem]] tajā atrodas īpašas vārpstveida [[nervu šūna]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fantastiskā mīlestība un kur to rast
| attēls                   =  This Beautiful Fantastic.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''This Beautiful Fantastic''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Saimons Abouds]]
| producents               =
* [[Andrea Īrvolino]]
* [[Monika Barsadi]]
* [[Kristīne Aldersone]]
* [[Kami Nahdi]]
* [[Mets Trīdvels]]
* [[Dženifere Levaina]]
* [[Komptons Ross]]
* [[Fils Hants]]
* [[Normans Merijs]]
* [[Iliana Ogilvija Tompsone]]
| scenārija autors         = Saimons Abouds
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Brauna Findlija]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Endrū Skots]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Anna Čanselore]]
* [[Eilīna Deivisa]]
* [[Šeila Henkoka]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Smudge Films]]''
* ''[[Ipso Facto Productions]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|10|29|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beautiful-fantastic-2016|title=This Beautiful Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fantastiskā mīlestība un kur to rast"''' ({{val|en|This Beautiful Fantastic}}) ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Saimons Abouds]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Brauna Findlija]], [[Toms Vilkinsons]], [[Endrū Skots]], [[Džeremijs Ērvins]], [[Anna Čanselore]], [[Eilīna Deivisa]] un [[Šeila Henkoka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|29||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jēkabs Dravnieks
|     vārds_orig = ''J. Drawin-Drawneeks''
|         attēls = Jēkabs Dravnieks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Bilskas pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1927
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Rīga]]
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes = Pseidonīmi: Pērkoņdēls, J. Pērkondēls, J. Pd., J. Laimnieks.<ref>[http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm Dravnieks Jēkabs] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20030518183858/http://www.liis.lv/latval/Darbinieki/Darbiniek/1.Lingvasp/dravnieks.htm |date={{dat|2003|05|18||bez}} }}, "Latviešu valodniecības darbinieki, lingvistiskais aspekts", informācija iegūta 12.03.2008</ref>
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{līdzīgs|Pilsāta}}
 [[Vācija]]s rietumdaļā.]]
'''Pilsēta''' ir [[apdzīvota vieta]] ar ievērojamu [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]], rūpniecisku, tirdzniecības, kultūras un administratīva vai politiska centra nozīmi. Pilsētas statuss apdzīvotai vietai ir saistīts ar vēsturiski iegūtām [[pilsētas tiesības|pilsētas tiesībām]], kas var būt saglabājušās arī apdzīvotām vietām ar mazāku nozīmi. Pilsētām ir raksturīga [[ēka|ēku]] koncentrācija un pilsētas [[infrastruktūra]]: [[iela]]s, [[laukums|laukumi]], [[transporta tīkls]], [[enerģija]]s, [[ūdensapgāde]]s, [[atkritumi|atkritumu]] apsaimniekošanas un citas sistēmas. Pat neliela pilsēta nevar iztikt bez [[medicīna]]s institūcijām, glābšanas, sociālās palīdzības un citām struktūrām. Pilsētās koncentrējas arī [[izglītība]]s un [[kultūra]]s objekti: [[Bērnudārzs|bērnudārzi]], [[skola]]s, [[universitāte]]s, [[Muzejs|muzeji]], [[Teātris|teātri]] u.c.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Halucinācijas''' ir [[uztvere]]s stāvoklis, kurā dzīvā organisma maņu orgāni saņem kairinājumus bez īsta ārējā objekta esamības, bet kas pašai dzīvajai būtnei var likties kā daļa no ārējās pasaules vizuālās [[īstenība]]s. Halucinācijas izšķir atsevišķi no citiem līdzīgiem uztveres stāvokļiem, piemēram, [[sapnis|sapņošanu]], [[ilūzija|ilūzijām]], [[iztēle|iztēli]] un [[pseidohalucinācijas|pseidohalucinācijām]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Vēverbrants''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Paracetamola struktūrformula

Paracetamola molekulas modelis: melnā krāsā iekrāsoti [[ogleklis|oglekļa]],
baltā - [[ūdeņradis|ūdeņraža]], zilā - [[slāpeklis|slāpekļa]], sarkanā - [[skābeklis|skābekļa]] atomi
|       citi nosaukumi = acetaminofēns,
''N''-(4-hidroksifenil)acetamīds
|           CAS numurs = 103-90-2
|      ķīmiskā formula = C8H9NO2
|              molmasa = 151,169
|              blīvums = 1263
|  kušanas temperatūra = 442 K (169 °C)
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Arūns Matelis
 |            vārds_orig = ''Arūnas Matelis''
 |                attēls =
 |            att_izmērs =
 |             komentārs =
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1961|4|9}}
 |              dz vieta = {{vieta|PSRS|Lietuvas PSR|Kauņa|td=Lietuva}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = kinorežisors
 |         darbības gadi =
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Brīvības sala
|attēls              = Liberty Island.jpg
|vietējais nosaukums = ''Liberty Island''
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Ņujorka#ASV
|position            = left
|izvietojums         = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|latd=40|latm=41|lats=20|latNS=N|longd=74|longm=2|longs=40|longEW=W
|platība             =
|garums              =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|valsts              = ASV
}}
'''Brīvības sala''' (''Liberty Island'') ir maza, neapdzīvota [[sala]] [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Uz salas atrodas [[Brīvības statuja]]. Lai arī sala šādi tika saukta jau kopš 20. gadsimta sākuma, par oficiālo nosaukumu tas kļuva vien 1956. gadā. Iepriekš tās oficiālais nosaukums bija '''Bedlo sala''' (''Bedloe's Island''). Brīvības sala ir 59 558 m2 liela.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Tampabejas "Rays"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Florida|Sentpītersbērga}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Amerikāņu līga|divīzija=Austrumu konference|dibināts=1998|kapteinis=|klubs=Tampa Bay Rays|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Tropicana Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=25 000|krāsas=Tumši zila, gaiši zila, dzeltena, balta<br />{{color box|#092C5C}} {{color box|#8FBCE6}} {{color box|#F5D130}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Stjuarts Sternbergs|prezidents=|menedžeris=Ēriks Neanders|galvenais_treneris=Kevins Kešs|logo=Tampa Bay Rays Logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=Tampabejas "Devil Rays"|dates1=1998–2007|name2=Tampabejas "Rays"|dates2=2008–pašlaik|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=0|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=2|divīzijas tituli=4|bg_color=#8FBCE6|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#092C5C}}'''Tampabejas "Rays"''' ({{Val|en|Tampa Bay Rays}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Sentpītersbērga|Sentpītersbērgā]], [[Florida]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1998. gadā kā '''Tampabejas "Devil Rays"'''. "Rays" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Amerikāņu līgas Austrumu konferencē. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav uzvarējis [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Tropicana Field'' stadionā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Ježovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Ежов''
|         attēls = Ezhov NI.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Nikolajs Ježovs 1938. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = strādnieks, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Antoņina Titova, Jevgēņija Ježova
|          bērni = nav (adoptēta - Natālija)
|       paraksts = Nikolai Yezhov Signature 1938.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''1. jūnijs''' ir gada 152. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (153. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 213 dienas.

sentences:
[[File:Emperoryuandinastycollage.jpg|thumb|Kagani]]
'''Kagans''' bija valdnieka tituls agrajos viduslaikos [[tjurki|tjurku]] tautām. [[Mongoļu impērija]]s "hanu hans". Pirmoreiz minēts [[Ķīna|ķīniešu]] hronikās 3. gs. mūsu ērā saistībā ar [[Centrālāzija]]s tautu sjanbi. 402. gadā titulu pieņēma žužaņi. No tiem pārņēma [[Avāri (senie)|avāri]] un tjurki (no 552. gada), kuri 6. gs. vidū izveidoja pašu lielāko tā laika klejotāju valsti - [[Tjurku kaganāts|Tjurku kaganātu]].

sentences: '''Valodas modelis''' ({{Val|en|language model}}) ir [[mašīnmācīšanās]] modeļa veids, kas ir apmācīts, lai vārdiem tekstā noteiktu [[Varbūtības sadalījums|varbūtības sadalījumu]]. Modeļa mērķis ir aprēķināt vispiemērotāko vārdu, lai pabeigtu nepilnīgu teikumu vai frāzi, pamatojoties uz dotā teksta [[Konteksts|kontekstu]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.altexsoft.com/blog/language-models-gpt/|title=Language Models, Explained: How GPT and Other Models Work|website=AltexSoft|access-date=2023-03-12|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Starptautiskais bankas konta numurs''' jeb '''IBAN''' ({{val-en|international bank account number}})<ref>{{AkadTerm|term=IBAN|lang=LV}}</ref> ir starptautiski pieņemta sistēma [[bankas konts|bankas kontu]] identificēšanai. Tā ieviešanu sākotnēji noteica [[Eiropas Banku Standartu komiteja]]s (ECBS) lēmumi, bet vēlāk tas kļuva par starptautisku standartu ISO 13616. Pašreiz spēkā esošais standarts ir ISO 13616:2007, kas nosaka [[Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība|Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrību]] (SWIFT) kā reģistratoru (Latvijas standarts LVS ISO 13616:2007<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lvs.lv/lv/products/21958|title=LVS ISO 13616-1:2007|publisher=SIA "Standartizācijas, akreditācijas un metroloģijas centrs"}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lvs.lv/lv/products/21959|title=LVS ISO 13616-2:2007|publisher=SIA "Standartizācijas, akreditācijas un metroloģijas centrs"}}</ref>). Sākotnēji to lietoja [[Eiropas Savienība]]s ietvaros, taču, uz 2016. gada 29. februāri, to ir ieviesušas 69 valstis visā pasaulē.<ref name=IBANRegistry>{{cite web | url = https://www.swift.com/sites/default/files/resources/swift_standards_ibanregistry.pdf | title = IBAN registry – This registry provides detailed information about all ISO 13616-compliant national IBAN formats – Release 63 | date = 2016. gada februāris | publisher = SWIFT | accessdate = 2016. gada 15. februārī | archive-date = 2016. gada 30. Janvāris | archive-url = https://web.archive.org/web/20160130135703/https://www.swift.com/sites/default/files/resources/swift_standards_ibanregistry.pdf }}</ref>

sentences: '''7. jūnijs''' ir gada 158. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (159. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 207 dienas.

sentences: '''Ford-Vairogs Junior''' bija automobilis, ko no [[1938]]. līdz [[1940]]. gadam ražoja Rīgā, fabrikā [[Ford-Vairogs]]. Tas bija bāzēts uz [[Lielbritānija|britu]] [[Ford 10 Perfect]].

sentences:
{{cita nozīme|vielu grupu|vienkāršāko fenolu|fenols}}
 — vienkāršākais no fenoliem.]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Opertorbitolitinae
|        apakšdzimta_lv = Opertorbitolitīnas
|         binomial = Opertorbitolitinae <small>Loeblich & Tappan, 1986</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Cyclopertorbitolites}}
* † {{TaksoSaite|Opertorbitolites}}
* † {{TaksoSaite|Somalina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Opertorbitolitīnas''' (''Opertorbitolitinae'') ir izmirusi [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Apakšdzimtu 1986. gadā izdalīja amerikāņu mikropaleontologi [[Alfrēds Lēblihs]] un [[Helēna Tappana]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] prehapidioninīnas ir zināmas no [[Paleocēns|paleocēna]] beigām līdz [[luteta laikmets|luteta laikmeta]] beigām [[Eocēns|eocēnā]].

sentences: '''Izziņa''' ir ar sabiedriski vēsturisko praksi nešķirami saistīts cilvēka radošās darbības [[process]] - objektīvās [[īstenība]]s atspoguļošana cilvēka [[apziņa|apziņā]]. Izziņas procesā cilvēks gūst jaunas [[zināšanas]] par [[pasaule|pasauli]], uz kuru bāzes rodas cilvēka darbības [[mērķis|mērķi]] un [[motīvs|motīvi]]. Izziņas [[būtība]]s izpratne cieši saistīta ar [[filozofijas pamatjautājums|filozofijas pamatjautājuma]] risināšanu. Izziņas pamats ir [[prakse]].

sentences: '''Osmotiskais spiediens''' (apzīmē ar '''[[π]]''') ir spiediens, kas pielikts puscaurlaidīgai [[membrāna]]i, kas atdala divus dažādas [[Šķīdumu koncentrācija|koncentrācijas]] [[Šķīdums|šķīdumus]], un vērsts virzienā no atšķaidītākā šķīduma (robežgadījumā — tīra šķīdinātāja) uz koncentrētāku. To var definēt arī kā papildspiedienu, kas jāpieliek koncentrētākajam šķīdumam, piemēram, ar [[Virzulis|virzuļa]] palīdzību, lai apturētu [[Osmoze|osmozi]] jeb izlīdzinātu šķīdumu līmeņus.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pušmucovas Jaunavas Marijas pasludināšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Pusmucovas kat bazn.JPG
| image_size            = 290px
| caption               = Pušmucovas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Pušmucovas baznīca
| position=left
| latd  = 56  | latm  = 38 | lats  = 37  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 43  | longs = 27  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ludzas novads]], [[Pušmucovas pagasts]], [[Pušmucova]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1897. gads]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Antons Justs
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1850. gads|1850. gadā]]
| year_completed        = [[1852. gads|1852. gadā]], pārbūvēta [[1876. gads|1876. gadā]]
| length                = 25,60 m
| width                 = 12,80 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = apmesti [[laukakmens|laukakmeņi]]
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pušmucovas katoļu baznīca ar žogu un vārtiem
|      numurs = 9158
|       grupa = Reģiona nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2016|10|25|N|bez}}
}}
}}
'''Pušmucovas Jaunavas Marijas pasludināšanas Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes [[Baznīca (celtne)|baznīca]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub525 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Pušmucovas pagasts|Pušmucovas pagasta]] centrā [[Pušmucova|Pušmucovā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Emīls Krēpelins
| vārds_orig = ''Emil Kraepelin''
|  attēls       = E. Kraepelin.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1856
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 15
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Neištrēlica}}
| m_gads        = 1926
| m_mēnesis     = 10
| m_diena       = 7
| m_vieta       = {{vieta|Vācija|Minhene}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Leipcigas Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
| darba_vietas  = [[Minhenes Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne       = [[psihiatrija]]
| pasniedzēji   = [[Vilhelms Vunts]]
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Līdzstrāvas mašīna''' ir [[elektriskā mašīna]], kura pārveido [[Mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] [[līdzstrāva]]s [[Elektrība|elektriskajā enerģijā]] vai otrādi.

sentences: '''ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķi''' ir 17 globāli mērķi, ko 2015. gadā uzstādīja [[ANO Ģenerālā asambleja]]. Tie ir daļa no asamblejas rezolūcijas 70/1<ref>http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E</ref>: " Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam."<ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld|title=Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development|website=United Nations – Sustainable Development knowledge platform|accessdate=23 August 2015}}</ref> Mērķi ir plaši un neatkarīgi, taču katram no tiem ir atsevišķs sasniedzamo rādījumu saraksts. Visu 169 apakšmērķu sasniegšana nozīmētu visu 17 mērķu sasniegšanu. Mērķi iekļauj tādas sociālas un ekonomiskas attīstības problēmas kā [[nabadzība]], [[bads]], [[veselība]], [[izglītība]], [[globālā sasilšana]], [[dzimumu līdztiesība]], [[ūdensapgāde]], [[sanitārija]], [[enerģija]], [[urbanizācija]], [[dabas aizsardzība]] un [[sociālais taisnīgums]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://sustainabledevelopment.un.org/content/documents/4538pressowg13.pdf|title=Press release – UN General Assembly’s Open Working Group proposes sustainable development goals|date=19 July 2014|website=Sustainabledevelopment.un.org|format=PDF|accessdate=2016-10-18}}</ref>

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Zijas līcis
| attēls       = Piraeus harbor 3-2004.JPG
| paraksts     =
| karte        =
  | vietaskarte          = Grieķija
  | alt_karte = Greece relief location map.jpg
  | label                = <!-- "līcis" atšķirīga vērtība -->
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 = <!-- cits marķieris -->
  | kartes_paraksts      = Zijas līča novietojums pie Grieķijas krastiem, Mirtejas jūrā
| vieta        = {{GRE}}
| vieta2       = [[Atēnas]], [[Pireja]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Mirtejas jūra]]
| plat_d=37 | plat_m=56 | plat_s=15 | plat_NS=N
| gar_d=23 | gar_m=38 | gar_s=55 | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Atēnas]], [[Pireja]]
}}

sentences: '''Difrakcija''' ir viļņu [[Elektromagnētisko viļņu skala|(elektromagnētisko]], [[Mehāniskie viļņi|mehānisko]] u.c.) apliekšanās ap dažādām nehomogenitātēm vidē, kas atrodas to izplatīšanās ceļā. Difrakcijas efekti ir novērojami, ja [[viļņa garums]] ir salīdzināms ar vai mazāks par šķēršļa izmēru. Lai to izskaidrotu, jāzina Heigensa-Frenela princips. Heigensa principa būtība: katrs [[Punkts (ģeometrija)|punkts]] uz viļņa frontes jāuzskata par jaunu sekundāru viļņu avotu. Frenela princips: fiktīvie sekundārie viļņu avoti ir koherenti un [[Svārstības|svārstās]] vienādās fāzēs. Šie sekundārie viļņi pārklājoties interferē.

sentences:
{{Gadsimts2|17}}
'''17. gadsimts''' jeb '''XVII gadsimts''' bija laika posms vēsturē no [[1601]]. līdz [[1700]]. gadam. Eiropā tas bija [[Jaunie laiki|jauno laiku]] periods un bija raksturīgs ar vairākiem lieliem kariem, kā [[Trīsdesmitgadu karš]], [[Lielais turku karš]] u.c.

sentences: '''Vides ietilpība''', '''vides caurlaides spēja''' jeb '''ekoloģiskā ietilpība'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=ecological%20capacity |title= Akadēmiskā terminu datubāze — ecological capacity |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2008. gada 1. februārī}}</ref> ir [[ekosistēma]]i raksturīgais [[populācija]]s blīvuma līdzsvars. Ja indivīdu skaits populācijā ir mazs un vides ietilpība nav sasniegta, tad [[dzimstība]] pārsniedz mirstību. Šajā gadījumā ir paaugstināta [[izdzīvotība]] un populācija ir veselīga, tā aug.<br />Ja vides ietilpība ir pārsniegta, notiek pretējs process.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Satiksme
| attēls                   =  Traffic2000Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Traffic''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Herskovics]]
* [[Lora Bikforda]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Gahans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Laura Bickford Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|6|Ņujorka|2000|12|27|ASV|}}
| ilgums                   = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000|title=Traffic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604174943/https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|46 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=traffic.htm|title=Traffic (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Satiksme"''' ({{val|en|Traffic}}) ir 2000. gada krimināldrāma, kas balstīta uz britu 1989. gada seriālu ''Traffik''. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deniss Kveids]] un [[Ketrina Zeta-Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|6||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Dītrihs Bonhēfers
|          vārds_orig = ''Dietrich Bonhoeffer''
|              attēls = Bundesarchiv Bild 146-1987-074-16, Dietrich Bonhoeffer.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 02
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = [[Breslava]], [[Vācijas impērija]]
(tagad [[Vroclava]], {{POL}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1945
|           m_mēnesis = 04
|             m_diena = 09
|             m_vieta = [[Flosenbirgas koncentrācijas nometne]], [[Trešais reihs]]
(tagad [[Bavārija]], {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums = V
|              vecāki = tēvs - Kārlis Bonhēfers, māte - Paula Bonhēfere (dzim. fon Hāze)
|               brāļi = Kārlis Frīdrihs, Valters, Klauss
|               māsas = Urzula, Kristele, Sabīne (Dītriha dvīņumāsa), Zuzanna
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|          alma_mater = [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|           skolotājs = [[Ādolfs fon Harnaks]], [[Reinholds Nibūrs]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Kārlis Barts]]
|          ietekmējis =
|               darbi = ''Nachfolge'' (1937)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ilzeskalns
| settlement_type = Vidējciems
| image_skyline = Skats uz Ilzeskalnu.jpg
| image_caption =
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
| subdivision_name2 = [[Ilzeskalna pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 =
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2020
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=64127&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 165
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 23
| longs = 32
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 153
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4619 Ilzeskalns
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Krāslava (nozīmju atdalīšana)|Krāslava}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Krāslava
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Kraslava (pilsetas centrs).jpg
 | image_caption            = Krāslavas pilsētas centrs
 | image_flag               =
 | flag_link                =
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Krāslava.svg
 | shield_link              = Krāslavas ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position = left
| latd  = 55| latm  = 53| lats  = 42| latNS  = N
| longd = 27| longm = 09| longs = 54| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Krāslavas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1923. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|ltg|Kruoslova}}
{{val|la|Craslavia}}
 {{val|de|Kreslau}}
 {{val|ru|Краслава}}
 {{val|pl|Krasław}}
 | area_total_km2           = 8.5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = 6691
 | population_as_of         = 2020
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = 787
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-560(1-3)
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.kraslava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Krāslava''' ({{val|ltg|Kruoslova}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir [[pilsēta]] [[Latvija]]s dienvidaustrumos [[Daugava]]s abos krastos ([[Latgale]]s un [[Sēlija]]s teritorijā), [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] centrs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārgumiņš
| attēls                   = Precious2009poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Precious''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Lī Denielss]]
| producents               =
* [[Lī Denielss]]
* [[Gerijs Magness]]
* [[Sāra Sīgela-Magnesa]]
* [[Opra Vinfrija]]
* [[Toms Hellers]]
* [[Tailers Perijs]]
* [[Liza Korteza]]
| scenārija autors         = [[Džefrijs S. Flečers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gabereja Sidibeja]]
* [[Mo'Nique]]
* [[Pola Patone]]
* [[Meraija Kerija]]
* [[Šerija Šeperda]]
* [[Lenijs Kravics]]
| mūzika                   = [[Mario Grigorovs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lee Daniels Entertainment]]''
* ''[[Smokewood Entertainment]]''
* ''[[Harpo Films]]''
* ''[[34th Street Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|1|15|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|11|6|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/precious-2009-0|title=Precious|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 24, 2019|archive-date={{dat|2019|03|31||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190331212637/https://www.bbfc.co.uk/releases/precious-2009-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=preciouspush.htm|title=Precious:
Based on the Novel "Push" by Sapphire (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|63,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārgumiņš"''' ({{val|en|Precious}}) ir 2009. gada drāma, kas balstīta uz Ramonas Loftones romānu ''"Push"''. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Lī Denielss]]. Galvenās lomas atveido [[Gabereja Sidibeja]], [[Mo'Nique]], [[Pola Patone]], [[Meraija Kerija]], [[Šerija Šeperda]] un [[Lenijs Kravics]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|15||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādolfs Preiss
|     vārds_orig = ''Adolph Preiss''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1762
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Valtaiķi]], [[Kurzemes hercogiste]]
([[Laidu pagasts]], [[Kuldīgas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Jēkabs Preiss
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|dzimta=Cyperaceae|autors=L.|suga_lv=Divmāju grīslis|suga=Carex dioica|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|attēls=Carex dioica weiblein.jpeg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex dioica}}'''Divmāju grīslis''' ({{val|la|Carex dioica}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Izolētas atradnes ir arī [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-dioica-l/|title=divmāju grīslis - Carex dioica L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-08}}</ref>

sentences: '''Sēklas pūslītis''' ({{val|la|glandulae vesiculosae}}) ir vīriešu pāra orgāns, kas atrodas aiz [[urīnpūslis|urīnpūšļa]]. Sēklas pūslīši ir nelielas sēklas krātuves, kas saistītas gan ar [[sēklas kanāliņi]]em, gan ar urīna izvadkanāla [[prostata]]s daļu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Linda Nemiera
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[Fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[mūsdienu fantāzija]],
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Septiņi]]", "[[Kaķa lāsts]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Lielā lasītāju gada balva 2011
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Linda Nemiera''' (dzimusi '''Linda Dreimane''' {{dat|1981|03|11}}) ir latviešu [[rakstniece]], kas visbiežāk raksta Latvijas [[mūsdienu fantāzija]]s žanrā. Viņas pirmā grāmata "[[Vilcenes stāsts]]" 2011. gadā ieguva Lielo lasītāju balvu nominācijā "Bērnu oriģinālliteratūra".

sentences:
{{DEFAULTSORT:Kastulzinas pagasts}}
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Kapiņu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Kastuļinas pagasts}}

sentences:
== Kopsavilkums ==
1933. gada "Esperanto enciklopēdijas" grāmatas vāks no 1986. gada pārpublicējuma. Attiecīgā raksta ilustrācijai; brīvs attēls pagaidām nav pieejams.
Ņemts no Vikipēdijas esperanto valodā - https://eo.wikipedia.org/wiki/Dosiero:EDE4.jpg .
[[Kategorija:Esperanto]]
[[Kategorija:Esperanto vēsture]]
== Licence ==
{{Grāmatas vāks}}

sentences: '''25. augusts''' ir gada 237. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (238. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 128 dienas.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Ludzas 2. vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = P. Miglinīka iela 34A, [[Ludza]], [[Ludzas novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 19 | latNS  = N
| longd = 27 | longm =  43 | longs = 5 | longEW = E
|schooltype             = Publiskā vidusskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            =
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = Aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = Septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmaster             = Zinaīda Buliga
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 52
|employees              =
|key_people             =
|grades                 = 1.—12. klase
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 500
|grade1                 =
|grade2                 =
|grade3                 =
|grade4                 =
|grade5                 =
|grade6                 =
|grade7                 =
|grade8                 =
|grade9                 =
|grade10                =
|grade11                =
|grade12                =
|International_Students =
|classes                =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = Latviešu, krievu
|schedtyp               = Dienas skola
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|song                   =
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_label             =
|free_text              =
|homepage               = {{URL|http://www.ludzas2vsk.lv/}}
}}

sentences: {{Citas nozīmes|mūzikas veidu|sonāte (nozīmju atdalīšana)|sonāte}}

sentences:
'''Gabions''' (no {{val|it|gabbione}} — 'liels būris') ir dažādas formas un tilpuma kaste vai pīts karkass, kas piepildīts ar smiltīm, šķembām un [[akmens|akmeņiem]].
Gabionu izmantošana ļauj ātri uzbūvēt nostiprinošas pretnobrukumu būves: tos izmanto stāvu zemes nogāžu nostiprināšanai ceļu būvē uzbērumos un ieraktnēs; dambju, terašu nostiprināšanai; inženierkomunikāciju (cauruļvadu, kabeļu) aizsardzībai ūdenstilpēs; militārajās fortifikācijās. Mūsdienās gabionu karkasus pin no cinkotām metāla stieplēm, var izmantot arī citus materiālus.

sentences: '''Austrazija''' (''Austrasia'') bija [[franki|franku]] apdzīvotās teritorijas, kuru pārvaldīja [[Merovingi]], ziemeļaustrumu daļa. Teritorija atradās starp [[Māsa (upe)|Māsu]] un [[Mozele|Mozeli]], kā arī apgabali [[Reina]]s austrumos (mūsdienās atrodas [[Francija]]s ziemeļaustrumu reģioni, [[Beļģija]], [[Nīderlande]] un [[Vācija]]s rietumu teritorijas). Austrazijas galvaspilsēta bija [[Meca]], lai gan daži valdnieki par savu rezidenci izvēlējās [[Reimsa|Reimsu]].

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name          = Cvanu valoda
 | nativename    = ''SeTswana''
 | states        = {{BOT}}
{{ZAF}}
{{ZIM}}
{{NAM}}
 | region        = [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrika]]
 | speakers      =
 | familycolor   = Nigēras-Kongo
 | fam1          = [[Nigēras-Kongo valodas]]
 | fam2          = [[Atlantijas-Kongo valodas]]
 | fam3          = [[Benue-Kongo valodas]]
 | fam4          = [[Bantoīdu valodas]]
 | fam5          = [[Dienvidbantoīdu valodas]]
 | fam6          = [[Bantu valodas]]
 | fam7          = [[Dienvidbantu valodas]]
 | fam8          = [[Sotu-cvanu valodas]]
 | script        = [[latīņu alfabēts]] (cvanu alfabēts)
 | nation        = {{BOT}}
{{ZAF}}
{{ZIM}}
 | agency        =
 | iso1          = tn
 | iso2          = tsn
 | iso3          = tsn
 | map           =
Cvanu valodas izplatības areāls tikai Dienvidāfrikā
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Rotblats
|     vārds_orig = {{ubl|''Józef Rotblat''|''Joseph Rotblat''}}
|         attēls = Josef Rotblat ID badge.png
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Pievislas apgabals|Varšava|td=Polija}}
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{POL}}|{{GBR}} (kopš 1946. gada)}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Varšavas Universitāte]] (1938)|[[Liverpūles Universitāte]] (1950)|[[Londonas Universitāte]] (1953)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
[[spektrs|spektrā]] ar [[prizma (optika)|prizmu]], ir viens no spektroskopijas piemēriem]]
'''Spektroskopija''' ({{val|de|Spektroskopie}}; cēlies no {{val|la|spectrum}} — ‘aina, parādība’ un {{val|el|-σκοπία}}, ''-skopein'' — ‘skatīties’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=742}}</ref> ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] [[spektrs|spektrus]].<ref name="svešvārdi" />

sentences: {{Commons category|Chemical processes|Ķīmiskie procesi}}

sentences: '''Osmoze''' ({{val|el|ὄσμος (ōsmos)}} — 'spiediens, grūdiens') ir izšķīdušu [[viela|vielu]] sūkšanās caur [[šūnas membrāna|puscaurlaidīgo membrānu]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Notiesāšana
| attēls                   = Conviction 2010 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Conviction''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Tonijs Goldvins]]
| producents               =
* [[Endrjū Sadžermans]]
* [[Endrjū S. Karšs]]
* Tonijs Goldvins
| scenārija autors         = [[Pamela Greja]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Minnija Draivere]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Džuljeta Lūisa]]
| mūzika                   = [[Pols Kantelons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|9|11|Toronto kinofestivāls|2010|10|15|ASV|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010|title=Conviction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190512155722/https://www.bbfc.co.uk/releases/conviction-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bettyannwaters.htm|title=Conviction|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 12, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|9,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Notiesāšana''' ({{val|en|Conviction}}) ir 2010. gada biogrāfiska filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tonijs Goldvins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sems Rokvels]], [[Minnija Draivere]], [[Hilarija Svonka]], [[Melisa Leo]], [[Pīters Galahers]] un [[Džuljeta Lūisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Valdis Grēviņš
|         vārds_orig =
|             attēls = Valdis Grēviņš ap 1925.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1895
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = [[Mazbaņi]], [[Zaļenieku pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1968
|          m_mēnesis = 07
|            m_diena = 04
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Anna Grēviņa]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]
|           paraksts =
|         pseidonīms = Zilais dzejnieks
|       nodarbošanās = Tulkotājs, dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Valdis Grēviņš''' (dzimis {{dat|1895|9|26}}, miris {{dat|1968|7|4}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejnieks un tulkotājs.
Dzejā stilistiski izstrādāta pārdomu un intīmo pārdzīvojumu lirika ar jaunromantiķiem raksturīgu traģisku izjūtu, skumju rezignāciju par aizgājušo mirkļu skaistumu un neatgriezenību.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/autors/Valdis-Grevins/26367|title=Valdis Grēviņš|publisher=http://literatura.lv|accessdate={{dat|2018|8|22||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Grēviņš ir tekstu autors "[[Līvi (grupa)|Līvu]]" dziesmām "[[Dzelzsgriezējs]]" un "Karogi", kā arī [[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmai "Virši zied" no filmas "[[Likteņdzirnas]]".

sentences:
'''Cukurs''' var būt:
* [[cukurs]] — pārtikā plaši lietots [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]].

sentences:
{{EPC H173}}
'''EPC H173''' jeb '''Étage Principal Cryogénique H173''' (no [[franču valoda|franču]] - kriogēnā pirmā pakāpe) - [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] pamata [[raķešpakāpe]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dabiskais
| operators =
| attēls = The Natural (1984 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta drāma
| režisors = [[Berijs Levinsons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Redfords]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Kima Beisingere]]
* [[Vilfords Brimlijs]]
* [[Bārbara Hēršija]]
* [[Roberts Proskijs]]
* [[Ričards Fērnsvorts]]
| mūzika = [[Rendijs Ņūmens]]
| oriģinālnos = ''The Natural''
| studija = ''Delphi II Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1984|5|11}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dabiskais"''' ({{Val|en|The Natural}}) ir 1984. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Redfords]], [[Roberts Djuvals]], [[Glenna Klouza]], [[Kima Beisingere]], [[Vilfords Brimlijs]], [[Bārbara Hēršija]], [[Roberts Proskijs]] un [[Ričards Fērnsvorts]]. Filma balstīta uz [[Bernards Malamuds|Bernarda Malamuda]] tāda paša nosaukuma 1952. gada romānu.

sentences: '''Psihopātija''' tradicionāli tiek definēta kā [[personības traucējumi]]. Tai raksturīga ilgstoša antisociāla uzvedība, samazināta [[empātija]] un [[sirdsapziņa]] u.c. Psihopātijas definīcija laika gaitā ir mainījusies, arī mūsdienās tiek izmantotas atšķirīgas definīcijas, kas dažkārt ir pretrunīgas un tikai daļēji pārklājas.<ref name="gap">{{cite journal|doi=10.1177/1529100611426706 |title=Psychopathic Personality: Bridging the Gap Between Scientific Evidence and Public Policy |year=2011 |last1=Skeem |first1=J. L. |last2=Polaschek |first2=D. L. L. |last3=Patrick |first3=C. J. |last4=Lilienfeld |first4=S. O. |journal=Psychological Science in the Public Interest |volume=12 |issue=3 |pages=95–162 |url=http://www.psychologicalscience.org/index.php/publications/journals/pspi/psychopathy.html}}</ref> Dažkārt tiek izdalīta arī '''sociopātija'''.

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Asia|Pasaules mantojuma vietas Āzijā}}

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Metralhadora 1884.jpg
|paraksts           = [[Hairems Maksims]] ar savu ložmetēju 1884. gadā
|nosaukums          = Maksima ložmetējs
|valsts             = [[Lielbritānija]]
|tips               =  Smagais ložmetējs
|konstruktors       = [[Hairems Maksims]]
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           =
|bruņojumā          = 1886-1959
|patronu_tips       =  	7,62 × 54 mm, .303 British, 7,5 × 55 mm u.c.
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 600
|sākuma_ātrums      = 740 m/s
|attālums           =
|masa               = 27,2 kg.
|garums             = 1067 mm
|stobrs             = 721 mm
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = Ložmetēja lente ar 250 patronām
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''Maksima ložmetējs''' ({{val|en|Maxim gun}}) ir [[ložmetējs]], kas tika ražots [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] 1880. gados [[Hairems Maksims|Hairema Maksima]] vadībā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Murgapa
| citvaloda      = fa
| oriģinālnosaukums = مرغاب
| citvaloda2      = tk
| oriģinālnosaukums2 = Murgap
| attēls            = Murgab.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Goura]]s vilajets
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Karakums]]
| sāk_plat_d=35 | sāk_plat_m=02 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=65 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=45 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=38 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=61 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AFG}}<br>{{TKM}}
| garums            = 850 (pēc citām ziņām 978)
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 46 900
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Afganistāna#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Tuneļa infokaste
|nosaukums      = Tunelis Tallina–Helsinki
|attēls         = Helsinki-tallinna.JPG
|att_nosaukums  = Tuneļa iespējamā gaita (2004)
|līnija         =
|vieta          = zem [[Somu jūras līcis|Somu jūras līča]]
|koordinātas    =
|sistēma        =
|statuss        = projekts
|sākums         = [[Helsinki]], {{FIN}}
|beigas         = [[Tallina]], {{EST}}
|stacijas       =
|darba_sākums   =
|atklāts        =
|slēgts         =
|īpašnieks      =
|operators      =
|satiksme       = [[dzelzceļš]]
|veids          = pasažieru un kravas, automašīnu pārvadāšana
|būvniecība     =
|garums         = 65 — 85 km
|līnijas_garums =
|sliežu_garums  =
|sliežu_ceļu_sk = 2
|sliežu_ceļa_pl = 1435 mm
|elektro        =
|ātrums         =
|pacēlums       =
|augstums       =
|platums        =
|slīpums        =
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Jēkabs
|      dzimšanas datums = 1. gadsimta sākums
|          nāves datums = 44. gadā
|        piemiņas diena = [[25. jūlijs]] ([[katoļticība]], [[luterāņi]])
[[30. aprīlis]] ([[pareizticība]])
[[30. decembris]] ([[Spānijas Baznīca]])
|                  godā = visā [[kristietība|kristietībā]]
|                attēls = Rembrandt - Sankt Jakobus der Ältere.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = Apustulis Jēkabs [[Rembrants|Rembranta]] gleznā
|       dzimšanas vieta = [[Betsaida]] ([[Galileja]]),  [[Romas impērija]] (tagad {{ISR}}s kontrolē)
|           nāves vieta = [[Jūdeja]],  [[Romas impērija]]
|             nosaukums = Apustulis un Pirmssauktais
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas = {{flaga|ESP}} [[Santjago de Kompostela]]s katedrāle
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktās mammas 2
| attēls                   = BadMomsChristmas.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Bad Moms Christmas''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Skots Mūrs]]
* [[Džons Lūkass]]
| producents               =[[Sjūzana Toda]]
| scenārija autors         =
* Džons Lūkass
* Skots Mūrs
| galvenajās lomās         =
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Kristena Bella]]
* [[Katrīna Hāna]]
* [[Šerila Hainsa]]
* [[Kristīne Baranski]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[STX Entertainment|STX Films]]''
* ''[[H. Brothers]]''
* ''[[TMP]]''
| izplatītājs              = ''STX Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|10|30|''Fox'' teātris Losandželosā|2017|11|1|ASV|2017|11|3|Latvija|}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-moms-christmas-2017|title=A Bad Moms Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badmomschristmas.htm|title=A Bad Moms Christmas (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|130,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Sliktās mammas]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sliktās mammas 2"''' ({{val|en|A Bad Moms Christmas}}) ir 2017. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Skots Mūrs]] un [[Džons Lūkass]]. Galvenās lomas atveido [[Mila Kūnisa]], [[Kristena Bella]], [[Katrīna Hāna]], [[Šerila Hainsa]], [[Kristīne Baranski]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|30||bez}} ''Fox'' teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2016. gada filmai "[[Sliktās mammas]]".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
{{atsauces+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Talecris''''' ir [[ASV]] [[farmācija]]s uzņēmums, kas koncentrējas uz plazmas produktu ražošanu imūndeficīta slimību un plaušu slimību, tostarp [[hemofilija]]s, ārstēšanai. ''Talecris'' atrodas ''Research Triangle Park''. 2008. gadā ''Talecris'' strādāja aptuveni 4500 darbinieku un pārdošanas apjoms bija 1,5 miljardi USD. ''Talecris'' galvenokārt strādā ar plazmas imūnglobulīnu izpēti, izstrādi un ražošanas tehnoloģiju.

sentences: '''Plastmasas''' ({{val|grc|πλαστικός}}, ''plastikós'' — ‘veidojams; {{val|la|massa}} — ‘mīkla, masa’) ir [[materiāls|materiāli]] no lielmolekulāriem, parasti sintētiski iegūtiem [[polimēri]]em, retāk ķīmiski apstrādātiem dabiskiem polimēriem. Plastmasu sastāvā ietilpst arī [[plastifikatori]], [[pildvielas]], [[krāsvielas]], stabilizējošas vielas. Plastmasas ir cieti, [[amorfa viela|amorfi]] materiāli, kas izstrādājuma veidošanas laikā ir ļoti [[elastība|elastīgi]] vai šķidri un [[viskozitāte|viskozi]] tekoši, bet pēc tam sacietē un saglabā piešķirto formu. Plastmasas izmanto dažādu saimniecības priekšmetu, iesaiņošanas materiālu un tehnisku izstrādājumu izgatavošanai. Galvenās plastmasu ražošanā izmantotās izejvielas ir [[nafta]] un [[dabasgāze]].

sentences:
[[Kategorija:Fidži]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Marija Galeniece
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Mētriena]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 06
| m_vieta = Rīga, Latvijā
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]s Lauksaimniecības fakultāte, [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]]
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| zinātne = [[botānika]]
| sasniegumi = Latvijas purvu un mežu attīstība pēcledus laikmetā, Latvijas augāja karte; LU docente, Dr,biol., Kr.Barona prēmijas laureāte
}}

sentences:
{{Infobox
|bodystyle    = width: 20em; text-align: left; font-size: 90%;

sentences:
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''Starptautiskais kredīts''' ir aizdevuma kustības forma starptautisko attiecību sfērā. Starptautiskā kredīta aizdevēja vai aizņēmēja lomā var būt bankas, individuālie uzņēmēji, kompānijas, firmas, valsts iestādes, starptautiskās organizācijas, politiskās organizācijas, reliģiskās organizācijas.
Starptautiskais kredīts stimulē preču un pakalpojumu eksportu un importu, kā arī rada labvēlīgus apstākļus ārzemju investīcijām.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Taiti
|attēls              = Mont Aorai.jpg
|attēla paraksts     = [[Aorai]] kalns
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|position            = left
|vietējais nosaukums = Tahiti
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Biedrības salas]]
|latd=17|latm=38|lats=0|latNS=S |longd=149|longm=27|longs=0|longEW=W
|platība             = 1045
|garums              = 61
|platums             = 29
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Orohena]]
|augstums            = 2241
|salu skaits         =
|valsts              = Franču Polinēzija
|valsts adm vienības tips =
|valsts adm vienība       =
|iedzīvotāji         = 178 133<ref name=census>{{Tīmekļa atsauce| url=http://www.ispf.pf/(k1aciwf4z0fyap45ghzhgm55)/stat/demo/rp2007/pdfs/poplegales2007.pdf| title=Recensement de la population 2007| author=Institut Statistique de Polynésie Française (ISPF)| format=PDF| accessdate=2007-12-02| archiveurl=https://web.archive.org/web/20071203110626/http://www.ispf.pf/%28k1aciwf4z0fyap45ghzhgm55%29/stat/demo/rp2007/pdfs/poplegales2007.pdf| archivedate=2007-12-03}} {{fr ikona}}</ref>|iedzīvotāju gads    = 2007
|blīvums             = 170
|pamatiedzīvotāji    = [[taitieši]], [[franči]]
|valsts lielpilsēta  = [[Papeete]]
|piezīme =
}}
'''Taiti''' vai '''Tahiti''' ([[taitiešu valoda|taitiešu]] un {{val-fr|Tahiti}}) ir lielākā sala [[Franču Polinēzija|Franču Polinēzijā]], [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]  dienvidos. Pieder pie [[Biedrības salas|Biedrības salu]] arhipelāga. Taiti [[1767]]. gadā atklāja britu jūrasbraucējs [[Semjuels Voliss]].

sentences:
[[Image:Distribution of South Korean family names.svg|thumb|right|Gandrīz pusei no korejiešiem ir uzvārds Kims, Ri/I, Paks vai Čhve
{{legend|#19578F|Kims}}
{{legend|#419A43|Ri/I}}
{{legend|#FB9F2C|Paks}}
{{legend|#DB1D2A|Čhve}}
{{legend|#7D377B|Čons}}]]
'''Korejiešu vārdus''' veido [[uzvārds]], kam seko vārds. Šo sistēmu izmanto [[korejieši]] gan [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], gan [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkorejā]]. Mūsdienās tiek izmantoti apmēram 250 uzvārdi,<ref name=USLC>U.S. Library of Congress, [http://countrystudies.us/south-korea/38.htm Traditional Family Life.]</ref> no kuriem trīs visbiežāk lietotos (Kims, Ri/I, Paks) izmanto gandrīz puse korejiešu.

sentences: '''Oksidatīvā fosforilēšana'''<ref>Termins tulkots, izmantojot bioloģijas terminu vārdnīcas sniegto tulkojumu. Šo vārdnīcas sniegto tulkojumu skatīt [http://latvijas.daba.lv/vardnica/ang-lat/09510955.htm šeit]</ref>, saīsinājumā '''OXPHOS''', ir [[vielmaiņas reakcija]], kurā tiek atbrīvota [[uzturviela|uzturvielu]] oksidēšanās [[enerģija]], lai izveidotu [[adenozīntrifosfāts|adenozīntrifosfātu]] (ATF). Lai gan daudzas [[dzīvība]]s formas uz [[Zeme]]s lieto dažādas uzturvielas, gandrīz visās notiek oksidatīvā fosforilēšana, jo tām ir nepieciešams ražot ATF, [[molekula]]s, kuras piegādā enerģiju, lai [[organisms|organismā]] spētu norisināties [[vielmaiņa]]s process.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Audrinzu pagasts}}
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu rajons]]
[[Kategorija:Makašēnu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Audriņu pagasts}}

sentences: {{ambox|text=Lapa ir izstrādes stadijā}}

sentences: '''Avoti''' bija dzelzceļa [[pieturas punkts]] [[Rīgas Jūrmala|Rīgas Jūrmalā]], līnijā [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stellaria longifolia (3816685972).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria longifolia
| suga_lv = Skrajā virza
| binomial = Stellaria longifolia
| kategorijas = nē
}}'''Skrajā virza''' ({{val|la|Stellaria longifolia}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tā savvaļā ir sastopama [[Ziemeļamerika]]s un [[Eirāzija]]s kalnu un ziemeļu apvidos. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama reti visā valsts teritorijā, kur skrajas grupas aug mitros [[Mežs|mežos]] (galvenokārt skujkoku) un uz aizaugošiem meža ceļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-longifolia-muhl-ex-willd/|title=skrajā virza - Stellaria longifolia Muhl. ex Willd. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-01}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sers Frānsiss Dreiks
 |    vārds_orig = ''Sir Francis Drake''
 |        attēls = Francis drake.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[1540. gads|1540]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =  [[Devona]], [[Anglijas Karaliste]]
 |        m_gads = 1596
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta =  [[Kolona (province)|Kolona]], [[Panama]], [[Spānijas impērija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =  [[Anglijas Karaliste]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona, pirāts, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1563–1596
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Francis Drake Signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Piedošana
| attēls = Atonement UK poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Atonement''
| žanrs = romantiska filma, kara filma, traģēdija
| režisors = [[Džo Raits]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pols Vebsters]]
| scenārija autors = [[Kristofers Hemptons]]
| galvenajās lomās = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Sērša Runena]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Romola Garai]]
| mūzika = [[Dario Marianelli]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2007|8|29|Venēcijas filmu festivāls|2007|9|7|Apvienotā Karaliste|2007|12|7|ASV|2008|1|9|Francija|}}
| ilgums = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/atonement-2007|title=Atonement|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 12, 2019|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033606/http://bbfc.co.uk/releases/atonement-2007}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|129,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=atonement.htm|title=Atonement (2007)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 12, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Piedošana"''' ({{val|en|Atonement}}) ir 2007. gada romantiska kara traģēdija, kas balstīta uz [[Ians Makjuans|Iana Makjuana]] romānu ar [[Piedošana (grāmata)|tādu pašu nosaukumu]]. Filmas režisors ir [[Džo Raits]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Kīra Naitlija]], [[Sērša Runena]], [[Vanesa Redgreiva]] un [[Romola Garai]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|8|29||bez}} [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Reteporella grimaldii Julien in Julien & Calvet, 1903 - Banyuls-sur-Mer - 04-85 .jpg
| att_nosaukums =Sūnenis {{TaksoSaite|Sertella septentrionalis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Bryozoa
| tips_lv =Sūneņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Gymnolaemata|Kailmutes}}
* {{TaksoSaite|Phylactolaema|Segmutes}}
* {{TaksoSaite|Stenolaemata|Šaurmutes}}
}}
'''Sūneņi (Bryozoa)''' ir [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips. Citās klasifikācijās tie tiek uzskatīti par [[Vainagtaustekļaiņi|vainagtaustekļaiņu]] tipa klasi. Tie parasti ir sēdoši, koloniāli ūdens dzīvnieki, dažreiz ar masīvu kaļķa [[Skelets|skeletu]]. Atsevišķu indivīdu izmēri ir 1-3mm, savukārt kolonijas var noklāt vairāk kā 1m2 lielus laukumus. Sūneņi dzīvo galvenokārt [[Jūra|jūrās]]. Mūsdienās pazīstamas virs 5000 sūneņu sugām, no tām [[Saldūdens|saldūdeņos]] ap 50 sugām. Formas, kam ir cietais skelets, labi saglabājas [[Fosilijas|fosilā]] stāvoklī. Zināms līdz 5000 fosilām sugām.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Albrehts fon Korfs
|          vārds_orig = Johann Albrecht von Korff
|              attēls = Johann Albrecht Korff.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1697
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Reņģe (ciems)|Reņģes (Rengenhofas) muiža]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - [[Zebrene]], [[Dobeles novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1766
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 7
|             m_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  diplomāts, literāts
|            paraksts =
|            piezīmes = Korfa bibliotēkā bija ap 36 tūkstošiem grāmatu
|         kategorijas =
}}

sentences:
s bumbu patvertnes iekštelpas 2012. gadā]]
'''Bumbu patvertnes''' ir būves, kas paredzētas iedzīvotāju aizsardzībai pret ienaidnieka uzbrukumiem no gaisa (bombardēšanas). Daudzējādā ziņā tās ir līdzīgas [[Bunkurs|bunkuriem]], lai gan tās nav paredzētas aizsardzībai pret uzbrukumiem no zemes.

sentences: '''Briljants''' ir noslīpēts [[dimants]], šādus dimantus izmanto [[juvelierizstrādājums|juvelierizstrādājumos]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Herringadultkils.jpg
|  att_nosaukums = [[Atlantijas siļķe]] (''Clupea harengus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|  apakškārta_lv = Siļķu apakškārta
|     apakškārta = Clupeoidei
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Clupeinae
| apakšdzimta_lv = Siļķu apakšdzimta
|          ģints = Clupea
|       ģints_lv = Siļķes
|       binomial = Clupea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =  Indra Devi
|     vārds_orig = Eiženija Pētersone
|         attēls = Eiženija Pētersone 1920. gados.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Buenosairesa]], {{ARG}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}, {{DEU}}, {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[joga]]s skolotāja
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Vasīlijs Pētersons, Aleksandra Labunska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jans Strakatijs (''Strakaty''), Zigfrīds Knauers
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spieķkauls |
  Latin        = Radius |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Spieķkaula (labajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Spieķkauls''' ({{val|la|radius}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls, atrodas apakšdelma ārpusē — [[īkšķis|īkšķa]] pusē, paralēli [[elkoņa kauls|elkoņa kaulam]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Greblis
| abbreviation = Cae
| name_latin = Caelum
| RA = 5
| dec = −40
| areatotal = 125
| arearank = 81. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cae''
| starmagnitude = 4,45
| neareststarname = ''α Cae''
| stardistance = 65,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Eridāna]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Zelta Zivs]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences: '''13. jūnijs''' ir gada 164. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (165. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 201 diena.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Subate
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Subates katoļu baznīca.jpg
| imagesize =
| image_caption = Subates katoļu baznīca
| image_flag =
| flag_link = Subates karogs
| image_shield = Subate COA.svg
| shield_link = Subates ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 00
| lats = 11
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 54
| longs = 24
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Augšdaugavas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1917. gads|1917. gada]]
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Subbath}}
{{val|pl|Subocz}}
| area_total_km2 = 5
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Subate}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 130
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5471
| website =
| footnotes =
}}
'''Subate''' ir sena [[Sēlija]]s pilsēta [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] ziemeļrietumos pie [[Latvijas—Lietuvas robeža]]s. Agrāk tā bija nozīmīgs [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s, vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s austrumu daļas tirdzniecības un izglītības centrs.

sentences: '''Smadzeņu infarkcija''' ir patoloģisks process, kura rezultātā smadzenēs veidojas nekrotisku audu zona.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref> To izraisa traucēta asins piegāde ([[Smadzeņu išēmija|išēmija]]) un ierobežota skābekļa piegāde ([[hipoksija]]), visbiežāk trombembolijas dēļ, un klīniski izpaužas kā [[Smadzeņu insults|išēmisks insults]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Shin|first=Tae Hwan|last2=Lee|first2=Da Yeon|last3=Basith|first3=Shaherin|last4=Manavalan|first4=Balachandran|last5=Paik|first5=Man Jeong|last6=Rybinnik|first6=Igor|last7=Mouradian|first7=M. Maral|last8=Ahn|first8=Jung Hwan|last9=Lee|first9=Gwang|date=2020-07-07|title=Metabolome Changes in Cerebral Ischemia|journal=Cells|volume=9|issue=7|page=1630|doi=10.3390/cells9071630|issn=2073-4409|pmc=7407387|pmid=32645907|doi-access=free}}</ref> Reaģējot uz išēmiju, smadzenes deģenerējas sašķidrinātās nekrozes procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://www.worldcat.org/oclc/879416939|title=Robbins and Cotran pathologic basis of disease|date=2015|isbn=978-1-4557-2613-4|edition=Ninth|location=Philadelphia, PA|oclc=879416939}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''A cappella''''' ir jēdziens [[itāļu valoda|itāļu valodā]], ko izmanto [[mūzika|mūzikā]] un kas nozīmē [[dziedāšana|dziedājumu]] bez instrumentāla pavadījuma. Šādu dziedājumu var izpildīt gan grupās, gan solo.

sentences:
{{starpviki+}}
'''Aprikotīns''' ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — caurspīdīgi [[aprikozes|aprikozu]] krāsas [[olis|oļi]]. Aprikotīnu atrod [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ņūdžersija]]s štatā, Keipmejā, Sansetbīčā.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Afrikātas''' (sauktas arī par '''afrikatīviem slēdzeņiem''') ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[divcentru līdzskanis|divcentru]] [[līdzskanis|līdzskaņi]], kas sākas kā [[slēdzenis|slēdzeņi]] (kā {{IPA|[t]}} vai {{IPA|[d]}}). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti [[mēle]]) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir [[berzenis]]ka (kā {{IPA|[s]}} vai {{IPA|[z]}}), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski [[trills|trilli]]. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{citas nozīmes|tautu|Zemgaļi (nozīmju atdalīšana)|Zemgaļi}}

sentences:
s [[mūks|mūki]] dodas svētceļojumā]]
'''Svētceļojums''' ir [[reliģija|reliģiska]] darbība, parasti ar [[lūgšana|lūgšanām]] apvienota došanās kājām uz svētu vietu, lai apliecinātu ticību un garīgi attīstītos.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Laima Vaikule
| Attēls = Iveta Vejone, Raimonds Vejonis and Laima Vaikule at Laima Rendez Vous Jurmala 2017 (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Laima Vaikule (2017)
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1954|3|31}}
| Vieta_dz = [[Cēsis]], [[Latvijas PSR]], {{USSR}}
(tagad {{LAT}})
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[populārā mūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātāja]], [[aktrise|kinoaktrise]]
| Instrumenti = balss
| Gadi = 1979 — pašlaik
| Izdevējkompānija = Melodija
JRP
| Darbojies_arī = [[Raimonds Pauls]], [[Zigmārs Liepiņš]], [[Latvijas Radio un Televīzijas orķestris]], [[Jānis Stībelis]]
| Mlapa = {{url|http://laima.com/}}
| Dzimums = S
}}
'''Laima Vaikule''' (dzimusi {{dat|1954|3|31}} [[Cēsis|Cēsīs]])<ref name=Bio>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.laimav.ru/bio/|title= Биография|accessdate= {{dat|2010|10|20||bez}}|author= |date= |publisher= laimav.ru|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100925060850/http://www.laimav.ru/bio/|archivedate= {{dat|2010|09|25||bez}}}}</ref><ref name="lat">{{LAT e|5|629}}</ref> ir [[Latvieši|latviešu]] dziedātāja, aktrise un dejotāja, filmējusies vairākās kinofilmās. Lielāko popularitāti guvusi [[Krievija|Krievijā]] un citās bijušajās padomju republikās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/dziives-ritmi-muzika/dziedataja-laima-vaikule.a116085/|title=Dziedātāja Laima Vaikule|last=Pavasaris|first=Ansis|website=lr1.lsm.lv|access-date=2019-03-25|date=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190325102407/https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/dziives-ritmi-muzika/dziedataja-laima-vaikule.a116085/|archivedate=2019-03-25}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences:
'''Skriemeļi''' (''Vertebrae)'' ir neliela izmēra [[kauli]], kas, savienojoties kopā ar starpskriemeļu diskiem, veido [[mugurkauls|mugurkaulu]]. Normāli cilvēka [[mugurkauls|mugurkaulu]] veido 33 - 34 skriemeļi, no kuriem 24 ir savienoti ar locītavām, bet 9 - 10 ir modificēti, radot [[krustu kauls|krustu]] un [[astes kauls|astes]] kaulu. [[Krustu kauls|Krustu kaulu]] veido 5 saauguši skriemeļi; [[astes kauls|astes kaulu]] veido 4 - 5 saauguši skriemeļi. Starp pārējiem 24 skriemeļiem atrodas [[starpskriemeļu diski]], šie skriemeļi tiek nosaukti atkarībā no tā, kurā [[mugurkauls|mugurkaula]] daļā tie atrodas:
* Kakla skriemeļi (''vertebrae'' C1 - C7)
* Krūšu skriemeļi (''vertebrae'' Th1 - Th 12)
* Jostas skriemeļi (''vertebrae'' L1 - L5)

sentences: '''Daudznacionāla valsts''' jeb '''multinacionāla valsts''' ir [[valsts]], kuras teritorijā dzīvo dažādas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] — [[Nācija|nācijas]], [[Tauta|tautības]], nacionālās un [[Etnogrāfiskā grupa|etnogrāfiskās grupas]], kurām ir politiskā subjektivitāte.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
 |         name = Ašoka
अशोक
 |        title = Maurju impērijas valdnieks ([[čakravartins]])<ref name="Fogelin2015"/><ref name="Kleiner2015"/>
 |        image = Indian_relief_from_Amaravati,_Guntur._Preserved_in_Guimet_Museum.jpg
 |      caption = 1. gadsimtā p.m.ē. vai 1. gadsimtā izgatavots cilnis, kura centrā atrodas figūra, kas attēlo Ašoku
 |   succession = [[Maurju impērija|Maurju imperators]]
 |        reign = aptuveni no 268. līdz 232. gadam p.m.ē.<ref name="Singh"/>
 |   coronation = 268. gadā p.m.ē.<ref name="Singh"/>
 |  predecessor = [[Bindusara]]
 |    successor = [[Dašaratha]]
 |  othertitles = ''Devanampriya'', ''Priyadarshin''
 |   birth_date = 304. gadā p.m.ē.
 |  birth_place = [[Pataliputra]], [[Patna]]
 |     religion =
 |   death_date = 232. gadā p.m.ē (72 gadu vecumā)
 |  death_place = [[Pataliputra]], [[Patna]]
 |       spouse = [[Asandhimitra]]
 |  spouse-type = Konsorte
 |      spouses = [[Maharani Devi|Devi]]
[[Karuvaki]]
[[Rani Padmavati|Padmavati]]
[[Tišjarakša]]
 |        issue = {{unbulleted list|[[Mahinda]]
| [[Sanghamitra]]
| [[Tivala]]
| [[Kunala]]
| [[Čarumati]]}}
 | spouses-type = Sievas
 |        house = [[Maurju impērija|Maurju dinastija]]
 |       father = [[Bindusara]]
 |       mother = [[Šubhadrangi]]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Lielupe]]s pieteku|Svēte (nozīmju atdalīšana)|Svēte}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Svēte
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Švēte
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Švėtė
| attēls            = Svēte pie Ūziņiem.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Svēte pie Ūziņiem
| izteka            = [[Šauļu apriņķis]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielupe]]
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
| tek_caur          =
| garums            = 123
| garums_latvijā    = 75
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 97
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,4
| baseins           = 2380
| baseins_latvijā   = 1873
| pietekas          = [[Bērze (upe)|Bērze]], [[Auce (upe)|Auce]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=3 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=8 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=38 | iet_gar_s=54 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Svēte''' ir upe [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]] ({{val-lt|Švėtė}}), apmēram 2 km garumā Latvijas un Lietuvas robežupe, [[Lielupe]]s kreisā pieteka.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| title = ChatGPT
| logo = ChatGPT logo.svg
| developer = [[OpenAI]]
| released = 2022. gada 30. novembris
| license = [[slēgtais kods]]
| website = {{URL|https://chat.openai.com/chat}}
| genre = [[sarunbots]]
| logo_size = 130
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Vītauta Dižā Universitāte
|image             =
|image_caption = Vītauta Dižā Universitātes galvenā ēka
|latin_name        = Universitas Vytauti Magni
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1922/1989
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = [[Jozs Augutis]]
|faculty           =
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.898333 | latNS  = N
| longd = 23.913889 | longEW = E
|staff             = 481
|students          = 7709
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       = {{color box|#891506}}
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = [https://www.vdu.lt/ www.vdu.lt]
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ķemeru Nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = II
 |           photo = Liela Kemeru taka 5jul03.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 57 |  lats =  6 |  latNS = N
 | longd = 23 | longm = 30 | longs = 45 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = [[Vidzeme]], [[Zemgale]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=38 165}}
 |     established = {{dat|1997|||N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas administrācija
 |         website = http://www.kemerunacionalaisparks.lv/
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Ķemeru nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1395739"
}
</mapframe>
 pie Ķemeriem]]

sentences:
{{īpašvārdu atveidošana}}
{{Muzeja infokaste
 |name          =Valsts mākslas muzejs
 |image         = SMK Entrance.jpg
 |imagesize     = 300
 |map_type      =
 |map_caption   =
 |latitude      =
 |longitude     =
 |established   = {{dat|1896|||N|bez}}
 |dissolved     =
 |location      = Sølvgade 48 <br />[[Kopenhāgena]], [[Dānija]]
 |type          = [[Valsts mākslas muzejs]]
 |visitors      = 424 710 (2007)<ref>{{da icon}} [http://www.visitdenmark.com/NR/rdonlyres/6B0978E0-6822-4A88-9973-B2573288B329/0/VisitDenmarkAttraktionsstatistik2007_Top50.pdf Attraktionsstatistikken 2007 - top50] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120215054248/http://www.visitdenmark.com/NR/rdonlyres/6B0978E0-6822-4A88-9973-B2573288B329/0/VisitDenmarkAttraktionsstatistik2007_Top50.pdf |date={{dat|2012|02|15||bez}} }}. 2008-04-25.</ref>
 |director      = Mikels Bogs (''Mikkel Bogh'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Bergløv|first1=Emil|title=På guidet tur med direktøren: Mikkel Bogh græder ikke over god kunst|url=http://politiken.dk/kultur/kunst/ECE2241683/paa-guidet-tur-med-direktoeren-mikkel-bogh-graeder-ikke-over-god-kunst/|website=Politiken|accessdate=12 January 2015}}</ref>
 |curator       =
 |publictransit = Autobusa pietura: ''Georg Brandes Plads, Parkmuseerne''

sentences:
]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

sentences: '''Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma''' ir [[cunami brīdināšanas sistēma]], kuru izveidoja [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]] pēc {{dat|2004|12|26}} notikušās [[Indijas okeāna zemestrīce]]s, kura izraisīja [[cunami]] vilni. Šis cunami vilnis prasīja vairāk nekā 230 000 [[upuri|upurus]]. Indijas okeāna cunami brīdinājuma sistēma sāka darboties [[2006. gads|2006]]. gada jūnijā.

sentences: Attēli jau ir Vikikrātuvē, nosaukums tāds pats.

sentences: '''Daugavas hidroelektrostacijas''' ir [[Daugava]]s [[hidroelektrostacija|hidroelektrostaciju]] kaskāde Latvijas un Baltkrievijas teritorijā. Ideja par vairāku HES būvi uz Daugavas radusies jau [[1910]]. gadā,{{fact}} bet nodomu izjauca [[Pirmais pasaules karš]].

sentences: '''Sandales''', novecojušā formā '''zandales''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/sandales | title= sandale | publisher= tezaurs.lv}}</ref> ir [[apavi]], kuriem nav purngala un arī papēdis ir atkailināts. Sandaļu [[zole (apavi)|zolēm]] ir zems papēdis vai vispār nav papēža, un tām virsū ir kāda materiāla sloksnes vai siksnas. Sandales var būt gan sieviešu, gan vīriešu apavi. Šis apavu veids ir ļoti populārs [[vasara|vasarā]], kā arī silto zemju iedzīvotājiem visa gada garumā. Parasti tie ir ikdienas apavi, bet ir arī eleganti veidoti sandaļu modeļi svētku gadījumiem.

sentences: '''Daugavpils pensionāru sociālās apkalpošanas teritoriālais centrs (DPSATC)''' ir sociālās aprūpes centrs (SAC), kas atrodas 18. novembra ielā 354A, [[Vecstropi (Daugavpils)|Vecstropu]] mikrorajonā [[Vecstropi (Daugavpils)|Daugavpilī]]. Tā ir [[Daugavpils pilsētas pašvaldība]]s iestāde ar juridiskās personas statusu, kas nodrošina mājokli, pilnu aprūpi un sociālo rehabilitāciju personām, kuras vecuma vai veselības stāvokļa dēļ nespēj sevi aprūpēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.dpsatc.lv/lv/ |title=DPSATC mājas lapa |access-date={{dat|2020|12|16||bez}} |archive-date={{dat|2020|12|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201203155909/https://www.dpsatc.lv/lv/ }}</ref>

sentences: '''Nogurums''' ir [[Materiāls|materiāla]] [[Mehāniskās īpašības|mehānisko īpašību]] pasliktināšanās, mainīgas (visbiežāk — cikliskas) [[Mehāniskais spriegums|slodzes]] rezultātā materiālā uzkrājoties [[Plaisa|plaisām]]. Sasniedzot konkrētajam izstrādājumam raksturīgu noguruma pakāpi, notiek materiāla sabrukšana, kas tiek saukta par noguruma sabrukšanu.

sentences:
{{cita nozīme|starptautiski neatzīto Krievijas administratīvo vienību|Ukrainas administratīvo vienību|Krimas Autonomā Republika}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Krimas Republika
 | native_name             =''Республика Крым''
''Республіка Крим''
''Къырым Джумхуриети''
''Qırım Cumhuriyeti''
 | settlement_type         = [[Uz laiku okupētās Ukrainas teritorijas|Krievijas anektēta Ukrainas daļa]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Crimea.svg
 | image_shield            = Emblem of Crimea.svg
 | capital                 = [[Simferopole]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[krievu valoda|krievu]], [[ukraiņu valoda|ukraiņu]] un [[Krimas tatāru valoda|Krimas tatāru]]<ref>[http://www.rada.crimea.ua/content/uploads/files/Constituciya.pdf Krimas Republikas Konstitūcija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140411220216/http://www.rada.crimea.ua/content/uploads/files/Constituciya.pdf |date={{dat|2014|04|11||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>
 | spoken_language         =
 | image_map               = Crimea (orthographic projection).svg
 | mapsize                 = 235px
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{RUS}} (''[[de facto]]'')
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 26081
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1967200
 | population_as_of        = 2014
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Maskavas laiks|MSK]]
 | utc_offset              = +4
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 25
| p1 = [[Alušta]]
| p2 = [[Armjanska]]
| p3 = [[Džankoja]]
| p4 = [[Jevpatorija]]
| p5 = [[Kerča]]
| p6 = [[Krasnoperekopska]]
| p7 = [[Saki]]
| p8 = [[Simferopole]]
| p9 = [[Sudaka]]
| p10 = [[Feodosija]]
| p11 = [[Jalta]]
| p12 = [[Bahčisarajas rajons]]
| p13 = [[Bilohirskas rajons]]
| p14 = [[Džankojas rajons]]
| p15 = [[Kirovskes rajons]]
| p16 = [[Krasnohvardijskes rajons]]
| p17 = [[Krasnoperekopskas rajons]]
| p18 = [[Lenines rajons]]
| p19 = [[Nižņohirskas rajons]]
| p20 = [[Pervomajskes rajons]]
| p21 = [[Rozdoļnes rajons]]
| p22 = [[Saku rajons]]
| p23 = [[Simferopoles rajons]]
| p24 = [[Sovjetskas rajons]]
| p25 = [[Čornomorskes rajons]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = {{nobr|[[krievi]] (58,32%)
[[ukraiņi]] (24,32%)}}
{{nobr|[[Krimas tatāri]] (12,03%)}}
{{nobr|[[baltkrievi]] (1,45%)}}
| website = http://www.rada.crimea.ua/
}}

sentences:
{{Konflikts
| konflikts = Līča karš
Persijas Līča karš
| attēls = WarGulf photobox.jpg
| paraksts = Pulksteņrādītāja virzienā no augšas: ASV iznīcinātāji lido pāri degošajiem Kuveitas naftas laukiem; Britu karavīri operācijas "Grandby" laikā; Satelītvadāmās raķetes video ieraksta fragments; "Nāves šoseja"; M728 kaujas inženiertehniskais transports
| sāklaiks = {{Dat|1990|8|2|N}}
| vieta = [[Persijas līča reģions]], [[Arābijas pussala]]
| puse1 = '''{{flag|Kuveita}}'''

{{flag|ASV}}

{{flag|Saūda Arābija}}

{{flag|Apvienotā Karaliste}}

{{flag|Francija}}

ASV vadītā koalīcija:

{{flag|Ēģipte}}

{{flag|Sīrija}}

{{flag|Maroka}}

{{flag|Omāna}}

{{flag|Pakistāna}}

{{flag|Kanāda}}

{{flag|AAE}}

{{flag|Katara}}

{{flag|Bangladeša}}

{{flag|Itālija}}

{{flag|Austrālija}}

{{flag|Nīderlande}}

{{flag|Nigēra}}

{{flag|Filipīnas|1936}}

{{flag|Zviedrija}}

{{flag|Argentīna}}

{{flag|Senegāla}}

{{flag|Spānija}}

{{flag|Bahreina}}

{{flag|Beļģija}}

{{flag|Polija}}

{{flag|Dienvidkoreja}}

{{flag|Singapūra}}

{{flag|Norvēģija}}

{{flag|Čehoslovākija}}

{{flag|Grieķija}}

{{flag|Dānija}}

{{flag|Jaunzēlande}}

{{flag|Ungārija}}

''Atbalsts:''

{{flag|PSRS}}

| puse2 =  /  [[Irāka]]

''Atbalsts:''

{{flag|Jemena}}

| karavad1 = {{flagicon|United States}} [[Džordžs Herberts Volkers Bušs]]
{{flagicon|United States}} [[Normans Švarckopfs]]
{{flagicon|United States}} [[Volters E. Būmers]]
{{flagicon|United States}} [[Roberts B. Džonstons]]

{{flagicon|Saudi Arabia}} [[Halids bin Sultans]]
| karavad2 =  [[Sadams Huseins]]
| zaud1 = 2358 krituši, 776 ievainoti, 41 saņemti gūstā, (Kuveitas spēku zaudējumi okupācijas sākumā nav zināmi)
| zaud2 = 20 000-200 000 krituši, 80 000 saņemti gūstā, nezināms skaits ievainoti
| kaujas = Kauja par Medīnas kalnu grēdu

Kauja par Kuveitu
 Kauja par Rumailu
| beiglaiks = {{Dat|1991|2|28|N}}
| līgums = ?
| iznāk =

* [[Kuveita]]s atbrīvošana
* [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] sankciju ieviešana pret [[Irāka|Irāku]]
* [[Palestīna|palestīniešu]] izvešana no [[Kuveita]]s
* lieli zaudējumi Irākai un Kuveitai, kā arī smagi iedragāta abu valstu infrastruktūra
* [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārās klātbūtnes nostiprināšanās [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]]
* ekoloģiska dabas katastrofa
* rodas pretestības kustība pret [[Sadams Huseins|Huseinu]], taču ārvalstu atbalsta trūkuma dēļ pretestība drīz tiek apspiesta
}}
'''Līča karš''' jeb '''Persijas līča karš''' ({{Dat|1990|8|2|N}}—{{Dat|1991|2|28|N}})<ref>[http://www.pbs.org/wgbh/pages/frontline/gulf/cron/ Līča kara hronoloģija {{en ikona}}]</ref> bija [[militārs konflikts]] starp [[Irāka|Irāku]] un [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] koalīcijas spēkiem,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.cnn.com/SPECIALS/2001/gulf.war/facts/gulfwar/ |title=Koalīcijas spēku sadalījums {{en ikona}} |access-date={{dat|2008|04|15||bez}} |archive-date={{dat|2007|05|10||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20070510125644/http://edition.cnn.com/SPECIALS/2001/gulf.war/facts/gulfwar/ }} Koalīcijas spēku sadalījums {{en ikona}}]</ref> kurus vadīja [[Amerikas Savienotās Valstis]], lai atbrīvotu [[Kuveita|Kuveitu]] no [[Irāka]]s [[okupācija]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
| nosaukums = ''Hypixel''
| logo = HypixelLogo.png
| developer = ''Hypixel Inc.''
| genre = [[spēles serveris]]
| screenshot =
| caption =
| released = {{dat|2013|04|13}}
| website = {{URL|hypixel.net}}
}}

sentences:
'''Krustleņķis''' ir divi [[Leņķis|leņķi]], kas veidojas, krustojoties divām taisnēm, un kuri nav [[Blakusleņķis|blakusleņķi]]. Krustleņķi ir vienādi. Krustleņķi vienmēr ir mazāki nekā izstiepts leņķis.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 61. lpp.</ref>
{| class="wikitable"
!Termins
!Krustleņķi
|-
|'''Definīcija'''
|Krustleņķi ir divi tādi leņķi, kuriem ir kopīga virsotne, bet malas ir pa pāriem pretēji stari.
|-
|'''Zīmējums'''
|
|-
|'''Paskaidrojums'''
|∢'''''MNK''''' un ∢'''''LNR''''' ir blakusleņķi.
|-
|'''Īpašības'''
|∢'''''MNK''''' = ∢'''''BOC'''''.
|}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''Rusj''
|attēls =
|attēla paraksts =
|kuģa tips = kruīza prāmis
|līnija =
|īpašnieks =
|pieraksta osta =
|būvēts = 1986 Polijā
|mezgli = 18
|tonnāža = 12,797
|statuss =
|pirmais brauciens = 1986. gads
|garums = 139,55 m
|platums = 21 m
|iegrime = 5,6 m
|pasažieri = 450 cilvēki
|gultas vietas =
|kajītes =
|līnijmetri = 250-300 m
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi, Bērzes pieteku|Ālave (nozīmju atdalīšana)|Ālave}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ālave
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Naudītes pagasts]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bērze (Svētes pieteka)|Bērze]]
| baseina_valstis   = {{LAT}}
| tek_caur          =
| garums            = 24
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 40
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,014
| baseins           = 79,8
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Jugliņa (Ālaves pieteka)|Jugliņa]], [[Aurupīte (Ālaves pieteka)|Aurupīte]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=15 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=6 | sāk_gar_s=0 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=37 | iet_plat_s=49 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=23 | iet_gar_s=58 | iet_gar_EW=E
}}
'''Ālave''' ir upe [[Zemgale|Zemgalē]], [[Bērze (Svētes pieteka)|Bērzes]] labā krasta pieteka [[Dobeles novads|Dobeles]] un [[Jelgavas novads|Jelgavas]] novados. Sākas purvainā apvidū [[Lielauces pauguraine|Lielauces paugurainē]] [[Naudītes pagasts|Naudītes pagasta]] dienvidrietumos. Tek pa [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumu]] austrumu —ziemeļaustrumu virzienā. Kopējais garums ir {{nobr|24 km}}<ref name=ld/> (pēc citiem avotiem — {{nobr|36 km}}).<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=24590&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref> Lielākajā daļā upes tecējuma gultne regulēta, uzņem apkārtējo meliorācijas sistēmu ūdeņus. Lielākās pietekas ir [[Jugliņa (Ālaves pieteka)|Jugliņa]] (13 km) un [[Aurupīte (Ālaves pieteka)|Aurupīte]] (8 km; abas kreisās).<ref name=ld>{{Latvijas daba|1|41}}</ref> Upi šķērso [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgavas—Liepājas]] un [[Dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe|Glūdas—Reņģes]] dzelzceļa līnijas, kā arī autoceļi [[P97]] un [[P103]]. Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Šķibe]], [[Krimūnas]], [[Ķirpēni]] un [[Penkule]].

sentences: '''Dielektriķis''' ir [[viela]], kurā ir maz brīvo [[lādiņnesējs|lādiņnesēju]], tādējādi dielektriķis ir viela, kura ļoti slikti vada [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]]. Tipiski dielektriķi ir [[stikls]], dažādas plastmasas, keramika, [[gumija]], [[Vizla (minerāls)|vizla]], kā arī [[gaiss]]. Dielektriķi ir arī daudzas citas nejonizētas [[gāze]]s un [[šķidrums|šķidrumi]], kā arī [[destilēts ūdens]] jeb pilnīgi tīrs ūdens (dabā tīrs ūdens tikpat kā nemēdz būt).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Dāle''' var būt:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Helena Kelere
|     vārds_orig    = ''Helen Keller''
|         attēls    = Helen KellerA.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 6
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Taskambija]], [[Alabama]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1968
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 1
|        m_vieta    = [[Īstona]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniece un sabiedriska darbiniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = autobiogrāfija "The Story of My Life" (1903)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Helena Adamsa Kelere''' ({{val|en|Helen Adams Keller}}, dzimusi {{dat|1880|6|27}}, mirusi {{dat|1968|6|1}}) bija [[kurlums|kurla]] un [[aklums|akla]] amerikāņu [[rakstniece]], skolotāja un kreisi noskaņota sabiedriskā darbiniece.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Edmunds Huserls
|          vārds_orig = Edmund Husserl
|              attēls = Edmund_Husserl_1900.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Edmunds Huserls 1900. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Prostejova|Prosnica]], [[Austrijas impērija]] (tagad Prostejova, {{CZE}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Freiburga]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[epistemoloģija]], [[matemātika]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]], [[Berlīnes Humbolta Universitāte]], [[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Teodors Celms]]
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Edmunds Gustavs Albrehts Huserls''' ({{val|de|Edmund Gustav Albrecht Husserl}}; dzimis {{dat|1859|4|8}}, miris {{dat|1938|4|26}}) bija [[Filozofija|filozofs]] un [[Matemātika|matemātiķis]],  [[Fenomenoloģija|fenomenoloģiskās]] skolas aizsācējs, profesors [[Getingenes Universitāte|Getingenes]] un [[Freiburgas Universitāte|Freiburgas Universitātēs]]. Viņa galvenie darbi ir "Pētījumi loģikas jomā" (1900—1901), "Eiropas zinātņu krīze un transcendentālā fenomenoloģija" (1936), "Pirmā filozofija" (1936—1939).

sentences:
{{Valodas infokaste
 |name          = Morāviešu valoda
 |nativename    = ''moravščina''
 |pronunciation = [ˈmorafʃʧina]
 |states        = [[Čehija]]
 |region        = [[Morāvija]]
 |speakers      = 108 469<ref name="census"/>
 |familycolor   = Indoeiropiešu
 |fam2          = [[Slāvu valodas|Slāvu]]
 |fam3          = [[Rietumslāvu valodas|Rietumslāvu]]
 |fam4          = [[Čehu-slovāku valodas|Čehu-slovāku]]
 |fam5          = [[Čehu valoda|Čehu]]
 |script        = [[Latīņu alfabēts]]
 |map           =
}}
'''Morāviešu valoda''' (morāviešu: ''moravščina'', {{val|cs|moravština}}) ir [[čehu valoda]]s variants, kurā runā [[Morāvija|Morāvijā]], vēsturiskā reģionā mūsdienu [[Čehija]]s austrumos. Kaut gan parasti tā tiek uzskatīta par čehu valodas [[dialekts|dialektu]] (vai dialektu grupu), pēc daļas runātāju domām tā ir atšķirīga valoda. Pēc 2011.g. Čehijas iedzīvotāju skaitīšanas rezultātiem 108 469<ref name="census">[http://vdb.czso.cz/sldbvo/#!stranka=podle-tematu&tu=30629&th=&v=&vo=H4sIAAAAAAAAAFvzloG1uIhBMCuxLFGvtCQzR88jsTjDN7GAlf3WwcNiCReZGZjcGLhy8hNT3BKTS_KLPBk4SzKKUosz8nNSKgrsHRhAgKecA0gKADF3CQNnaLBrUIBjkKNvcSFDHQMDhhqGCqCiYA__cLCiEgZGvxIGdg9_Fz__EMeCEgY2b38XZ89gIIvLxTHEP8wx2NEFJM4ZHOIY5u_t7-MJ1OIP5IdEBkT5OwU5RgH5IUB9fo4ePq4uEPNYw1yDolzhPstJzEvX88wrSU1PLRJ6tGDJ98Z2CyYGRk8G1rLEnNLUiiIGAYQ6v9LcpNSitjVTZbmnPOhmArq34D8QlDDwAG10C_KFWcoe4ugU6uPtWMLA4eni6hcSEAZ0FYe_k3OQmaGJUwUA4lOtR1sBAAA.&vseuzemi=null&void= Obyvatelstvo podle věku, mateřského jazyka a pohlaví]</ref> personas uzskata morāviešu valodu par savu dzimto valodu.

sentences:
{{Infobox university
|name          = Kārļa Universitāte
|native_name   = ''Univerzita Karlova''
|image_name    = Praha, Univerzita Karlova - Karolinum.jpg
|image_size    =
|caption       =
|latin_name    = Universitas Carolina
|motto         =
|established   = 1348. gadā
|mottoeng      =
|type          = publiska
|calendar      =
|endowment     =
| map_type     = Prāga#Čehija#Eiropa
| latd  = 50.0884 | latNS  = N
| longd = 14.4037 | longEW = E
|president     =
|students      = 51 438
|undergrad     = 32 520
|postgrad      = 9288
|staff         =
|faculty       =
|location      = {{vieta|Čehija|Prāga}}
|campus        =
|athletics     =
|colors        =
|free_label    =
|free          =
|nickname      =
|website       = {{URL|http://www.cuni.cz}}
|logo          = Charles-University-symbol-4.svg
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 96
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Cm
|             atommasa = [247]
|   valences elektroni = [Rn]5f76d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kirija(III) [[jons|jonu]] [[fluorescence]] [[šķīdums|šķīdumā]] [[lāzers|lāzera]] iedarbībā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 13 510
|  kušanas temperatūra = 1613 K (1340 °C)
| viršanas temperatūra = 3383 K (3110 °C)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Tilia japonica|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malvales|rinda_lv=Malvu rinda|dzimta=Malvaceae|dzimta_lv=Malvu dzimta|apakšdzimta=Tilioideae|apakšdzimta_lv=Liepu apakšdzimta|ģints=Tilia|ģints_lv=Liepas|suga=Tilia japonica|suga_lv=Japānas liepa|attēls=Tilia japonica.JPG|attēls2=Tilia japonica, bud 01.jpg}}
'''Japānas liepa''' ({{val-la|Tilia japonica}}) ir [[Malvu dzimta|malvu dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Austrumķīnā un [[Japāna|Japānā]], galvenokārt [[Mērenā josla|mērenajā joslā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:835380-1|title=Tilia japonica (Miq.) Simonk. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-09-02|language=en}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title                  = ''Docker''
| name                   =
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| collapsible            =
| author                 = Solomons Haikss
| developer              = ''[[Docker, Inc.]]''
| released               = {{dat|2013|03|20}}<ref name="docker-1.0-release-article" />
| discontinued           =
| latest release version = 19.03.8
| latest release date    = {{dat|2020|3|10}}<ref name="docker-releases" />
| latest preview version =
| programming language   = ''[[Golang|Go]]''<ref name="source-code" />
| operating system       = [[Linux]], [[Windows]], [[macOS]]{{Efn|''Docker'' [[macOS]] izmanto Linux virtuālo mašīnu konteineru palaišanai.<ref name="docker-for-mac" />}}
| platform               = [[x86-64]], [[ARM architecture|ARM]], [[z/Architecture|s390x]], [[ppc64]]le
| language               =
| genre                  = OS līmeņa virtualizācija
| license                =
}}
'''''Docker''''' ir vairāku ''[[PaaS]]'' produktu kopums, kas izmanto operētājsistēmas līmeņa virtualizāciju, lai piegādātu programmatūru pakotnēs, ko sauc par konteineriem.<ref name="SYS-CON Media" /> Konteineri ir savstarpēji izolēti un apvieno savu programmatūru, bibliotēkas un konfigurācijas failus vienā pakotnē, taču tie var sazināties savā starpā.<ref name="Docker frequently asked questions (FAQ)" /> Pastāv gan bezmaksas, gan ''premium'' līmenis. ''Docker'' publiski tika izziņots 2013. gadā ''[[PyCon]]'' konferences laikā.<ref name="docker-announcement" /> Tajā pašā gadā tas kļuva par atvērtā pirmkoda projektu.<ref name="infoq-2013-03" />

sentences: '''16. augusts''' ir gada 228. diena (229. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 137 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Tenisisti]]
[[Kategorija:Serbijas un Melnkalnes sportisti|Tenisisti]]

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Sarkandaugava (nozīmju atdalīšana)|Sarkandaugava}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Sarkandaugava
|attels             =
|paraksts           =
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Eksportosta]]
[[Vējzaķsala]]
[[Mazā Vējzaķu sala]]
|platiba            = 7,596 km²
|iedzivotaju_skaits = 17 862 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Rāves cukurfabrika]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|11|24|48|49|58}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|3}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|5}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/sarkandaugava/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Moro
|attēls          =
|image_caption   = [[Tausūgi|Tausūgu]] dejotāji
|native_name = ''Moro''
|skaits=ap 8 miljoni
|vieta={{PHL}}
|valoda=moro valodas
[[sebuāņu valoda]]
[[čavakano]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[islāms]]
|grupas=
|radi= [[lumadi]], [[visaji]]
}}
'''Moro''' (''Moro'') ir kopīgs apzīmējums [[Filipīnas|Filipīnu]] dienvidrietumus apdzīvojošo [[musulmaņi|musulmaņu]] tautām.<ref>{{PZT|492|Moro}}</ref> Nosaukums cēlies no [[spāņu valoda]]s ''moro'' ([[mauri]]) — vārda, ar ko apzīmēti musulmaņi. Moro tautu kopējais skaits Filipīnās tiek lēsts ap 8 miljoni, bet tiem nereti pieskaita arī citu tautu musulmaņus. Apdzīvo galvenokārt [[Mindanao]] salas dienvidrietumus un [[Sulu arhipelāgs|Sulu arhipelāgu]], kur 2019. gadā nodibināts [[Bangsamoro]] autonomais reģions; tajā dzīvo nedaudz vairāk kā puse no moro kopskaita.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Saldus
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Saldus Stad.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Oskars Kalpaks|Oskara Kalpaka]] laukums Saldus centrā
| image_flag = Bandera Saldus.png
| flag_link = Saldus karogs
| image_shield = Saldus COA.svg
| shield_link = Saldus ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 39
| lats = 59
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 29
| longs = 37
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Saldus novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1917. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Citi<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Frauenburg}}
| area_total_km2 = 10.10
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 9937
| population_as_of = 2019
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3801
| area_code =
| website = {{URL|www.saldus.lv}}
| footnotes =
| elevation_m = 95
}}
'''Saldus''' ir [[pilsēta]] [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Ciecere]]s upes krastos, [[Saldus novads|Saldus novada]] centrs. Tā atrodas 119 km attālumā no [[Rīga]]s, bet tikai 7 km attālumā no kaimiņu pilsētas [[Brocēni]]em. Pilsētas teritorija robežojas ar sava novada [[Saldus pagasts|Saldus]], [[Novadnieku pagasts|Novadnieku]] un [[Zirņu pagasts|Zirņu]] pagastiem, kā arī  [[Cieceres pagasts|Cieceres pagastu]]. Saldus pilsēta pirmo reizi rakstītos avotos minēta 13. gadsimtā, bet par tās dibināšanas gadu uzskata 1856. gadu.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 83
|             7. čaula =
|             6. čaula = 5
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bi
|             atommasa = 208,98040
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Mākslīgi iegūts bismuta kristāls un dabiskā bismuta paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+5''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 2,02
|              blīvums = 9780
|  kušanas temperatūra = 544,7 K (271,5 °C)
| viršanas temperatūra = 1837 K (1564 °C)
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Solomon Islands Protectorate''
|nosaukums_latv_val  = Britu Zālamanu salas
|sugasvārds          = Britu Zālamanu salas
|
|kontinents          =
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = Koloniālais īpašums, protektorāts
|statusa_teksts      = [[Britu impērija]]s koloniālais īpašums, protektorāts,
|impērija            = [[Britu impērija]]
|valdības_veids      = [[Konstitucionālā monarhija]]
|
|gads_sākums         = 1893
|gads_beigas         = 1978
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           = Neatkarība
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Pašpārvaldes kolonija]]
|date_event2         = 1976. gada 2. janvāris
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Vācu Jaungvineja
|flag_p1             = Reichskolonialflagge.svg
|image_p1            =
|p2                  = Japāņu okupētās Zalamana salas
|flag_p2             = Flag of Japan (1870–1999).svg
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Zālamana Salas
|flag_s1             = Flag_of_the_Solomon_Islands.svg
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag of the Solomon Islands (1966–1977).svg
|flag                =  karogs
|flag_type           = Karogs (1966–1977)
|
|image_coat          = Badge of the Solomon Islands (1956–1978).svg
|symbol              =  ģerbonis
|symbol_type         = Ģērbonis (1956–1978)
|
|image_map           = Solomon Islands in its region (special marker).svg
|image_map_caption   = Britu Zālamanu salas (1893—1978)
|
|galvaspilsēta       = [[Tulagi]]
(1893 - 1952)
[[Honiara]]
(1952 - 1978)
|
|national_motto      =
|national_anthem     = [[Apvienotās Karalistes himna]]
|kopīgas_valodas     = [[Angļu valoda]], pidžina valoda, pileni valoda
|reliģija            = [[Kristietība]], [[polinēziešu mitoloģija]]
|nauda               = Zālamana salu Sterliņu mārciņa (1916–1966)
Zālamanu salu dolārs (1977–1978)
|leader1             = Viktorija (karaliene)|Viktorija
|leader2             = Elizabete II Vindzora
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1893–1901
|year_leader2        = 1952–1978
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Apvienotās Karalistes karaļu uzskaitījums|Apvienotās Karalistes karalis]]
|representative1     = Čārlzs Moriss Vudfords
|representative2     = Sers Kolins Alens
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1896-1915
|year_representative2 = 1976–1978
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Zālamana salu gubernators|Gubernators]]
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         = Zālamana salu likumdošanas padome
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|ciemu Babītes pagastā|Spilve (Babītes pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Spilve
|attels             =
|paraksts           = Spilves pļava, [[2005. gads|2005]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Beķermuiža]]
[[Guberņciems]]
[[Lielā Muiža]]
[[Podrags]]
[[Rātsupe]]

sentences:
'''Kaķu barība''' ir [[pārtika|barība]], kas paredzēta [[Kaķis|mājas kaķiem]]. Šai barībai ir noteiktas prasības gan attiecībā uz tās uzturvērtību, gan sastāvdaļām tās sastāvā.
]]
Savvaļā kaķi barojas ar nomedīto [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Gaļa|gaļu]]. Dabā viņu barība sastāv no jēlas gaļas, [[Kauls|kauliem]] un [[Orgāns|orgāniem]], kā arī neliela daudzuma [[Augi|augu valsts]] sastāvdaļu, kas atrodamas upura [[Zarnas|zarnās]]. Visām iepriekš minētajām sastāvdaļām jābūt noteiktā procentuālā daudzumā, lai apmierinātu dzīvnieka dabiskās vajadzības. Pareiza mājdzīvnieku ēdināšana ietekmē [[Veselība|veselību]] un ilgmūžību.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Čārlzs Bronsons
 | vārds_orig              = ''Charles Bronson''
 | attēls                  = Charles Bronson - 1966.JPG
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Čārlzs Bronsons 1966. gadā.
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1921|11|3}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Ērenfelda}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2003|8|30|1921|11|3}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = 1950–1999
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Čārlzs Bronsons''' ({{val|en|Charles Bronson}}, īstajā vārdā '''Karolis Dionīzs Bučinskis''' ({{val|lt|Karolis Dionyzas Bučinskis}}), angliskojot '''Čārlzs Deniss Bučinskis''' ({{val|en|Charles Dennis Buchinsky}})); dzimis {{dat|1921|11|3}}, miris {{dat|2003|8|30}}) bija amerikāņu aktieris. Pazīstams kā vīrišķīgu tēlu atveidotājs [[vesterns|vesternos]] un [[spriedzes filma|spriedzes filmās]]. Piedalījies režisoru [[Volters Hills|Voltera Hilla]], [[Serdžo Leone]]s, [[Roberts Oldričs|Roberta Oldriča]], [[Džons Stērdžiss|Džona Stērdžisa]], [[Džons Lī Tompsons|Džona Lī Tompsona]] un [[Maikls Vinners|Maikla Vinnera]] darbos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gunnars Frīdemanis
|     vārds_orig = ''Gunnar Friedemann''
|         attēls = Gunnar Friedeman.jpg
|     att_izmērs = 120
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tallina|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{EST}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Hume's Warbler - Kazakistan S4E4106 (19261538992).jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = P. humei
 |       suga_lv = Hjūma ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus humei
([[William Edwin Brooks|Brooks]], 1878)
 |     izplatība =
{{legend|#9ACD32|Pasugas ''P. h. humei'' areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|#9F8170|Pasugas ''P. h. mandellii'' areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
*''Phylloscopus inornatus humei''
*''Phylloscopus inornatus mandellii''
*''Phylloscopus mandellii''
}}

sentences: '''Bišu strops''' ir cilvēku darināts [[medusbites|medusbišu]] miteklis, izveidots, lai varētu iegūt bišu sakrāto [[medus|medu]] un citus [[biškopība]]s produktus. Parasti vienā stropā uzturas viens bišu spiets. Stropi tiek veidoti, lai vieglāk būtu ievākt [[medus|medu]]. Bites var uzbrukt, ja to strops tiek apdraudēts.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{pārvietot uz Wikibooks}}
Nevienādības, kuras vispārīgais veids ir <math>ax^2+bx+c>0</math> (<0, ≤0, ≥0), kur a, b,c ∈ <math>R</math> un a≠0, bet <math>x</math> ir mainīgais, sauc par '''kvadrātnevienādību'''.<ref>"Matemātika 9.klasei", Ilze France, Gunta Lāce, Ligita Packaine, Anita Miķelsone, 87.lpp</ref>

sentences:
'''Leto''' var būt:
* [[Leto (dieviete)|Leto]] — dieviete grieķu mitoloģijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana
| operators =
| attēls = Investigation of a Citizen Above Suspicion Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Elio Petri]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džans Marija Volonte]]
* [[Florinda Bolkana]]
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''Indagine su un cittadino al di sopra di ogni sospetto''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1970|2|9}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana"''' ({{Val|it|Indagine su un cittadino al di sopra di ogni sospetto}}) ir 1970. gada [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Elio Petri]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džans Marija Volonte]] un [[Florinda Bolkana]].

sentences:
, [[Viljams Adolfs Bugro|Viljama Adolfa Bugro]] glezna]]
'''Dvēsele'''<ref group="P">Apraksts ir veidots pēc šādas formas — cilvēka dvēseles rašanās (vai arī aprakstīta pirmo cilvēku radīšana, lai padarītu skaidrāku dvēseles veidošanu), dvēseles apraksts, pēcnāves dzīve (aprakstīta, lai saprastu dvēseles fiziskās (-o) dzīves (-ju) galveno uzdevumu).</ref> parastā nozīmē ir dzīvas būtnes (it sevišķi [[cilvēks|cilvēka]]) [[apziņa]]s izpausmju kopums un garīgā būtība.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Le Monde}}
'''Laikraksta ''Le Monde'' 100 gadsimta grāmatas''' ir pēc [[Francija]]s [[mazumtirdzniecība|mazumtirgotāja]] ''[[Fnac]]'' un [[Parīze]]s laikraksta ''[[Le Monde]]'' 1999. gada pavasarī rīkotās aptaujas veidots [[20. gadsimts|20. gadsimta]] simts labāko grāmatu saraksts.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Ceļa kauls |
  Latin        = Patella |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray345.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Ceļa kauls''' ({{val-la|Patella}}) ir pats lielākais papildkauls [[cilvēka skelets|cilvēka skeletā]].

sentences: '''Alpīnisms''' ir [[sporta veids]], [[vaļasprieks]] vai [[profesija]], kurā notiek kāpšana grūti pieejamās un/vai augstās [[kalns|kalnu]] virsotnēs, kā arī [[pārgājiens|pārgājieni]] augstos kalnos u.tml. Alpīnisms ir arī bīstams sporta veids, jo nereti kāds no alpīnistiem iet bojā, mēģinot pievārēt grūti sasniedzamas [[kalna virsotne|kalnu virsotnes]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Vašingtona universitāte Sentluisā
| native_name       = Washington University in St. Louis
| image name = Attēls:WashUShielding.png
| image_size        = 200 px
| latin_name        = Universitas Washingtoniana
| motto             = ''Per veritatem vis''
| established       = 1853.gadā
| type              = Privāta
| endowment         = 5,7 miljardi [[ASV dolārs|US$]] (2013)<ref>[http://wuimc.wustl.edu/Pages/EndowmentStatistics.aspx Total Endowment Market Value as of June 30, 2013]. Washington University in St. Louis Investment Management Company. Retrieved May 10, 2014.</ref>
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
| students          =
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          =
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = [http://www.wustl.edu/ wustl.edu]
| logo              =
| footnotes         =
}}

sentences: '''Borščs''' ({{val|uk|борщ}}, {{val|ru|борщ}}, {{val|pl|barszcz}}, {{val|ro|borş}}) ir [[slāvi|austrumslāvu]] izcelsmes [[zupa]], kas ir populāra vairākās [[Austrumeiropa|Austrum-]] un [[Centrāleiropa]]s valstīs. Boršča izcelsmes vieta nav zināma,<ref>[http://rusarch.ru/rabinovich4.htm Рабинович М. Г. ''Очерки материальной культуры русского феодального города'']. — М., 1988.</ref> bet parasti uzskata, ka tas radies vai visticamāk, ka radies pašreizējās [[Ukraina]]s teritorijā.<ref name="britannica" /><ref>[https://books.google.com/books?id=c4kvrPEweOcC&pg=PA65 ''Culture and Customs of Russia'']. Schultze, Sydney (2000). Greenwood Publishing Group. pp. 65–66. ISBN 978-0-313-31101-7.</ref><ref>''Marks, Gil'' (2010). [https://books.google.com.ua/books?id=gFK_yx7Ps7cC&lpg=PP1&hl=uk&pg=PT261#v=onepage&q&f=false «Borscht»]. Encyclopedia of Jewish Food. Hoboken: John Wiley & Sons. pp. 196—200. ISBN 978-0-470-39130-3.</ref><ref>[https://www.historytoday.com/archive/historians-cookbook/russia-borscht "From Russia with Borscht"]. Lee, Alexander (August 2018). ''History Today''. 68 (8).</ref><ref>[https://web.archive.org/web/20190912004114/http://2tq.ru/slovary/borsch.html Борщ] // Российский гуманитарный энциклопедический словарь. — М.; СПб.: ВЛАДОС, 2002. — 688 с. — ISBN 5-8465-0022-6. {{krieviski}}</ref> Mūsdienās tas kļuvis par vienu no [[ukraiņu virtuve]]s simboliem.<ref>[https://web.archive.org/web/20190620092941/http://www.langet.ru/html/b/bor1.html Похлёбкин В. В. Борщ // Кулинарный словарь.] — М.: Э, 2015. — С. 42—43.</ref><ref name="Art18">Артюх Л. Ф. [http://www.history.org.ua/?termin=1.%204.%204 Україна, держава: харчування та їжа] // Енциклопедія історії України: Україна—Українці. Кн. 1 / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. Інститут історії України НАН України. — К.: В-во «Наукова думка», 2018. — 608 с.</ref>

sentences: '''MOA-2007-BLG-192Lb''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 987 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[MOA-2007-BLG-192L]] vidēji 0,62 AU attālumā. Apriņķošanas periodu ar pašreizējām kosmosa izpētes tehnoloģijām zinātniekiem nav izdevies noteikt, bet ir zināms, ka tā sver tikai ~3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vaitrivera
| citvaloda      = en
| oriģinālnosaukums = White River
| attēls            = White_River,_Arkansas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vaitrivera Ārkanzasā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bostonas kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Misisipi (upe)|Misisipi]]
| sāk_plat_d=35 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=93 | sāk_gar_m=36 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=33 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=05 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=91 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{vieta|ASV}}
| garums            = 1162
| iztekas_augstums  = 690
| ietekas_augstums  = 57
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 71 910
| pietekas          =
  | vietaskarte       = ASV#Ziemeļamerika
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dabīgā lielumā
| attēls                   = Life-sizedvd.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Life-Size''
| žanrs                    = komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Marks Rosmans]]
| producents               = [[Fičs Kedijs]]
| scenārija autors         =
* Marks Rosmans
* [[Stefānija Mūra]]
| galvenajās lomās         =
* [[Lindsija Loena]]
* [[Taira Benksa]]
* [[Džers Bērnss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
* ''[[Walt Disney Television]]''
* ''[[American Broadcasting Company|ABC]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|3|5||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-size-2000|title=Life-Size|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dabīgā lielumā"''' ({{val|en|Life-Size}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Rosmans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Taira Benksa]] un [[Džers Bērnss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|3|5||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]
[[Kategorija:Indes]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]

sentences: '''Sviestmaizes-kaķa paradokss''' ir humoristisks [[paradokss]], kas ir [[ironija|ironiska]] kombinācija no diviem izteikumiem:

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Dītrihs Ernsts fon Šepings
|     vārds_orig = ''Dietrich Ernst op dem Hamme gen. von Schoeppingk''
|         attēls = Schoeppingk_Baron.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1749
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Bornsmindes muiža]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Polija-Lietuva]]
([[Ziedoņi]], [[Bauskas novads]], {{Vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1818
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete fon Štakelberga
|          bērni = [[Magnuss fon Šepings]], [[Oto fon Šepings]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
.]]
'''Nanotehnoloģija''' jeb '''nanozinātne''' (no {{val|el|νᾶνος}} ''(nânos)'' — 'punduris') ir [[tehnoloģija]]s un [[zinātne]]s nozare, kurā tiek pētītas [[struktūra]]s, kuru izmēri ir salīdzināmi ar [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] izmēriem, tas ir, to izmēri ir mērāmi [[nanometrs|nanometros]] (10<sup>-9</sup> [[metrs|m]]; [[miljards|miljardā]] daļa no metra). Nanoobjektu izmēri ir robežās no 1 līdz 100 nm (lielākus priekšmetus par 100 nm neuzskata par nanoobjektiem). Nanoizmēru materiālus var izgatavot, izmantojot divas metodes: salipinot kopā molekulu pēc molekulas (no mazākiem objektiem) vai sasmalcinot lielākus objektus. Tomēr lai arī cik strauji mūsdienās nenotiktu tehnoloģiju [[miniaturizācija]], tā nevar notikt bezgalīgi, jo viena no objektu dabiskajām samazināšanas robežām nosaka vielas pamatsastāvdaļas, tas ir, atomu izmēri, kas ir aptuveni 0,1 nanometrs.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Intelektuālais attīstības koeficients''' jeb '''IQ''' ir vispārējā [[intelekts|intelekta]] jeb saprātīguma koeficients, ko var noteikt ar intelektuāliem testiem. Šie testi palīdz atspoguļot cilvēka garīgo spēju līmeni, kā arī prasmi izmantot akadēmiskās zināšanas. Vidēji populācijā no IQ koeficients ir līmenī no 50% līdz 100%.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Ibn Haldūns
|     vārds_orig = ابن خلدون
|         attēls = Bust of Ibn Khaldun (Casbah of Bejaia, Algeria).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ibn Haldūna krūšutēls
|        dz_gads = 1332
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Hafsid Dynasty (1229 - 1574).svg}} [[Tunisa]], [[Hafsīdu valsts]] (tagad {{TUN}})
|         m_gads = 1406
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{flagicon image|Mameluke Flag.svg}} [[Kaira]], [[Mamluku valsts]] (tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[arābi|arābs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[sociālās zinātnes]], [[socioloģija]], [[vēsture]], [[historiogrāfija]], [[vēstures filozofija]], [[demogrāfija]], [[diplomātija]], [[ekonomika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[demogrāfija]]s celmlauzis, [[historiogrāfija]], [[kultūras vēsture]], [[vēstures filozofija]], [[socioloģija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Patoloģija''' (no {{val|el|πάθος}} (''páthos'') — 'ciešanas') ir [[medicīna]]s nozare par [[slimība|slimību]] norisi un [[organisms|organisma]] stāvokli slimību laikā. Par patoloģiju tiek saukta arī dzīvības norišu [[novirze]] no normas. Izšķir [[vispārējā patoloģija|vispārējo patoloģiju]] (pēta patoloģisko procesu likumsakarības) un [[speciālā patoloģija|speciālo patoloģiju]] (pēta konkrētu slimību izraisītās pārmaiņas). Nozīmīgākās patoloģijas apakšnozares ir [[patoloģiskā anatomija]] (pēta pārmaiņas [[orgāns|orgānu]] uzbūvē slimības laikā) un [[patoloģiskā fizioloģija]] (pēta iemeslus, kāpēc ir novirzes orgānos un to sistēmās).<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url= http://www.neslimo.lv/pme/?name=patologija |title= Patoloģija |publisher= Populārā medicīnas enciklopēdija |accessdate= 2011-04-06}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|metalurģijas metālu iedalījumu|Melnais metāls (nozīmju atdalīšana)|melnais metāls}}
 panna.]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Gēdels
|     vārds_orig = ''Kurt Gödel''
|         attēls = 1925 kurt gödel.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Prinstona]], [[Ņūdžersija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Gödel signature.svg
|   darba_vietas = [[Padziļināto studiju institūts]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[matemātiskā loģika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Hāns]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Gēdela nepilnības teorēmas]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''15. maijs''' ir gada 135. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (136. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 230 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Gmail''
| logo =
| screenshot =
| caption = ''Gmail'' iesūtnes [[ekrānuzņēmums]]
| developer = ''[[Google]]''
| released = {{dat|2004|3|21}}
| latest_release_version =
| latest_release_date = {{dat|2008|12|4}}
| latest_preview_version =
| latest_preview_date =
| platform = ''[[Google Closure Tools]]'' (''[[JavaScript]]'')
| programming language =
| operating_system =
| genre = [[Post Office Protocol|POP3]], [[Internet Message Access Protocol|IMAP]], [[E-pasts]], [[tīmekļa e-pasts]]
| license =
| website = https://mail.google.com
}}

sentences:
[[Kategorija:Plašsaziņas līdzekļi]]
[[Kategorija:Politoloģija]]
[[Kategorija:Politika]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]

sentences: {{Citas nozīmes|terminu signālu apstrādē|Joslas platums|Joslas platums}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Edoles pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Ēdoles pagasts}}

sentences: {{Mājaslapas infokaste|nosaukums=Vikipēdija udmurtu valodā|logo_attēls=|lapas_attēls=|lozungs=|veids=[[Interneta enciklopēdija]]|valsts=|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]|izveidotāji=|darbību_uzsāka={{dat|2005|10|24||bez}}|valodas=[[udmurtu valoda|udmurtu]]|komerciāla=Nē|reģistrācija=Iespējama|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=|mājas_lapa={{URL|https://udm.wikipedia.org/}}}}'''Vikipēdija udmurtu valodā''' ({{val|udm|Удмурт Википедия}}) ir bezmaksas tīmekļa [[enciklopēdija]]s [[Vikipēdija]]s [[udmurtu valoda]]s versija.

sentences: '''Plauksta''' ({{val-la|manus}}) ir daļa no [[augšējā brīvā ekstremitāte|augšējās brīvās ekstremitātes]]. To nereti dēvē arī par roku, lai gan roku veido ne tikai plauksta, bet arī [[augšdelms]] un [[apakšdelms]]. Plauksta nodrošina ķermeņu satveršanas funkciju. Plauksta ir ne tikai [[cilvēks|cilvēkiem]], bet arī [[pērtiķi]]em. Plaukstu veido [[plaukstas locītava]], [[plaukstas pamatne]], delna un [[pirksts|pirksti]], savukārt tie sastāv no [[plaukstas locītava]]s (''articulatio radiocarpea''), [[plaukstas pamatnes kauli]]em (''carpus''), [[delnas kauli]]em (''metacarpus'') un [[falanga (anatomija)|falangām]] (''phalanges'').

sentences: '''Cietais disks''' ({{val-en|HDD, Hard Disk Drive}}) ir magnētiska datu glabāšanas ierīce. Tos plašākā izmantošanā pakāpeniski aizstājuši [[Pusvadītāju disks|pusvadītāju diski]] (SSD), cietos diskus joprojām izmanto liela apjoma datu glabāšanai.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Kauja par Vīni
|partof=[[Lielais turku karš|Lielā turku kara]] un [[Osmaņu-Hābsburgu kari]]em
|image=
|caption=Kauja par Vīni [[1683]]. gada [[12. septembris]]
|date=[[1683]]. gada [[12. septembris]]
|place=[[Vīne]], [[Svētā Romas impērija]] (tagad [[Austrija]])
|result=Izšķiroša [[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētās savienības]] uzvara
 Vīnes aplenkums tika noņemts
Osmaņu spēki cieta smagus zaudējumus un tika novājināti
|coordinates=
|combatant1='''[[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētā savienība]]''':

 [[Polija-Lietuva]]
 [[Svētā Romas impērija|Austrija]]
 [[Saksija]]
 [[Bavārija]]

 [[Frankonija]]
[[Švābija]]
|combatant2={{OTA}}
 [[Krimas haniste]]
[[Transilvānija]]
[[Valahija]]
[[Moldāvija]]
|commander1=[[Jans III Sobeskis]]
|commander2=[[Merzifonlu Kara-Mustafa pašā]]
|strength1=70 000
|strength2=138 000
~150 lielgabalu
|casualties1=4 000 nogalināti
|casualties2=15 000 nogalināti<ref>[https://books.google.lv/books?id=1MhaAAAAYAAJ&redir_esc=y ''A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East'', 2. sējums, Spencer Tucker, ABC-CLIO, 2010]</ref>
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}

sentences:
(''Huperzia selago'')]]
'''Gada augs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru katru gadu izraugās [[Latvijas Botāniķu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://botany.lv/about/gada-augs/|title=Gada augs {{!}} Latvijas Botāniķu biedrība|access-date=2019-01-09|language=en-US}}</ref> Augu izvēlas, lai pievērstu sabiedrības uzmanību kādas sugas aizsardzībai un izplatībai. Dažkārt Gada augs var būt pat bieži sastopama suga, par kuru interesanti uzzināt ko vairāk, citreiz tas ir izceļams retums. Gada auga izvēle notiek, balsojot Botāniķu biedrības biedriem.

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Salaspils (nozīmju atdalīšana)|Salaspils}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Salaspils
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = {{Photomontage
|photo1a = Salaspils_1._vidusskolas_4._korpuss.jpg{{!}}
|photo2a = Salaspils_Dievmātes_-_Rožukroņa_Karalienes_Romas_katoļu_baznīca.jpg{{!}}
|photo2b = Daudzdzīvokļu_mājas_Salaspilī_-_ogre11_-_Panoramio.jpg{{!}}
|photo3a = Kircholm_pomnik.jpg{{!}}
|photo3b = Salaspils_stacija.jpg
|color = white
|color_border = white
|position = center
|spacing = 2
|size = 266
|foot_montage =
}}
| imagesize =
| image_caption =
| image_shield = Salaspils COA.svg
| shield_link = Salaspils ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 51
| lats = 31
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 20
| longs = 59
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = {{flagicon image|Flag_of_Salaspils_Municipality.jpg}} [[Salaspils novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1993. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Kirchholm}}
| area_total_km2 = 12
| population_footnotes =
| population_total = 17 794
| population_as_of = 2023
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2121, LV-2169
| area_code =
| website = {{URL|www.salaspils.lv}}
| footnotes =
| image_flag =
| flag_link = Salaspils karogs
| population =
}}

sentences:
{| border="0" cellpadding="2" cellspacing="0" style="float:right;"
|-
|<timeline>
ImageSize = width:auto height:260 barincrement:50
PlotArea = left:50 bottom:15 top:10 right:20
AlignBars = justify
TimeAxis = orientation:vertical
DateFormat = x.y
Period = from:0.0 till:30
ScaleMajor = unit:day start:0.0 increment:2

PlotData =
 color:blue width:35
 bar:US from:start till:26.95
 bar:China from:start till:17.70
 bar:Germany from:start till:4.43
 bar:Japan from:start till:4.23
 bar:India from:start till:3.73
 bar:UK from:start till:3.33
 bar:France from:start till:3.05
 bar:Italy from:start till:2.19
 bar:Brazil from:start till:2.13
 bar:Canada from:start till:2.12

PlotData =

 bar:US at:27.85 fontsize:S text: 26.95 shift:(-9,0)
 bar:China at:20.37 fontsize:S text: 17.70 shift:(-12,0)
 bar:Germany at:5.41 fontsize:S text: 4.43 shift:(-9,0)
 bar:Japan at:5.31 fontsize:S text: 4.23 shift:(-9,0)
 bar:India at:4.74 fontsize:S text: 3.73 shift:(-9,0)
 bar:UK at:4.16 fontsize:S text: 3.33 shift:(-9,0)
 bar:France at:3.92 fontsize:S text: 3.05 shift:(-9,0)
 bar:Italy at:3.17 fontsize:S text: 2.19 shift:(-9,0)
 bar:Brazil at:3.09 fontsize:S text: 2.13 shift:(-9,0)
 bar:Canada at:3.08 fontsize:S text: 2.12 shift:(-9,0)

TextData =
 pos:(0,0) text:US$ Tn
</timeline>
|-
| style="text-align:center; font-size:90%;"|Lielākās pasaules ekonomikas pēc nominālā IKP pēc [[SVF]] aplēsēm 2023. gadā
|}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Klemāns Adērs
|     vārds_orig = ''Clément Ader''
|         attēls = Clement ader, 1891.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Mirē]], [[Augšgaronna]], [[Jūlija monarhija]]<br />({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Tulūza]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = izgudrotājs, inženieris
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''23. jūlijs''' ir gada 204. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (205. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 161 diena.

sentences: '''Centrbēdzes svārsts''' ir speciāli aprīkots ritošais sastāvs, kas ļauj, tam esot kustībā, pa speciāli apzīmētiem transporta infrastruktūras maršrutiem ([[sliežu ceļš]], autoceļš) izbraukt ceļa plāna līknes un ar sānsveres svārstību kompensēt nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu, izmantojot ritošā sastāva virsbūves svara gravitācijas spēku.

sentences: '''Biksbīts''' ([[Jūta]]s minerālu kolekcionāra Mainarda Biksbija (''Maynard Bixby'') vārdā) jeb '''sarkanais berils''' ir koši sarkanas krāsas [[berils|berila]] paveids. Biksbīta krāsa var būt no oranži sarkanas līdz purpursarkanai. Uzskata, ka koši sarkano biksbīta krāsu dod [[mangāns|mangāna]] piejaukums, taču iespējams, arī [[litijs]]. Juvelierkvalitātes biksbītu atrod ļoti reti — vislielākie slīpētie biksbīta kristāli ir mazāk nekā 3 [[karāts|karātus]] (600 mg) smagi. Biksbīta kristāli ir pieprasīts kolekciju materiāls. Sinonīmi: '''sitaparīts''', '''pārtridžeīts'''.

sentences:
{{jāuzlabo}}
 ([[1492]]—[[1546]]). Nemirstība alegorija. Apmēram [[1500. gads]].]]
'''Nemirstība''' ir [[dzīve]] fiziskā vai dvēseles formā, kas ilgst nenoteikti ilgu laiku.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rietumāfrika]]s valsti|Gvineja (nozīmju atdalīšana)|Gvineja}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República da Guiné-Bissau''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gvinejas-Bisavas Republika
|            valsts_nosaukums = Guinea-Bissau
|               karoga_attēls = Flag of Guinea-Bissau.svg
|            karoga_nosaukums = Gvinejas-Bisavas karogs
|              ģerboņa_attēls =Emblem_of_Guinea-Bissau.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Gvinejas-Bisavas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Esta é a Nossa Pátria Bem Amada]]''
|               kartes_attēls = Location_Guinea_Bissau_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Gvinejas-Bisavas atrašanās vieta Rietumāfrikā
|               galvaspilsēta = [[Bisava]]
| latd= 11 | latm= 52 | latNS= N | longd= 15 | longm= 36 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Gvinejas-Bisavas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Umaro Sissoco Embaló]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Gvinejas-Bisavas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Geraldo Martins]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Gvinejas-Bisavas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Portugāle]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1973|9|24}}
|       neatkarības_notikums2 = atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1974|9|10}}
|                 platība_km2 = 36,125
|               platība_rangs = 136.
|              procenti_ūdens = 22,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 1 647 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 148.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 44,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 154.
|                     IKP_PPP = 1,720 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 1068
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,396 zems
|                   HDI_rangs = 173.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Rietumāfrikas CFA franks]]
|                valūtas_kods = XOF
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +0
|                      domēns = [[.gw]]
|              tālsarunu_kods = 245
|                iso_kods_num = 624
|              iso_kods_alfa2 = GW
|              iso_kods_alfa3 = GNB
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Riebums
  | attēls                    = Attēls:Repulsion (filma).jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = '''Repulsion'''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{GBR}}
  | režisors                  = [[Romans Polaņskis]]
  | producents                =
  | scenārija autors          =
  | galvenajās lomās          = [[Katrina Deneva]], [[Ivonna Furno]], [[Jans Hendrijs]] un [[Džons Freizers]]
  | mūzika                    = [[Čiko Hamiltons]]
  | operators                 =
  | izdošanas laiks           = [[1965]]. gada [[11. jūnijs]]
  | ilgums                    = 105 minūtes
  | valoda                    = [[angļu valoda|angļu]]
  | budžets                   = $300 000
  | imdb                      = 0059646
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 54
 | lv  = Piecdesmit četri
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| operators = [[Dariuss Hondži]]
| attēls = Bardo 2022 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Steisija Perskija Kanisa
| scenārijs = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* Nikolass Džakobone
| aktieri = * [[Daniels Himeness Kačo]]
* [[Hriselda Sisiliani]]
| mūzika = * [[Braiss Desners]]
* Alehandro Gonsaless Injaritu
| oriģinālnos = ''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''
| studija = * ''M Productions''
* ''Redrum''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2022|10|27|Meksika}}
| ilgums = 160 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = * [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bardo, falsa crónica de unas cuantas verdades''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Meksika]]s melnā [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Daniels Himeness Kačo]] un [[Hriselda Sisiliani]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Fricis Roziņš
| vārds_orig = ''Frīdrihs Roziņš''
| attēls = Fricis Roziņš.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1870
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 19
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Grobiņas apriņķis|Purmsātu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 7
| m_vieta =  [[Lūznava]], [[Lūznavas pagasts]], [[Rēzeknes apriņķis]], [[LSPR]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Vidusspēle''' ir [[šahs|šaha]] partijas vidusposms, kas sākas pēc [[Atklātne (šahs)|atklātnes]] un kurā parasti notiek galvenā spēkošanās, kombinācijas un figūru nomaiņa. Nav iespējams novilkt skaidru robežu starp partijas stadijām, tomēr par vidusspēles sākumu parasti uzskata brīdi, kad abi spēlētāji ir paspējuši attīstīt visas vai gandrīz visas figūras un pārvietot karali drošākā vietā. Vidusspēle beidzas, kad ir atlikušas vairs tikai dažas figūras un karalis var aktīvi iesaistīties spēlē.

sentences: '''Izovirsma''' ({{val|en|Isosurface}}) ir 3D virsmas attēlojums punktiem ar vienādām vērtībām 3D datu izplatīšanu, kā arī 3D analogs [[izolīnija]]<nowiki/>i. Izovirsma var tikt izmantota, lai pārstāvētu, piemēram, visus [[:en:Voxel|VoXels]] attēlā ar konkrētā [[:en:Colocalization|CoLocalization]] līmeni. Šie punkti savienojoties veido 3D virsmu. Var gadīties, ka virsma ir sadalīta dažādās, slēgtās, nesaistītās daļās: tie kļūst par objektiem, kurus nevar analizēt atsevišķi.

sentences:
{{novecojis}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Elisone Fēliksa
 |      vārds_orig = ''Allyson Felix''
 |          attēls = AllysonFelixRio2016.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Elisone Fēliksa 2016. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|11|18}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 168 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 57 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2004}}, {{oss|V=2008}}, {{oss|V=2012}})
 |            pc-a = 4 ([[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|ASV}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalGold|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|4x400 m}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4x100 m}}
{{MedalGold|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|4x400 m}}
{{MedalSilver|[[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|Pekina 2008]]|200 m}}
{{MedalSilver|[[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 2004]]|200 m}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|4x100 m}}
{{MedalGold|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|4x400 m}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2009]]|4x400 m}}
{{MedalGold|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|200 m}}
{{MedalGold|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|4x100 m}}
{{MedalGold|[[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Osaka 2007]]|4x400 m}}
{{MedalGold|[[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2005]]|200 m}}
{{MedalSilver|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|400 m}}
{{MedalBronze|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|200 m}}
}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2012. gada septembrī,}}

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par videospēlēm.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Enna Makleina
|     vārds_orig = ''Anne McClain''
|         attēls = Anne C. McClain portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = E. Makleina 2014. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Spokena (Vašingtona)|Spokena]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtona]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 203 d 15 h 16 min
| kos_iesaukums = 2013. gads
| kos_misija = 1. [[SKS 57. ekspedīcija|SKS-57]], [[SKS 58. ekspedīcija|SKS-58]], [[SKS 59. ekspedīcija|SKS-59]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz MS-11]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = Kopš 2002. gada
|          valsts = {{USA}}
|       struktūra = [[ASV Armija]]
|         vienība =
|    nodarbošanās = helikoptera pilote
|       komandēja =
|          kaujas = [[Irākas karš]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība = [[Savienoto Valstu Militārā akadēmija]], Bātas Universitāte, Bristoles Universitāte, ASV Jūras kara flotes izmēģinātājpilotu skola
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Enna Šarlote Makleina''' (''Anne Charlotte McClain''; dzimusi {{dat|1979|6|7}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmonauts|astronaute]], [[pulkvežleitnants|pulkvežleitnante]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 1:8 mērogā, uz pārvietojamām sliedēm.]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Irvings Saladino
 |      vārds_orig = ''Irving Saladino''
 |          attēls = Osaka07 D5M Irving Saladino.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Irvings Saladino 2007. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|1|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|Panama|Panama|2s=Panama (pilsēta)}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{PAN}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/saladino-irving-1116396/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|23||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120723001305/http://www.london2012.com/athlete/saladino-irving-1116396/|archivedate={{dat|2012|07|23||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=70}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medaļu infodaļa
|turnīrs1= [[Olimpiskās spēles]] |zelts1= 1 |sudrabs1= 0 |bronza1= 0
|turnīrs2= Pasaules čempionāts |zelts2= 1 |sudrabs2= 0 |bronza2= 0
}}
}}
'''Irvings Saladino''' ({{val|es|Irving Jahir Saladino Aranda}}; dzimis {{dat|1983|1|23}}) ir [[Panama]]s [[vieglatlēts]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ambrozijs Bergmanis
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1740
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1784
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Kijiva]] (tagad {{UKR}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ambrozijs Bergmanis''' ({{val-de|Ambrosius Bergmann}}, 1740–1784) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts, Rīgas [[Brīvmūrniecība|brīvmūrnieku]] ložas "[[Zum Schwerdt]]" brālis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Борис Евгеньевич Патон''
| attēls =Borys Paton 2010.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =  Boriss Patons 2010. gadā
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Kijiva]], [[Ukrainas Valsts]]
| m_gads = 2020
| m_mēnesis= 8
| m_diena= 19
| m_vieta = [[Kijiva]], {{UKR}}
| pilsonība = {{USSR}} → {{UKR}}
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]{{nepieciešama atsauce}}
| vecāki = [[Jevgeņijs Patons]], Natālija Patona
| darba_vietas = [[Patona Elektrometināšanas institūts]]
| alma_mater =[[Kijivas Politehniskais institūts]]
| zinātne =[[metalurģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = pētījumi metalurģijā un elektrometināšanā
| apbalvojumi = [[Lomonosova Zelta medaļa]] (1980)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Boriss Patons''' ({{val|uk|Борис Євгенович Патон}}, {{val|ru|Бори́с Евге́ньевич Пато́н}}; dzimis {{dat|1918|11|27}}, miris {{dat|2020|8|19}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Ukraina]]s zinātnieks [[metalurģija]]s un metālu tehnoloģiju jomā, tehnisko zinātņu doktors un profesors, divkārtējs [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1969. un 1978. gadā) un [[Ukrainas Varonis]] (1998. gadā), apbalvots ar [[Lomonosova Zelta medaļa|Lomonosova Zelta medaļu]] (1980) un daudziem citiem apbalvojumiem.

sentences: '''Baka''' ({{val|en|Buck}}, {{val|es|Bacca}}) var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Panderichthys12DB.jpg
| att_nosaukums = ''[[Panderichthys rhombolepis]]'' rekonstrukcija.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|         kārta = Elpistostegalia
|      kārta_lv = Elpistostegāļi
|      binomial = Elpistostegalia<br />Camp & Allison, 1961
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi = Panderichthyida, Panderichthyformes
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Sr
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-35
|ķīm_formula=(Sr,Ca,K2,Na2)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, iedzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Agregāti
|skaldnība=Labi izteikta pa vienu plakni
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.503 nε = 1.507
|pleohroisms=
|blīvums=2,16
}}
__NOTOC__

sentences: '''Puritāņi''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''puritas'' — tīrība) bija [[Anglija|angļu]] [[Protestantisms|protestanti]], [[Kalvinisms|kalvinisma]] sekotāji, kas neatzina oficiālās [[Anglikāņu baznīca]]s autoritāti.

sentences:
[[Kategorija:Literatūrzinātnieki]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Infectious diseases and disorders}}

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Eritrea|Eritrejas riteņbraucēji}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Inonotus_obliquus.jpg
| att_nosaukums = Melnā spulgpiepe [[Lietuva|Lietuvā]]
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Agaricomycetes
| klase_lv      =
| rinda         = Hymenochaetales
| rinda_lv      = Himenohetu sēnes
| dzimta        = Hymenochaetaceae
| dzimta_lv     =
| ģints         = Inonotus
| ģints_lv      =
| suga          = I. obliquus
| suga_lv       = Melnā spulgpiepe
| binomial      = Inonotus obliquus
(Ach. ex Pers.) Pilát (1942)
|      sinonīmi = ''Boletus obliquus'' Ach. ex Pers. (1801)

''Polyporus obliquus'' (Ach. ex Pers.) Fr. (1821)

''Physisporus obliquus'' (Ach. ex Pers.) Chevall. (1826)

''Poria obliqua'' (Ach. ex Pers.) P.Karst. (1881)

''Fomes obliquus'' (Ach. ex Pers.) Cooke (1885)

''Phaeoporus obliquus'' (Ach. ex Pers.) J.Schröt. (1888)

''Mucronoporus obliqua'' (Ach. ex Pers.) Ellis & Everh. (1889)

''Scindalma obliquum'' (Ach. ex Pers.) Kuntze (1898)

''Phellinus obliquus'' (Ach. ex Pers.) Pat. (1900)

''Xanthochrous obliquus'' (Ach. ex Pers.) Bourdot & Galzin (1928)

''Fuscoporia obliqua'' (Ach. ex Pers.) Aoshima (1951)<ref name="MycoBank">{{cite web |title=''Inonotus obliquus'' (Ach. ex Pers.) Pilát 1942 |url=http://www.mycobank.org/MycoTaxo.aspx?Link=T&Rec=315905 |publisher=[[MycoBank]]. International Mycological Association |accessdate=2011-10-11}} {{en ikona}}</ref>
| kategorijas   = nē
}}

sentences: {{Commonscat|Cuisine by country|Nacionālās virtuves}}

sentences:
brīvprātīgie dalībnieki Latvijā 2010. gadā]]
'''Brīvprātīgais''' ir [[persona]], kas pēc pašas vēlēšanās atvēl laiku un enerģiju [[Strādāšana|darbiem]], kas nes labumu citiem un visai sabiedrībai kopumā, darot to brīvprātīgi un bez atlīdzības. Militārā nozīmē — cilvēks, kas brīvprātīgi (bez [[mobilizācija]]s) iestājas karadienestā.<ref>[http://www.tezaurs.lv/#/sv/brīvprātīgais Tezaurs.lv]</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stattnett SF''
| native_name      =
| logo             = Statnett,_logo.gif
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = www.statnett.no
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Statnett''''' ir [[Norvēģija]]s enerģētikas uzņēmums, kurā strādā aptuveni 850 darbinieku. Apgrozījums 2010. gadā bija 7,25 miljardi [[Norvēģijas krona|Norvēģijas kronu]] (929 miljoni eiro, pamatojoties uz 2010. gada 31. decembra datiem). Valsts uzņēmuma galvenā mītne atrodas [[Oslo|Oslo,]] un tas ir Norvēģijas elektrotīkla operators. Uzņēmums atrodas Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministrijas pārziņā.

sentences: '''20. decembris''' ir gada 354. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (355. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 11 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|Muhameda sievu|latviešu dziedātāju|Aija Andrejeva}}
{{cita nozīme|Muhameda sievu|Tirzas pieteku|Aiša (upe)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aiša
|     vārds_orig = {{ara|عائشة}}
|         attēls = Aisha.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[613]]./[[614]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Meka]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 678
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Medīna]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Muhameds]]
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Aiša bint Abī Bekra''' ({{val-ar|عائشة بنت أَبي بكر}}, ''ʿĀʾiša bint Abī Bakr''; dzimusi, pēc tradicionālā uzskata, [[613]]./[[614]]. gadā, mirusi {{dat|678}}) bija viena no [[Muhameds|Muhameda]] sievām.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Oskars Kokoška
| image = Oskar Kokoschka (1963) by Erling Mandelmann - 3.jpg
| imagesize =
| caption = Kokoška 1963. gadā
| birthname =
| birthdate = {{dat|1886|3|1}}
| location = [[Pehlarna]], [[Austroungārija]]<br />([[Lejasaustrija]], {{AUT}})
| deathdate = {{dat|1980|2|22}}
| deathplace =  [[Montrē]], [[Vo kantons]], {{CHE}}
| nationality =
| field = [[Glezniecība|gleznošana]], [[gravīra]], [[dzeja]], [[dramaturģija]]
| training = ''[[Kunstgewerbeschule]]''
| movement = [[ekspresionisms]]
| famous works = ''Die Windsbraut'', 1913-1914
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Bridgestone
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
|traded_as         = <!--{{Tyo|5108}}<br>{{OTC Pink|BRDCY}}-->
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1931. gads]]
|founder           = ''Shojiro Ishibashi''
| defunct          =
| location_city    = [[Tokija]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = mašīnbūve
| products         = [[riepa]]s
| services         =
|revenue           =  {{increase}} 3,024 triljoni [[Japānas jena|JPY]] (2011.)
|operating_income  =  {{increase}} 191,32 miljardi JPY (2011.)
|net_income        =  {{increase}} 102,97 miljardi JPY (2011.)
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
|assets            =  {{increase}} 2,677 miljardi JPY (2011.)
|equity            =  {{increase}} 1,165 miljardi JPY (2011.)
| owner            =
| num_employees    = ~ 140 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
|homepage          =  [http://www.bridgestone.com/ bridgestone.com]
| footnotes        =
| intl             = yes
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Dzīvesveids''' ir [[socioloģija|socioloģijā]] izmantots jēdziens, lai apzīmētu kādu noteiktu [[uzvedība]]s izpausmju un [[paradums|paradumu]] kopumu, kas ir saprotams pašam indivīdam un citiem, piemēram, attiecības ar citiem indivīdiem, attieksme pret dažādu produktu patērēšanu, apģērba izvēle u.c. Dzīvesveids parasti pauž indivīda vērtības un uzskatus, tāpēc tas ir kā līdzeklis [[pašapziņa]]s nostiprināšanai. Ar dzīvesveida palīdzību tiek veidoti kultūras [[simbols|simboli]], kas atsaucas uz indivīda [[identitāte|identitāti]]. Ne visi dzīvesveida aspekti ir pilnībā brīvprātīgi izvēlēti. Dažādi ārējie apstākļi, piemēram, sociālie vai ģeogrāfiskie, var ierobežot dzīvesveida izvēli un simbolu radīšanas iespējas.<ref>Spaargaren, G., and B. VanVliet. 2000. ‘Lifestyles, Consumption and the Environment: The Ecological Modernisation of Domestic Consumption.’ Environmental Politics. 9 (1): 50-75.</ref> Jēdzienu "dzīvesveids" 1929. gadā ieviesa austriešu psihologs [[Alfrēds Ādlers]]. Pašreizējā plašākā nozīmē to izmanto kopš 1961. gada.<ref>[http://www.etymonline.com/index.php?search=lifestyle Online Etymology Dictionary<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Pale Blue Eye''
| operators =
| attēls = The Pale Blue Eye poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Skots Kūpers]]
| producents = * Skots Kūpers
* [[Kristians Beils]]
* [[Džons Lešers]]
* [[Tailers Tompsons]]
| scenārijs = Skots Kūpers
| aktieri = * Kristians Beils
* [[Harijs Mellings]]
* [[Džiliana Andersone]]
* [[Lūsija Bointone]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''The Pale Blue Eye''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Streamline Global Group''
* ''Le Grisbi Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|12|23|ASV|2023|1|6|Netflix}}
| ilgums = 128 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Pale Blue Eye''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Skots Kūpers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]], [[Harijs Mellings]], [[Džiliana Andersone]], [[Lūsija Bointone]] un [[Roberts Djuvals]]. Filma balstīta uz Luisa Beiarda 2003. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2022/film/news/the-pale-blue-eye-trailer-christian-bale-edgar-allan-poe-1235414035/|title=‘The Pale Blue Eye’ Trailer: Christian Bale Teams With Edgar Allan Poe to Investigate a Grisly Murder in Netflix Thriller|last=Zee|first=Michaela|last2=Zee|first2=Michaela|website=Variety|access-date=2023-01-12|date=2022-12-07|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bertolts Brehts
|     vārds_orig = ''Bertolt Brecht''
|         attēls = Bertolt-Brecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Augsburga]], [[Vācijas impērija]]
([[Bavārija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Berlīne|Austrumberlīne]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dramaturgs, teātra režisors, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Helēna Veigele]]
|          bērni =
|       paraksts = Unterschrift Bertolt Brecht (1898–1956).png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|angļu zinātnieku|atommasas vienību|daltons}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Daltons
|     vārds_orig = ''John Dalton''
|         attēls = Dalton John desk.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1766
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 27
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Dalton Signature c1827.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[ķīmija]], [[fizika]], [[meteoroloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Džeimss Preskots Džouls]]
|     sasniegumi = [[atomu teorija]], [[Daltona likums]], [[daltonisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Davao līcis
| attēls       = Gulf of davao.jpg
| paraksts     = Davao līcis pie Talikudas salas
| karte        =
  | vietaskarte          = Filipīnas#Mindanao
  | reljefa_karte = jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
| vieta        = {{PHL}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Filipīnu jūra]]
| plat_d= 6 | plat_m= 40 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 125| gar_m= 50 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 6600
| platība_ha   =
| garums       = 125
| platums      = 75
| Vid_dziļums  = 17
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Samala]]
| pilsētas     = [[Davao]]
}}
'''Davao līcis''' ({{val|fil|Golpo ng Dabaw}}, {{val|en|Davao Gulf}}) ir [[Filipīnu jūra]]s līcis [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Mindanao]] salas dienvidaustrumu piekrastē. Austrumos to norobežo Sanagustina pussala. Stiepjas 125 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā. Līcī ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir Libuganona un Iho, kas ietek līča ziemeļu galā. Līcī vairākas salas, lielākā no kurām ir [[Samala]] un Talikuda. Lielākā pilsēta krastā ir [[Davao]]. Informācijas tehnoloģiju nozarē līcis ieguvis iesauku «Silīcija līcis» — tā krastos Davao un piepilsētās apmetušies daudzi nozares uzņēmumi. Nozīmīgs zvejas rajons.

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name= Kastelholmena
|title= [[Kastelholmena]]
|state= autocollapse
|list1=
* [[Kastelholmenas tilts]]
* [[Kastelleta]]
* [[Slidošanas paviljons]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Kastelholmena]]
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes|Kastelholmena]]
</noinclude>

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Chemistry|Nobela prēmijas laureāti ķīmijā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mājas
 | oriģinālnos = ''Home''
 |      attēls = MajasFilma.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma, zinātniskā fantastika, piedzīvojumu filma
 |    režisors = [[Tims Džonsons]]
 |  producents =
* [[Kriss Dženkinss]]
* [[Sjūzana Birdžija]]
* [[Mireja Sorija]]
 |   scenārijs =
* [[Toms Dž. Estls]]
* [[Mets Embers]]
 |     aktieri =
* [[Džims Pārsonss]]
* [[Rianna]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Mets Džounss]]
 |      mūzika =
* [[Lorne Balfs]]
* ''[[Stargate (mūziķi)|Stargate]]''
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[DreamWorks Animation]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|3|7|Bolderas filmu festivāls|2015|3|20|Latvija|2015|3|27|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/home-2014|title=Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 21, 2018|archive-date={{dat|2020|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200407092034/https://www.bbfc.co.uk/releases/home-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|135 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happysmekday.htm|title=Home (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 21, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|386 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mājas"''' ({{val|en|Home}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[animācijas filma]], kuras režisors ir [[Tims Džonsons]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džims Pārsonss]], [[Rianna]], [[Stīvs Mārtins]], [[Dženifere Lopesa]] un [[Mets Džounss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|7||bez}} Bolderas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija hidroksīds
|       citi nosaukumi = dzēstie kaļķi
|           CAS numurs = 1305-62-0
|      ķīmiskā formula = Ca(OH)2
|              molmasa = 74,093
|              blīvums = 2211
|  kušanas temperatūra = 512 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 0,189 g/100 ml (0 °C)
0,173 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kalcija hidroksīds''' (Ca(OH)2, veldzētie kaļķi, dzēstie kaļķi) ir balta, cieta, kristāliska, sārmaina viela. To parasti iegūst, [[kalcija oksīds|kalcija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]] (dzēšot nedzēstos kaļķus). Vēl kalcija hidroksīds var veidoties, reaģējot [[kalcija hlorīds|kalcija hlorīdam]] ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Kalcija hidroksīds (portlandīts) veidojas arī [[portlandcements|portlandcementa]] cietēšanas procesā. Kalcija hidroksīds ūdenī šķīst diezgan slikti.

sentences:
{{infokaste+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}

sentences:
[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:Koloniālisms]]
[[Kategorija:Revolūcijas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Evil Dead II''
| operators =
| attēls = Evil Dead II poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = šausmu filma, komēdija
| režisors = [[Sems Reimi]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brūss Kempbels]]
* [[Sāra Berija]]
* [[Dens Hikss]]
* [[Keisija Vīslija]]
* [[Ričards Domeiers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Evil Dead II''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Rosebud Releasing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|13}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2102429185/weekend/|title=
Evil Dead II |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|28}}}}</ref>
| iepriekšējā = ''[[The Evil Dead]]'' (1981)
| nākamā = ''[[Army of Darkness]]'' (1992)
| imdb =
}}'''''Evil Dead II''''' ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Šausmu filma|šausmu]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Sems Reimi]]. Šī ir otrā filma ''Evil Dead'' filmu sērijā un tiek uzskatīta gan kā rīmeiks, gan kā sīkvels filmai ''[[The Evil Dead]]'' (1981).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://collider.com/why-did-sam-raimi-make-evil-dead-twice/|title=Why Did Sam Raimi Make 'Evil Dead' Twice?|website=Collider|access-date=2023-05-28|date=2022-09-17|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bookofthedead.ws/website/evil_dead_2_credits.html|title=Book Of The Dead - The Definitive Evil Dead Website|website=www.bookofthedead.ws|access-date=2023-05-28}}</ref> Tāpat kā pirmajā filmā, arī šajā daļā galveno Eša Viljamsa lomu atveido [[Brūss Kempbels]]. Filmā Ešs kopā ar savu draudzeni dodas brīvdienās uz attālu māju mežā, kur viņi atrod audio kaseti, kas atbrīvo vairākus dēmonus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pikrīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3OH
|molmasa=229,1056
|blīvums=1763
|kušanas temperatūra=395,65 K (122,5 °C)
|viršanas temperatūra=eksplodē virs 300 °C
}}
'''Pikrīnskābe''' (2,4,6-trinitrofenols, TNP, C6H2(NO2)3OH) ir dzeltena, kristāliska indīga viela ar ļoti rūgtu garšu. No tā cēlies vielas nosaukums ({{val|el|πικρός}} (''pikros'') — 'rūgts, ass').

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Velāri līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret mīkstajām [[Aukslējas|aukslējām]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences: '''Psiholingvistika''' ir [[Psiholoģija|psiholoģijas]] un [[Valodniecība|lingvistikas]] starpzinātne, kas pētī valodu mijiedarbību ar tās lietotāju. Tās būtiskākie jautājumi ir: ''Kā valoda ietekmē domāšanu?'' un ''Kā valodas lietotājs ietekmē valodas attīstību?''. Šie divi jautājumi tad arī nosaka dalījumu psiholoģiskajā un lingvistiskajā psiholingvistikā. Mūsdienās tā ir [[kognitīvs|kognitīvās]] zinātnes nozare.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Alaja ieleja
|attēls                 = Alai Valley 1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Kizilsū]] gultne Alaja ielejā; fonā [[Aizalaja grēda]]
 | pushpin_map           = Kirgizstāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min =36 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =0 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KGZ}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamira-Alaja sistēma]]
|atdala_ko              = [[Alaja grēda|Alaja grēdu]]
|atdala_no              = [[Pamirs|Pamira]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 180
|platums                = 8—25
|platība                = 1700
|kalns                  =
|augstums               = 2240—3536
|pilsētas               = [[Saritaša]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Alaja ieleja''' ({{val|ky|Алай өрөөнү}}) ir ap 180 km gara un 8 līdz 25 km plata starpkalnu ieplaka [[Kirgizstāna]]s dienvidos, [[Pamira-Alaja sistēma|Pamira-Alaja kalnu sistēmā]]. Izvietojusies starp [[Alaja grēda|Alaja grēdu]] ziemeļos un [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Aizalaja grēda|Aizalaja grēdu]] dienvidos.<ref>{{PZT|25}}</ref> Augstums no 2240 m vjl rietumos līdz 3536 m austrumos [[Taunmurunas pārkāpe|Taunmurunas pārkāpē]]. Cauri ielejai austrumu—rietumu virzienā tek [[Kizilsū]] upe uz [[Tadžikistāna|Tadžikistānu]]. Neliela ielejas daļa pieder [[Kizilsu|Austrumu Kizilsu]] baseinam, kas tek no ledāja pie Taunmurunas pārkāpes uz austrumiem, uz [[Ķīna|Ķīnu]]. Ielejā kontinentāls, sauss klimats, rietumu daļā — pustuksnesis, austrumu — kalnu stepes, subalpīnās un alpīnās pļavas. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Saritaša]], caur kuru no [[Oša]]s uz [[Horuga|Horugu]] iet [[Pamira trakts]], kā arī autoceļš uz Ķīnu austrumos un [[Džirgatola|Džirgatolu]] Tadžikistānā rietumos.

sentences: Jēdzienu '''karnevāla kultūra''', runājot par [[viduslaiki|viduslaiku]] un [[renesanse]]s [[karnevāls|karnevālu]], šo laikmetu oficiālās un tautas kultūras attiecībām un smieklu kultūru, ir ieviesis [[krievi|krievu]] [[literatūrzinātnieks]] [[Mihails Bahtins]] darbā "Fransuā Rablē daiļrade un viduslaiku un renesanses tautas smieklu kultūra"<ref>Михаил Бахтин. ''Творчество Франсуа Рабле и народная культура средневековья и Ренессанса'', 1965</ref>. Šis jēdziens un ar to saistītās Bahtina idejas ir aktuālas arī mūsdienu literatūrzinātnē, [[kulturoloģija|kulturoloģijā]], [[filozofija|filozofijā]], runājot par, piemēram, oficiālās kultūras un tautas kultūras pretstatu vai [[postmodernisms|postmodernisma]] [[literatūra]]s karnevalizāciju.

sentences:
{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        =
| attēls           =Berber warriors show.JPG
| at_izm           = 260px
| paraksts         =
| izmiris          =
| statuss          =
| citi_nos         =
| iesaukas         =
| izcelsme         = [[Ziemeļāfrika]]
| svars            = 400 -550 kg
| svars_tēv        =
| svars_māt        =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "svars" 2) "svars_tēv" un "svars_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| augums           =  140 - 155 cm
| augums_tēv       =
| augums_māt       =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "augums" 2) "augums_tēv" un "augums_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| ādas_krāsa       =
| olu_krāsa        =
| cekuls           =
| apspalvojums     =
| apvalks          =
| apmatojums     =
| seja             =
| rags             =
| krāsa            = [[zirga krāsa|sirms, bērs, melns, ruds]]
| metiens          =
| dzīve            =
| īpašs_paz        =
| īpaš_nos         =
| īpaš_dat         =
| īpaš1_nos        =
| īpaš1_dat        =
<!-- var līdz īpaš4_nos un īpaš4_dat -->
| klasif_nos       =
| klasif_dat       =
| klasif1_nos      =
| klasif1_dat       =
<!-- var līdz klasif8_nos un klasif8_dat -->
| piezīmes         =
| vernacular_name  = [[Mājas zirgs]] (''Equus caballus'')
| binominal_name   =
| trinominal_name  =
}}
'''Barbs''' ir viena no [[karstasiņu zirgi|karstasiņu zirgu]] šķirnēm pasaulē. Barbs tāpat kā tā slavenais kaimiņš [[arābu zirgs]] ir ietekmējis lielu daļu zirgu [[šķirne|šķirņu]] izveidi pasaulē. Ir viedoklis, ka [[Godolfīna arābu zirgs|Godolfīna arābs]], kas kļuva par vienu no [[angļi|angļu]] [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirga]] ciltstēvu, patiesībā bija barbs<ref>Nicola Jane Swinney "Horse Breeds of the world" </ref>. Barbs tāpat kā arābu zirgs ir [[tuksnesis|tuksneša]] zirgs. Tā ir berberu veidota zirgu šķirne [[Maroka|Marokā]]. Ir uzskats, ka barbs ir tiešais pēctecis [[savvaļas zirgs|savvaļas zirgiem]], kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfriku]] [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] laikā<ref name="el">Elwyn Hartley Edwards "Horses" </ref>. Ja tā ir patiesība, tad barbs ir vecāka zirgu šķirne nekā arābu zirgi, lai gan mūsdienās vairs nav sastopami "tīri" barbi, jo barbi savā laikā ir tikuši diezgan nekontrolēti krustoti ar dažādām šķirnēm.

sentences: '''Gaisa mitrums''' ir [[ūdens]] [[tvaiks|tvaiku]] daudzums [[gaiss|gaisā]]. Ūdens tvaiks ir ūdens [[gāze|gāzveida]] [[Agregātstāvoklis|stāvoklis]]. Silts gaiss spēj saturēt vairāk ūdens tvaika, tāpēc, gaisam atdziestot, mitruma var kļūt par daudz un tas izdalīsies no gaisa tai vai citā formā. Šo stāvokli ar gaisa 100% mitrumu sauc par [[rasas punkts|rasas punktu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ģeogrāfija 6. klasei|last=Biseniece|first=Anita|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC, SIA|year=2002|isbn=9984-22-115-6|location=Rīga|pages=146}}</ref> Mitruma ietekmē rodas [[nokrišņi]], [[rasa]] vai [[migla]]. Augsts mitruma daudzums samazina ķermeņa svīšanas efektivitāti, jo [[sviedri]] grūtāk iztvaiko no [[āda]]s; līdz ar to cilvēks var pārkarst.

sentences:
„Latvju rakstu” 2. sējumā iekļauts Lielvārdes jostas raksta fragments]]
'''Lielvārdes josta''' ir tradicionāls [[latviešu tautastērps|latviešu tautastērpa]] elements, līdz 3 m gara un 10 cm plata<ref name="Kursīte">{{Tīmekļa atsauce |title=Lielvārdes josta |author= Janīna Kursīte |authorlink=Janīna Kursīte-Pakule |publisher= [[Latvijas kultūras kanons]] |url= https://kulturaskanons.lv/archive/lielvardes-josta/ |accessdate= 2018. gada 4. janvārī}}</ref> rakstaina sarkanbalta [[lini|linu]] diegu un [[vilna]]s dzijas [[audene]], kam vidū vai malās var būt ieausts arī zaļš, zils vai violets pavediens. Vēsturiski bijusi izplatīta gar [[Senais Daugavas ūdensceļš|Seno Daugavas ūdensceļu]] — [[Lielvārdes pagasts|Lielvārdes]] un tai apkārtējos [[Jumpravas pagasts|Jumpravas]], [[Kastrānes pagasts|Kastrānes]], [[Krapes pagasts|Krapes]], [[Lauberes pagasts|Lauberes]], [[Lēdmanes pagasts|Lēdmanes]], [[Madlienas pagasts|Madlienas]], [[Meņģeles pagasts|Meņģeles]] un [[Rembates pagasts|Rembates]] pagastos.{{sfn2|Strode|2015|p=41.—47}} Mūsdienās Lielvārdes josta kā tradicionāla kultūras vērtība iekļauta [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]].<ref name="Kursīte"/>

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rūta Konela
 | vārds_orig              = ''Ruth Connell''
 | attēls                  = Ruth Connell by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Rūta Konela 2016.gadā
 | dz. vārds               = Rūta Konela
 | dz. datums              = {{ddv|1979|4|20}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Skotija|Falkērka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, kinoproducente, dejotāja, horeogrāfe
 | darbības gadi           = 1998—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Rūta Konela''' ({{val|en|Ruth Connell}}; dzimusi {{dat|1979|4|20}}) ir skotu teātra, televīzijas un kino [[aktrise]], kinoproducente, profesionāla [[dejotāja]] un [[horeogrāfe]]. Viņa ir zināma ar Rovēnas lomu [[The CW|CW]] seriālā ''[[Supernatural (seriāls) |Supernatural]]'' (2014—2020).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 Adding New Mysterious Witch to the Mix, New Details|url=http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|publisher=Hollywood Hills|accessdate=6 October 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141211111533/http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|archivedate=11 December 2014}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 spoilers: Scot Ruth Connell to play Rowena & more!|url=http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/|publisher=Prime Time|accessdate=6 October 2014|archive-date={{dat|2016|03|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160324091647/http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/}}</ref>

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
{{Valsts infokaste
 |        vietējais_nosaukums = Kaukāza emirāts
 |           karoga_nosaukums =
|              karoga_attēls = Flag of the Islamic Jamaat of Ichkeria.svg
 |               valsts_himna =
 |       neatkarības_iegūšana = Pasludināta
 |        neatkarības_piezīme = 2007. gada 27. oktobrī
 |       neatkarības_notikums =
 |         neatkarības_datums =
 |              kartes_attēls = Caucasian Emirate2.PNG
 |motto                       =
 |             valsts_valodas = [[Čečenu valoda|čečenu]]; [[Arābu valoda|arābu]]
 |              galvaspilsēta = [[Groznija|Džohara]]
 |             valsts_iekārta = [[Emirāts]]
 |       valsts_galvas_tituls = [[Emīrs]]
 |               valsts_galva = [[Dokka Umarovs]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Farmakoloģija| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Bioķīmiķi]]
[[Kategorija:Mediķi]]

sentences:
}}
{{legend|#CC7662|[[Jaunattīstības valstis]]}}
{{legend|#B9B9B9|Datu nav}}[[Starptautiskais Valūtas fonds|SVF]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=World Economic and Financial Surveys World Economic Outlook Database—WEO Groups and Aggregates Information |url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2020/01/weodata/groups.htm |website=IMF.org |publisher=International Monetary Fund |accessdate=2020. gada 12. maijs}} {{en ikona}}</ref> un [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]]<ref>[http://www.unohrlls.org/en/ldc/related/62/ Least Developed Countries] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110517090756/http://www.unohrlls.org/en/ldc/related/62/ |date=2011. gada 17. maijā }} ([http://unohrlls.org/custom-content/uploads/2018/12/list-of-least-developed-countries-rev1.pdf 2018 list] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191221185727/http://unohrlls.org/custom-content/uploads/2018/12/list-of-least-developed-countries-rev1.pdf |date={{dat|2019|12|21||bez}} }}) {{en ikona}}</ref> klasifikācija]]
'''Attīstītās'''<ref>{{AkadTerm|term=attīstītās%20valstis|lang=LV}}</ref> jeb '''rūpnieciski attīstītās valstis'''<ref>{{AkadTerm|term=rūpnieciski%20attīstīta%20valsts|lang=LV}}</ref> ir pasaules valstu grupa ar augstu [[saimniecība]]s attīstības un dzīves līmeni. Tās ir valstis, kas atbilst vairākiem kritērijiem, piemēram, ir ar augstu [[Iekšzemes kopprodukts|iekšzemes koproduktu]], [[nacionālais kopprodukts|nacionālo kopproduktu]], [[patēriņa cenu indekss|patēriņa cena indeksu]], kā arī citiem rādītājiem. Šīm valstīm ir raksturīga saimniecība, kurā [[pakalpojumu sektors]] ir ienesīgāks nekā [[ražošanas sektors]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Princese un varde
| attēls                   = The Princess and the Frog poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Princess and the Frog''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Rons Klementss]]
* [[Džons Maskers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Bruno Kamposs]]
* [[Kīts Deivids]]
* [[Džims Kamings]]
* [[Dženifera Koudija]]
* [[Pīters Bartlets]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Animation Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|11|25|Losandželosa|2009|12|11|ASV|2010|1|29|Latvija|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/princess-and-frog-2009|title=The Princess and the Frog|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 13, 2018|archive-date={{dat|2020|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201028092140/https://www.bbfc.co.uk/releases/princess-and-frog-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|105 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=princessandthefrog.htm|title=The Princess and the Frog (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 13, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|267 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Princese un varde"''' ({{val|en|The Princess and the Frog}}) ir [[2009. gads|2009]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Rons Klementss]] un [[Džons Maskers]]. Galvenos tēlus ir ierunājuši [[Anika Noni Rouza]], [[Bruno Kamposs]], [[Kīts Deivids]], [[Džims Kamings]], [[Dženifera Koudija]] un [[Pīters Bartlets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|11|25||bez}} Losandželosā.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Providensa
''Providence'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Providensas atrašanās vieta Rodailendas štatā,
ASV, iekrāsota sarkanā krāsā
|-
| '''Dibināta''' || [[1636]]. gadā
|-
| '''Platība''' || 53,2 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Iedzīvotāji''' || 190 934 (2020. gadā)
|-
| - Blīvums || 3666 cilv./km²
|-
| '''Atrašanās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]],
[[Rodailenda]]
|-
| '''Mērs''' || Angeluss Taverass
(''Angel Taveras'')
|-
| '''Koordinātas''' || {{coord|41|49|25|N|71|25|20|W|display=inline,title}}
|-
| '''Mājaslapa''' || [http://www.providenceri.com www.providenceri.com]
|}
{{infokaste+}}
'''Providensa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Providence'') ir [[Rodailenda]]s štata administratīvais centrs, kā arī šī štata visapdzīvotākā pilsēta. Providensa ir viena no pirmajām pilsētām, kuru dibināja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].<ref>{{Tīmekļa atsauce | language = angliski | url = http://www.city-data.com/us-cities/The-Northeast/Providence-Introduction.html | publisher = Advameg, Inc. | title = Providence: Introduction | accessdate = 2007-06-05}}</ref> Tā atrodas [[Providensas apgabals|Providensas apgabalā]] un trešā lielākā pilsēta visā [[Jaunanglija|Jaunanglijā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dunguaņa
 | native_name              = 东莞
 | settlement_type          = prefektūras līmeņa pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Dongguan montage.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ķīna#Guanduna
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 23 | latm  = 01 | lats  = 16 | latNS  = N
 | longd = 113 | longm = 45| longs = 07 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Guanduna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           = 2465
 | elevation_m              = 8
 | population_total         = 8220207
 | population_as_of         = {{dat|2010|||SK|bez}}
 | population_rank          = 7
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = -8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | website                  = {{url|http://www.dg.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[svītrkods]], kura pēdējais cipars (2) ir kontrolcipars, pēc kura var pārbaudīt pārējo ciparu atbilstību]]
'''Kontrolsumma''' ({{val|en|checksum}})<ref>{{AkadTerm|term=kontrolsumma|lang=LV}}</ref> ir skaitlis, ko iegūst no lielāka izmēra [[cipardati|cipardatu]] bloka, pēc kura var pārbaudīt to pret kļūdām, kas var būt radušās datu pārraides vai saglabāšanas laikā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss
| vārds_orģ           = ''Ludwig Wilhelm Kerkovius''
| attēls              = Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas pilsētas galva]]
| term_sākums         = 1890
| term_beigas         = 1901
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            = [[Georgs Armitsteds]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1831|2|21}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1904|7|18|1831|2|21}}
| mir_vieta           = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
| apglabāts           = [[Lielie kapi]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss''' ({{val|de|Ludwig Wilhelm Kerkovius}}; dzimis {{dat|1831|2|21}}, miris {{dat|1904|7|18}})<ref name="LAT">{{LAT e|3|369|}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedrisks darbinieks un [[Rīga]]s pārvaldes darbinieks, tirgotājs, Rīgas [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Soross
|     vārds_orig = ''George Soros''
|         attēls = George Soros - Festival Economia 2018 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džordžs Soross 2018. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Budapešta]], [[Ungārijas Karaliste (1920—1946)|Ungārijas Karaliste]]<br />(tagad {{HUN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}<ref name=forbes400/>
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|   nodarbošanās = uzņēmējs
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džordžs Soross''' jeb '''Ģerģs Šorošs''' ({{val|en|George Soros}}, {{val|hu|Soros György}}; dzimis '''Ģerģs Švarcs''' ({{val|hu|Schwartz György}}) {{dat|1930|8|12}} [[Budapešta|Budapeštā]]) ir [[Ungārija]]s [[ebreji|ebreju]] izcelsmes ASV biznesa magnāts,<ref>{{Ziņu atsauce|title=Latin America Efforts Honored|url=http://articles.sun-sentinel.com/1998-06-04/business/9806030321_1_latin-trade-bravo-business-awards-latin-american|date=June 4, 1998|work=[[South Florida Sun-Sentinel]]|location=Fort Lauderdale|accessdate=October 18, 2011|archive-date=2013-05-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20130527120955/http://articles.sun-sentinel.com/1998-06-04/business/9806030321_1_latin-trade-bravo-business-awards-latin-american}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|title=Business magnate George Soros: I'm afraid to come to Israel|url=http://www.haaretz.com/news/business-magnate-george-soros-i-m-afraid-to-come-to-israel-1.53852|date=February 4, 2002|first=Guy|last=Rolnik|work=[[Haaretz]]|location=Tel Aviv|accessdate=October 18, 2011}}</ref> investors, filozofs un filantrops.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šokolāde
| attēls                   = Chocolat sheet.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chocolat''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Deivids Brauns]]
* [[Leslija Holerana]]
* [[Kita Goldena]]
| scenārija autors         = [[Roberts Nelsons Džeikobss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Žiljeta Binoša]]
* [[Džūdija Denča]]
* [[Lena Olina]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Hjū O'Konors]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|15}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chocolat-2000|title=Chocolat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chocolat.htm|title=Chocolat (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|152,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šokolāde''' ({{val|en|Chocolat}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Žiljeta Binoša]], [[Džūdija Denča]], [[Lena Olina]], [[Alfreds Molina]] un [[Hjū O'Konors]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|15||bez}}.

sentences: '''Bīnemaņi fon Bīnenštami''' ({{val|de|Bienemann von Bienenstamm}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tirgotāju dzimta, kuras locekļi 18. gadsimtā bija [[Liepāja]]s rātskungi un birģermeistari.

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences:
(''Campylopus introflexus'')]]
'''Gada sūna''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2016. gada izvēlas [[Latvijas Botāniķu biedrība]]. Latvijā ir vairāk nekā 500 sūnu sugas, kas atšķiras gan pēc izskata, gan augšanas apstākļiem. Izvirzot gada sūnu, Botāniķu biedrība iepazīstina ar interesantiem un maz pazīstamiem organismiem, aicina cilvēkus būt vērīgiem un atbildīgiem par dabas daudzveidības saglabāšanu.<ref>[https://dabasdati.lv/lv/article/2016-gada-suna-ndash-parasta-straussuna/2016/ Gada sūna 2016 — parastā straussūna] Dabasdati 2016. gada 5. janvārī.</ref> Apkopojot informāciju par veiktajiem novērojumiem, sūnu speciālisti var spriest par pētīto sugu izplatību un augšanas apstākļiem. Reto sugu atradnes liecina par dzīvotnes kvalitāti, ne tikai sūnām, bet arī citiem organismiem.

sentences:
{{Kauja infobox
|kauja=Mežotnes kauja
|attēls= Карта к статье «Даленкирхен». Военная энциклопедия Сытина (Санкт-Петербург, 1911-1915).jpg
|paraksts=
|konfl=[[1812. gada karš]]
|laiks=1812. gada 29. septembris
|vieta= [[Mežotne]]s apkārtne ([[Kurzemes guberņa]])
|iznāk=[[Napoleons|Napoleona]] karaspēka uzvara
|puse1=[[Francija|Francijas impērija]]
|puse2={{Flagicon|Russian Empire}} [[Krievijas impērija]]
|karavad1=[[Žaks Makdonalds]] - Lielās armijas Prūšu korpusa pavēlnieks, <br />[[Ludvigs Jorks fon Vartenburgs]]
|karavad2={{Flagicon|Russian Empire}} [[Fabiāns Šteinheils]]
|spēki1= 5 bataljoni, 5 eskadroni
|spēki2=  4 bataljoni, 2 eskadroni
|zaud1= ap 1000 kritušo un ievainoto
|zaud2= ap 2500 kritušo un ievainoto
}}

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fēlikss Vrēdens
|     vārds_orig = ''Феликс Романович Вреден''
|         attēls = Феликс Романович Вреден (1841-1878).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}/{{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1878
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Sanktpēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ķīmiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Edmunds Vrēdens]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Skopjes Sv. Kirila un Sv. Metodija universitāte
|native_name   = Универзитет „Св. Кирил и Методиј“
|image             = University Skopje Building.jpg
|image_name    =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1943/1949
|vision            =
|type              =
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Ziemeļmaķedonija#Eiropa
| latd  = 42.000353 | latNS  = N
| longd = 21.443381 | longEW = E
| academic_staff    = 2 390
| administrative_staff  =
|students          = 25 220
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Ziemeļmaķedonija|Skopje}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne|https://www.ukim.edu.mk/}}
|logo              = Kiril.metodij.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Beļģijas Karaliskie mākslas muzeji
| native_name         = ''Musées royaux des Beaux-Arts de Belgique/Koninklijke Musea voor Schone Kunsten van België''
| image               = Musées_Royaux_des_Beaux-Arts_Belgique_1101.jpg
| imagesize           =
| caption             = Ieeja muzejos
| alt                 =
| map_type            = Brisele#Beļģija#Eiropa
| map_label = Beļģijas Karaliskie mākslas muzeji
| latd  = 50.841944 | latNS  = N
| longd = 4.357778 | longEW = E
| former_name         =
| established         = 1803. (1845.) gads
| location            = {{vieta|Beļģija|Brisele}}<br/>{{vieta|Beļģija|Iksele}}
| type                = [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             = [[Napoleons Bonaparts]], [[Leopolds I (Beļģija)|Leopolds I]]
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|https://www.fine-arts-museum.be/}}
| embedded            =
}}

sentences: '''Senslāvi''' bija agrīno [[Viduslaiki|viduslaiku]] tauta. Saskaņā ar arheoloģiskajiem datiem etniskā kopiena izveidojās ne vēlāk kā 4. gadsimta otrajā pusē. [[Slāvi|Slāvu tautu grupa]] izveidojās senslāvu izplatīšanās procesā 7.-8. gadsimtā. Runāja [[Senslāvu valoda|senslāvu valodā]].

sentences: '''Pusmetāli''' jeb '''metaloīdi''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskie elementi]], kuri pēc savām īpašībām ieņem starpstāvokli starp [[metāli]]em un [[nemetāli]]em. Pusmetāliem parasti ir metāliska un nemetāliska [[Alotropija|alotropiskā]] modifikācija. Vienots standarts pusmetālu noteikšanai un pilns pusmetālu saraksts nepastāv.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Krāslavas slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Krāslava|Rīgas iela 159}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = pašvaldības slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             =
| other_links         =
}}

sentences: '''Siens''' ir rupja [[lopbarība]], ko veido nopļauti, pēc tam izžāvēti [[zālaugi|zālaugu]] [[stublājs|stublāji]]. [[Ūdens]] daudzums sienā ir mazāks par 20%. Lopbarībā sienu pārsvarā izmanto [[ziema]]s sezonā, kad zaļbarība nav pieejama. Siens tiek pļauts tad, kad [[pļava]]s zālaugi ir izauguši līdz vēlamajam garumam, un laika apstākļi ir piemēroti siena novākšanai. Pēc nopļaušanas tam parasti ļauj pilnībā izžūt, pēc tam siens tiek presēts rulonos vai ķīpās, bet tradicionāli ticis krauts un žāvēts siena zārdos.

sentences: '''Empīrisms''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu valodā]] - ''empeiria'') ir [[filozofija|filozofiska]] nostādne, ka visām zināšanām ir jābalstās uz pieredzi.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ponakste
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=46 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=05 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 27,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Labializācija''', '''labializēšana''', '''noapaļotība''' jeb '''noapaļošana''' valodniecībā ir īpašība, kas var piemist [[patskaņi]]em, vai arī darbība, kas tiek veikta šo patskaņu realizācijas procesā, kas izpaužas kā lūpu savilkšana "taurītē".

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{slikts tulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}
'''Kropļojumnovērses filtrs''' ({{val|en|Anti-aliasing filter}} (''AAF'')) ir filtrs, ko izmanto pirms [[signāla parauga]], lai ierobežotu signāla [[Joslas platums (signālu apstrāde)|joslas platumu]] tā, lai tas daļēji vai pilnībā atbilstu [[Koteļņikova teorēma]]i. Teorēma norāda, ka signāla rekonstrukcija pēc tās parauga ir iespējama, ja [[Spectral density|strāvas frekvences]] virs [[Nyquist frequency|Nyquist biežuma]] ir tieši [[nulle]]. Šī iemesla dēļ, daudzas praktiskās sistēmas izmanto lielāku paraugu nekā vajadzīgs. Tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu to, ka iesaistītās frekvences būtu restaurējamas. Šo metodi sauc par [[iztveršanu]].

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Prinča Viljama un Katrīnas Midltones kāzas
| image                    = All smiles Wedding of Prince William of Wales and Kate Middleton.jpg
| image_size               =
| image_name               =
| caption                  = Viljams un Keita pēc kāzām
| map_type                 =
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| date                     = {{dat|2011|4|29|N|bez}}
| time                     =
| place                    = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona|Vestminsteras abatija}}
| participants             =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}
'''Prinča Viljama un Katrīnas Midltones kāzas''' notika {{dat|2011|4|29||bez}} [[Vestminsteras abatija|Vestminsteras abatijā]], [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
'''Baltās jūras-Baltijas rase''' ({{val|ru|Беломоро-балтийская раса}}) bija [[PSRS|padomju]] [[antropoloģija|antropoloģijā]] lietots [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasu teorijas]] jēdziens, kas pārklājās ar citviet lietoto "[[Austrumbaltija]]s rases" jēdzienu.
Saskaņā ar šo teoriju Baltās jūras-Baltijas rase ietilpa [[Eiropeīdā rase|Eiropeīdās (Eirāzijas) rases]] [[Ziemeļu rase|ziemeļu zarā]] kopā ar [[Atlantijas-Baltijas rase|Atlantijas-Baltijas rasi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lisabonas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Lisboa_May_2013-1.jpg
| image_size            =
| caption               = Lisabonas katedrāle
| map_type              = Portugāle#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Lisabonas katedrāle
| position = left
| latd  = 38.709722  | latNS  = N
| longd = 9.133056  | longEW = W
| location              = {{Flag|Portugāle}}, [[Lisabona]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[romānika]], [[gotika]], [[baroks]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1147
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]]
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =116 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Nangaparbats
| Photo           = Nanga Parbat 029.jpg
| karte                = Tibetas kalniene
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=35 |latm=14 |lats=15 |latNS=N
| longd=74 |longm=35 |longs=21 |longEW=E
| Augstums        = 8126
| Atrašanās vieta = {{flag|Pakistāna}}
| Kalnu grēda     = [[Himalaji]]
| First ascent        = {{dat|1953|7|3||bez}}
}}
'''Nangaparbats''' ({{val|ur|نانگا پربت}} — ‘Kailais kalns’) ir devītais augstākais [[kalns]] pasaulē, kas atrodas [[Himalaji|Himalaju]] kalnu grēdā, [[Pakistāna|Pakistānā]]. Kalna augstums sasniedz {{nobr|8126 m}} virs jūras līmeņa. Tas ir viens no pieciem Pakistānā esošajiem [[astoņtūkstošnieki]]em.

sentences:
{{līdzīgs|Dzimumloceklis}}
'''Loceklis''' jeb '''ekstremitāte''' (no {{val|la|extrēmitās}} — 'robeža, gals') [[anatomija|anatomijā]] ir ķermeņa ārējā daļa vai dabīgs tā pagarinājums, kas izvirzās ārā no [[organisms|organisma]] ķermeņa, piemēram, [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieka]] [[roka]] vai [[aste]]. Pie locekļiem tiek pieskaitīti [[kukaiņi|kukaiņu]] [[taustekļi]], mutes daļas ([[apakšžoklis]], [[augšžoklis]]), [[spārni]], [[žaunas]], [[kāja]]s, dzimumorgāni, [[aste]] un citas [[homoloģija|homoloģiskas]] no ķermeņa [[segments (bioloģija)|segmenta]] izvirzītas daļas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Peļņa''' ir [[nauda]]s summa, ko gūst pārdodot [[produkts|produktus]] pēc [[izmaksas|izmaksu]] atskaitīšanas (t.s. ''bruto peļņa''). Peļņa pēc [[Nodoklis|nodokļu]] atskaitīšanas ir ''neto'' jeb ''tīrā'' peļņa. Izšķir dažādus peļņas rādītājus. Tos regulē Starptautiskie (ES) un Latvijas [[grāmatvedība]]s standarti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fm.gov.lv/ |title=Latvijas Republikas finanšu ministrija |access-date={{dat|2006|09|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120325000805/http://fm.gov.lv/ |archivedate={{dat|2012|03|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Niuē Fekai<br />Niue
|    pilnais_valsts_nosaukums = Niue
|            valsts_nosaukums = Niue
|               karoga_attēls = Flag_of_Niue.svg
|            karoga_nosaukums = Niues karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of New Zealand.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Niues ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Ko e Iki he Lagi''
|               kartes_attēls = LocationNiue.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Alofi]]
| latd=19 | latm=03 | latNS=S | longd=169 | longm=55 | longEW=w <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[niueiešu valoda|niueiešu]], [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = konstitucionālā monarhija
|        valsts_galvas_tituls = [[Valsts galva]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Niue premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Daltons Tagelagi]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Jaunzēlande|Jaunzēlandes asociēta valsts]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Konstitucionālais akts
|          neatkarības_datums = [[1974]].g. 19. oktobris
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 260
|               platība_rangs =212
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|          iedzīvotāju_skaits = 1607
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 218
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 6,2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 222
|                     IKP_PPP = $6,2 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -11
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .nu
|              tālsarunu_kods = 683
|                iso_kods_num = 570
|              iso_kods_alfa2 = NU
|              iso_kods_alfa3 = NIU
}}
'''Niue''' ir salu valsts [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidu daļā, 2400 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no [[Jaunzēlande]]s. Tās kopējā platība ir 260 kvadrātkilometru. Lielākā tiesa iedzīvotāju ir [[polinēzieši]], iedzīvotāju kopējais skaits ir ap 1400. Niues galvaspilsēta ir [[Alofi]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Lieģi
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2 = [[Tadaiķu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 0,84
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2005
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3204&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 557
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 34
| lats = 58
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 19
| longs = 59
| longEW = E
| elevation_m = 47
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3447 Tadaiķi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Lieģi''' (arī '''Jaunlieģi''') ir ciems [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Tadaiķu pagasts|Tadaiķu pagastā]] pie autoceļa [[A9]], [[Trumpe (Durbes ezers)|Trumpes]] upes palienes kreisajā krastā. Atrodas līdzās Latvijas mazākajai pilsētai [[Durbe]]i. Lieģi ir pagasta centrs, bet līdz 2021. gada administratīvi teritoriālajai reformai bija arī [[Durbes novads|Durbes novada]] centrs. Vēsturiski sastāv no divām daļām — Lieģiem ceļa ziemeļu pusē un Jaunlieģiem — dienvidu pusē.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Asūnes pagasts
| karte             = Asūnes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Asūnes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Asūnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Asūne
| platība           = 77,7
| iedzīvotāji       = 430<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |date={{dat|2020|06|04||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 430 / 77.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = 22804 Draaihals (3318438707).jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|   apakšdzimta = Jynginae
|apakšdzimta_lv = Tītiņu apakšdzimta
|      ģints_lv =  Tītiņi
|         ģints = Jynx
|          suga = Jynx torquilla
|       suga_lv = Tītiņš
|    iedalījums =
|     izplatība =

{{legend|orange|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|blue|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
|   kategorijas = nē
|      binomial =  Jynx torquilla ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
}}
[[File:Eurasian wryneck (Jynx torquilla) calling.webm |thumb |Jynx torquilla]]
'''Tītiņš''' jeb '''grozgalvis''' (''Jynx torquilla'') ir maza auguma [[dzilnu dzimta]]s (''Picidae'') putnu suga. Izdala 6 pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref><ref name=ibc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ibc.lynxeds.com/species/eurasian-wryneck-jynx-torquilla |title=IBC: Eurasian Wryneck (Jynx torquilla) |access-date={{dat|2014|02|06||bez}} |archive-date={{dat|2013|11|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131121075517/http://ibc.lynxeds.com/species/eurasian-wryneck-jynx-torquilla }}</ref> Tas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], lielākā daļa populācijas ir gājputni.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22680683/0 IUCN: Jynx torquilla]</ref> [[Latvija|Latvijā]] tītiņš ir parasts ligzdotājs un caurceļotājs. Tas mājo atklātā ainavā, [[mežs|mežos]], [[parks|parkos]] un [[dārzs|dārzos]], biežāk izvēloties vietas, kur tuvumā dzīvo [[skudras]]. Tītiņš labprāt apmetas arī [[lauksaimniecība]]s tīrumos, kur tas barojas, pārmeklējot atkailināto zemi starp kultūraugiem.<ref>Mermod, M.; Reichlin, T. S.; Arlettaz, R.; Schaub, M. (2009). "The importance of ant-rich habitats for the persistence of the Wryneck (Jynx torquilla) on farmland". Ibis 151 (4): 731–742. {{doi|10.1111/j.1474-919X.2009.00956.x}}</ref>

sentences: '''Palestīnas karogs''' ([[Arābu valoda|arābu]]: علم فلسطين) ir [[trikolors]], ko veido trīs vienādas horizontālas svītras (melna, balta un zaļa no augšas uz leju), ko pārsedz sarkans trīsstūris, kas novietots augšējā daļā. Šis karogs ir izstrādāts, izmantojot [[Panarābisms|panarābiskas]] krāsas, un simbolizē [[Palestīnas Valsts|Palestīnas Valsti]] un [[Palestīnieši|palestīniešu tautu]]. Karogs ir līdzīgs Sīrijas ''[[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas]]'' partijas karogam, kurā izmantotas tādas pašas formas un krāsas, bet attiecība ir 2:3, pretstatā Palestīnas 1:2.

sentences:
[[Kategorija:Eiropas vēsture]]
[[Kategorija:Senā Grieķija]]
[[Kategorija:Maķedonija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akonītskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=191—195 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Akonītskābe''' (''cis''-1,2,3-propēntrikarbonskābe, HOOC−CH=C(COOH)−CH2−СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā trīsvērtīgā [[karbonskābe]]. Akonītskābe kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida vai plāksnīšveida kristāli. Akonītskābes sāļus un esterus sauc par '''akonitātiem'''.

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Katarina Rodzante
|     vārds_orig = ''Catharina Roodzant''
|         attēls = Finale wereldschaaktournooi voor dames landenteams-517813.ogv
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Katarina Rodzante [[1. sieviešu šaha olimpiāde]]s laikā 1957. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1896
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|Nīderlande|Roterdama}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1999
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 24
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{NED}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|           ezers = Uvsnūrs
|          attēls = Uvs-noor.jpg
|        paraksts = Uvsnūra ainava
|           karte = Uvs-Nuur Hollow, Mongolia, Russia, Landsat-7.jpg
| kartes_paraksts = Uvsnūra satelītattēls
|             map = Mongolija#Krievija#Tiva
| plat_d=50 | plat_m=20 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=92 | gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=E
|           vieta = {{RUS}}
{{MNG}}
|         platība = 3350
|          garums = 85
|         platums = 80
|     Vid_dziļums = 6
|     Max_dziļums = 10
|         tilpums =
|    augstums_vjl = 753
|          izteka = beznoteces
|         baseins =
|         valstis = [[Krievija]]
[[Mongolija]]
|           salas =
|        pilsētas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Uvsnūra baseins
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = ix, x
|        designation1_date = 2003 (27. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/369rev 369rev]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}, {{MNG}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Āzija un Okeānija
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Perlamutrs''' ir [[Kompozītmateriāli|kompozītmateriāls]], kas dažiem [[Gliemji|gliemjiem]] veido vāku iekšējo slāni un no kā ir veidotas [[Pērle|pērles]]. Perlamutrs sastāv no ogļskābā [[Kalcijs|kalcija]] plāksnēm un tas zaigo dažādās krāsās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/perlamutrs:1|title=perlamutrs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-04}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Jamanu sievietes
|tauta=Jamani
|skaits=1600(2017)
|vieta=[[Ugunszeme]]
{{ARG}}
{{CHL}}
|valoda=[[spāņu valoda]]
[[jamanu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]]
|grupas=
|radi= [[kaveskari]]
}}
'''Jamani''' (pašnosaukums: ''yámana'') vai '''jagani'''<ref>{{PZT|726|Ugunszemieši}}</ref> ir viena no [[Ugunszeme]]s aborigēnajām tautām [[Argentīna|Argentīnā]] un [[Čīle|Čīlē]]. Līdz 20. gadsimta sākumam apdzīvoja Ugunszemes arhipelāga dienvidu salas. Tiek uzskatīta par pasaulē vistālāk dienvidos dzīvojošo tautu.

sentences: '''Hellādas kultūra''' jeb '''Hellādas periods''' [[Grieķijas vēsture|Grieķijas vēsturē]] ir mūsdienu [[arheoloģija]]s termins, kas apzīmē [[Bronzas laikmets|bronzas laikmeta]] vēsturisko periodu virkni [[Grieķija]]s teritorijā. Tas aptver laika posmu apmēram no 3200 līdz 1050 g.pr.Kr. Šī periodizācija pirmkārt balstās uz [[Keramika|keramisko izstrādājumu]] stilu un izgatavošanas [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]] izmaiņām laika gaitā. Tāpēc šī metode nedod iespēju noteikt periodu absolūto vecumu, bet tikai norāda uz agrīno, vidējo vai vēlo keramikas stilu. Tajā pat laikā atsevišķos gadījumos konkrēto trauku stilu absolūtais vecums tiek noteikts izmantojot [[Radioaktīvā oglekļa datēšana|radioaktīvā oglekļa metodi]]. Vēl ir jāņem vērā, ka atsevišķos attālos [[Vidusjūra]]s reģionos var notikt senāku periodu keramikas imitācija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Pipa_pipa_1.jpg
 | att_nosaukums = [[Surinamas pipa]] (''Pipa pipa'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |   apakšklase = Lissamphibia
 |  apakšklase_lv=Kailamfībijas
 |  virskārta = Batrachia
 | virskārta_lv = Varžu virskārta
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Mesobatrachia
 | apakškārta_lv = Vidējo varžu apakškārta
 | dzimta = Pipidae
 | dzimta_lv = Bezmēles vardes
 | ģints = Pipa
 | ģints_lv = Pipas
 |      binomial = Pipa <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona quadrangularis
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona quadrangularis <small>(O.F. Müller, 1776)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona quadrangularis''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Izplatīta [[Ukraina|Ukrainā]] ([[Melnā jūra|Melnajā jūrā]]), [[Grenlande|Grenlandē]], [[Austrālija|Austrālijā]] ([[Rietumaustrālija|Rietumaustrālijas]] un [[Viktorija (Austrālija)|Viktorijas]] štatos)<ref name="SmirnovTimms1983"/>, [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref name="WoRMS"/><ref name="Roen1994"/> Apdzīvo [[Ezers|ezerus]], [[Dīķis|dīķus]], [[jūra]]s.<ref name="Roen1994"/> Pieaudzis īpatnis ir 0,52 mm garš.<ref name="SmirnovTimms1983"/>

sentences:
un [[introns|introniem]]]]
'''Gēns''' ({{val|la|genos}} — ‘dzimšana’, ‘izcelsme’) ir noteikta [[dezoksiribonukleīnskābe]]s (DNS), retāk [[ribonukleīnskābe]]s (RNS), [[molekula]]s daļa, kura glabā [[informācija|informāciju]] par noteiktas funkcionāli aktīvas vielas, piemēram, [[olbaltumvielas]], molekulas [[sintēze|sintēzi]]. Gēni bioķīmiskās reakcijās ar ārējās vides apstākļiem nosaka visu organisma pazīmju veidošanos. Noteikti gēni atbild par organisma specifiskām īpašībām. Gēni atrodas šūnas [[hromosoma|hromosomās]], [[mitohondrijs|mitohondrijos]], [[plastīda|plastīdās]] un [[plazmīda|plazmīdās]]. Gēni veido organisma ģenētisko materiālu [[genoms|genomu]]. Pētījumos ir konstatēts, ka gēns sastāv no 400 līdz {{nobr|100 000}} [[nukleotīdi|nukleotīdu]] pāriem.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā Dabas enciklopēdija | publisher= Jumava | location= R. | year= 2007 | isbn= 978-9984-38-271-5 | page= 161}}</ref> Gēnu struktūra un funkcijas var mainīties [[mutācija|mutāciju]] rezultātā, kā arī mainoties gēna atrašanās vietai hromosomā. Gēnu funkcijas ietekmē arī citi gēni.

sentences: '''Sliede''' ir īpaša šķērsprofila [[Tērauds|tērauda]] sija, pa ko rit [[Vilciens|vilcienu]], [[Tramvajs|tramvaju]], vagonešu, celtņu riteņi. Sliede virza ritošo sastāvu un uzņem no tā slodzi, ko caur sliežu stiprinājumiem nodod zemākiem elementiem. Sliedes kalpo signālstrāvas un vilces sproststrāvas vadīšanai. Sliedēm jābūt izturīgām (ar lielu [[Inerces moments|inerces momentu]] un [[Materiālu pretestība|pretestības]] momentu, lai lieces un vērpes spriegumi tajās nepārsniegtu pieļaujamos) un stabilām, jānodrošina [[Vilciens|vilcienu]] kustības drošība un pieļaujamie vilcienu kustības ātrumi. Sliedēm jākalpo iespējami ilgi un jāmaksā pietiekami lēti. Izturīgas sliedes nozīmē, ka tām jābūt pietiekami smagām, stingrām, [[Stigrība|stigrām]], materiālam nesaplacināmam, neplūstošam, nedilstošam un pietiekami cietam. Sliedēm jābūt līdzenām, pietiekami raupjām un gludām. Izvirzītās prasības nozīmē piemērotu sliedes šķērsprofila izvēli, ķīmisko sastāvu un izgatavošanas tehnoloģijas ievērošanu.

sentences:
{{cita nozīme|tautu Eiropā|ciemu Vidzemē|Igauņi (Vecpiebalgas pagasts)}}
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Igauņi
''eestlased''
| skaits = ~1,1 miljons
| vieta = {{karogs|Igaunija}} (924 966)<ref>[http://pub.stat.ee/px-web.2001/I_Databas/Population/01Population_indicators_and_composition/04Population_figure_and_composition/04Population_figure_and_composition.asp Iedzīvotāju statistika] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120213102109/http://pub.stat.ee/px-web.2001/I_Databas/Population/01Population_indicators_and_composition/04Population_figure_and_composition/04Population_figure_and_composition.asp |date={{dat|2012|02|13||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|Somija}} (28 965)<ref>[http://www.hs.fi/english/article/Estonians+now+Finland%E2%80%99s+largest+immigrant+group/1135264130988 Igauņi ir lielākā Somijas imigrantu grupa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110720190912/http://www.hs.fi/english/article/Estonians+now+Finland%E2%80%99s+largest+immigrant+group/1135264130988 |date={{dat|2011|07|20||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|ASV}} (25 000){{nepieciešama atsauce}}

{{karogs|Kanāda}} (23 930)<ref name="canadainternational.gc.ca">[http://www.canadainternational.gc.ca/baltic_states-pays_baltes/bilateral_relations_bilaterales/estonia_relations_estonie.aspx?lang=eng Kanādas-Igaunijas attiecības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131120072919/http://canadainternational.gc.ca/baltic_states-pays_baltes/bilateral_relations_bilaterales/estonia_relations_estonie.aspx?lang=eng |date={{dat|2013|11|20||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|Krievija}} (24 000){{nepieciešama atsauce}}

{{karogs|Zviedrija}} (23 000){{nepieciešama atsauce}}
| valoda = [[igauņu valoda|igauņu]], [[Seti (etnoss)|setu]]
| reliģija = [[luterānisms]] (lai gan lielāka daļa igauņu ir nereliģiozi)
| grupas =
| radi =
| image_caption = Igauņi Igaunijas apriņķos, %
}}
'''Igauņi''' ({{val-et|eestlased}}) ir Ziemeļaustrumeiropā mītoša tauta, kas runā [[igauņu valoda|igauņu valodā]]. Igauņu valoda pieder somugru valodu grupas [[Baltijas somi|Baltijas somu]] atzaram un ir līdzīga kaimiņu [[somu valoda|somu]], [[līvu valoda|līvu]], [[karēļu valoda|karēļu]], [[ingru valoda|ingru]], [[Setu dialekts|setu]], [[vepsu valoda|vepsu]], [[votu valoda|votu]] un [[sāmu valoda|sāmu valodām]].

sentences: '''Baltā tēja''' ir minimāli oksidēta tēja, kas tiek iegūta no [[tējas koks|tējas koka]] galvenokārt [[Fudzjaņa]]s provincē [[Ķīna|Ķīnā]]. Tēja tiek iegūta, novācot no tējas koka pumpurus un jaunas lapas, kuras vēl nav līdz galam nogatavojušās.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''WikiTribune''
| logo_attēls          = WikiTRIBUNE logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Ziņu vikivietne
| valsts               = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| īpašnieks            = [[Džimijs Veilss]]
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2017|4|25||bez}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairākvalodu, sākumā angļu valodā<ref name=Nieman>{{citation |url=http://www.niemanlab.org/2017/04/wikipedia-founder-jimmy-wales-launches-wikitribune-news-by-the-people-and-for-the-people/ |publisher=NiemanLab |title=Wikipedia founder Jimmy Wales launches Wikitribune, a large-scale attempt to combat fake news |author=Laura Hazard Owen |date=24 April 2017}}</ref><ref name=Wired>{{citation |url=http://www.wired.co.uk/article/jimmy-wales-wikitribune |journal=Wired |title=Jimmy Wales goes after fake news with Wikitribune – a crowdfunded site for reporters |author=Greg Williams interviewing Jimmy Wales |date=24 April 2017}}</ref>
| komerciāla           = Jā<ref>[[:en:special:diff/777508311|Džimija Veilsa atbilde Vikipēdijā]]</ref>
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://www.wikitribune.com/}}
}}
'''''Wikitribune''''' ir ziņu [[tīmekļa vietne]], kurā profesionāli žurnālisti sagatavo ziņu publikācijas un brīvprātīgie tos papildina, pārlasot un labojot, pārbaudot faktus un pievienojot avotus. Par tīmekļa vietnes izveidi 2017. gada aprīlī paziņoja Vikipēdijas līdzdibinātājs [[Džimijs Veilss]].<ref name=Hern>{{ziņu atsauce|last1=Hern|first1=Alex|title=Wikipedia founder to fight fake news with new Wikitribune site|url=https://www.theguardian.com/technology/2017/apr/25/wikipedia-founder-jimmy-wales-to-fight-fake-news-with-new-wikitribune-site|work=[[The Guardian]]|date=24 April 2017|accessdate=24 April 2017}}</ref> ''Wikitribune'' nav saistīta ar [[Vikipēdija|Vikipēdiju]] vai organizāciju, kas to uztur, ''[[Wikimedia Foundation]]''.<ref name=CNet>{{ziņu atsauce|last1=Collins|first1=Terry|title=Wikipedia co-founder launches project to fight fake news|url=https://www.cnet.com/news/wikipedia-jimmy-wales-wikitribune-fighting-fake-news/|accessdate=25 April 2017|work=[[CNET]]|date=24 April 2017|language=en}}</ref>

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mustela itatsi.JPG
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela itatsi
| suga_lv = Japānas zebiekste
| binomial = Mustela itatsi <small>([[Temminck]], 1844)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sēlpils pagasts
| karte             = Sēlpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs2           = [[Sēlija (ciems)|Sēlija]]
| platība           = 121,7
| iedzīvotāji       = 1026<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1026 / 121.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = 1989. gada revolūcijas
| partof           = [[Aukstais karš|Aukstā kara]] (līdz 1991. gadam)
| image            =
| caption          = [[Berlīnes mūra krišana]] 1989. gada novembrī
| date             = {{dat|1986|12|16|n|bez}} — {{dat|1996|6|28|n|bez}}
'''Galvenā fāze:'''
{{dat|1988|5|12|n|bez}} — {{dat|1991|12|26|n|bez}}
| place            = [[Centrālā un Austrumeiropa]], [[Latīņamerika]], [[Āfrika]] un [[Āzija]]
| coordinates      =
| causes           =
* [[politiskās represijas]]
* [[totalitārisms]]
* [[autoritārisms]]
* [[demokratizācija]]
* [[nacionālisms]]
* [[reliģiskās vajāšanas]]
* [[taupība]]
* [[ekonomiskā krīze]] un [[konsumerisms|patērēšanas kulta]] spiediens<ref>{{grāmatas atsauce|author=Kochanowicz, Jacek|editor-link=Iván T. Berend |editor-last=Berend |editor-first=Ivan T. |title=Backwardness and Modernization: Poland and Eastern Europe in the 16th–20th Centuries|url=https://books.google.com/books?id=f6RGpe1mjzQC|series=Collected studies: Studies in East-Central Europe|volume=858li|location=Aldershot|publisher=Ashgate |year=2006|page=198|isbn=9780754659051}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last=Cross |first=Gary S.|chapter=1: The Irony of the Century|title=An All-consuming Century: Why Commercialism Won in Modern America|url=https://archive.org/details/allconsumingcent00cros_0|location=New York|publisher=Columbia University Press|year=2000|page=[https://archive.org/details/allconsumingcent00cros_0/page/8 8]|isbn=9780231113120}}</ref>
* [[antikomunisms]]
| methods          = (lielākoties [[pilsoniskā nepaklausība]]){{plainlist|
* [[reforma]]s
* [[politiskā demonstrācija|masu protesti]]
* [[masu nekārtības]]
* [[sacelšanās|dumpji]]
* [[karš]]
}}
| result           = vairāku [[komunistiska valsts|komunistisko valstu]] pastāvēšanas beigas
* Aukstā kara beigas
* [[liberālā demokrātija|liberālās demokrātijas]] uzplaukums
* [[Padomju Savienība]]s kā [[lielvara]]s pastāvēšanas beigas un [[PSRS sabrukums|tās sabrukums]] {{dat|1991|12|26||bez}}
* [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmas režīma]], [[demokrātiskais centrālisms|demokrātiskā centrālisma]] un [[komandekonomika]]s  [[sociālā kolapse|kolapse]]
* sociāli ekonomiskās reformas Ķīnā, Kubā, Laosā un Vjetnamā
* [[Varšavas pakts|Varšavas pakta]], [[Savstarpējās ekonomiskās palīdzības padome|SEPP]] un [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] pastāvēšanas beigas
* [[Krievija|Krievijas Federācijas]] veidošanās un [[Pēcpadomju valstis|15 valstu]] [[neatkarība]]s iegūšana no Padomju Savienības
* valdības pāreja uz [[daudzpartiju sistēma|daudzpartiju sistēmu]] [[Polijas vēsture (1945–1989)|Polijā]], [[Komunisma beigas Ungārijā (1989)|Ungārijā]], [[Mierīgā revolūcija|Austrumvācijā]], [[Samta revolūcija|Čehoslovākijā]], [[Rumāņu revolūcija|Rumānijā]], [[Bulgārijas Tautas Republika|Bulgārijā]], [[Mongoļu revolūcija (1990)|Mongolijā]], un [[Komunistiskā režīma krišana Albānijā|Albānijā]]
* vecās [[saimniecība]]s sistēmas krišana atsevišķās komunistiskajās valstīs, bijušajās Austrumu bloka valstīs pāreja no valsts pārvaldīta ekonomikas modeļa uz privāto; [[komandekonomika]]s likvidēšana un [[valsts uzņēmums|valsts uzņēmumu]] [[privatizācija]]; kapitālistiskās un brīvā tirgus ekonomikas sistēmas izplatība no ekonomiskajām krīzēm cietušajās komunistiskajās valstīs
* nekomunistiskas [[valdība]]s izveidošana [[Kambodža|Kambodžā]]
* daudzas [[komunistiska partija|komunistiskās partijas]] un to politiķi kļūst par [[sociāldemokrātija]]s vai [[demokrātiskais sociālisms|demokrātiskā sociālisma]] piekritējiem
* [[populisms|populisma]] un neitrālo spēku uzplaukums
* [[Vācijas atkalapvienošana]]
* [[Jemenas apvienošana]]
* [[Čehoslovākijas sadalīšanās]]
* [[Dienvidslāvijas sabrukums]] un [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] sākums
* skepticisms pret komunismu visā pasaulē, kas saistīts ar atbalsta samazināšanos dažādām komunistu un kreisajām partijām, īpaši [[Eiropa|Eiropā]] un Āzijā, komunistu pārvaldīto valdību sabrukums [[Afganistānas pilsoņu karš|Afganistānā]], [[Angolas Tautas Republika|Angolā]], [[Beninas Tautas Republika|Beninā]], [[Kongo Tautas Republika|Kongo-Brazavilā]], [[Etiopijas Tautas Republika|Etiopijā]], [[Mozambikas Tautas Republika|Mozambikā]], [[Somālijas Demokrātiskā Republika|Somālijā]] un [[Dienvidjemena|Dienvidjemenā]]
* [[Rietumu kultūra]]s, [[kapitālisms|kapitālisma]] izplatība iepriekš izolētajās komunistiskajās valstīs, tostarp Krievijā un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]
* rietumu mediju un [[internets|interneta]] masveida ienākšana bijušajās sociālistiskajās un komunistiskajās valstīs
* padomju spēki cieta neveiksmi [[Afganistānas karš (1979—1989)|Afganistānā]] un komunistiskās Afganistānas valsts [[Afganistānas Pilsoņu karš (1989–1992)|krišana]]
* padomju un Austrumu bloka ebreju emigrācija uz [[Izraēla|Izraēlu]]
* [[Ķīnas demokrātiskā kustība|Ķīnas demokrātiskās kustības]] [[Protesti Tiaņaņmeņa laukumā|apspiešana]] un Ķīnas antirietumnieciskā noskaņojuma pieaugums
* [[Īpašais periods|Īpašā perioda]] sākums [[Kuba|Kubā]]
* [[Ziemeļkoreja]]s [[sociālā ekonomika|sociālās ekonomikas]] vājināšana un atteikšanās no marksisma-ļeņinisma par labu [[Čučhe]]i
* komunistu kustību vājināšanās un [[marksisma kritika]]s palielināšanās
* vairāki uzlabojumi starptautisko attiecību konfliktos
* [[islāma ekstrēmisms|islāma ekstrēmisma]] uzplaukums
* [[Eiropas Savienība]]s [[Māstrihtas līgums|izveide]] un [[Eiropas Savienības paplašināšanās|paplašināšanās]]
* bijušo Austrumeiropas padomju bloka valstu [[NATO paplašināšanās|pievienošanās NATO]]
* [[Amerikas Savienotās Valstis]] kļūst par vienīgo lielvaru pasaulē
}}
'''1989. gada revolūcijas''' jeb '''komunisma sabrukums''' bija revolucionārs [[liberālā demokrātija|liberālās demokrātijas]] kustību vilnis, kas izraisīja vairuma [[marksisms-ļeņinisms|marksistiski-ļeņinisko]] valdību sabrukumu [[Austrumu bloks|Austrumu blokā]] un citās pasaules daļās. Tās veicināja pasaulē lielākās komunistiskās valsts [[Padomju Savienība]]s sabrukumu un atteikšanos no komunistiskajiem režīmiem daudzās pasaules daļās, dažas no kurām valdības gāza vardarbīgi. Šie dažadie notikumi, īpaši Padomju Savienības sabrukums, krasi izmainīja pasaules [[spēku līdzsvars (ģeopolitika)|spēku līdzsvaru]], iezīmējot [[Aukstais karš|Aukstā kara]] beigas un pēcaukstā kara ēras sākumu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hademīts
|attēls=
|klase=Sulfātu minerāls
|ŠtruncaID=6/D.06-20
|ķīm_formula=Al(SO4)F·5(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Garozas, kristāli uz materiāla virsmas
|skaldnība=
|lūzums=Nav
|cietība=1-2
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.440 nβ = 1.460 nγ = 1.487
|pleohroisms=
|blīvums=1,94
}}
__NOTOC__

sentences: '''4. februāris''' ir gada 35. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 330 (331 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''AT&T Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 1,3 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Dalasas "Cowboys"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2009—pašlaik)<br>[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 80 000
| embedded =
| website = {{URL|https://attstadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 32
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Cowboys Stadium full view.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Teksasa|Ārlingtona|3s=Ārlingtona (Teksasa)}}
| map_type = Teksasa
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 44
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2009|5|27||bez}}
| built = 2005—2009
| broke_ground = {{dat|2005|9|20||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 52
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 34
| longm = 5
| longd = 97
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''AT&T Stadium''''' ir [[stadions]] [[Ārlingtona (Teksasa)|Ārlingtonā]], [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Dalasas "Cowboys"]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gundega Repše
| attēls = Gundega Repse bez Pedro.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1960
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = [[1979]]—pašlaik
| žanri = stāsti, romāni, esejas
| apbalvojumi = [[Baltijas Asamblejas balva literatūrā, mākslā un zinātnē|Baltijas Asamblejas balva]] (2018)
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}
'''Gundega Repše''' (dzimusi [[1960. gads|1960.]] gada [[13. janvāris|13. janvārī]] [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu [[Rakstnieks|rakstniece]] un mākslas zinātniece.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūlijā,}}
'''Standartatmosfēra''' — vertikālais temperatūru, [[atmosfēras spiediens|spiediena]] un gaisa blīvuma sadalījums [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfērā]], kurš atbilst tās ilggadējiem vidējiem rādītājiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīvības rakstnieki
| attēls                   = FWPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Freedom Writers''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Ričards Lagreivenīss]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
| scenārija autors         = Ričards Lagreivenīss
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Imelda Stontone]]
* [[Patriks Dempsijs]]
* [[Mario (dziedātājs)|Mario]]
| mūzika                   =
* [[Marks Ishems]]
* ''[[will.i.am]]''
* ''[[RZA]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[2S Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|1|5|}}
| ilgums                   = 120 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/freedom-writers-2006|title=Freedom Writers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=freedomwriters.htm|title=Freedom Writers|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 15, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Brīvības rakstnieki''' ({{val|en|Freedom Writers}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Ērinas Gruvelas grāmatu ''The Freedom Writers Diary''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Ričards Lagreivenīss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Skots Glenns]], [[Imelda Stontone]], [[Patriks Dempsijs]] un [[Mario (dziedātājs)|Mario]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|1|5||bez}}.

sentences: '''Rentgenteleskops''' ir [[teleskops]] kosmisko objektu [[rentgenstarojums|rentgenstarojuma]] uztveršanai un reģistrēšanai. Rentgenteleskopus novieto [[orbitālā observatorija|orbitālajās observatorijās]], jo līdz Zemes virsmai kosmisko objektu rentgenstarojums nenonāk.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Arkādijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Αρκαδίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Vlacherna Arcadia2.jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Arkādijas ainava.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Arkadias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 4419
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 86685
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Tripole (Grieķija)|Tripole]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 5
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences: '''WASP-19b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-19]], kas atrodas 250 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Buras (zvaigznājs)|Buru zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0164 AU, un [[gads]] uz tās ilgst tikai 18,932 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur varētu pastāvēt dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-19b, tad uz tās būtu 1855 °C liels karstums — pietiekams, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Arheji
|           attēls = Halobacteria.jpg
|    att_nosaukums = Arheji ''[[Halobacteria]] sp.'' (Šūnas garums apmēram 5 μm).
|           valsts = Archaea
|        valsts_lv = Arheji
|         binomial = Archaea
([[Carl Woese|Woese]], [[Otto Kandler|Kandler]] & [[Mark Wheelis|Wheelis]], 1990)
|       iedalījums = Baktēriju iedalījums pēc tipiem:
* [[Crenarchaeota]]
* [[Euryarchaeota]]
* [[Korarchaeota]]
* [[Nanoarchaeota]]
* [[Thaumarchaeota]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| full_name           = Национальная республиканская армия
| nombre nativo       = Национальная республиканская армия
| nombre nativo lengua =
| logo                = White-blue-white_flag.svg
| logo_size           = 214
| location_country    = {{RUS}}
| sec_gen             =
| key_people          = [[Iļja Ponamarjovs]]
| website             = https://t.me/nationalrepublicanarmy
}}

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Navesti
| citvalsts         =
| citnosaukums      =
| citvaloda         = et
| citvaloriģin      = Navesti jõgi
|attēls=Navesti suue Jõesuus.jpg
|paraksts=Navesti pie ietekas Pernu
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2017|2|23}}
| laiks      = 19.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   =
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Silraks}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Voll}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{jāuzlabo|nelabots mašīntulkojums}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ko vēlas sievietes
| attēls = Whatwomenwant.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''What Women Want''
| žanrs = romantiska filma, fantāzija, komēdija
| režisors = [[Nensija Maijersa]]
| producents = * [[Sūzana Kartsonisa]]
* [[Brūss Deivijs]]
* [[Džīna Metjūza]]
* Nensija Maijersa
| scenārija autors = * [[Džošs Goldsmits]]
* [[Keitija Juspa]]
* [[Daiena Dreika]]
| galvenajās lomās = * [[Mels Gibsons]]
* [[Helēna Hanta]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Lorēna Hollija]]
* [[Marks Feieršteins]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Alans Alda]]
| mūzika = [[Alans Silvestri]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Wind Dancer Films]]''
* ''[[Icon Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2000|12|15|}}
| ilgums = 121 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/what-women-want-2000-2|title=What Women Want|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 15, 2019|archive-date={{dat|2019|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190815125124/https://bbfc.co.uk/releases/what-women-want-2000-2}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whatwomenwant.htm|title=What Women Want (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 15, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|374,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Ko vēlas sievietes"''' ({{val|en|What Women Want}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un viena no producentiem ir [[Nensija Maijersa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mels Gibsons]], [[Helēna Hanta]], [[Marisa Tomeja]], [[Lorēna Hollija]], [[Marks Feieršteins]], [[Sāra Polsone]] un [[Alans Alda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|15||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Dogma"
 | oriģinālnos = ''Dogma''
 |      attēls = Dogma (movie).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[kinokomēdija]], [[satīra]]
 |    režisors = [[Kevins Smits]]
 |  producents = Skots Mosjē
 |   scenārijs = Kevins Smits
 |     aktieri =
* [[Bens Afleks]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Linda Fiorentino]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Džeisons Lī]]
* [[Bads Korts]]
* [[Džeisons Mjūzs]]
* [[Elans Rikmens]]
* [[Kriss Roks]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[View Askew Productions]]''
* ''STKstudio''
 | izplatītājs =
* ''[[Lions Gate Films]]''
* ''[[Miramax International]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1999|5|21|[[Kannu kinofestivāls]]|1999|11|12|ASV}}
 |      ilgums = 128 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dogma |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3478095361/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|22||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|44 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dogma (1999) |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dogma#tab=summary |website=The Numbers |accessdate={{dat|2023|1|22||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Dogma"''' ({{val|en|Dogma}}) ir 1999. gada ASV [[kinokomēdija]], kuras režisors, scenārija autors un viens no aktieriem ir [[Kevins Smits]]. Pārējās lomas atveido [[Bens Afleks]] (Bārtelbijs), [[Mets Deimons]] ([[Loki]]), [[Džordžs Karlins]] (Kardināls Gliks), [[Linda Fiorentino]] (Betānija), [[Džanīne Garofalo]] (Liza), [[Salma Hajeka]] (Serendipitija), [[Džeisons Lī]] ([[Azraīls]]), [[Bads Korts]] (Džons Dou), [[Džeisons Mjūzs]] (Džejs), [[Elans Rikmens]] ([[Metatrons]]) un [[Kriss Roks]] (Rufuss).

sentences:
, [[gaismas diode]] un [[tranzistors]].]]
'''Pusvadītājs''' ir materiāls, kas [[elektrība]]s vadīšanas spējas ziņā ierindojams starp [[metāls|metāliem]] (strāvas vadītājiem) un [[dielektriķis|dielektriķiem]], un kura elektrovadītspēja ir atkarīga no [[elektrons|elektronu]] kustības rakstura. Pie pusvadītājiem pieder daudzi [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|ķīmisko elementu periodiskās tabulas]] IV, V un VI grupas elementi, tādi kā [[germānijs]], [[silīcijs]], [[fosfors]], [[selēns]], daži [[minerāli]] un citi. Pusvadītāji ir ārkārtīgi jutīgi pret ārējo iedarbību ([[temperatūra]]s, apgaismojuma pakāpes maiņu, [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] starojumu). Šīs pusvadītāju īpašības plaši izmanto dažādai [[enerģija]]s pārveidošanai, it īpaši, lai iegūtu aukstumu, [[Siltums|siltumu]], elektrisko enerģiju no siltuma ([[termoelektroģenerators]]), no staru enerģijas ([[fotoelements]], [[saules baterija]]), no [[Jonizējošais starojums|radioaktīvā izstarojuma]] enerģijas ([[atombaterija]]) utt. Ar pusvadītāju aparātu palīdzību ģenerē, pastiprina un transformē [[maiņstrāva|maiņstrāvu]]. Gandrīz jebkuras mūsdienu [[Elektronika|elektroniskās]] ierīces darbība balstās uz pusvadītāju fizikālajām īpašībām.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aimans az Zavāhirī
|     vārds_orig = أيمن محمد ربيع الظواهري
|         attēls = Ayman al-Zawahiri portrait.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1951
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Ēģipte|Kaira}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2022
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Afganistāna|Kabula}}
|   dzīves_vieta = {{PAK}}, {{AFG}}(iespējams)
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = ''[[Al-Qaida]]'' līderis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 7
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Aimans Muhameds Rabīja az Zavāhirī''' ({{val-ar|أيمن محمد ربيع الظواهري}}, ''Ayman Muḥammad Rabīʿ aẓ-Ẓawāhirī''; dzimis {{dat|1951|6|19}} [[Kaira|Kairā]]; miris {{dat|2022|7|31}} [[Kabula|Kabulā]]) bija [[Ēģipte|ēģiptiešu]] ārsts un [[islāms|islāma]] teologs. No 2011. gada bija teroristiskās organizācijas ''[[Al-Qaida]]'' līderis. ASV [[Federālais izmeklēšanas birojs]] bija izsludinājis atlīdzību 25 miljonu dolāru apmērā par Zavāhirī neitralizēšanu.<ref name="tvnet">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/381789-asv_sola_atrast_un_nogalinat_ari_zavahiri |title=ASV sola atrast un nogalināt arī Zavahiri  |accessdate=2013-05-24 |author=  |work= |publisher=tvnet.lv/LETA/AFP  |date=2011-06-17 |archiveurl= |archivedate= }}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2498
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2498''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|23|SK}} 05:27:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2496]]'', ''[[Kosmos-2497]]'', ''[[Kosmos-2499]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-028C
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2014" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,44°
| Periods                = 115,82 min
| Apoapsīda              = 1509 km
| Periapsīda             = 1477 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2497]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2507]]''
}}
'''''Kosmos-2498''''' (''Космос-2498'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā palaists 2014. gada maijā.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences: '''Laikapstākļi''' ir [[meteoroloģija|meteroloģisko]] parametru un parādību kopums, kuri ietekmē cilvēka dzīvi un nodarbošanos. Jēdziens "laikapstākļi" raksturo atmosfēras stāvokli noteiktā laika posmā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = ''Fergie''
|Attēls = Les Black Eyed Peas en concert au VIP Room Paris 2.jpg
|Att_izm =
|Apraksts =
|Fons = solists
|Dz_vārds = Steisija Anna Fergusone
|Pseidonīms =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1975|3|27}}
|Miris =
|Vieta = {{flaga|ASV}} [[Asjenda Heitsa]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[ritmblūzs]], [[hiphops]], [[popreps]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, aktrise, modele
|Gadi = [[1991]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[A&M Records|A&M]]'', ''[[Interscope Records|Interscope]]'', ''will.i.am Music Group''
|Darbojies_arī = ''[[Wild Orchid]]''<br />''[[The Black Eyed Peas]]''
|Mlapa = [http://www.fergie.com/ fergie.com]
|Dzimums = S
}}
'''Steisija Anna Fergusone''' ({{val|en|Stacey Ann Ferguson}}) (dzimusi {{dat|1975|3|27}}), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''''Fergie''''', ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[popmūzika]]s/[[ritmblūzs|ritmblūza]] dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa ir pazīstama kā grupas ''[[The Black Eyed Peas]]'' dalībniece un arī kā solomāksliniece.

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|dzelzceļa staciju|Vaiņode (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vaiņode
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Vaiņode, Brīvības iela.jpg
| image_caption            = Brīvības iela
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Vaiņodes pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1253
| established_title1       = Pilsētciemats no
| established_date1        = 1954
| established_title2       = Ciems no
| established_date2        = 1990
| area_total_km2           = 8.5
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3205 |title=Informācija par objektu: Vaiņode |accessdate={{dat|2016|08|23||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 1759
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 25 | lats  = 01 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 51 | longs = 19 | longEW = E
| elevation_m              = 147
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3435
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: {{citas nozīmes|materiāliem|Keramika (nozīmju atdalīšana)|Keramika}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''Adobe Flash''' (iepriekš '''Macromedia Flash''' un '''FutureSplash''') ir multivides programmatūras platforma, ko izmanto animāciju, interneta lietojumprogrammu, [[Lietojumprogrammatūra|galddatoru lietojumprogrammu]], [[Mobilā lietotne|mobilo lietotņu]], mobilo spēļu, u.c. veidošanai.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Hipotermija''' ir siltasiņu organisma ķermeņa temperatūras samazināšanās zem 35,0 °C.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Bernhards Dīriķis
|     vārds_orig =
|         attēls = Dirikis_Bernhards.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Bernhards Dīriķis, 1880. gadi
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1831|1|23}}|{{dat||1|11}}}}
| dz_gads = 1831
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 23
| dz_vieta = [[Ērgļu pagasts|Ērgļu pagasta]] "Vējavās", [[Vidzemes guberņa|Vidzemes guberņā]], [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]]
| m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1892|9|6}}|{{dat||8|25}}}}
| m_gads = 1892
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 6
| m_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi = [[Andrejs Dīriķis]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Bernhards Dīriķis''' (dzimis {{dat VS|{{dat|1831|1|23}}|{{dat||1|11}}}}, miris {{dat VS|{{dat|1892|9|6}}|{{dat||8|25}}}}) bija [[latvieši|latviešu]] žurnālists, sabiedrisks darbinieks, [[Jaunlatvieši|jaunlatviešu]] kustības dalībnieks. Viņš bija tulkotāja, publicista [[Andrejs Dīriķis|Andreja Dīriķa]] brālis.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = (Moench) Garcke
| attēls = Silene vulgaris - Gıvışganotu 02.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene vulgaris
| suga = Silene vulgaris
| suga_lv = Parastā plaukšķene
| sinonīmi = * ''Silene cucubalus''
* ''Silene latifolia''
}}'''Parastā plaukšķene''' ({{val|la|Silene vulgaris}}) ir augs [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtā]]. Sugas dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija]]s mērenajā joslā, [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], taču ir ieviesta arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Japāna|Japānā]] un citur.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:158668-1|title=Silene vulgaris (Moench) Garcke {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-05-23|language=en}}</ref> Suga ir bieži sastopama [[Latvija|Latvijā]], visā valsts teritorijā — pļavās, krūmājos, mežmalās un laucēs, kā arī dažādās nezālienēs.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-vulgaris-moench-garcke/|title=parastā plaukšķene - Silene vulgaris (Moench) Garcke - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-23}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Karpa
|        attēls = Common carp.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopterygii
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Cypriniformes
|      kārta_lv = Karpveidīgās
|        dzimta = Cyprinidae
|     dzimta_lv = Karpu dzimta
|   apakšdzimta = Cyprininae
|apakšdzimta_lv = Īstās karpas
|         ģints = Cyprinus
|      ģints_lv = Karpas
|       ģints_r = Karpu ģints
|          suga = Cyprinus carpio
|       suga_lv = Karpa
|      binomial = Cyprinus carpio <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adamantāna struktūrformula un molekulas modelis

Pulverveida adamantāns
|       citi nosaukumi = triciklo[3.3.1.13,7]dekāns
|           CAS numurs = 281-23-2
|      ķīmiskā formula = C10H16
|              molmasa = 136,23
|              blīvums = 1070
|  kušanas temperatūra = 269 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Adamantāns''' (C10H16) ir piesātināts triciklisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]] — triciklodekāns. Tā molekula sastāv no trim "krēsla" konformācijā esošiem [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzeniem, kas veido telpisku figūru, ko var uzskatīt par [[dimants|dimanta]] kristālrežģa sīku fragmentu. No tā cēlies arī vielas nosaukums ({{val-el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’ jeb ‘dimants’). Adamantāna molekulas oglekļa karkass ir vienlaicīgi stingrs un bez saspriegtām saitēm<ref name="cr64">{{cite journal
| title = Adamantane: Consequences of Diamondoid Structure
| author = Raymond C. Fort, Jr., and Paul Von R. Schleyers.
| journal = Chem. Rev.
| volume = 64
| issue = 3
| year = 1964
| pages = 277—300
| doi = 10.1021/cr60229a004}}</ref>, jo ķīmisko saišu leņķi adamantāna molekulā atbilst ''sp3'' hibridizētā oglekļa atoma saišu [[tetraedrs|tetraedriskajiem]] leņķiem.

sentences: '''Patība''' ir cilvēka kā subjekta [[parādība|parādību]] pieredze attiecībā uz [[uztvere|uztveri]], [[jūtas|jūtām]] un [[domas|domām]]. Tā kā pieredzēšana nevar notikt bez pieredzētāja, [[fenomenoloģija|fenomenoloģijā]] šī pieredze tiek uztverta kā patības pieredze. Tāpēc patība ir "tūlītēji dota", būtiska un neatņemama parādību pieredzēšanas fakta šķautne. Dažos citos [[filozofija]]s novirzienos patību uzskata kā prasību pēc atgriezeniskas uztveres par sevi kā individuālu personu, šādā redzējumā patība nozīmē [[apziņa]]s objektu. Patību pēta filozofi un psihologi, kā arī tā ir būtiska daudzām pasaules [[reliģija|reliģijām]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Flandrijas sēkļi
 |        krāsu_shēma = sēklis
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Beļģija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 51 | plat_m  = 10 | plat_s = 0 | plat_NS = N
 | gar_d  = 02 | gar_m   = 44 | gar_s  = 0 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{vieta|Beļģija|Rietumflandrija}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Flandrijas sēkļi (Vlaamse Banken)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 1900 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/326 326]
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jasmina Moghbeli
|     vārds_orig = ''Jasmin Moghbeli'' یاسمین مقبلی
|         attēls = Jasmin Moghbeli official portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = J. Moghbeli 2017. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1983
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Bādnauheima]], {{DEU}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[kurdi]]ete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = meitas dvīnes
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 199 d 2 h 20 min
| kos_iesaukums = 2017. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-7|Crew-7]]'', [[SKS 69. ekspedīcija|SKS-69]], [[SKS 70. ekspedīcija|SKS-70]]
| kos_kuģi = ''[[Endurance (Crew Dragon)]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = kopš 2005. gada
|          valsts = {{USA}}
|       struktūra = [[ASV Jūras kājnieku korpuss|Jūras kājnieku korpuss]]
|         vienība =
|    nodarbošanās = helikopteru izmēģinātājpilote
|       komandēja =
|          kaujas = [[Karš Afganistānā (2001—2014)|Karš Afganistānā]]
|     apbalvojumi =
|       izglītība =
|      cits_darbs =
}}
}}
'' helikoptera 2017. gadā]]
'''Jasmina Moghbeli''' (''Jasmin Moghbeli''; {{val|fa|یاسمین مقبلی}}; dzimusi {{dat|1983|6|24}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kurdi|kurdu]]<ref name="Medyanews, 2023-08-31" /> [[kosmonauts|astronaute]], [[helikopters|helikoptera]] pilote, [[ASV Jūras kājnieku korpuss|jūras kājnieku]] [[pulkvežleitnants|pulkvežleitnante]].

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Udmurtijas Republika
| karte = Russia - Udmurt Republic (2008-01).svg
| oriģ = Удмуртская Республика
Удмурт Республика
| karoga_attēls = Flag_of_Udmurtia.svg
| karoga_nosaukums = Udmurtijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Udmurtia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Udmurtijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Iževska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[udmurtu valoda|udmurtu]]
| tautas = [[krievi]] (60,12%)
[[udmurti]] (29,33%)
[[tatāri]] (6,96%)
| platība = 42 100
| iedzīvotāji = 1 552 800
| iedz blīvums = 36,9
| pilsētas = 5
| rajoni = 25
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.udmurt.ru/
|ainavas_skats=Votkinsky_District,_Udmurt_Republic,_Russia_-_panoramio_(26).jpg}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Antropoloģiju kā empīrisku zinātni|Antropoloģija (nozīmju atdalīšana)|Antropoloģija}}
[[File:Zuni-girl-with-jar2.png|thumb|Pirmie [[Amerika]]s antropologi pētīja savas zemes [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotājus]] (Attēlā [[Pueblu kultūra]]s Zuni cilts meitene [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]])]]
'''Antropoloģija''' ({{val|gr|ἄνθρωπος}} (''antropos'') — 'cilvēks' un {{val|gr|λόγος}} (''logos'') — 'mācība') ir zinātne par [[cilvēks|cilvēkiem]] šī jēdziena visplašākajā nozīmē. Antropoloģija ir holistiska (visaptveroša, integrējoša) zinātne, jo pēta cilvēkus gan visos laikos, gan visās izpausmēs. Antropoloģija nodarbojas gan ar cilvēku bioloģijas, gan kultūras un sabiedrisko izpausmju pētīšanu. Galvenās antropoloģijas nozares ir bioloģiskā jeb fiziskā antropoloģija un kultūras jeb sociālā antropoloģija. Saskaņā ar citu klasifikāciju, kas izplatīta galvenokārt [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], antropoloģija tiek iedalīta četrās daļās: kultūras (sociālā) antropoloģija, fiziskā (bioloģiskā) antropoloģija, [[arheoloģija]] un [[valodniecība]].<ref>Sedlenieks K. [https://enciklopedija.lv/skirklis/1932-antropoloģija "Antropoloģija"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210720083601/https://enciklopedija.lv/skirklis/1932-antropolo%C4%A3ija |date={{dat|2021|07|20||bez}} }}. [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 31.10.2019)</ref>

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Juglas ezers
|attēls=Juglas ezers pie Berģiem.jpg
| map = Rīga
| plat_d=56 | plat_m=58.6 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=17 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=5,7
|garums=4,6
|Vid_dziļums=1,7
|Max_dziļums=5
|tilpums=0,0097
|augstums_vjl=0,2
|izteka=[[Jugla (Ķīšezera pieteka)|Jugla]]
|ietekas=[[Jugla (Ķīšezera pieteka)|Jugla]], [[Piķurga]]
|baseins=1710
|salas=[[Sudrabsaliņa]]
|pilsētas=[[Rīga]]
}}
'''Juglas ezers''' (agrāk — '''Ropažu ezers''') ir [[ezers]] [[Rīga]]s austrumu daļā. Robežojas ar [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Etnogrāfisko brīvdabas muzeju]] (ziemeļaustrumos), [[Berģi (Rīga)|Berģiem]] (austrumos), [[Juglas papīrfabrikas ciemats|Juglas papīrfabrikas ciematu]] (dienvidos), Juglas zvēraudzētavas ciematu (rietumos) un [[Jugla (Rīga)|Juglas mikrorajonu]] (ziemeļrietumos).<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1956/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Kalnu slimība''' (arī '''augstuma slimība''') ir veselības traucējumi, kas rodas atrodoties lielā [[Absolūtais augstums|augstumā]], ko izraisa mazāka [[skābeklis|skābekļa]] koncentrācija gaisā, nekā tā, kam cilvēks bija iepriekš pielāgojies. Galvenie simptomi ir [[galvassāpes]], [[vemšana]], [[nogurums]] un [[bezmiegs]]. Kalnu slimība var progresēt smagākos stāvokļos: [[augstkalnu plaušu tūska|augstkalnu plaušu tūskā]] (''High Altitude Pulmonary Edema'', HAPE), kas rada [[aizdusa|aizdusu]], un [[augstkalnu smadzeņu tūska|augstkalnu smadzeņu tūskā]] (''High Altitude Cerebral Edema'', HACE), kas rada apjukumu.

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
'''Patriarhs''' ({{val|grc|πατριάρχης}} (''patriarchēs'') — 'ģints galva', kas savukārt no ''πατριά'' (''patria'') — 'ģimene' un ''ἄρχειν'' (''archein'') — 'valdīt') var būt:
* [[Vecā derība|Vecajā derībā]] — ebreju pirmsenči no [[Ādams|Ādama]] līdz [[Ābrams|Ābramam]], [[Īzāks|Īzākam]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabam]] un viņa dēliem.
* Ģints galva [[patriarhāts|patriarhātā]].
* Augstākā garīgā amatpersona [[pareizticība|pareizticīgo]] baznīcā.
* Visizcilākais, arī visvecākais cilvēks (kādā noteiktā darbības sfērā).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Anatolijs Kucevols
| vārds_orģ = ''Анатолій Куцевол''
| attēls = Анатолій Куцевол.png
| att_izm =
| apraksts =
| amats = Ukrainas vēstnieks Latvijā
| term_sākums = {{dat|2022|12|23}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers =
| pēctecis =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1985|11|26}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| profesija = politiķis, diplomāts
| alma_mater = [[Kijivas Universitāte]]<br />Nacionālā Valsts pārvaldes akadēmija
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}

sentences: '''HIP 13044 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HIP 13044]], kas atrodas 5967 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,118 AU un gads uz tās ilgst 16,201 dienas. Mazā attāluma, no centrālās zvaigznes, dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur valdītu dzīvībai komfortabli apstākļi, tāpat kā uz Zemes. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo HIP 13044 b, tad uz tās būtu 2082 °C liels karstums — šādā temperatūrā izkūst vairāki grūti kūstoši metāli.

sentences: '''Nokrišņi''' ir termins [[meteoroloģija|meteoroloģijā]], kas ietver jebkura veida [[atmosfēra|atmosfērā]] esošo [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]] kondensātu, kas sasniedz zemes virsmu. Nokrišņi veidojas tad, kad atmosfēra ir piesātināta ar ūdens tvaikiem tik tālu, ka ūdens [[kondensācija|kondensējas]] un krīt. Kondensācijas punktu atmosfēra sasniedz divos veidos — atdziestot un palielinot ūdens tvaika koncentrāciju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Digitaria sanguinalis.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Digitaria
| ģints_lv = Pasāres
| suga = Digitaria sanguinalis
| suga_lv = Asinssarkanā pasāre
| binomial = Digitaria sanguinalis
| autors = (L.) Scop.
| sinonīmi =
}}'''Asinssarkanā pasāre''' ({{val|la|Digitaria sanguinalis}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas sastopama [[Centrālāzija|Āzijas centrālajā]] un [[Austrumāzija|austrumu]] daļā. [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], tā ir reti sastopama, adventīva suga.

sentences: [[Irākas karš|Irākas kara]] sākumposmā [[ASV Armija|Amerikas Savienoto Valstu armijas]] un [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|CIP]] locekļi pret ieslodzītajiem Abū Graibas cietumā [[Irāka|Irākā]] veica virkni [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību pārkāpumu]] un [[Kara noziegumi|kara noziegumu]], tostarp fizisku un seksuālu vardarbību, [[Spīdzināšana|spīdzināšanu]], [[Izvarošana|izvarošanu]] un Manadela al Džamadi nogalināšanu.<ref name="Benjamin2009">{{Ziņu atsauce|url=https://www.salon.com/2009/05/30/taguba_2/|title=Taguba denies he's seen abuse photos suppressed by Obama: The general told a U.K. paper about images he saw investigating Abu Ghraib – not photos Obama wants kept secret.|work=Salon.com|access-date=June 6, 2009|date=May 30, 2008|last=Benjamin|first=Mark}}</ref><ref name="walsh2006">{{Ziņu atsauce|url=https://www.salon.com/2006/03/14/chapter_5/|title=Other government agencies|work=[[Salon.com]]|access-date=February 24, 2008|date=March 14, 2006|last=Walsh|first=Joan|authorlink=Joan Walsh}}</ref> Ļaunprātīgie nodarījumi sabiedrības uzmanības lokā nokļuva 2004. gada aprīlī, kad ''[[CBS News]]'' kanāls publicēja fotogrāfijas, kurās redzama vardarbība pret ieslodzītajiem. Tas izraisīja šoku un sašutumu, un izpelnījās plašu sabiedrības nosodījumu ASV un starptautiskā mērogā.<ref name="Sontag">{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2004/05/23/magazine/regarding-the-torture-of-others.html|title=Regarding The Torture Of Others|work=[[The New York Times Magazine]]|date=May 23, 2004|last=Sontag|first=Susan}}</ref>

sentences: '''Palīguzsvars''' ir valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno [[uzsvars|uzsvaru]], kas [[latviešu valoda|latviešu valodā]] parasti ir uz pirmās [[zilbe]]s. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] palīguzsvaru apzīmē ar {{IPA|[ˌ]}}. Latviešu valodā, lai būtu palīguzsvars, vārdā jābūt vismaz trīs zilbēm, piemēram, vārdā ⟨meitenīte⟩ ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi – {{IPA|[ˈmɛiteˌniːte]}}.<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |title=Akadēmiskā terminu datubāze – palīguzsvars |quote=Valodas vienības sekundārs izcēlums, kas ir vājāks par galveno uzsvaru. Lai būtu palīguzsvars, latviešu valodā vārdā jābūt vismaz trim zilbēm, piemēram, vārdā meitenīte ar palīguzsvaru izceļ trešo zilbi -nī-. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007 |access-date={{dat|2014|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029024016/http://termini.lza.lv/term.php?term=pal%C4%ABguzsvars&list=pal%C4%ABguzsvars&lang=LV |archivedate={{dat|2015|10|29||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Pļaviņas}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Pļaviņas
| tips                = stacija
| attēls              = File:Pļaviņu stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Pļaviņu stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]]
 [[Dzelzceļa līnija Rīga—Krustpils|Rīga—Krustpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = ''Stukmaņi''
 {{val|de|Stockmannshof}}
 (1861—1919)
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas, iecirkņa
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              = Stacijas iela 2, [[Pļaviņas]],
[[Aizkraukles novads]], LV-5120
| latd  = 56.6170994 | latNS  = N
| longd = 25.7168739 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Koknese (stacija)|Koknese]] (18 km)
 [[Krustpils (stacija)|Krustpils]] (17 km)
 [[Jaunkalsnava (stacija)|Jaunkalsnava]] (19 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Ozolsala (stacija)|Ozolsala]] (9 km, slēgts)
 [[Alotene]] (10 km)
 [[Spīgana (stacija)|Spīgana]] (9 km, slēgts)
| attālums_līdz_Rīgai = 112
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Florians Cenova
|     vārds_orig = ''Florian Cenôwa/Florian Ceynowa''
|         attēls = Gdańsk ulica Świętego Ducha 48 (tablica Florian Ceynowa).JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1817
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = Slavošina, [[Prūsijas Karaliste]] (tagad Slavošino, [[Puckas apriņķis]], [[Pomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 26
|        m_vieta = Bukovice, [[Vācijas Impērija]] (tagad Buloveca, [[Sveces apriņķis]], [[Kujāvijas-Pomožes vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[kašūbs]]
|   nodarbošanās = ārsts, sabiedrisks darbinieks
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Rīgas Austrumu klīniskās universitātes slimnīcas stacionārs "Latvijas Onkoloģijas centrs"
| org/group           =
| image               = LOC-Latvijas onkoloģijas centrs - mikroskops - Panoramio.jpg
| alt                 =
| image_size          =
| caption             = Latvijas Onkoloģijas centrs (2010).
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| coordinates         =
| logo                = Logo-aslimnica-1.svg
| logo_size           =
| location            = Hipokrāta ielā 4
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             = [[Rīgas Austrumu klīniskā universitātes slimnīca]], [[Latvijas Infektoloģijas centrs]], [[Gaiļezers (slimnīca)]]
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{URL|http://www.aslimnica.lv}}
| other_links         =
}}

sentences: '''Skropstiņas''' ir [[vienšūnas organismi|vienšūnas organismu]] orgāns, ar kura palīdzību tie pārvietojas un uzņem barību. Tās ir veidotas no deviņiem [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulīšu]] tripletiem un divām mikrocaurulītēm to centrā.

sentences: '''14. maijs''' ir gada 134. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (135. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 231 diena.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''High and Dry''''' ir angļu alternatīvās ''rokgrupa''s ''[[Radiohead]]'' dziesma, ko izlaida kā pirmo [[singls|singlu]] no viņu otrā studijas albuma ''[[The Bends]]'' (1995). Tas tika izlaists kā dubultā A-puse ar albuma atvērēju "Planet Telex".

sentences: <div style="width:50%; float:right; font-size:150%; text-align:right; vertical-align:text-top">

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Banka
|attēls              = Perahu Nelayan di Bangka.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Bangka''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 2 |latm= 15 |lats= |latNS= S
|longd=106 |longm= 00 |longs= |longEW=E
|platība             = 11 693,5
|garums              = 222
|platums             = 114
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Bui
|augstums            = 705
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Banka-Belituna]]
|iedzīvotāji         = 1 146 581 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 98
|pamatiedzīvotāji    = [[malajieši]], [[ķīnieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Pankalpinana]]
|piezīme =
}}
'''Banka''' ({{val|id|Pulau Bangka}}, {{ara|ڤولو بڠكـ}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]].<ref>{{PZT|94}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Banka-Belituna]]s provincē, tās galvenā sala. Administratīvi iedalās četros apriņķos un vienā pilsētā. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs [[Pankalpinana]] salas austrumu krastā.

sentences: '''Trigonometrisko funkciju [[integrālis|integrēšana]]''' ir apgrieztā darbība trigonometrisko funkciju [[atvasinājums|atvasināšanai]] (tiek meklēta tāda [[funkcija]], kuru atvasinot iegūst sākotnēji doto funkciju).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       binomial = Dasypus novemcinctus
|         autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|         attēls = Nine-banded Armadillo.jpg
|  att_nosaukums = Deviņjoslu jeb gardeguna bruņnesis
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Pilosa
|       kārta_lv = Nepilnzobji
|     apakškārta = Cingulata
|  apakškārta_lv = Bruņneši
|         dzimta = Dasypodidae
|      dzimta_lv = Bruņnešu dzimta
|    apakšdzimta = Dasypodinae
| apakšdzimta_lv = Gardeguna bruņnešu apakšdzimta
|          ģints = Dasypus
|       ģints_lv = Gardeguna bruņneši
|           suga = Dasypus novemcinctus
|        suga_lv = Gardeguna bruņnesis
|      izplatība =
|       sinonīmi =
}}

sentences:
s upē [[Hama|Hamā]] ([[Sīrija]])]]
'''Norija''' ir iekārta, kas paredzēta šķidruma (apūdeņošanas [[ūdensrats]]) vai sausu vielu vertikālai pacelšanai.

sentences:
'''Interfāze''' ir [[šūnas]] cikla fāze, kurā tipiska šūna pavada visilgāko laika posmu. Šajā fāzē šūnas kopē savu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] un gatavojas [[Mitoze|mitozei]]. Interfāze ir šūnas "ikdienas dzīve" vai [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] fāze, kurā šūna iegūst barības vielas un [[Vielmaiņa|metabolizē]] tās, aug, lasa DNS un veic citas "normālas" šūnu funkcijas. Lielākā daļa [[Eikarioti|eikariotu]] šūnu lielāko daļu laika pavada interfāzē. Šo posmu agrāk sauca par atpūtas fāzi. Tomēr interfāze neapraksta šūnu, kas tikai atpūšas; drīzāk šūna dzīvo un gatavojas vēlākai šūnu dalīšanai, tādēļ vārds tika mainīts. Nepareiza izpratne ir tā, ka interfāze ir pirmais mitozes posms. Tomēr, tā kā mitoze ir kodola sadalīšana, profāze faktiski ir pirmais posms mitozē.
Interfāzē šūna pati kļūst gatava mitozei vai [[Mejoze|mejozei]]. Somatiskās šūnas vai normālas organisma diploīdās šūnas pārdzīvo mitozi, lai šūnu dalīšanās procesā tās pavairojas, savukārt diploīdās cilmes šūnas (ti, primāro spermatocītu un primāro [[Olšūna|olšūnas]]) iet caur mejozi, lai radītu haploīdas [[Gameta|gametas]] (ti, spermu un olšūnas) seksuālās reprodukcijas nolūkos. [[Hromosoma|Hromosomas]] tiek kopētas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agripa
|     vārds_orig = {{gree|Ἀγρίππας}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = nezināms
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = pēc 92. m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Agripa''' bija sengrieķu [[astronoms]], kurš veica novērojumus I. gs. beigās. Agripa ir minēts [[Ptolemajs|Ptolemaja]] darbā "''[[Almagest]]''". Tajā aprakstīts astronomisks novērojums, kuru Agripa veicis 92. gadā [[Anno Domini|m.ē]]. Ptolemajs raksta, ka Agripa novēroja [[Plejādes|Plejāžu]] aizklāšanu ar [[Mēness]] dienviddaļu [[Domiciāns|Domiciāna]] valdīšanas 12. gada [[Bitīnija|bitīniešu]] mēneša ''Metros'' 7. dienā.

Iespējams, ka Agripas novērojuma mērķis bija pārbaudīt [[ekvinokcija|ekvinokciju]] [[precesija|precesiju]], kuru bija atklājis [[Hiparhs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Džeimss Van Allens
|          vārds_orig = James Alfred Van Allen
|              attēls = James van Allen.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1914
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Mauntplīsenta|Mauntplīsentā]], [[Aiova|Aiovā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2006
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Aiovasitija|Aiovasitijā]], Aiovā, ASV
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Aiovas Universitāte]]
|          alma_mater = ''Iowa Wesleyan College'', [[Aiovas Universitāte]]
|             zinātne = kosmiskā zinātne
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Van Allena radiācijas josla]]
|         apbalvojumi = [[ASV Nacionālā zinātnes medaļa|Nacionālā zinātnes medaļa]] (1987.)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Džeimss Van Allens''' (''James Alfred Van Allen''; dzimis {{dat|1914|9|7|N}} — {{dat|2006|8|9|N}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kosmosa pētnieks no [[Aiovas Universitāte]]s. Viņa vārdā nosauktas [[Van Allena radiācijas josla|Zemes radiācijas joslas]], kuras viņa vadītā grupa atklāja [[1958]]. gadā pēc [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņu]] [[Explorer 1]] un [[Explorer 3]] iegūtajiem datiem.

sentences: '''Paštēls''' vai garīgais attēls, parasti diezgan izturīgs pret izmaiņām, attēlo ne tikai detaļas, kuras, iespējams, ir pieejamas citu objektīvai izpētei, bet arī priekšmetus, ko cilvēki ir iemācījušies par sevi vai nu no personīgās pieredzes, vai internalizējot citu spriedumus.

sentences: '''Uguņošana''' ir spožu krāsainu [[sprāgstviela|sprāgstošas]] [[pirotehnika]]s izstrādājumu dedzināšana svētkos. Uguņošana var būt gan haotiska (bez noteikta scenārija), gan arī ar scenāriju (tie tiek saukti par uguņošanas priekšnesumiem). Uguņošanā izmantotā pirotehnika var degt ar liesmu, kā arī var būt ar dzirksteli dažādās krāsās, piemēram, sarkanā, oranžā, dzeltenā, zaļā, zilā, violetā, sudraba un zelta krāsā.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Holcus.mollis.2.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Holcus|ģints_lv=Meduszāles|suga=Holcus mollis|suga_lv=Mīkstā meduszāle|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Holcus mollis}}'''Mīkstā meduszāle''' ({{val|la|Holcus mollis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], neiekļaujot kontinenta ziemeļu-ziemeļaustrumu daļu. Latvijā mīkstā meduszāle ir sastopama nereti, sastopamības biežums samazinās virzienā no valsts rietumiem uz austrumiem un ziemeļiem.

sentences: '''Balkānu federācija''' jeb '''Balkānu Federatīvā Republika''' bija [[Federācija (valsts)|federālas]] vai [[Konfederācija|konfederālas]] valsts projekts, kas radās 19. gadsimta beigās un ietvēra [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]], [[Bulgārija|Bulgāriju]], [[Rumānija|Rumāniju]], [[Albānija|Albāniju]] un [[Grieķija|Grieķiju]], un kura pamatā galvenokārt bija [[Kreisa politika|kreisā politiskā ideoloģija]].

sentences: '''ODBC''' (Open Database Connectivity) ir [[programmatūras saskarne]] (interfeiss), kas ļauj piekļūt [[datubāze|datu bāzēm]], to izstrādājusi kompānija [[Microsoft]], sadarbībā ar Simba Technologies pamatojoties uz Call Level Interface (CLI) specifikācijām, kuras ir izstrādātas SQL Access Group, X / Open, un Microsoft organizācijās. CLI standarts paredz unificēt programmu savstarpējo sadarbību ar [[DBVS]], padarīt tās neatkarīgas no DBVS pārdevējiem un programmatūras/aparatūras platformām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piliens
| attēls                   = The Drop Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Drop''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Mišels R. Roskams]]
| producents               =
* [[Pīters Černins]]
* [[Dilans Klārks]]
* [[Maiks Laroka]]
| scenārija autors         = [[Deniss Leheins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Džeimss Gandolfīni]]
* [[Matiass Šoenerts]]
| mūzika                   = [[Marko Beltrami]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Chernin Entertainment]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              =  ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|9|12||bez}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/drop-2014|title=The Drop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drop.htm|title=The Drop (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 8, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piliens"''' ({{val|en|The Drop}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Mišels R. Roskams]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Noumi Rapasa]], [[Džeimss Gandolfīni]] un [[Matiass Šoenerts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|12||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ilmārs Geige
| vārds_orģ           =
| attēls              =
| att_izm             =
| apraksts            =

| amats               = [[Saeima]]s deputāts
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| prezidents          =
| premjers            =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1942|3|9}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Pitrags|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Latvijas Komunistiskā partija|LKP]] (līdz 1989)
"[[Latvijas Ceļš]]" (1993-2007)
[[LPP/LC]] (2007-2009)
"[[Pilsoniskā Savienība]]" (2009-2011)
"[[Vienotība]]" (kopš 2011)
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = inženieris-elektriķis
| alma_mater          = nav augstākās izglītības
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bezmiegs
| attēls                   = Insomnia2002Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Insomnia''
| žanrs                    = trilleris, mistērija
| režisors                 = [[Kristofers Nolans]]
| producents               =
* [[Pols Jungers Vits]]
* [[Edvards L. Makdonels]]
* [[Broderiks Džonsons]]
* [[Endrjū A. Kosovs]]
| scenārija autors         = [[Hilarija Seica]]
| galvenajās lomās         =
* [[Als Pačīno]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Mora Tīrnija]]
* [[Mārtins Donovans]]
* [[Nikijs Kats]]
* [[Pols Dūlijs]]
| mūzika                   = [[Deivids Džuljans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alcon Entertainment]]''
* ''[[Witt/Thomas Productions]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|3|Tribekas filmu festivāls|2002|5|24|ASV}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/insomnia-2002|title=Insomnia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190512153557/https://www.bbfc.co.uk/releases/insomnia-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=insomnia.htm|title=Insomnia|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 12, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|113,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Bezmiegs''' ({{val|en|Insomnia}}) ir 2002. gada ASV trillera filma, kas veidota kā rīmeiks 1997. gada Norvēģijas filmai ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Robins Viljamss]], [[Hilarija Svonka]], [[Mora Tīrnija]], [[Mārtins Donovans]], [[Nikijs Kats]] un [[Pols Dūlijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|3||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Jāuzlabo|atsauču stils}}
{{vikisaites+}}
'''Funkcionālie budžeti''' jeb operatīvie plāni ir ieņēmumu un izmaksu tāmes, kas sastādītas noteiktām [[uzņēmums|uzņēmuma]] struktūrvienībām vai darba procesiem. Funkcionālie budžeti ir uzņēmuma atsevišķu darbības jomu budžeti, un to sastāvs ir atkarīgs no [[uzņēmējdarbība]]s specifikas. Uzņēmumam var būt šādi funkcionālie budžeti:[1]
* ''' Noieta vai pārdošanas budžets.''' Tas ir konkrēts nākotnes plāns, kas kalpo kā uzņēmējdarbībai izvirzīto mērķu apkopojums un pamatojums ar izstrādātās stratēģijas un taktikas palīdzību. Izstrādājot pārdošanas budžetu jāņem vērā, ka pārdošanas apjomu ietekmē mikrovides (konkurentu darbība, ienākumu līmenis, sakari ar piegādātājiem) un makrovides (politiskie ekonomiskie un sociālie) faktori. Pārdošanas budžeta plānošanas process var būt ilgstošs, jo ir ļoti grūti saskaņot vadošo un zemākstāvošo vadītāju sniegto informāciju. Augstākstāvošajiem vadītājiem var likties, ka, lai nodrošinātu plānoto peļņu nepieciešams viens apjoms, savukārt zemākstāvošie vadītāji, vairāk pārzinot tehnoloģiskos procesus un uzņēmuma resursus, varētu teikt, ka uzņēmums spēs nodrošināt pavisam citu apjomu. Praksē budžeta sagatavošana bieži vien ir kompromiss starp dažādiem vadības līmeņiem, ko sasniedz pārrunu rezultātā, līdz izveidojas budžets, kas apmierina visas ieinteresētās puses. Gatavojoties budžeta plānošanai, ir jāizpēta apkalpojamais tirgus, konkurenti, piegādātāji, klienti un makrovides tendences. Tikai balstoties uz visu iepriekšminēto ievākto informāciju, var tikt izstrādāts pārdošanas budžets.
* '''Ražošanas budžets''' uzņēmumam būs tādā gadījumā, ja tajā tiek ražotas preces. Ražošanas budžetā atspoguļo plānotos preču ražošanas apjomus sadalījumā pa periodiem. Pakalpojumu uzņēmumam atsevišķu ražošanas budžeta nebūs, jo lieko pakalpojumu apjomu nevar nolikt noliktavā.
* '''Materiālu nepieciešamības budžetā''' atspoguļo preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanai vajadzīgo tiešo materiālu apjomu. To aprēķina, plānoto ražošanas apjomu reizinot ar materiālu patēriņa normām. Pakalpojumu uzņēmumam var būt un var arī nebūt atsevišķi materiālu nepieciešamības budžets. Piemēram, transporta uzņēmumam izmaksu struktūrā būtisku vietu ieņem degvielas, smērvielu, rezerves daļu izmaksas, tāpēc ir vērts veidot atsevišķu budžetu, kur parādīsies vajadzīgie materiālu apjomi sadalījumā pa periodiem. Savukārt juridisko vai grāmatvedības pakalpojumu uzņēmumam atsevišķi sagatavot šādu budžetu ir neracionāli, jo materiāliem(papīrs, veidlapas u.tml.) izmaksu struktūrā ir ļoti niecīgs īpatsvars. Šādus materiālus plāno vispārējo izmaksu budžetā.
* '''Materiālu iepirkšanas budžets.''' Ja uzņēmumam materiāli ir nozīmīgs izmaksu postenis un ir atsevišķs materiālu nepieciešamības budžets, ir jāplāno arī materiālu iepirkšanas budžets. Atšķirību no materiālu nepieciešamības budžeta nosaka:
# Optimālam līmenim neatbilstošs krājumu līmenis perioda beigās.
# Racionāli iepirkumu apsvērumi.
# Tiešā darba izmaksu budžets. Nepieciešamo tiešā darba apjomu aprēķina, plānotos ražošanas (pakalpojumu) apjomus reizinot ar darba patēriņa normām. Šajā budžetā aprēķina arī naudas summas darba samaksai un ar to saistītajiem nodokļiem.
* '''Vispārējo izmaksu budžets.''' Tas parasti balstās uz papildu budžetu sastādīšanas principu. Piemēram, vadītāju un pamatdarbību apkalpojošā personāla darba izmaksas (netiešās darba izmaksas) nosaka nevis pēc normām, bet gan pēc iepriekšējo gadu izmaksām. Ja tiek plānotas štatu pārmaiņas, tās iekļauj nākamā gada budžetā. Tāpat, ja ir nepieciešams, paredz arī algu palielinājumu. Līdzīgi prognozē un budžetos iekļauj apkures, komunālo pakalpojumu un sakaru izmaksas. Aptuvenas normas (iepriekšējo gadu vidējos patēriņus) var izmantot netiešo materiālu plānošanai. Plānoto amortizāciju var aprēķināt precīzi, zinot esošos un plānotos pamatlīdzekļus. Tā kā uzņēmumiem gatavās produkcijas krājumi ir jānovērtē ražošanas pašizmaksā un daudzi uzņēmumi peļņas vai zaudējumu aprēķinā izmanto apgrozījuma izmaksu metodi, kura prasa nošķirt ražošanas un neražošanas vispārējās izmaksas, tad, plānojot vispārējās izmaksas, ir jānodala ražošanas un neražošanas vispārējās izmaksas. [2]
* '''Administrācijas izmaksu budžets.''' Tas atspoguļo ar uzņēmuma administrācijas darbību saistītās izmaksas. Administrācijas izmaksu budžets tiek izstrādāts, izmantojot uzņēmuma informāciju par paredzētajām ar uzņēmuma administrācijas darbību saistītajām izmaksām. Parasti administrācijas un citas uzņēmuma netiešās izmaksas aprēķina ar pieskaitījuma likmju palīdzību. Pieskaitīšanas bāze parasti ir pārdotās produkcijas ražošanas izmaksas, vai arī var izmantot kādu no tiešo izmaksu rādītājiem.
* '''Uzņēmuma pētniecības un attīstības izdevumu budžets.''' Tas atspoguļo uzņēmuma izmaksas, kas saistītas, piemēram, ar ražošanas tehnoloģiju pilnveidošanu, vai produkcijas sortimenta attīstības, kvalitātes paaugstināšanu, vai ražošanas iekārtu pilnveidošanu. Lai veiktu darbību, kas virzīta uz uzņēmuma tālāku attīstību, rodas papildu izmaksas, kas jāapmaksā. Līdz ar to rodas nepieciešamība pēc attīstības izmaksu budžeta izstrādāšanas. Attīstības izmaksu budžets ņem vērā gan šī departamenta izmaksas, gan arī darbības rezultātus.
Funkcionālajiem budžetiem, kā arī kapitāla ieguldījumu budžetam jānodrošina pietiekami daudz informācijas, lai sagatavotu:
* budžetā paredzētās peļņas un zaudējumu aprēķinu (pirms procentiem un nodokļiem),
* finansu budžetus.[3]

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Broken fixed arm.jpg
| alt             =
| caption         = Kaula lūzums un atbilstošie rentgena attēli
| specialitāte    = [[osteoloģija]] ([[traumatoloģija]])
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          =
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = [[radioloģija|rentgenizmeklēšana]]
| DiseasesDB      = 4939
| ICD10           = T 14.2
| ICD9            = 829
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000001
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = luzums
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| native_name = ''Тоҷик'', {{ara|تاجيک}}
|       image =
|  population = no 16 līdz 22 miljoniem (aptuvena vērtība)
|     region1 = {{AFG}}
|        pop1 = no 7,03 līdz 8,60 miljoniem
|     region2 = {{TJK}}
|        pop2 = 6,41 miljons
|     region3 = {{UZB}}
|        pop3 = 1,42 miljoni
|     region4 = {{PAK}}
|        pop4 = 0,22 miljoni
|     region5 = {{RUS}}
|        pop5 = 0,20 miljoni
|      valoda = [[persiešu valoda]] ([[tadžiku valoda]], [[dari]])
|    reliģija = dominējošā [[islāms]]<br />vēsturiski [[zoroastrisms]]
|     related = [[persieši]] un citas [[irāņu tautas]]
}}

sentences:
(Averoess), musulmaņu filozofs, kurš aktīvi diskutēja par visvarenības paradoksu.]]
'''Visvarenības paradokss''' ir savstarpēji saistītu [[paradokss|paradoksu]] saime, kuros tiek apskatīts jautājums par to, kas [[visvarenība]]i ir pa spēkam paveikt. Viens no visbiežākajiem visvarenības paradoskiem ir tā sauktais "akmens paradokss". Tas ir šāds: ja [[Dievs]] ir visvarens, tad viņš var izveidot akmeni, kuru pats nevar pacelt. Paradokss rodas tāpēc, ka viņš nav spējīgs pacelt šādu akmeni, no kā uzreiz izriet, ka viņš tomēr nav visvarens. Arī, ja viņš šādu akmeni nevar izveidot, viņš nav visvarens.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences: '''2 eiro piemiņas monētas''' jeb '''jubilejas monētas''' ir īpašas, apgrozībai paredzētas [[eiro monētas]], kuras kopš [[2004]]. gada ir kaltas un izlaistas [[eirozona]]s dalībvalstīs un ir [[likumīgs maksāšanas līdzeklis]] visās eirozonas valstīs. Monētas tiek izdotas, lai pieminētu kāda vēsturiska notikuma [[gadadiena|gadadienu]] vai arī lai pievērstu īpašu uzmanību kādam īpašam [[notikums|notikumam]], kas tobrīd norisinās. Līdz 2022. gadam ir izdotas 470 dažādas monētas. Piecas reizes — 2007. gadā, 2009. gadā, 2012. gadā, 2015. gadā un 2022. gadā — visas eirozonas valstis izlaida kopējas monētu sērijas, kuru monētas dažādām valstīm atšķiras tikai ar uzrakstiem. 2007. gadā izlaida monētu "Treaty of Rome", 2009. gadā izlaida monētu "EMU", 2012. gadā izlaida monētu "10 Years of Euro", 2015. gadā izlaida monētu "30 Years of the EU Flag" un 2022. gadā izlaida monētu "Erasmus 35". Līdz 2012. gadam katra valsts gadā drīkstēja izlaist vienu piemiņas monētu (šādi ierobežojumi joprojām attiecas uz valstīm ārpus [[Eiropas Savienība]]s, kas ir tiesīgas izlaist eiro monētas), taču patlaban katra valsts gadā drīkst izlaist divas šādas monētas. Turklāt izdoto monētu skaits nevar pārsniegt ne 5% no visām valsts izdotajām 2 eiro monētām, ne 0,1% no visu eirozonas valstu kopumā izdotajām 2 eiro monētām, īpašos gadījumos šis ierobežojums var tikt palielināts līdz 2%, taču tad valsts nedrīkst izlaist piemiņas monētas četrus gadus.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Novodevičjes kapsēta
| native_name = ''Новодевичье кладбище''
| image       = Moscow, Novodevichy cemetery, entrance gate.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     = Kapsētas ieeja
| established = 1898
| country     =
| location    = {{vieta|Krievija|Maskava}}
| map_type            = Maskava
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 55 | latm  = 43 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd = 37 | longm = 33 | longs = 15 | longEW = E
| type        =
| style       =
| owner       =
| size        = 7,5 ha
| graves      = Vairāk nekā 26 000
| interments  =
| cremations  =
| leases      =
| website     =
| findagrave  =
| political   =
}}
'''Novodevičjes kapsēta''' ({{val|ru|Новодевичье кладбище}}) ir kapsēta [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]. Atrodas blakus vienam no populārākajiem tūrisma objektiem — [[Novodevičjes konvents|Novodevičjes konventam]].<ref name="VorheesBerkmoes2003">{{grāmatas atsauce|author1=Mara Vorhees|author2=Ryan Ver Berkmoes|title=Moscow|url=http://books.google.com/books?id=INb_KUWwigIC&pg=PA116|year=2003|publisher=Lonely Planet|isbn=978-1-86450-359-3|page=116}}</ref> Viena no ievērojamākajām cilvēku apbedījumu vietām Maskavā.

sentences: '''Rādītājpirksts''' ir otrais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Īkšķis|īkšķi]] un [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]]. Parasti tas ir [[Sīkā motorika|veiklākais]] un jutīgākais rokas pirksts, un parasti ir īsāks par vidējo pirkstu un var būt īsāks vai garāks par [[Zeltnesis|zeltnesi]].

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Klifs Kingsberijs|bg_color=#97233F|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Arizona Cardinals|logo=Arizona Cardinals logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Arizonas "''Cardinals''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Arizona|Glendeila|3s=Glendeila (Arizona)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1898|menedžeris=Stīvs Keims|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''State Farm Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=63 400|krāsas=Sarkana, balta, melna<br />{{color box|#97233F}} {{color box|#FFFFFF}} {{color box|#000000}}|īpašnieks=Maikls Bidvils|prezidents=Maikls Bidvils|divīzijas tituli=7}}'''Arizonas "Cardinals"''' ({{Val|en|Arizona Cardinals}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Glendeila (Arizona)||Glendeilā]], [[Arizona]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1898. gadā kā '''''Morgan Athletic Club'''''. "Cardinals" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''State Farm Stadium'' stadionā. "Cardinals" savā pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
[[Kategorija:Gumeņce]]
[[Kategorija:Ielas Ščecinā pēc apkaimes|Gumeņce]]

sentences:
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Alfred Tarski
| attēls =Alfred Tarski.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1983
| m_mēnesis=10
| m_diena=26
| m_vieta =[[Bērkli]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{RUS}} / {{POL}} / {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]], kurš pārgājis [[katolisms|katolismā]]
| darba_vietas =[[Varšavas Universitāte]],
[[Varšavas Pedagoģiskais institūts]],
[[Hārvarda Universitāte]],
[[Ņujorkas Pilsētas universitāte]],
[[Padziļināto pētījumu institūts]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]
| alma_mater =[[Varšavas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]],
[[loģika]],
[[analītiskā filozofija]]
| pasniedzēji =[[Jans Lukasevičs]],
[[Staņislavs Lesņevskis]],
[[Vaclavs Serpiņskis]],
[[Tadeušs Kotarbiņskis]]
| studenti =[[Džūlija Robinsone]],
[[Ričards Montegū]],
[[Dana Skots]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arvīds Kubbels
|     vārds_orig = ''Арвид Иванович Куббель''
|         attēls = KubbelArvid.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums = Arvīds Kubbels
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1889
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas FPSR|Ļeņingrada|2s=Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{URS}}
|          brāļi = [[Leonīds Kubbels]]
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Sināns
|     vārds_orig = {{ubl|{{ara|آسنان}}|''Sinan''}}
|         attēls = Mimar Sinan, architecte de Soliman le Magnifique.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1489
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Aģirna]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Kajseri ils}})
|         m_gads = 1588
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Konstantinopole]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{vieta|Turcija|Stambula}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg}} [[Osmaņu impērija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[arhitekts]], [[inženieris]]
|  darbības_gadi = 1538—1588
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Mimar Sinan signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Grīva
| tips                = Stacija
| attēls              = Grivas stacijas ēka - panoramio.jpg
| attēla_apraksts     = Grīvas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Kurcums|Daugavpils—Kurcums]]
| atvērta             = 1862
| citi_nosaukumi      = Kalkūni
| stacijas_tips       =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| latd  = 55| latm  = 51| lats  = 10,1| latNS  = N
| longd = 26| longm = 29| longs = 20,2| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Kurcums (stacija)|Kurcums]] (12 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[3. kilometrs]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}
'''Grīva''' ir [[dzelzceļa stacija]] [[Daugavpils|Daugavpilī]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Kurcums|Daugavpils—Kurcums]]. Pasažieru vilcieni stacijā nepietur, tajā tiek veiktas kravas operācijas.

sentences: Recenzija ir kritiska atsauksme par rakstu. Šeit ikviens Vikipēdijas dalībnieks var lūgt citus novērtēt jebkuru rakstu. Lai izvirzītu rakstu izvērtēšanai, pievieno to sadaļā "Raksti". Izvirzīto kandidātu, pārvietojot to uz arhīvu, no šīs lapas jebkurā brīdī var izņemt tā izvirzītājs vai arī, ja ir pagājuši vairāk kā seši mēneši kopš raksta ievietošanas, jebkurš cits Vikipēdijas dalībnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bīstamā fotogrāfija
| operators =
| attēls = One Hour Photo movie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Marks Romaneks]]
| producents =
| scenārijs = Marks Romaneks
| aktieri = * [[Robins Viljamss]]
* [[Konija Nīlsena]]
* [[Maikls Vartans]]
* [[Gērijs Kouls]]
* [[Ēriks La Salle]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''One Hour Photo''
| studija = * ''Catch 23 Entertainment''
* ''Killer Films''
* ''John Wells Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|1|13|[[Sandensas kinofestivāls]]|2002|8|21|ASV}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|52,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3060172289/|title=One Hour Photo (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bīstamā fotogrāfija"''' ({{Val|en|One Hour Photo}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Romaneks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Robins Viljamss]], [[Konija Nīlsena]], [[Maikls Vartans]], [[Gērijs Kouls]] un [[Ēriks La Salle]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tomijs Smits
 |      vārds_orig = ''Tommie Smith''
 |          attēls = Carlos-Smith.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Tomijs Smits (centrā) {{oss|V=1968|L=ģ}} laikā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1944|6|6}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Klārksvila}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |         tautība = Amerikānis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=191}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=84}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1968}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tomijs Smits''' ({{val|en|Tommie Smith}}; dzimis {{dat|1944|6|6}}) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]] un [[amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] spēlētājs.

sentences:
[[Kategorija:Pionieris]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Pēteris Dannenbergs
| vārds_orig =
| attēls = Pēteris Dannenbergs 1.jpg
| att_izmērs = 130px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valmieras apriņķis|Ķoņu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1925
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 19
| m_vieta = [[Berlīne]], Vācija (t.s. [[Veimāras Republika]]) (tagad {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| nodarbošanās = rēders
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V.
| vecāki = Jēkabs un Mārete Dannebergi
| brāļi = Alberts Dannebergs un [[Artūrs Dannebergs]]
| māsas = Marta Kristīne Landrāts
| dzīvesbiedrs =
| bērni = Pauls
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Pēteris Dannenbergs''' (1877-1925) bija latviešu rēders un baņķieris. Latvijas Republikas jūrniecības departamenta pirmais direktors (1919—1920). [[Somija]]s goda konsuls Latvijā.<ref>{{LKV|III.|4534}}</ref>

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Āhene
 | official_name            = ''Aachen''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Aachen aerial view 10-2017 img2.jpg
 | image_caption            = Āhenes panorāma
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | latd = 50 | latm = 46 | lats = 31 | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 4 | longs = 58 | longEW = E
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 50px
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_shield             =DEU Aachen COA.svg
 | population_total         = 257089
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flag|Vācija}}
 | subdivision_name1        =[[Ziemeļreina-Vestfālene]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 768. gadā
 | website                  = http://www.aachen.de
}}
[[File:Karte Aachen Stadtbezirke.png|thumb]]
'''Āhene''' ({{val|de|Aachen}}, {{val|nl|Aken}}, {{val|fr|Aix-la-Chapelle}}, {{val|la|Aquisgranum}}) ir pilsēta [[Vācija]]s galējos rietumos, [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] zemē, netālu no [[Beļģija]]s un [[Nīderlande]]s robežas.

sentences:
)]]
]]
'''Ezers''' ir dabiska [[ūdenstilpe]] reljefa pazeminājumos, kuru no visām pusēm norobežo sauszeme. Kaut gan praktiski visi ezeri ir pildīti ar [[ūdens|ūdeni]], par ezeriem sauc arī dabiskas tilpes, kas pildītas ar citu šķidru materiālu, piemēram, [[sērs|sēru]]. Ezers ir viens no nozīmīgākajiem [[ainava]]s elementiem, kas sastopams visos pasaules kontinentos. Ar ezeru izpēti nodarbojas īpaša zinātne — [[limnoloģija]]. Zemes virsmas daļu, kas veido ezera gultni, dēvē par ezerdobi.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Dobele (nozīmju atdalīšana)|Dobele}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Dobele
| tips                = stacija
| attēls              = Dobeles stacija 04.JPG
| attēla_apraksts     = Dobeles stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Liepāja]]
| atvērta             = 1927
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           = Pēteris Feders
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 5 + pievedceļi
| adrese              = Stacijas 2-1, Dobele, Dobeles n., LV-3701
| latd  = 56 | latm  = 37 | lats  = 43.12 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 17 | longs = 4.24 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Glūda (stacija)|Glūda]] (13 km)
[[Biksti (stacija)|Biksti]] (21 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Lāči (stacija)|Lāči]] (8 km)
[[Gardene (stacija)|Gardene]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 72
}}
'''Dobele''' ir [[dzelzceļa stacija]] līnijā [[dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Liepāja]]. Tā atrodas [[Dobele]]s pilsētā. Dobelē pietur pasažieru vilciens Rīga—Liepāja virzienā uz [[Liepāja|Liepāju]] piektdienās un svētdienās, bet virzienā uz [[Rīga|Rīgu]] — sestdienās un svētdienās.<ref>[https://www.pv.lv/lv/izmainas-un-jaunumi/jaunumi/12324/8-decembri-stajies-speka-jauns-vilcienu-kustibas-saraksts-ar-butiskam-izmainam/ Vilcienu saraksta izmaiņas]</ref> Darbdienu rītos no Dobeles uz Rīgu kursē ekspresvilciens (vakaros no Rīgas uz Dobeli).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pv.lv/lv/jaunums_marsruts_dobelerigadobele/ |title=Jauns maršruts Rīga-Dobele-Rīga |access-date={{dat|2015|05|31||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150529194415/http://www.pv.lv/lv/jaunums_marsruts_dobelerigadobele |archivedate={{dat|2015|05|29||bez}} }}</ref> Dobeles stacijā tiek veiktas kravas operācijas, tai ir pievedceļi uz "[[Dobeles dzirnavnieks|Dobeles dzirnavnieku]]", "Elagro" un citiem uzņēmumiem. Dobele ir viena no nedaudzajām dzelzceļa stacijām Latvijā, kuras pārmijas nav aprīkotas ar elektrocentralizāciju (elektrocentralizācijas gadījumā pārmijas pārbīda stacijas dežurants no vadības pults). Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vivi.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki|website=vivi.lv|access-date=2024-02-05|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenolftaleīna nejonizētās formas struktūrformula

Fenolftaleīna molekulas modelis

Fenolftaleīna paraugs
|       citi nosaukumi = 2,4'-dioksiftalofenons,
3,3-bis-(4-hidroksifenil)ftalīds),
purgēns
|           CAS numurs = 77-09-8
|      ķīmiskā formula = С20Н14O4
|              molmasa = 318,31
|              blīvums = 1300
|  kušanas temperatūra = 261—263 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 400 mg/l
|                 citi =
}}
'''Fenolftaleīns''' (С20Н14O4) ir trifenilmetāna grupas [[krāsviela]]. Tas ir [[pH indikators]], kas sārmainā vidē maina krāsu no bezkrāsainas uz purpurvioletu. Koncentrētos sārmos tas no jauna kļūst bezkrāsains, bet koncentrētās skābēs veido oranžsarkanu katjonu. Tīrā veidā fenolftaleīns ir balta pulverveida viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — spirtā un ēterī.

sentences: '''Oguzi''', arī '''oguzu tjurki''', bija viduslaiku [[Tjurki|tjurku]] tauta, kas sastāvēja no 24 lielām ciltīm un līdz 11. gadsimtam apdzīvoja [[Vidusāzija|Centrālāzijas]] un [[Mongolija]]s [[stepe]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hemiscyllium halmahera.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Chondrichthyes
| klase_lv =Skrimšļzivis
| virskārta =Selachimorpha
| virskārta_lv =Haizivis
| kārta =Orectolobiformes
| kārta_lv =Paklājhaizivjveidīgās
| dzimta =Hemiscylliidae
| dzimta_lv =Bambusa haizivju dzimta
| ģints =Hemiscyllium
| ģints_lv = Epolethaizivis
| suga =Hemiscyllium halmahera
| suga_lv = Halmaheras epolethaizivs
| binomial =Hemiscyllium halmahera
([[Gerald R. Allen|G. R. Allen]], [[Mark van Nydeck Erdmann|Erdmann]] & [[Christine L. Dudgeon|Dudgeon]], 2013)
| kategorijas =nē
}}

sentences:
".]]
'''Bozoni''' (no indiešu fiziķa [[Šatjendranats Boze|Šatjendranata Bozes]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar veselu [[spins|spina]] vērtību. Bozoni pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā kvantu stāvoklī var atrasties neierobežots daudzums daļiņu. Tādēļ bozonus dēvē arī par "radiācijas daļiņām".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| nosaukums =
| attēls = Cute Monkey cropped.jpg
| att_izmērs = 235px
| att_nosaukums = [[Indijas cepurainais makaks]] (''Macaca radiata'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Primates
| kārta_lv = Primāti
| virsdzimta = Cercopithecoidea
| virsdzimta_lv = Zemākie šaurdeguna pērtiķi
| dzimta = Cercopithecidae
| dzimta_lv = Mērkaķu dzimta
| apakšdzimta = Cercopithecinae
| apakšdzimta_lv = Mērkaķu apakšdzimta
| cilts = Papionini
| cilts_lv = Paviānu cilts
| ģints = Macaca
| ģints_lv = Makaki
| binomial =Macaca <small>([[Bernard Germain de Lacépède|Lacépède]], 1799)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Makaki, makaku ģints''' (''Macaca'') ir viena no [[mērkaķu apakšdzimta]]s [[paviānu cilts]] (''Papionini'') ģintīm, kas apvieno 23 mūsdienās dzīvojošas [[mērkaķu dzimta|mērkaķu]] sugas. Šī ir viena no visplašāk izplatītajām mērkaķu ģintīm pasaulē. Lielākā daļa makaku sugu ir sastopamas [[Āzija|Āzijā]], sākot ar [[Afganistāna|Afganistānu]] un beidzot ar [[Japāna|Japānu]], bet [[berberu makaks]] (''Macaca sylvanus'') mājo [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Eiropa]]s dienvidos, [[Gibraltāra klintis|Gibraltāra klintīs]]. Vispazīstamākās makaku sugas ir [[rēzus makaks]] (''Macaca mulatta'') un berberu makaks.

sentences: '''Izomērija''' ir parādība, ka pastāv vielas, kurām ir vienāda [[molekulmasa]] un ķīmiskais sastāvs, bet dažāda struktūra (dažāda atomu un [[ķīmiskā saite|saišu]] starp tiem kārtība [[molekula|molekulā]] vai arī dažāds atomu vai to grupu telpiskais izvietojums). Izomērija ir galvenokārt [[organiskas vielas|organisku vielu]] īpašība, taču arī neorganiskās vielas var veidot izomērus.

sentences:
{{Vikisaites+}}
{{Atveidošana}}
{{Atjaunināt| nākotnes plāniem}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Stigs
| series        = Raidījuma "[[Gāzi grīdā!]]"
| image         = The_Stig_British_International_Motor_Show.jpg
| caption       = Stigs Starptautiskajā britu motošovā 2006. gadā
| first         = Gāzi grīdā! 1. sērija ({{dat|2002|10|20|N|bez}})
| last          =
| creator       =
* [[Endijs Vilmens]]
* [[Džeremijs Klārksons]]
| portrayer     =
* [[Perijs Makartijs]] (2002—2003)
* [[Bens Kolins]] (2003—2010)
* ''Nezināms'' (2010—pašlaik)
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        =
| occupation    = Automobiļu testētājs
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Stigs''' ({{val|en|The Stig}}) ir pseidonīms personai, kurš ir automobiļu testētājs, populārajā [[BBC]] raidījumā "[[Gāzi grīdā!]]" ({{val|en|Top Gear}}). Stiga personība tiek turēta noslēpumā. Raidījumu laikā viņš vienmēr ir tērpies vienā un tajā paša aizsargtērpā un ķiverē, nekad nerunā, ja neskaita atsevišķas replikas.<ref>[http://www.youtube.com/watch?v=XnmWpSCXPbs YouTube — Top Gear: The Stig talks!]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Komēdijas karalis
| oriģinālnos = ''The King of Comedy''
| attēls = Kingofcomedy.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents = [[Arnons Milčans]]
| scenārijs = [[Pols Cimmermans]]
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Džerijs Lūiss]]
* [[Sandra Bernhārda]]
* [[Daiena Ebota]]
| mūzika = [[Robijs Robertsons]]
| operators = [[Freds Šilers]]
| montāža =
| studija = ''[[Regency Enterprises|Embassy International Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|12|18|Islande|1983|2|18|ASV}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3109848577/weekend/|title=The King of Comedy (1983) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 28, 2021}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Komēdijas karalis"''' ({{Val|en|The King of Comedy}}) ir 1982. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Satīra|satīriska]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Džerijs Lūiss]], [[Sandra Bernhārda]] un [[Daiena Ebota]].

sentences: . gada [[12. oktobris|12.]] - [[13. oktobris|13. oktobrī]].]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Šadurskis
|     vārds_orig = ''Jan Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt = ?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = [[1771]]. gads
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]<br />([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedrisks darbinieks, muižnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''51 Pegasi''' (arī '''51 Peg'''; {{val|lv|Pegazs 51}}) jeb '''Helvēcijs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Helvetios'')<ref>[http://www.iau.org/news/pressreleases/detail/iau1514/ "Final Results of NameExoWorlds Public Vote Released"]. ''International Astronomical Union''. December 15, 2015. Retrieved January 8, 2016.</ref> ir zvaigzne, kas atrodas [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Tā atrodas aptuveni 50 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref>[http://www.solstation.com/stars2/51pegasi.htm "51 Pegasi"]. ''Solstation.com''. 2006. Retrieved January 30, 2015.</ref><ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 57.</ref> un, kaut gan salīdzinoši blāvi, nakts debesīs tā ir pamanāma ar neapbruņotu aci. 51 Pegasi kļuva plašāk pazīstama tad, kad 1995. gadā tā kļuva par pirmo [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigzni]], ap kuru tika atrasta [[citplanēta]], kurai vēlāk tika dots nosaukums [[51 Pegasi b]].<ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 34.</ref><ref>Perryman, M. ''The Exoplanet Handbook''. Cambridge: Cambridge University Press, 2011. P. 20.</ref>

sentences: '''7. decembris''' ir gada 341. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (342. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 24 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Rostovas apgabals]]
[[Kategorija:Volgogradas apgabals]]
[[Kategorija:Krasnodaras novads]]
[[Kategorija:Kalmikija]]

sentences:
{{Cita nozīme|apdzīvotu vietu|dzelzceļa staciju|Inčukalns (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Inčukalns
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Inčukalna pagastnams 2000-12-10 - panoramio.jpg
| image_caption = Allažu un Inčukalna pagastu apvienības pārvalde
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Siguldas novads]]
| subdivision_name2 = [[Inčukalna pagasts]]
| established_title = Pirmoreiz minēts
| established_date = 1436
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 4,73
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2015
| population_footnotes = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2807&p_back=0**</ref> tagiem -->
| population_total = 2005
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 5
| lats = 47
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 41
| longs = 15
| longEW = E
| elevation_m = 52
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Inčukalns''' ir apdzīvota vieta [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Inčukalna pagasts|Inčukalna pagastā]], pagasta centrs. Izvietojies pie [[Rīgas - Valkas dzelzceļš|Rīgas - Valkas dzelzceļa]] 40 km no [[Rīga]]s centra. Inčukalnā ir pagasta administratīvās iestādes, pamatskola, mūzikas skola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, sporta komplekss ar peldbaseinu, pašvaldības policija, ambulance un brīvprātīgo ugunsdzēsēju biedrība.<ref>[http://www.incukalns.lv/incukalns.php?idv=51&width=1152&actual_date=1262017254 Inčukalna novads]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Ungārijas Nacionālais muzejs
| native_name         = ''Magyar Nemzeti Múzeum''
| image               = Magyar_Nemzeti_Múzeum.jpg
| imagesize           =
| caption             = Ungārijas Nacionālais muzejs
| alt                 =
| map_type            = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| map_label           = Ungārijas Nacionālais muzejs
| latd                = 47.491111
| longd               = 19.062778
| former_name         =
| established         = 1802. gads
| location            = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| type                = [[vēstures muzejs]], [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
}}
<mapframe text="Ungārijas Nacionālais muzejs" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q914141"
}
</mapframe>
'''Ungārijas Nacionālais muzejs''' ({{val|hu| Magyar Nemzeti Múzeum}}) ir 1802. gadā dibināts [[muzejs]] [[Ungārija]]s galvaspilsētā [[Budapešta|Budapeštā]], [[Eržēbetvāroša]]s rajonā. Mezejā eksponēta [[arheoloģija]]s, [[vēsture]]s un [[māksla]]s priekšmetu kolekcija.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Unterelba
 |        krāsu_shēma = upe
 |             attēls = Luftaufnahmen_Nordseekueste_2013-09_by-RaBoe_248.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Elba pie Brunsbiteles
 |        vietaskarte = Vācija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d =  53.6
 | gar_d  =  9.583333
 |          atrašanās = {{vieta|Vācija}}
 |     tuvākā_pilsēta = [[Hamburga]]
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Nīderelba, Barnkrūga-Oterndorfa (Niederelbe, Barnkrug-Otterndorf)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 11 760 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/83 83]
}}
}}

sentences: [[Taksonomija|Taksonomijā]] '''impērija''' (arī '''domēns''' un '''virsvalsts''') ir augstākais dzīvo organismu [[taksons]] sistēmā, ko 1990. gadā izstrādāja amerikāņu mikrobiologs [[Karls Vozs]].<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Woese|first=C R|last2=Kandler|first2=O|last3=Wheelis|first3=M L|date=1990-06|title=Towards a natural system of organisms: proposal for the domains Archaea, Bacteria, and Eucarya.|url=https://pnas.org/doi/full/10.1073/pnas.87.12.4576|journal=Proceedings of the National Academy of Sciences|language=en|volume=87|issue=12|pages=4576–4579|doi=10.1073/pnas.87.12.4576|issn=0027-8424|pmc=PMC54159|pmid=2112744}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://skolai.daba.lv/proj_materiali/macibu_materiali/a/valstis_domeni_imperijas_vgb.pdf|title=VALSTIS, DOMĒNI UN IMPĒRIJAS|last=Balodis|first=Valdis Ģirts|access-date=05.06.2023|date=07.11.2002}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pilsētas mežs''' ir [[mežs]] vai [[Koks|koku]] grupa, kas aug [[Urbanizācija|urbanizētās]] teritorijās vai to apkārtnē. Pilsētu meži ļauj cilvēkiem, kas dzīvo pilsētās, izzināt [[Daba|dabu]] un būt tai tuvāk, pilsētu mežos cilvēki pastaigājas, atpūšas kopā ar ģimenēm, [[Sports|sporto]] utt. Pilsētu meži pilda sociālās un [[rekreācija]]s funkcijas, kā arī no tiem pilsētām ir virkne [[Ekoloģija|ekoloģisko]], [[Klimats|klimatisko]] un [[Estētika|estētisko]] ieguvumu.

sentences:
]]
'''Ģimnāzija''' (no {{val|grc|γυμνάσιον}} (''gymnásion'') — 'vingrināšanās vieta') ir vispārējās [[izglītība]]s iestāde, kas īsteno vispārējās vidējās izglītības programmas. Agrāk ģimnāzijās lielāku uzmanību pievērsa [[grieķu valoda|grieķu]] un [[latīņu valoda]]s, kā arī veco kultūrtautu literatūras mācīšanai, to pamatuzdevums bija sagatavot studijām [[augstskola|augstskolā]].

sentences: {{Sporta būves infokaste|broke_ground=2007|built=Līdz 2009. gadam|cap_concert=25000|cap_football=15600|cost=[[Eiro|€]] 65 milijoni|image=Telenor Arena Eurovision 2010.JPG|latNS=N|latd=59|latm=54|lats=13.32|longEW=E|longd=10|longm=37|longs=22.8|location={{vieta|Norvēģija|Bēruma}}|map_type=Norvēģija|name=Telenor arēna|opened={{dat|2009|03|08|N|bez}}|tenants=[[Stabæk Fotball]]}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Affliction''
| operators =
| attēls = Affliction (1997 movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', [[drāma]]
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents =
| scenārijs = Pols Šreiders
| aktieri = * [[Niks Nolte]]
* [[Sisija Speiseka]]
* [[Džeimss Kobērns]]
* [[Vilems Defo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Affliction''
| studija = * ''Largo Entertainment''
* ''Reisman Productions''
* ''Kingsgate Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate|Lions Gate Films]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1998|12|30|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0118564/|title=
Affliction (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Affliction''''' ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Šreiders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Niks Nolte]], [[Sisija Speiseka]], [[Džeimss Kobērns]] un [[Vilems Defo]]. Filma ir balstīta uz 1989. gada [[Rasels Benkss|Rasela Benksa]] romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
'' pitaijas [[Ķīnas Republika|Taivānas]] tirgu starp [[banāns|banāniem]] un [[cukurābols|cukurāboliem]]]]
'''Pitaija''' (zināms arī kā '''pūķa auglis''') ir [[auglis]], ko iegūst no vairāku sugu [[kaktuss|kaktusiem]], galvenokārt no ''[[Hylocereus]]'' un ''[[Stenocereus]]'' ģintīm. Pitaiju augļi aug brīvā dabā [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], bet to plaši kultivē [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]]. Pitaiju garša tiek raksturota kā ļoti maiga (kā [[kivi (auglis)|kivi]] vai [[melone]]s) un viegli salda. Augļi parasti sver no 150 līdz 600 gramiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Andris Zvirgzds
|     vārds_orig =
|         attēls = Foto no ZA arhīva.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 07
|       dz_vieta = Rīga, [[Latvija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki = Voldemārs Zvirgzds, Irēna Zvirgzda dzim. Rozīte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lonija Zvirgzda dzim. Lavrinoviča
|          bērni = Atis, Ilze
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], [[dārzkopība]]
|          grāds = Dr. habil. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Rīgas Dome]]
|     akad_amats = Nacionālā botāniskā dārza direktors (1980 - 1992)
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības universitāte, Agronomijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi = "Dendroloģija", 1978, 2006.
|    apbalvojumi = Dr. h. c. biol., LPSR nopelniem bagātais dabas aizsardzības darbinieks
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Andris Zvirgzds''' (1928-2014) bija latviešu dendrologs, botāniķis, dārznieks, Nacionālā Botāniskā dārza direktors. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors. Vairāk kā 150 publikāciju autors un līdzautors.

sentences: '''Amiotrofā laterālā skleroze''' (ALS), ko dažreiz sauc par '''Šarko slimību''' (franču ārsta [[Žans Martins Šarko|Žana Martina Šarko]] vārdā) vai '''Lū Gēriga slimību''' (Ziemeļamerikā; beisbolista [[Lū Gērigs|Lū Gēriga]] vārdā), ir idiopātiska strauji progresējoša, vienmēr letāla [[neiroloģija|neiroloģiska]] slimība, kuras laikā novēro augšējo [[kustību neirons|kustību neironu]] (motoneironu) sairšanu. Tā rezultātā rodas neiromuskulāro signālu pārvades traucējumi — nervu ierosas elektriskie impulsi vairs nenokļūst līdz [[muskuļi]]em un to kustība kļūst aizvien grūtāka, līdz iestājas pilnīga ķermeņa, tai skaitā arī runas un elpošanas aparāta, [[paralīze]]. Cilvēka intelektuālās spējas slimības laikā ir pilnīgi saglabātas, tāpat kā uztveres, [[redze]]s, [[dzirde]]s, [[tauste]]s, [[oža]]s orgānu darbība. Amiotrofā laterālā skleroze pieder pie [[Retās slimības|retajām slimībām]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.orpha.net/national/LV-LV/index/par-retaj%C4%81m-slim%C4%ABb%C4%81m/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|03|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150414021048/http://www.orpha.net/national/LV-LV/index/par-retaj%C4%81m-slim%C4%ABb%C4%81m/ |archivedate={{dat|2015|04|14||bez}} }}</ref> Starptautiskā ALS slimnieku asociāciju apvienība kopš 1997. gada izvēlējās 21. jūniju par šīs slimības un cīņas pret to emblemātisko dienu.<ref>International alliance of ALS/MND associations. http://www.alsmndalliance.org/?s=june+21</ref>

sentences: '''"Mazais zēns"'''<ref name="Rēvalds" /> ({{val|en|Little Boy}}) ir [[atombumba]]s, kas tika nomesta un [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|uzspridzināta]] virs [[Hirosima]]s [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā, koda vārds. Tā bija 4400 kg smaga, 3 m gara, tās diametrs bija 71 cm.<ref name=TFAW>{{cite book|author=F. G. Gosling|title=The Manhattan Project: making the atomic bomb|url=http://books.google.com/books?id=SKaSCzKs8ZsC|year=1999|publisher=DIANE Publishing|isbn=978-0-7881-7880-1|page=[http://books.google.com/books?id=SKaSCzKs8ZsC&pg=PA51 51]}}</ref><!--Cited supporting source says "9,700 lb."--> Tajā bija 64 kg [[urāns-235|urāna-235]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mirušie nemirst
| operators =
| attēls = The Dead Don't Die.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, šausmu filma
| režisors = [[Džims Džārmušs]]
| producents = * [[Kārters Logans]]
* [[Džošua Estračans]]
| scenārijs = Džims Džārmušs
| aktieri = * [[Bills Marijs]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Kloē Seviņī]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Keilebs Lendrijs Džounss]]
* [[Rozija Peresa]]
* [[Igijs Pops]]
* [[Sāra Draivere]]
* [[RZA]]
* [[Kerola Keina]]
* [[Selīna Gomesa]]
* [[Toms Veitss]]
| mūzika = [[Džims Džārmušs|SQÜRL]]
| oriģinālnos = ''The Dead Don't Die''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|6|14|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3960047105/|title=The Dead Don't Die |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mirušie nemirst"''' ({{Val|en|The Dead Don't Die}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Šausmu filma|šausmu]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Džims Džārmušs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Bills Marijs]], [[Ādams Draivers]], [[Tilda Svintone]], [[Kloē Seviņī]], [[Stīvs Bušemi]], [[Denijs Glovers]], [[Keilebs Lendrijs Džounss]], [[Rozija Peresa]], [[Igijs Pops]], [[Sāra Draivere]], [[RZA]], [[Kerola Keina]], [[Selīna Gomesa]] un [[Toms Veitss]].

sentences: '''Ekvators''' ir iedomāta līnija apkārt [[Zeme]]slodei, kas atrodas vienādā attālumā no [[Ziemeļpols|Ziemeļpola]] un [[Dienvidpols|Dienvidpola]]. Tā atdala [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]] no [[dienvidu puslode]]s. Ekvatora platuma grāds ir 0°. Ekvators ir Zemes garākā paralēle un tās garums ir aptuveni 40 075,0 [[kilometrs|km]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|teritoriju vispārīgi ar kopīgām ģeogrāfiskām un kultūras iezīmēm|Zeme (nozīmju atdalīšana)|zeme}}
{{Citas nozīmes|zemes virsas daļu ar noteiktām kopīgām iezīmēm|Teritorija (nozīmju atdalīšana)|teritorija}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Spain}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences: '''Mutācijas''' (no {{val|la|mutatio}} — 'mainīšanās, pārmaiņa') ir pastāvīgas [[gēns|gēnu]] vai [[Hromosoma|hromosomu]] pārmaiņas, kuras var tikt nodotas [[pēcnācēji]]em, ja tās ir notikušas [[Šūna|šūnās]], no kurām veidojas [[gameta]]s. Mutācijas palielina pēcnācēju [[Bioloģiskā daudzveidība|daudzveidību]].<ref>Madera, S. (1998). Bioloģija. 1.daļa. Rīga: Zvaigzne ABC. 196.—197.</ref> Mutācijas parasti notiek samērā reti, bet to parādīšanās biežumu var palielināt [[Mutagēns|mutagēnu]] vielu, dažu [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] vai [[Jonizējošais starojums|jonizējošās radiācijas]] iedarbība. Vairums mutāciju somatiskajās šūnās nekādi neizpaužas, bet dažkārt var pasliktināt šūnas darbību [[Organisms|organismā]], novest pie tās bojāejas vai nekontrolējamas šūnu vairošanās. Dzimumšūnu mutācijas var tikt nodotas pēcnācējiem. Retos gadījumos mutāciju radītās jaunās organisma īpašības uzlabo organisma eksistences spējas — šādiem organismiem ir labākas izredzes dabīgajā atlasē. Tādējādi mutācijas ir [[evolūcija]]s dzinējspēks.

sentences: '''Skepticisms''' ir pieeja informācijas izvērtēšanai un lēmumu pieņemšanai, kas prasa jebkuru apgalvojumu izvērtēt kritiski un lēmumu par tā patiesumu pieņemt tikai tad, kad iegūta un izvērtēta informācija, pierādījumi un alternatīvi skaidrojumi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.skepticisms.lv/faq |title=Skeptiskā biedrība. FAQ |access-date={{dat|2017|02|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170218022059/http://skepticisms.lv/faq/ |archivedate={{dat|2017|02|18||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|ķermeņa daļu|Plecs (nozīmju atdalīšana)|plecs}}
{{Infobox Anatomija
| Name         = Plecs
| Latin        = Umerus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Gray327.png
| Caption      = Pleca locītavas kapsula, skatoties no priekšpuses
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopotas visas '''[[valsts|valstu]] (arī bijušo/agrāko) un teritoriju (arī [[atkarīgās teritorijas|atkarīgo teritoriju]]) [[devīze]]s (moto)'''.

sentences: '''Meteorisms''' ({{val-el|μετεωρισμός}} — ‘pacelšanās’, ‘piepūšanās’) jeb '''gāzu uzkrāšanās''' ir pastiprināta gāzu veidošanās [[kuņģis|kuņģī]] un [[zarnas|zarnās]]. Meteorisms var izraisīt pastiprinātu [[flatulence|gāzu izvadīšanu caur anālo atveri]]. Gāzes [[gremošanas orgānu sistēma|gremošanas orgānu sistēmā]] nonāk, norijot tās kopā ar pārtiku, difundējot no asinīm vai barībvielu [[rūgšana]]s procesos.<ref name="PME"/> Pastiprināta gāzu uzkrāšanās notiek, kad uzturā lieto [[pākšaugi|pākšaugus]], [[rupjmaize|rupjmaizi]], [[kartupeļi|kartupeļus]] un [[dārzeņi|dārzeņus]].<ref name="PME"/>

sentences: '''Ādamābols''' jeb '''gāmurs''' ir [[balsene]]s izcilnis [[kakls|kakla]] priekšējā daļā, kas raksturīgs [[vīrietis|vīriešiem]], ļoti reti arī [[sieviete|sievietēm]]. Ādamābolu veido [[vairogskrimslis]], kas izspiežas uz āru un ir pat sataustāms, un šis [[skrimslis]] sastāv no divām leņķī savienotām plāksnītēm.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | title= Balsene | publisher= medicine.lv - Latvijas veselības portāls | accessdate= 2019. gada 12. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191211231318/https://medicine.lv/raksti/balsene_pme | archivedate= 2019. gada 11. Decembris }}</ref> Ādamābols ir sekundārā vīrišķā dzimumpazīme, kas parādās [[pubertāte]]s vecumā, kad hormonālās iedarbības rezultātā tas izliecas. Tā rezultātā arī [[balss]] kļūst zemāka (ar mazāku [[frekvence|frekvenci]]).

sentences: '''Abrāzija''' (no {{val|la|abrasio}} — 'nokasīšana') jeb '''viļņgrauze'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/vil%C5%86grauze/lv | title= viļņgrauze |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2020. gada 19. novembrī}}</ref> ir lielu [[Ūdenstilpne|ūdenstilpju]] krastu noārdīšanās [[jūras viļņi|viļņu]] ietekmē. [[Ūdens]] klātbūtnē materiālu virsma ar laiku noārdās [[Berze|berzes]] dēļ, ko rada materiāla skrāpēšana, skalošana un nonēsāšanās. Abrāzijas līmenis ir atkarīgs no iesaistīto materiālu cietības, [[Koncentrācija|koncentrācijas]], kustīgo daļiņu [[Ātrums|ātruma]] un [[Masa|masas]].

sentences: [[Datorgrafika]], rastra grafikas attēlu datu struktūra ir izkārtota [[Matrica|punktmatricās]], kuras attēlo [[Pikselis|pikseļus]] [[Taisnstūris|taisnstūra]] veida režģī vai [[Krāsa|krāsu]] punktos, kuri pēc tam ir redzami [[Monitors|monitorā]], uz [[Papīrs|papīra]] vai citos attēlošanas veidos. Rastra attēli tiek uzglabāti kā attēlu faili ar dažādiem failu paplašinājumiem un formātiem.<ref>[http://wiki.scratch.mit.edu/wiki/Raster_Graphics Raster Graphics — Scratch Wiki]</ref>

sentences: '''Modele''', vīriešu dzimtē — '''modelis''', ir [[persona]], kuras uzdevums ir demonstrēt kaut ko, piemēram, [[apģērbs|apģērbu]]. Augsti apmaksātas un ārkārtīgi slavenas modeles sauc par [[supermodele|supermodelēm]]. Modeļu izskatam, ķermenim un vecumam ir noteiktas prasības.<ref name=enc>[https://books.google.ru/books?id=CljLw4sH2DMC&pg=PA212 The American Beauty Industry Encyclopedia]</ref><ref>[https://books.google.ru/books?id=WfwjAgAAQBAJ&pg=PT114 Creative Careers in Fashion: 30 Ways to Make a Living in the World of Couture]</ref> Visbiežāk sastopamās modeles ir manekenes (modeles, kas demonstrē tērpus modes skatēs) un fotomodeles (pozē žurnāliem, reklāmām, reklāmas plakātiem).

sentences: '''Lilienfeldi''' ({{val|de|von Lilienfeld}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas [[Zviedru Vidzeme]]s laikā uzņemta [[Zviedrija]]s dižciltīgo ģimeņu sarakstā, vēlāk izplatījusies arī [[Krievija|Krievijā]] un Vācijā.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Baskunčaks
|attēls=Baskunchak.JPG
|map = Krievija#Astrahaņas apgabals
| plat_d=48 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=46 | gar_m=53 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=115
|garums=18
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=1
|tilpums=
|augstums_vjl=-21
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=[[Kazahstāna]], [[Krievija]]
|salas=
|pilsētas=[[Ņižņijbaskunčaka]]
}}
'''Baskunčaks''' ({{val|ru|Баскунчак}}) ir liels [[sālsezers]] [[Krievija]]s teritorijā, [[Astrahaņas apgabals|Astrahaņas apgabalā]], netālu no [[Kazahstāna]]s robežas. Atrodas zem jūras līmeņa.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Vaiņodes lidlauks
| nosaukums_originalvaloda   =
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Vaiņodes lidlauka angāri.jpg
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   = Vaiņodes lidlauka angāri 2001. gadā
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVFA
|lat_deg=56|lat_min=24|lat_sec=18|lat_dir=N
|lon_deg=21|lon_min=53|lon_sec=12|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militārā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Vaiņode]], [[Dienvidkurzemes novads]], [[Vaiņodes pagasts]]
| elevation-f                = 518
| elevation-m                = 158
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 08L/26R
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 2500
| r1-surface                 = betons
| r2-number                  = 08L/26R
| r2-length-m                = 2500 (nojaukts)
| r2-length-f                =
| r2-surface                 = betons
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Vaiņodes lidlauks''' ({{val|ru|военный аэродром Вайноде}}) ir pamests militārais lidlauks [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]], netālu no [[Latvijas—Lietuvas robeža]]s. Lidlaukā ir saglabājušies 16 [[Angārs|angāri]] un 1800 metri no viena kādreiz 2500 m garā [[Skrejceļš|skrejceļa]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://diggers.lv/v2/index.php/militarie-objekti/lidlauki/68-vainodes-lidlauks |title=Vaiņodes lidlauks |access-date={{dat|2014|06|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140521163920/http://diggers.lv/v2/index.php/militarie-objekti/lidlauki/68-vainodes-lidlauks |archivedate={{dat|2014|05|21||bez}} }}</ref>

sentences:
ir visēdāji.]]
'''Visēdāji''' ({{val-la|Omnivora}}) ir [[suga]]s, kas ikdienā pārtiek no [[augi]]em un [[dzīvnieki]]em. Tie nav speciāli pielāgojušies [[ēšana|ēst]] tikai augus vai tikai dzīvniekus.<ref name="humansareomnivores">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vrg.org/nutshell/omni.htm |title=Cilvēki ir visēdāji |accessdate=2007-12-29 |author= Adapted from a talk by John McArdle, Ph.D.|date= |work= |publisher=Vegetarian Resource Group}}</ref> Vairums cilvēku arī ir visēdāji.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Greislenda
| native_name         = ''Graceland''
| native_name_lang    = en
| status              =
| image               = Graceland.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            = ASV#Tenesī
| map_alt             =
| map_caption         =
| building_type       =
| architectural_style =
| location            = {{vieta|ASV|Tenesī|Memfisa|3s=Memfisa (ASV)}}
| latd                = 35
| latm                = 2
| lats                = 46
| latNS               = N
| longd               = 90
| longm               = 1
| longs               = 23
| longEW              = W
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1939
| architect           =
| architecture_firm   = ''Furbringer & Ehrman''
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Greislenda''' ({{val|en|Graceland}}) ir liela [[savrupmāja]] 5,6 hektārus lielā īpašumā [[Memfisa (ASV)|Memfisā]], [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šīs bija mūziķa [[Elviss Preslijs|Elvisa Preslija]] mājas. Greislenda atrodas apmēram 14,5 km attālumā no pilsētas centra un 6 km uz ziemeļiem no Misisipi štata robežas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Boriss Savinkovs
| vārds_orģ = ''Борис Савинков''
| attēls = Boris Viktorovich Savinkov.jpg
| att_izm = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dat|1879|1|19|N}}
| dzim_vieta = {{Vieta|Krievijas Impērija|Harkiva}} (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{mdv|1925|5|7|1879|1|19}}
| mir_vieta = [[Maskava]], {{USSR}} (tagad {{RUS}})
| apglabāts = vieta nav zināma
| tautība = krievs
| partija = [[Sociālistu revolucionāru partija]]
| profesija = terorists, revolucionārs, rakstnieks
| alma_mater =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences: '''Konfliktoloģija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]]: ''conflictus'' — "sadursme, nesaskaņa" un [[grieķu valoda|grieķu]]: ''λογία'' — "mācība, zināšanas par") — [[zinātne]]s nozare, kuras mērķis ir iegūt zināšanas par nesaskaņu, pretrunu un sadursmju rašanās, veidošanās, attīstības un izbeigšanās likumsakarībām [[daba|dabā]], [[cilvēks|cilvēkā]] un [[sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences:
]]
'''Anatolija''' (no {{val|el|Ανατολία}} (''Anatolía'') — ‘saullēkta [zeme]’, ‘austrumi’<ref name="etym">[http://www.perseus.tufts.edu/cgi-bin/ptext?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0057%3Aentry%3D%237638 Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon<!-- Bot generated title -->]</ref>; {{val|tr|Anadolu}}), arī '''Mazāzija''', ir ģeogrāfisks reģions [[Turcija|Turcijā]]. Vārds lietots jau kopš [[Jonija]]s laikiem (aptuveni 1000. gads p.m.ē.). [[Austrumromas impērija|Bizantiešu]] nosaukums ''Anatolikon'', austrumu-, apzīmēja zemes uz austrumiem no [[Eiropa]]s un no Bizantijas galvaspilsētas [[Konstantinopole]]s (tagadējā [[Stambula]]).<ref>"On the First Thema, Called Anatolikon. This theme is called Anatolikon, not because it is above and in the direction of the east whence the sun rises, but because it lies east of us who are the inhabitants of Byzantium and Europe." Constantine VII Porphyogenitus, ''De Thematibus'', ed. A. Pertusi. [[Vatican Publishing House|Vatican]]: [[Biblioteca Apostolica Vaticana]], 1952, pp. 59-61.</ref> Vārda etimoloģija apstiprina uzskatu, ka Anatolija ir pussala, kuru apskalo [[Melnā jūra]] un [[Vidusjūra]], bet tās austrumos atrodas [[Tauru kalni]].

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ulbrokas vidējo viļņu antena. Fotografēts 2010. gada 15. maijā.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-05-15
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
'''Avārijdroša riepa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/article.php?id=357|title=LZA Terminoloģijas komisija|website=termini.lza.lv|access-date=2018-03-08}}</ref> (pazīstama arī kā "run-flat" riepa) ir [[riepa]], kas saglabā [[automobilis|automobiļa]] vadāmības īpašības arī gaisa spiediena zuduma gadījumā. Riepas bojājuma gadījumā ar to vēl iespējams ar ierobežotu ātrumu nobraukt noteiktu attālumu (ievērojot riepas ražotāja norādes).

sentences: '''Vārsma''' ir [[dzeja]]s valodas ritma pamatvienība, kas balstās uz uzsvērtu un neuzsvērtu [[zilbe|zilbju]], paužu un citu valodas elementu noteiktu izkārtojumu; tā var būt atsevišķa rinda [[dzejolis|dzejolī]]. Vārsma var būt arī dzejoļa '''pants''' vai pat viss dzejolis. Pēc uzsvērto un neuzsvērto zilbju, paužu un citu valodas elementu izkārtojuma ir dažādi vārsmu veidi jeb [[pantmērs|pantmēri]], piemēram, monometrs, dimetrs, trimetrs.

sentences: '''1. decembris''' ir gada 335. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (336. diena [[Garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 30 dienas.

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums= Kvartārs
|karte=Iceage02.png

sentences: '''.aq''' ir [[Antarktīda]]s [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žoržs Luijs Leklerks, grāfs de Bifons
|     vārds_orig = ''Georges-Louis Leclerc, comte de Buffon''
|         attēls = Buffon 1707-1788.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Monbāra]], [[Kotdora]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1788
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts = Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon signature.svg
|   darba_vietas = [[Karaliskie dārzi]] (''Jardin du Roi'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[dabas vēsture]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Kjeldāla metode''' ir [[slāpeklis|slāpekļa]] kvantitatīvas noteikšanas metode [[organiskās vielas|organiskās vielās]]. Metodi 1883. gadā ieteicis dāņu ķīmiķis [[Johans Keldāls]] (''Johan Gustav Christoffer Thorsager Kjeldahl'')<ref>Kjeldahl, J. (1883) [https://books.google.com/books?id=6ePmAAAAMAAJ&pg=PA366#v=onepage&q&f=false "Neue Methode zur Bestimmung des Stickstoffs in organischen Körpern"] (Jauna metode slāpekļa noteikšanai organiskās vielās), ''Zeitschrift für analytische Chemie'', '''22''' (1) : 366.—383. lpp</ref>, kura vārdā tā arī nosaukta. Metode pamatojas uz parādību, ka organiskās vielās ietilpstošais slāpeklis, to karsējot [[Kjeldāla kolba|Kjeldāla kolbā]] kopā ar koncentrētu [[sērskābe|sērskābi]], pāriet [[amonija sulfāts|amonija sulfātā]]. Reakcijas paātrināšanai pievieno [[katalizators|katalizatoru]], par kuru Keldāls sākotnēji izmantoja [[dzīvsudraba oksīds|dzīvsudraba oksīdu]], taču tā radītās bīstamības dēļ mūsdienās oficiālajā metodē (AOAC 988.05) dzīvsudraba oksīds ir aizstāts ar mazāk bīstamo [[vara(II) sulfāts|vara(II) sulfātu]] vai [[titāna dioksīds|titāna dioksīdu]]<ref name="Jākobsone">{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu uzturvērtības noteikšana |author=Ida Jākobsone |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=65.—66 |isbn=978-9984-45-085-8}}</ref>:

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''YIT Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''Allmänna Ingeniörsbyrån''<br />''Perusyhtymä''
| successor        =
| foundation       = 1987. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 11 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.yitgroup.com/ yitgroup.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Suite Française''
| attēls                   = Suite Francaise poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Sauls Dibs]]
| producents               =
* [[Romēns Bramonss]]
* [[Andrea Kornvela]]
* [[Maikls Kūns]]
* [[Havjērs Maršands]]
| scenārija autors         =
* Sauls Dibs
* [[Mets Čarmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Matiass Šoenertss]]
* [[Sems Railijs]]
* [[Rūta Vilsone]]
* [[Margota Robija]]
* [[Lamberts Vilsons]]
| mūzika                   = [[Raels Džonss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Entertainment One]]''
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Qwerty Films]]''
* ''[[TF1 Films Production]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Entertainment One]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|3|13|Apvienotā Karaliste|2015|4|1|Francija|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/suite-francaise-2014|title=Suite Française|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601113105/https://bbfc.co.uk/releases/suite-francaise-2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{BEL}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=suitefrancaise.htm|title=Suite Française (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=June 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191019020009/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=suitefrancaise.htm|archivedate={{dat|2019|10|19||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Suite Française''''' ir 2015. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Irēnes Nemirovskas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Sauls Dibs]]. Galvenās lomas atveido [[Mišela Viljamsa]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Matiass Šoenertss]], [[Sems Railijs]], [[Rūta Vilsone]], [[Margota Robija]] un [[Lamberts Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|3|13||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Maržinālā tirdzniecība''' ({{val|en|Margin trading}}) ir spekulatīvu tirdzniecības operāciju veikšana, izmantojot naudu un/vai preces, kas tirgotājam ir piešķirti kredītā pret saskaņotās summas ķīļu — [[marža]]s ({{val|en|Margin}}) ķīlu. Maržinālais aizdevums atšķiras no vienkārša [[aizdevums|aizdevuma]] ar to, ka saņemtā naudas summa parasti ir vairākas reizes lielāka par nodrošinājuma (maržas) summu. No vienkārša kredīta maržinālais kredīts atšķiras ar to, ka saņemamā naudas summa (vai saņemto preču vērtība) vairākas reizes pārsniedz ķīlas (maržas) summu.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vēršu dzinējs
| abbreviation = Boo
| name_latin = Boötes
| RA = 15
| dec = +30
| areatotal = 906.831
| arearank = 13. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = [[Arkturs]]
| starmagnitude = -0.04
| neareststarname =[[ξ Boo]]
| stardistance = 21.8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =[[Kvadrantīdas]]
| bordering = [[Medību Suņi]]
[[Berenikes Mati]]
[[Ziemeļu Vainags]]
[[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija =pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 50
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Tomašs Vavžeckis
|     vārds_orig = ''Tomasz Wawrzecki''
|         attēls = Tomasz Wawrzecki 1.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1759
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Vidzi]], [[Žečpospolita]]
([[Braslavas rajons]], [[Vitebskas apgabals]], {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1816
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Vidzi]], [[Krievijas Impērija]]
([[Braslavas rajons]], [[Vitebskas apgabals]], {{BLR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = Tomašs Vavžeckis, Barbara Tīzenhauzena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica prostrata<small> L.</small>|attēls=Veronica prostrata subsp. scheereri (habitus).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica prostrata|suga_lv=Skrajā veronika|kategorijas=nē}}'''Skrajā veronika''' (''Veronica prostrata'') ir augu suga [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]], [[Dienvideiropa|dienvidu]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumu]] daļā, kā arī [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] tā ir uzskatāma par ļoti retu, adventīvu augu sugu — nelielas grupas ir sastopamas sausās ceļmalās, [[Atmata|atmatās]] un gar dzelzceļiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-prostrata-l/|title=skrajā veronika - Veronica prostrata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-27}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Peter I Øy
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Peter I Island
|               karoga_attēls = Flag_of_Norway.svg
|            karoga_nosaukums = Norvēģijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               loc_map = {{VietasKarte
|Antarktīda
|label=<!-- Pētera I Sala -->
|latd=68 |latm=53 |lats= |latNS=S
|longd=90 |longm=34 |longs= |longEW=W
|position=right
|width=220
|float=center
|mark=Red pog.svg
|caption=
}}
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta =
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|        neatkarības_iegūšana = [[Norvēģija]]s atkarīgā teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1929]].g.
|                 platība_km2 = 243
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = neapdzīvota
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Pētera I Sala''' ({{val-no|Peter I Øy}}) ir [[Norvēģija]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], [[Belinshauzena jūra|Belinshauzena jūrā]]. Vienīgā pretenzija Antarktikā, kas neveido sektoru, bet aizņem tikai vienu salu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Agaricus vaporarius - Flickr - gailhampshire.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. vaporarius
| suga_lv =Milzu atmatene
| binomial = Agaricus vaporarius
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''17. marts''' ir 76. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (77. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 289 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Irish Goat.jpg
|    att_nosaukums = [[Īrijas kaza]]s āzis
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            ģints = Capra
|         ģints_lv = Kazas
|             suga = C. aegagrus
|          suga_lv = Savvaļas kaza
|           pasuga = C. a. hircus
|        pasuga_lv = Mājas kaza
|         pasuga_r = Kaza
|         binomial = Capra aegagrus hircus
 ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        sinonīmi = ''Capra hircus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Britu aizjūras teritorijas''' atrodas [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] pakļautībā, lai gan nav daļa no valsts. Pašlaik ir 14 Britu aizjūras teritorijas. Tās ir bijušās [[Britu impērija]]s locekles, kas nav ieguvušas neatkarību vai arī ir nobalsojušas, lai turpmāk būtu aizjūras teritorija. Jēdziens "Britu aizjūras teritorija" tika ieviests 2002. gadā un aizvietoja nosaukumu "Lielbritānijas atkarīgā teritorija", kas pastāvēja no 1981. gada.

sentences: '''Asterisms''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} (''aster'') — 'zvaigzne') ir [[zvaigzne|zvaigžņu]] zīmējums,<ref>Žurnāls Zvaigžņotā debess, 2008.g.(rudens), 29.lpp</ref> kurš jau vēsturiski pazīstams ar patstāvīgu nosaukumu. To var veidot viena [[zvaigznājs|zvaigznāja]] zvaigznes vai arī atsevišķas zvaigznes no vairākiem zvaigznājiem. Asterisms nav zinātnisks termins, tas drīzāk saistīts ar paražām. Vienota asterismu saraksta nav.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Batļo māja
| native_name         = ''Casa Batlló''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Barselona#Spānija#Eiropa
| status              =
| image               = Casa_Batllo_Overview_Barcelona_Spain_cut.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[jūgendstils]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Barselona]], [[Katalonija]], {{ESP}}
| latd  = 41.391667 | latNS  = N
| longd = 2.165 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1904. gads - 1907. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Antonio Gaudi]]
| architecture_firm   =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.casabatllo.es/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''7. oktobris''' ir gada 280. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (281. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 85 dienas.

sentences: '''Epitēlijaudi''' jeb '''epitēlijs''' (''epithelium'') ir [[audi]], kas veidojas uz robežas ar ārējo vidi un nodrošina vielu apmaiņu ar to, kā arī aizsardzību no ārējās vides iedarbības. Epitēlijaudi sastāv no vairākām šūnu kārtām, tās ir blīvi novietotas un ātri noveco, un iet bojā.

sentences:
[[Kategorija:Alanyaspor]]
[[Kategorija:Turcijas klubu futbolisti]]

sentences: '''Klonālie augi''' ir tādi [[augi]], kas vairojas [[bezdzimumvairošanās|bezdzimumiski]], radot veģetatīvus pēcnācējus, kuri paliek piesaistīti vecākiem vismaz līdz brīdim, kad tie ir izveidojušies. Klonālo augu sugas ir plaši izplatītas, dominē dažādos [[biotops|biotopos]], un tām ir nozīmīga loma bioloģiskās daudzveidības uzturēšanā, [[Ekosistēma|ekosistēmas]] funkcijās un bioloģiskajā [[Invazīva suga|invāzijā]]. Klonālos augus vienkārši var uzskatīt par veģetatīvās (bezdzimuma) vairošanās veidu, jo klonālā organisma jeb ģenetas individuālie komponenti jeb rameti ir salīdzinoši neatkarīgi un pēc atdalīšanas no ģenetas veido pilnīgi patstāvīgu organismu, kas var iegūt barības vielas un ūdeni, veikt fotosintēzi, uzglabāt rezerves vielas, izplatīties veģetatīvi un vairoties ģeneratīvi<ref name=":0">Druva-Lūsīte, Ieva. "Mikorizu simbioze jūras piekrastes augiem un tās iespējamā adaptīvā nozīme." (2010).</ref>.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Gulbis (nozīmju atdalīšana)|Gulbis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Gublis
| abbreviation = Cyg
| name_latin = Cygnus
| RA = 20,62
| dec = +42,03
| areatotal = 804
| arearank = 16. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 36
| numberbrightstars = 6
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Denebs
| starmagnitude = 1,25
| neareststarname = ''61 Cyg''
| stardistance = 11,4
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers = Cignīdas
| bordering = [[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Lapsiņa]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}
'''Gulbja''' [[zvaigznājs]] bija zināms jau sengrieķu astronomiem. Tā formas dēļ tas ieguva putna nosaukumu. Krusta formas dēļ tas dažreiz tiek dēvēts arī par Ziemeļu krustu (pretēji [[Dienvidu Krusts|Dienvidu Krustam]]).

sentences:
(884)]]
'''Severjani''' ([[Baznīcslāvu valoda|senslāvu]]: ''сѣверы'') bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–11. gadsimta sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Čerņihivas apgabals|Čerņihivas]], [[Sumu apgabals|Sumu]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kurskas apgabals|Kurskas]] un [[Belgorodas apgabals|Belgorodas apgabalu]] teritoriju.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pols Armāns
|     vārds_orig = Pēteris Pauls Tiltiņš
|         attēls = Pēteris Pauls Tiltiņš 1903—1943.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Pēteris Pauls Tiltiņš pēc 1937. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1903
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Sesavas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Porečje pie [[Volhova]]s, [[PSRS]] (tagad - {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences: '''Semantika''' ({{val|fr|sémantique}}, cēlies no {{val|grc|σημαντικός}}, ''sēmantikós'' — ‘nozīmējošs’) ir [[valodniecība]]s nozare par valodas vienību (zīmju, vārdu utt.) nozīmi, pretstatā [[sintakse]]i, kas apskata informācijas nesēju struktūru. Semantika ir attiecības starp zīmēm un simboliem un to, ko tie reprezentē, atbild uz jautājumu: ko apzīmē zīme (piemēram, vārds).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Barencburga
 | official_name            = ''Barentsburg'', ''Баренцбург''
 | settlement_type          = ciemats
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Barentsburg seaside.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 78 | latm  = 04 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 14 | longm = 13 | longs = 20 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1920}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 495
 | population_as_of         = {{dat|2016|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Rodžers Bēkons
|          vārds_orig =''Roger Bacon''
|              attēls =Roger-bacon-statue.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rodžera Bēkona statuja [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]
|          dz_dat_alt = ap 1219. / 1220. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Ilčesteras apkaimē, [[Somerseta]]
[[Anglija]]
|           m_dat_alt = ap 1292. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Oksforda]]s apkaimē, [[Oksfordšīra]]
[[Anglija]]
|           pilsonība =
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|            laikmets =[[viduslaiku filozofija]]
|             reģions =[[rietumu filozofija]]
|               skola =[[sholastika]]
|           intereses =[[teoloģija]], [[dabas filozofija]]
|              idejas =[[Eksperiments|eksperimentālā zinātne]]
|          alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Avicenna]], [[Ibn Rušds]], [[Fārābī]], [[Alhazens]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis = [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Huans Bautista Alberdi]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rodžers Bēkons''' ({{val|en|Roger Bacon}}, dzimis ap 1219. / 1220. gadu,<ref name="enc">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/people/philosophy-and-religion/philosophy-biographies/roger-bacon|title=Bacon, Roger|publisher=encyclopedia.com}}</ref> miris ap 1292. gadu<ref name="enc" />) bija [[Franciskāņi|franciskāņu]] [[mūks]], [[teologs]], [[filozofs]] [[Sholastika|sholastiķis]], [[dabaszinātnieks]]. [[Oksfordas Universitāte]]s profesors.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Borskābes struktūrformula

Borskābes molekulas modelis

Pulverveida borskābe
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksoborāts,
ortoborskābe, borakskābe,
 borofaks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |title=MK noteikumi Nr. 86 |access-date={{dat|2014|12|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305011238/http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
|           CAS numurs = 10043-35-3
|      ķīmiskā formula = H3BO3
|              molmasa = 61,83
|              blīvums = 1435
|  kušanas temperatūra = 170,9 °C
| viršanas temperatūra = 300 °C
| šķīdība ūdenī        = 2,52 g/100 mL (0 °C)
4,72 g/100 mL (20 °C)
5,7 g/100 mL (25 °C)
19,10 g/100 mL (80 °C)
27,53 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Borskābe''' jeb '''ortoborskābe''' (H3BO3 vai B(OH)3) ir ļoti vāja neorganiska [[skābe]]. Borskābe ir cieta bezkrāsaina viela, tās [[triklīnā singonija|triklīnie]], slāņainie kristāli ir plānu zvīņu veidā, kuras taustot liekas taukainas. Tas saistīts ar borskābes kristālrežģa uzbūvi, kur molekulas saistītas savā starpā ar [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saitēm]] plakanos monomolekulāros slāņos, bet šos slāņus savā starpā saista daudz vājākie starpmolekulārie spēki. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst diezgan slikti, bet šķīdība strauji pieaug līdz ar [[temperatūra]]s paaugstināšanos. Borskābei šķīstot, tiek uzņemts siltums,<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 491. lpp.</ref> tādēļ šķīdums atdziest. Borskābes sāļus sauc par [[borāti]]em.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus stellatus branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. stellatus'' branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Ganosteus
| ģints_lv =
| suga = Ganosteus stellatus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Ganosteus stellatus <small>Rohon, 1901</small>
}}
'''''Ganosteus stellatus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Rohons]] 1901. gadā. ''G. stellatus'' [[holotips]] tika nozaudēts (atrašanās vieta nav zināma). Dmitrijs Obručevs aprakstīja [[neotipu]], [[muguras plātne]]s fragmentu no Eglinas upes pie Teppo dzirnavām, Pleskavas apgabalā, [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[burtnieku svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Ganosteus stellatus'' nozīmē (''zvaigžņotais'') [[Ganosteji|ganostejs]]. Suga bija izplatīta [[Baltijas valstis|Baltijā]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalā]] [[Arukilas svīta|arukilas]] augšdaļā un [[Burtnieku svīta|burtnieku svītā]]. Retos gadījumos [[Gaujas svīta|gaujas svītā]] ([[Launaga iezis|Ērmaņi]], [[Straupe]]) un [[amatas svīta]]s apakšējā daļā ([[Orodeža]]s upe pie Boras ciema, [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]). ''Ganosteus stellatus'' ir ganosteju ģints [[tipveida suga]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hydruntinus
| suga_lv =Eiropas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus hydruntinus
}}
'''Eiropas savvaļas ēzelis''' (''Equus hydruntinus'') ir viena no [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu apakšģints]] (''Asinus'') [[suga|sugām]].

sentences:
[[File:Bundesarchiv Bild 183-1987-0822-034, Sabine Busch, Cornelia Ulrich.jpg|thumb|1980. gadu fotofiniša attēls]]
'''Fotofinišs''' ir ierīce, ar kuras palīdzību var precīzi noteikt katra [[sports|sporta]] sacensību dalībnieka finiša laiku un vietu, kurā viņš ir finišējis. Fotofinišs tiek izmantots, ja ar [[Neapbruņota acs|neapbruņotu aci]] nav iespējams noteikt precīzu vietu sadalījumu, tāpat tas tiek izmantots katra sportista oficiālā laika noteikšanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Glābējpeles Austrālijā
| attēls                   = Rescuersduposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Rescuers Down Under''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Hendels Batojs]]
* [[Maiks Gabriels]]
| producents               = [[Tomass Šūmahers]]
| scenārija autors         =
* [[Džims Kokss]]
* [[Kerijs Kirkpatriks]]
* [[Bairons Simpsons]]
* [[Džo Ranfts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobs Ņūhārts]]
* [[Eva Gabora]]
* [[Džons Kendijs]]
* [[Ādams Raiens]]
* [[Džordžs S. Skots]]
* [[Tristans Rodžerss]]
| mūzika                   = [[Brūss Brotons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1990|11|16||bez}}
| ilgums                   = 78 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rescuers-down-under-1991|title=The Rescuers Down Under|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 7, 2019|archive-date={{dat|2019|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190407234646/http://www.bbfc.co.uk/releases/rescuers-down-under-1991}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]27,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rescuersdownunder.htm|title=The Rescuers Down Under|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Glābējpeles]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{eksperts}}
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Paskāla likums''' ir likums, kas apraksta efektu, fizikālu parādību, kad spiediens uz šķidrumiem un gāzēm atšķiras no spiediena uz cietiem ķermeņiem. Kaut gan šķidrumam un gāzei spiediens ir dažāda rakstura, tomēr tiem piemīt efekts, kurš tos atšķir no cietiem ķermeņiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlijs fon Ekards
|     vārds_orig =
|         attēls = Jūlijs fon Ekards.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Veimāra]], {{flag|Vācijas impērija}}<br />(tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Jūlijs fon Ekards, Elizabete fon Lenca
|          brāļi = Johans, Vilhelms, Johans Reinholds
|          māsas = Elizabete, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = Izabella
|          bērni = Heinrihs, Fēlikss, Šarlote
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = publicists, ierēdnis, diplomāts
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Juri Samarins Anklage gegen die Ostseeprovinzen Russlands''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jūlijs fon Ekards''' ({{val|de|Julius Albert Wilhelm von Eckardt}}, 1836—1908) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] žurnālists un diplomāts. Pazīstams ar saviem rakstiem pret [[Krievijas impērija]]s politiku [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] un par [[latvieši|latviešu]] [[pārvācošana|pārvācošanu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Zilaļģes
|           attēls = 20100422 235222 Cyanobacteria.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|          attēls2 =
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|      apakšvalsts =
|   apakšvalsts_lv =
|    apakšvalsts_r =
|       nodalījums =
|    nodalījums_lv =
|     nodalījums_r =
|         apakšnod =
|      apakšnod_lv =
|       apakšnod_r =
|         virstips =
|      virstips_lv =
|       virdtips_r =
|             tips = Cyanobacteria
|          tips_lv = Zilaļģes
|           tips_r =
|        apakštips =
|     apakštips_lv =
|      apakštips_r =
|        infratips =
|     infratips_lv =
|      infratips_r =
|        virsklase =
|     virsklase_lv =
|      virsklase_r =
|            klase =
|         klase_lv =

sentences: '''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Andris Freidenfelds
|Attēls = Andris Freidenfelds.jpg
|Att_izm = 250px
|Apraksts = Andris Freidenfelds koncertā, 2008. gads
|Fons = solists
|Dz_vārds = Andris Freidenfelds
|Pseidonīms = Fredis
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1961|1|24}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|Noriļska|td=Krievija}}
|Instrumenti =
|Žanrs = [[Popmūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, radio dīdžejs, komiķis, komponists
|Gadi = [[1992]]-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Mikrofona Ieraksti]]
|Darbojies_arī = [[Labvēlīgais Tips]]
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džeimss Ričards Teitro'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://search.ancestry.com/cgi-bin/sse.dll?indiv=1&db=cabirth1905&rank=1&new=1&MSAV=0&msT=1&gss=angs-d&gsfn=James&gsln=Tatro&uidh=fk7&pcat=BMD_BIRTH&fh=2&h=22441346&recoff=7+9&ml_rpos=3|title=California Birth Index, 1905-1995|last=Ancestry.com}}</ref> ({{val|en|James Richard Tatro}}, dzimis {{dat|1992|2|16}}) ir amerikāņu aktieris, komiķis, rakstnieks un ''[[YouTube]]'' personība. Viņš ir ''YouTube'' kanāla ''LifeAccordingToJimmy'' radītājs, kuram ir aptuveni 3 miljoni abonentu un vairāk nekā 510 miljoni video skatījumu. Teitro raksta, producē un vada katru savu video kopā ar savu kolēģi Kristianu Pīrsu.

sentences: '''19. decembris''' ir gada 353. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (354. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 12 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Inešu pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Labā sieviete
| attēls                   = A Good Woman film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Good Woman''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Maiks Bārkers]]
| producents               =
* [[Džonatans Inglišs]]
* [[Alans Grīnspans]]
* [[Hovards Himelšteins]]
* [[Stīvs Sīberts]]
| scenārija autors         = Hovards Himelšteins
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Helēna Hanta]]
| mūzika                   = [[Ričards G. Mičels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|9|15||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-woman-2004|title=A Good Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{ITA}}
* {{ESP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodwoman.htm|title=A Good Woman (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Labā sieviete"''' ({{val|en|A Good Woman}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Itālija]]s un [[Spānija]]s drāma, kuras režisors ir [[Marks Bārkers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Toms Vilkinsons]] un [[Helēna Hanta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|6||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Veikaliņš aiz stūra
| operators =
| attēls = The Shop Around the Corner (1940 poster - Style C).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Ernsts Lubičs]]
| producents = Ernsts Lubičs
| scenārijs = * [[Samsons Rafelsons]]
* [[Bens Hekts]]
| aktieri = * [[Mārgareta Salivana]]
* [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Frenks Morgans]]
* [[Jozefs Šildkrauts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Shop Around the Corner''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Loew's Inc.''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|12}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Veikaliņš aiz stūra"''' ({{Val|en|The Shop Around the Corner}}) ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors un producents ir [[Ernsts Lubičs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārgareta Salivana]], [[Džeimss Stjuarts]], [[Frenks Morgans]] un [[Jozefs Šildkrauts]]. Filma balstīta uz [[Miklošs Lāslo|Mikloša Lāslo]] 1937. gada lugu ''Parfumerie''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/shop-around-the-corner-1940-review-1235067096/|title=‘The Shop Around the Corner’: THR’s 1940 Review|last=Staff|first=T. H. R.|website=The Hollywood Reporter|access-date=2023-10-28|date=2021-12-23|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Līvena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 22
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Mārtiņš Poišs]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laima Līvena''' (dzimusi {{dat|1934|6|9}}, mirusi {{dat|2006|10|22}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]] un [[tulkotāja]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
[[Kategorija:Lidostas pēc valsts|Seišelas]]
[[Kategorija:Seišelas]]

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
'''Iekļautās procedūras un funkcijas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm |access-date={{dat|2012|12|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304203236/http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> ir sagatavots [[SQL]] kods, kurš tiek saglabāts, lai to varētu atkārtoti izmantot. Vēl viens no terminiem: Iekļautā procedūra ir subrutīna, kas ir pieejama [[lietojumprogrammatūra]]ām ar piekļuvi [[Relāciju datubāzes pārvaldības sistēma]]i. Iekļautā procedūra (dažkārt to apzīmē ar proc, sproc, StoPro, StoredProc, sp vai SP) faktiski tiek glabāta [[datu bāze]]s datu vārdnīcā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences:
[[File:Diencephalon small.gif|thumb|Starpsmadzenes]]
'''Starpsmadzenes''' ({{val-la|diencephalon}}) ir galvas [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas starp [[Gala smadzenes|gala]] un [[Vidussmadzenes|vidussmadzenēm]]. Uz smadzeņu pamatnes starpsmadzeņu robeža no priekšas iet pa priekšējo [[Redzes nervi|redzes nervu]] krustojumu, pa [[caurumotā viela|caurumotās vielas]] priekšmalu un [[redze]]s traktu, bet no aizmugures — pa smadzeņu kājiņu malu.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences:
[[Kategorija:Indonēzija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Indonēzija]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Reckless Moment''
| operators =
| attēls = The Reckless Moment.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', melodrāma
| režisors = [[Makss Ofilss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džoana Beneta]]
* [[Džeimss Meisons (aktieris)|Džeimss Meisons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Reckless Moment''
| studija = ''Walter Wanger Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1949|12|29}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Reckless Moment''''' ir 1949. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' melodrāmas filma, kuras režisors ir [[Makss Ofilss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džoana Beneta]] un [[Džeimss Meisons (aktieris)|Džeimss Meisons]]. Filma balstīta uz Elisabetes Sanksijas Holdingas 1947. gada romānu ''The Blank Wall''.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 58
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 19
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ce
|             atommasa = 140,116
|   valences elektroni = [Xe]4f15d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Cērija paraugs ampulā [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', +3, +2
|  elektronegativitāte = 1,12
|              blīvums = 6770
|  kušanas temperatūra = 1068 K (795 °C)
| viršanas temperatūra = 3716 K (3443 °C)
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste||attēls=Erica alopecurus alopecurus 15263058.jpg|att_nosaukums=<i>Erica alopecurus</i>|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Angiosperms|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Monocots|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Alopecurus|ģints_lv=Lapsastes|binomial=Alopecurus|autors=|att_izmērs=}}
'''Lapsastes''' ({{Val|la|Alopecurus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kas izplatīta [[Eirāzija|Eirāzijas]] mērenajos un subtropu reģionos, [[Ziemeļāfrika|Āfrikas ziemeļos]] un [[Amerika|Amerikā]], kā arī naturalizējusies [[Austrālija|Austrālijā]] un dažādās salās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delta-intkey.com/grass/intro.htm|title=Grass genera of the world - introduction|website=www.delta-intkey.com|access-date=2022-09-10}}</ref> Lapsastes var būt viengadīgas vai daudzgadīgas.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo}}
{{pārvietot|Uzņēmuma likviditāte}}
'''Likviditāte'''<ref>Latvijas statistika, www.csb.gov.lv</ref> raksturo uzņēmuma spēju jebkurā laikā dzēst savas īstermiņa saistības. Analizējot uzņēmuma bilances likviditāti, pēc likviditātes pakāpes (ātruma) sagrupētos apgrozāmo līdzekļu posteņus salīdzina ar īstermiņa saistībām. Uzņēmuma likviditātes analīzes svarīgākais uzdevums ir novērtēt tā maksātspēju. Tās novērtēšanai izmantojami kopējās likviditātes un absolūtās likviditātes koeficienti. Atšķirība ir tikai apgrozāmo līdzekļu sastāvā, kas var tikt novirzīti īstermiņa saistību dzēšanai.

sentences:
[[File:Mid-ocean ridge topography.gif|thumb|240px|Vidusokeāniskās grēdas veidošanās]]
'''Vidusokeāniskā grēda''' ir zemūdens kalnu sistēma, kas veidojas no vairākām kalnu grēdām un veido [[Zeme]]s [[Zemes garoza|garozas]] virsmas vislielākās lineārās nepārtraukto pacēlumu joslas, ko dēvē arī par '''Vidusokeānisko riftu'''. Tās [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānā]] veido vienotu sistēmu aptuveni {{nobr|75 000}} kilometru garumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oceanservice.noaa.gov/facts/midoceanridge.html |title=What is the longest mountain range on Earth? |access-date={{dat|2015|04|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150313052552/http://oceanservice.noaa.gov/facts/midoceanridge.html |archivedate={{dat|2015|03|13||bez}} }}</ref> Grēdas paceļas par 2—3 kilometriem virs okeānu [[abisālais līdzenums|abisālajiem līdzenumiem]] un šajās struktūrās notiek jaunas [[Okeāniskā Zemes garoza|okeāniskās Zemes garoza]]s veidošanās un norisinās spredinga process.

sentences:
glezna)]]
'''Kristianizācija''' ir termins [[Reliģijpētniecība|reliģijpētniecībā]], vēsturē, kulturoloģijā un politikā, kas apzīmē [[Kristietība|kristietības]] pieņemšanas procesu, ko veic viens cilvēks vai kāda cilvēku grupa (sabiedrība, valsts). Lielākoties kristianizācija ir izplatījusies ar misiju starpniecību, pievēršot cilvēkus individuāli, bet bieži, kā Latvijas teritorijā, tā ir bijusi valdību vai militāro vadoņu piespiedu darbības rezultāts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izsvēpēt dūzi
| attēls                   = Smokin-poster2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Smokin' Aces''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Džo Karnahans]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         = Džo Karnahans
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Afleks]]
* [[Kriss Pains]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Ališija Kīsa]]
* [[Raiens Renoldss]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Blinding Edge Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Scion Films]]''
| izplatītājs              =  ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|1|12|Apvienotā Karaliste|2007|1|26|ASV|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/smokin-aces-2006|title=Smokin' Aces|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 6, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921192535/https://www.bbfc.co.uk/releases/smokin-aces-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|17 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=smokinaces.htm|title=Smokin' Aces (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 6, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|57,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izsvēpēt dūzi"''' ({{val|en|Smokin' Aces}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Džo Karnahans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Kriss Pains]], [[Džeisons Beitmens]], [[Endijs Garsija]], [[Ališija Kīsa]] un [[Raiens Renoldss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|1|12||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
šūnu citoskelets.
Sarkanie — [[aktīna diedziņi]],
zaļās — [[mikrocaurulītes]],
zilie — [[šūnas kodols|šūnu kodoli]]]]

sentences: '''Rūpnieciskā''' jeb '''intensīvā lopkopība''' ir [[lopkopība]]s veids, kurā dzīvnieku audzēšanai izmanto rūpnieciskās ražošanas metodes. Tās pretstats ir [[ekstensīvā lopkopība]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ježijs Levi
|     vārds_orig = ''Jerzy Lewi''
|         attēls = Jerzy Lewi.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1949
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Polija|Vroclava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Lunda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{POL}} <br />{{SWE}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name=Komunarka
|native_name=Коммунарка
|image_skyline=Kommunarka Village.jpg
|image_caption=
|latd=55 |latm=33 |lats=52 |latNS=N
|longd=37 |longm=28 |longs=03 |longEW=E
|pushpin_map=Maskava
|map_caption=Mitišči [[Maskavas apgabals|Maskavas apgabala]] kartē
|image_shield=
|shield_size=70px
|image_flag=
|CityDay=
|settlement_type=Ciemats
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=[[Krievijas administratīvais iedalījums|Pilsēta]]
|subdivision_name1=[[Maskava]]
|subdivision_type2=[[Maskavas administratīvais iedalījums|Apmetne]]
|subdivision_name2=[[Sosenska]]
|leader_title=
|leader_name=
|area_total_km2=
|population_as_of=2010
|population_total=5223
|population_density_km2=
|PopulationRank=
|established_title=
|established_date=
|established_title1=
|established_date1=
|postal_code_type=Pasta indekss
|postal_code=108814, 142770
|area_code=+7 495
|website=
}}
'''Komunarka''' ({{val|ru|Коммунарка}}) ir ciemats [[Krievija]]s galvaspilsētas [[Maskava]]s administratīvajās robežās, [[Sosenska]]s municipālā veidojuma lielākā apdzīvotā vieta un [[pārvaldes centrs]]. Izvietojies 4 km uz dienvidiem no Maskavas apvedceļa. Savienots ar [[Maskavas metro]] līniju. Apdzīvotā vieta izveidojusies 1920. gados kā [[padomju saimniecība]]s «Kommunarka» ciemats.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vāla
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Waal
| attēls            = 2008-09 Nijmegen waal.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Vāla pie Neimegena
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Reina]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Bovenmervede]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=06 | sāk_gar_m=02 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=16 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=05 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{NED}}
| garums            = 84
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 250
| gada_notece       =
| baseins           = 1 500
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Nīderlande#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Bonaire, Sintēstatiusa un Saba''' jeb '''BES salas''' ({{val|nl|'''B'''onaire, Sint '''E'''ustatius en '''S'''aba}}), arī '''Karību Nīderlande''' (''Caribisch Nederland''), ir apvienojošs nosaukums trim [[Nīderlande]]s municipalitātēm, kas izveidojās, 2010. gadā sadaloties [[Nīderlandes Antiļas|Nīderlandes Antiļām]]. Nosaukums tiek lietots [[ISO|Starptautiskās standartizācijas organizācijas]] dokumentācijā.<ref>[http://www.iso.org/iso/iso_3166-1_newsletter_vi-8_split_of_the_dutch_antilles_final-en.pdf ISO 3166-1 NEWSLETTER VI-8]</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Jokubo_bazne_by_Augustas_Didzgalvis.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.690694
| longd                 = 25.272222
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1690. gads
| year_completed        = 1722. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2026142"
}
</mapframe>
'''Viļņas Svēto apustuļu Filipa un Jēkaba katoļu baznīca''' ({{val|lt|Vilniaus šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia}}) ir 18. gadsimta pirmajā pusē uzbūvēts [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s [[Lukišķi|Lukišķu]] rajonā. Baznīca veido vienotu kompleksu ar dominikāņu klosteri un vēsturisko slimnīcu. Komplekss ir nacionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 37604). Baznīca celta [[baroks|baroka]] stilā. Dievkalpojumi notiek lietuviski un poliski.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Thief''
| operators =
| attēls = Thief 1981.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta, trilleris, neo-noir
| režisors = [[Maikls Manns]]
| producents = * [[Džerijs Brukhaimers]]
* Ronijs Kāns
| scenārijs = Maikls Manns
| aktieri = * [[Džeimss Kāns]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Roberts Proskijs]]
* [[Villijs Nelsons]]
| mūzika = ''[[Tangerine Dream]]''
| oriģinālnos = ''Thief''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|3|27}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1903461889/|title=Thief |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Thief''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Manns]], kuram tā ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kāns]], [[Tjūsdeja Velda]], [[Džims Beluši]], [[Roberts Proskijs]] un [[Villijs Nelsons]]. Filma balstīta uz Frenka Hoimera 1975. gada grāmatu ''The Home Invaders: Confessions of a Cat Burglar''.

sentences: '''Kepler-10c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķa zvaigznājs|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,2407 AU attālumā no tās. 1 [[gads]] uz planētas ilgst 45,3 [[Diennakts|diennaktis]] un tā sver apmēram 20 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā Superzeme klases planēta. Tās rādiuss ir vairāk kā 2 reizes lielāks par Zemes rādiusu.

sentences: Šī lapa indeksē '''[[gadsimts|gadsimtu]]''' lapas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Marija — Skotijas karaliene
| attēls                   =  Mary Queen of Scots.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mary Queen of Scots''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Džosija Rurka]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Debra Heivorda]]
| scenārija autors         = [[Bo Vilimons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sērša Runena]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džeks Loudens]]
* [[Džo Elvins]]
* [[Džemma Čana]]
* [[Gajs Pīrss]]
| mūzika                   = [[Makss Ričters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Studiocanal]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|11|15|Amerikas Filmu institūta festivāls „AFI Fest”|2018|12|7|ASV|2019|1|18|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 121 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/mary-queen-scots-2018|title=Mary Queen of Scots|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019|archive-date={{dat|2019|06|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190622022545/https://bbfc.co.uk/releases/mary-queen-scots-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=maryqueenofscots.htm|title=Mary Queen of Scots (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Marija — Skotijas karaliene"''' ({{val|en|Mary Queen of Scots}}) ir 2018. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Džosija Rurka]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sērša Runena]], [[Margota Robija]], [[Džeks Loudens]], [[Džo Elvins]], [[Džemma Čana]] un [[Gajs Pīrss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|11|15||bez}} Amerikas Filmu institūta festivālā „AFI Fest”.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Frīdrihs Parrots
|     vārds_orig = ''Georg Friedrich Parrot''
|         attēls = Georg Friedrich Parrot.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1767
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Monbeljāra]], [[Virtembergas hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1852
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Frīdrihs Parots]]
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Georgs Frīdrihs Parrots''' ({{val|de|Georg Friedrich Parrot}}), arī '''Žoržs Frēderiks Parro''' ({{val|fr|George-Frédéric Parrot}}; dzimis {{dat|1767|7|5}}, miris {{dat|1852|7|20}}) bija franču izcelsmes [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[fiziķis]]. [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitātes]] pirmais rektors.
[[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis no 1826. gada, goda loceklis no 1840. gada.<ref name="lat" />

sentences: '''Lietvārds''' jeb '''substantīvs''' ({{val|la|[nōmen] substantivum}}, no ''substantia'' — '[[viela]], būtība') ir patstāvīga un lokāma [[vārdšķira]], kuras [[vārds|vārdi]] nosauc objektus (piemēram, "māja"), procesus ("lasīšana"), pazīmes ("zaļums"), abstraktus jēdzienus ("laime"). Izšķir divu veidu lietvārdus — [[sugas vārds|sugas vārdus]], kas apzīmē jebkuru priekšmetu no līdzīgu priekšmetu kopas ("māja", "bērns" u.c.), un [[īpašvārds|īpašvārdus]], kas apzīmē kādu konkrētu priekšmetu ([[personvārds|personvārdi]], [[vietvārds|vietvārdi]] u.c., piemēram, "Jēkabs", "Himalaji").

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Estado Plurinacional de Bolivia''{{spaces|2}}{{es ikona}}
''Bulibya Mama llaqta''{{spaces|2}}{{qu ikona}}
''Wuliwya Suyu''{{spaces|2}}{{ay ikona}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Bolīvijas Daudznacionālā Valsts
|            valsts_nosaukums = Bolivia
|               karoga_attēls = Flag of Bolivia.svg
|            karoga_nosaukums = Bolīvijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Bolivia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Bolīvijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 115px
|                 valsts_moto = ''"¡La unión es la fuerza!"''{{spaces|2}}{{es ikona}}
"Vienotībā spēks!"
|                valsts_himna = ''[[Bolivianos, el hado propicio]]''{{spaces|2}}{{es ikona}}
|               kartes_attēls = Bolivia in its region.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sukre]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = [[Santakrusa (Bolīvija)|Santakrusa]]
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
[[kečvu valoda]]
[[aimaru valoda]] un vēl 34 valodas
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Bolīvijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Luiss Arse]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Bolīvijas viceprezidenti|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[David Choquehuanca|Davids Čokevanka]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Bolīvijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1825|8|6}}
|                 platība_km2 = 1 098 581
|               platība_rangs = 28.
|              procenti_ūdens = 1,29
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 10 556 102
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 84.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 8,4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 210.
|                     IKP_PPP = $59,195 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|               IKP_PPP_rangs = 101.
|          IKP_PPP_per_capita = $5364
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 125.
|                         HDI = {{nemainījās}}0.667
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 113.
|                        Gini = 53
|                   Gini_gads = 2010
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs = 14.
|                      valūta = [[Bolīvijas boliviano]]
|                valūtas_kods = BOB
|                  laika_zona = BOT
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.bo]]
|              tālsarunu_kods = 591
|                iso_kods_num = 068
|              iso_kods_alfa2 = BO
|              iso_kods_alfa3 = BOL
}}

sentences: {{Commonscat|Moorlands, bogs and swamps}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-60
|ķīm_formula=(Y,Ce,Ca)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
(gaiši zaļā krāsā)]]
'''Rietumbaltkrievija''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Заходняя Беларусь'') ir [[Baltkrievija]]s teritorijas vēsturiskais nosaukums, kas saskaņā ar 1921. gada [[Rīgas miera līgums|Rīgas miera līgumu]] tika nodota [[Polijas Otrā republika|Polijas Republikai]]. 1939. gadā tā tika pievienota [[Padomju Savienība]]i.

sentences:
{{cita nozīme|upi|senpilsētu|Ūra}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ūra
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Our
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Our
| citvaloda3      = lb
| oriģinālnosaukums3 = Our
| attēls            = Our_Luxemburg_Germany.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ūra
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Augstie Fenni]], {{BEL}}
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Zauere]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=38 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=06 | sāk_gar_m=20 | sāk_gar_s=45 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=06 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=12 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}
{{LUX}}
{{GER}}
| garums            = 96,11
| iztekas_augstums  = 640
| ietekas_augstums  = 177
| kritums           =
| caurtece          = 9,38
| gada_notece       =
| baseins           = 668
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{coord|60|12|20.66|N|24|55|44.03|E|type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Hartwall Arena
|attēls            = Helsinki Arena March 2022.jpg
|valsts            = {{flag|Somija}}
|pilsēta           = Helsinki
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|atklāts           = {{dat|1997|4|19||bez}}
|izmaksas1         =
|koncerts          = 12 000—15 000
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        =
|hokejs            = 13 349
|klubu-mājvieta    = [[Jokerit]] (1997—pašlaik)
}}
'''''Hartwall Arena''''' (bieži tiek saukta par '''''Helsinki Areena''''', '''''Helsingin Areena''''' un '''''Helsingforsarenan''''') ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Helsinki|Helsinkos]], [[Somija|Somijā]]. Nosaukta tās galvenā sponsora dzērienu ražotāja ''[[Hartwall]]'' vardā.

sentences:
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Daugavpilī]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Daugavpils]]

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#b80048 align=center | <big>'''Gajs Jūlijs Cēzars
''Gaius Iulius Caesar'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center | [[Romas Republika]]s diktators
|-
| colspan=2 align=center |
Jūlija Cēzara krūšutēls
|-
| '''Valdīšana''' || no [[49. gads p.m.ē|49. gada p.m.ē]] oktobra
līdz [[44. gads p.m.ē|44. gada p.m.ē.]] martam
|-
| '''Dzimis''' || [[100. gads p.m.ē|100. gada p.m.ē]] [[13. jūlijs|13. jūlijā]]<ref name="dzimgads" />
|-
| '''Dzimšanas vieta''' || [[Roma]], [[Romas Republika]]
|-
| '''Miris''' || [[44. gads p.m.ē|44. gada p.m.ē.]] [[15. marts|15. martā]]
|-
| '''Miršanas vieta''' || [[Roma]], [[Romas Republika]]
|-
| '''Priekštecis''' || [[Lūcijs Kornēlijs Sulla]] (kā Romas Republikas diktators)
|-
| '''Pēctecis''' || [[Oktaviāns|Augusts Oktaviāns]] (kā Romas imperators)
|-
| '''Dzīvesbiedres''' || 1. [[Kornēlija Cinilla]] (no 84. līdz 68. gadam p.m.ē.)
2. [[Pompeja Sulla]] (no 68. līdz 63. gadam p.m.ē.)
3. [[Kalpurnija Pizonisa]] (no 59. līdz 44. gadam p.m.ē.)
|-
| '''Pēcnācēji''' || [[Oktaviāns]] (adoptēts)<ref>Tiek uzskatīts, ka Cēzaram ar Kleopatru bija arī kopīgs dēls — [[Cēzarions]], bet to pats Cēzars esot noliedzis.</ref>
|-
| '''Dinastija''' || [[Jūlija-Klaudija dinastija]]
|-
| '''Tēvs''' || [[Gajs Jūlijs Cēzars vecākais]]
|-
| '''Māte''' || [[Aurēlija Kotta]]
|}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 38
 | lv  = Trīsdesmit astoņi
}}

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences:
'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

sentences: '''Iekšzemes kopprodukts''' (IKP) ir jēdziens [[makroekonomika|makroekonomikā]], kas apzīmē visu saražoto [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] vērtību kādā teritorijā kādā laika periodā (parasti gadā).

sentences:
sistēma ir lielākā pasaulē pēc līniju kopgaruma un staciju skaita.]]
.]]

sentences:
animācija]]
'''Algoritms''' [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]] ir veicamo darbību priekšraksts kāda noteikta rezultāta sasniegšanai vai uzdevuma risināšanai. Algoritmu veido pēc stingriem noteikumiem veicamu darbību virkne, kuras izpildot iegūst vajadzīgo rezultātu. Kā pazīstamus algoritmus var minēt [[Eiklīda algoritms|Eiklīda algoritmu]] un dažādus [[kārtošanas algoritms|kārtošanas algoritmus]]. Algoritmu vizualizēšanai bieži izmanto [[blokshēma]]s. Tos var pierakstīt arī [[pseidokods|pseidokodā]], [[programmēšanas valoda|programmēšanas valodā]] un ar citām metodēm.

sentences:
{{Pārvietot|Sūzana Sontāga}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Sūzana Zontāga
|     vārds_orig = ''Susan Sontag''
|         attēls = Sontag.png
|     att_izmērs = 245px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2004
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebreji]]ete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Valters Benjamins]]
|     ietekmējis = [[Annija Leibovica]], [[Vinfrīds Georgs Zēbalds]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 2000: [[Nacionālā Grāmatu balva]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{infobox
|bodyclass      = vcard
|bodystyle      = width:21em;

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Kāda laimīga dzīve"
| attēls           = KadaLaimīgaDzīveABīlenšteins.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas latviskā tulkojuma (''Rīgas multimediju centrs'' izdevums, 1995. gads)
| author           = [[Augusts Bīlenšteins]]
| title_orig       = ''Ein glückliches Leben''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Latvija}}
| language         = [[vācu valoda|vācu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        = ''Jonk& Polevski''
| pub_date         = 1904. gads
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Kāda laimīga dzīve"''' ({{val-de|Ein glückliches Leben}}) ir vācbaltiešu mācītāja, etnogrāfa, novadpētnieka un sabiedriskā darbinieka [[Augusts Bīlenšteins|Augusta Bīlenšteina]] [[autobiogrāfija]]. Pirmo reizi izdota 1904. gadā izdevniecībā ''Jonk& Polevski'' vācu valodā. Grāmatu latviešu valodā 1995. gadā tulkojusi Lūcija Kazeniece.

sentences:
{{Zvaigzne1 infokaste
| nosaukums = Tēta1 Orionis C
| attēls =TrapeziumStars.jpg
| att_izm = 250px
| paraksts = [[Trapeces zvaigžņu kopa]]
| epoha = J2000
| zvaigznājs =[[Orions (zvaigznājs)|Orions]]
| rektascensija = 05h 35m 16,47s<ref name="P1">[http://vizier.u-strasbg.fr/viz-bin/VizieR-5?-out.add=.&-source=I/239/hip_main&HIP=26221 The Hipparcos and Tycho Catalogues (ESA 1997)]</ref>
| deklinācija = -05° 23′ 22,9″<ref name="P1" />
| redz.spožums=5,13<ref name="P1" />
| r.ātrums=+28 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| ī.kustība=[[rektascensija|α]]: −0,92 loka milisekundes/gadā
[[deklinācija|δ]]: 0,13 loka milisekundes/gadā
| paralakse=2,11 ± 0,41 loka milisekunde
| attālums = ~470 [[parseks|pc]]
~1500[[gaismas gads|ly]]
| abs.spožums=-3,2
| s.klase= O6pe V
| tips =
| masa = 40 M☉
| rādiuss = 8 R☉
| starjauda=251 000 L☉
| temperatūra=45 500 [[kelvins|K]]
| vecums=1,2 x 106 gadi
| c.nosaukumi= 41 Ori C, Theta1 Orionis C, HR 1895, HIP 26221,
 HD 37022, SAO 132314, V1016 Ori
}}
'''Tēta1 Orionis C''' ('''θ1 Orionis C''') ir [[dubultzvaigzne]] [[Trapeces zvaigžņu kopa|Trapeces zvaigžņu kopā]], kopas spilgtākā [[zvaigzne]], atrodas [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]] [[Oriona miglājs|Oriona miglāja]] vidū. Tā ir arī masīvākā no kopas zvaigznēm. Zvaigzne pieder O [[spektra klase]]i, tā ir zilgana [[galvenās secības zvaigzne]]. Pētījumi [[infrasarkanais starojums|infrasarkanajā]] spektrā liecina, ka Tēta1 Orionis C ir [[fizikālā dubultzvaigzne]], kura sastāv no divām komponentēm: Tēta1 Orionis C1 un Tēta1 Orionis C2.<ref>[http://simbad.u-strasbg.fr/simbad/sim-id?Ident=CCDM%20J05353-0524AIJ  tet01 Ori C -- Double or multiple star]</ref> C1 un C2 viena otru apriņķo 11 gadu laikā. Iespējams eksistē arī trešā komponente. 2013. gada augustā Tēta1 Orionis C sistēmu izdevās nofotografēt [[redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā ar 6,5 m Magelāna teleskopa adaptīvo optiku, kurš atrodas [[Atakamas tuksnesis|Atakamas tuksnesī]].<ref>[http://www.space.com/22467-telescope-takes-sharpest-night-sky-images.html New Telescope Tech Takes Sharpest Night Sky Photos Ever]</ref> Attēlos redzama divu zvaigžņu sistēma.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Daniels no Bannerovas''' ({{val-de|Daniel von Bannerow, Daniel Bannerow}}, {{val-la|Danielus de Lenewarde}}) bija viens no Livonijas [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] pirmajiem vasaļiem [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu]] sākumā. [[Lielvārde]]s kungs [[Daugavas Līvzeme|Daugavas Līvzemē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Aonyx_capensis,_male,_Shamvura.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Aonyx
|      ģints_lv = Beznagu ūdri
|       ģints_r = Āfrikas beznagu ūdrs
|          suga = Aonyx capensis
|       suga_lv = Āfrikas beznagu ūdrs
|      binomial = Aonyx capensis <small>([[Schinz]], 1821)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Āfrikas beznagu ūdrs''' (''Aonyx capensis'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji [[ūdens|ūdenī]] dzīvojošs [[plēsējs]], kas ir vienīgā suga '''beznagu ūdru ģintī''' (''Aonyx''). Saskaņā ar jaunākajiem [[DNS]] pētījumiem kādreizējās beznagu ūdru sugas — '''Kāpas beznagu ūdrs''' un  [[Kongo beznagu ūdrs]] — apvienotas un tiek izdalītas kā pasugas.

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences: '''Identitātes politika''' ir termins, kas raksturo politisku pieeju, kurā cilvēki ar noteiktu [[Reliģija|reliģiju]], [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rasi]], [[Sabiedrības slānis|sabiedrības slāni]], [[Dzimums|dzimumu]] vai citu identificējošu faktoru izstrādā un īsteno politisku darba kārtību, kas balstīta uz attiecīgās grupas esošu vai izdomātu apspiestību un pretošanos tai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://belonging.berkeley.edu/identity-politics-friend-or-foe|title=Identity Politics: Friend of Foe?|last=Garza|first=Alicia}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://millennialsarekillingcapitalism.libsyn.com/its-really-up-to-us-barbara-smith-on-combahee-coalitions-and-dismantling-white-supremacy|title=It's Really Up To Us: Barbara Smith on Combahee, Coalitions and Dismantling White Supremacy|last=Smith|first=Barbara}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://monthlyreview.org/2019/01/01/a-black-feminist-statement/|title=A Black Feminist Statement}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi|Lāzeratstarotājiem]]
[[Kategorija:Optika]]

sentences: '''Robežkalibrs''' ir bezskalas [[Mērinstruments|kontroles rīks]], ar kuru pārbauda izstrādājuma (biežāk — gludo cilindrisko salāgojumu, bet arī konisku virsmu, vītņu u.c.) [[Ģeometrija|ģeometrisko]] [[Parametrs (tehnika)|parametru]] — [[Izmērs|izmēra]], [[forma]]s, [[Virsma|virsmu]] savstarpējā novietojuma<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgās metroloģijas pamatkurss|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2008|isbn=978-9984-32-027-4|last2=Rudzītis|first2=Jānis|last3=Odītis|first3=Ivars}}</ref> — atbilstību izstrādājumam noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]].

sentences:
skulptūra "Sievietes figūra", 1571—73.gads]]
'''Sieviete''' ir [[cilvēks|cilvēka]] [[mātīte|sievišķais dzimums]]. Termins ‘sieviete’ parasti tiek attiecināts uz [[pieaugušais|pieaugušu cilvēku]], bet ar terminu ‘[[meitene]]’ apzīmē sievišķā dzimuma [[bērns|bērnu]] vai [[jaunība|jaunieti]]. [[Socioloģija|Socioloģijā]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] šis termins tiek attiecināts arī uz personas [[dzimtes identitāte|dzimtes indentitāti]]. Sieviete pēc [[dzimums|dzimumpiederības]] tiek atšķirta no [[vīrietis|vīrieša]].

sentences: '''D kvarks''' jeb apakšējais (''down'') kvarks - pirmās ģimenes [[kvarks]], otrais vieglākais no kvarkiem. Ietilpst [[nukloni|nuklonu]] sastāvā. D kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā, eksperimentāli d kvarks tika atklāts 1967. gadā, kopā ar [[u kvarks|u kvarku]].

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Raiskuma Sarkanās klintis
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Raiskums Red Cliffs Cave (2).jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Raiskuma Sarkano klinšu lielākā niša
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 57 | plat_m  = 19 | plat_s = 26 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 13 | gar_s  = 19 | gar_EW  = E
 |          atrašanās =
* {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Raiskuma pagasts}}
* {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Cēsis}}
 |     tuvākā_pilsēta = [[Cēsis]]
 |                upe = [[Gauja]]s vecupe
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība = 11,804 ha
 |           augstums = līdz 10 m
 |             garums = 200 m
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta = Jā
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Raiskuma Sarkanās klintis''' (arī '''Sarkanās klintis''', '''Raiskuma iezis''') ir [[smilšakmens]] atsegums [[Gaujas senleja]]s labajā krastā, 500 m no [[Raiskuma krogs|Raiskuma kroga]]. Klintis atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālajā parkā]], uz robežas starp [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Raiskuma pagasts|Raiskuma pagastu]] un [[Cēsis|Cēsu pilsētas]] teritoriju. Sarkanās klintis ir aizsargājams [[ģeoloģija|ģeoloģiskais]] [[dabas piemineklis]].<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Noteikumi par aizsargājamiem ģeoloģiskajiem un ģeomorfoloģiskajiem dabas pieminekļiem|url=https://likumi.lv/doc.php?id=7487|website=likumi.lv|publisher=Latvijas Republikas Ministru kabinets|accessdate={{dat|2017|5|22||bez}}|date={{dat|2001|4|17||bez}}}}</ref> Iezis ir 200 m garš, līdz 10 m augsts, tajā atsedzas [[augšdevons|augšdevona]] [[Gaujas svīta]]s sarkanīgie, dažviet dzeltenīgie, slīpslāņotie smilšakmeņi.<ref name="daba">{{tīmekļa atsauce|title=Sarkanās klintis|url=https://www.daba.gov.lv/public/lat/turistiem/apraksti/apskates_objekts/sarkanas_klintis/|website=daba.gov.lv|publisher=Dabas aizsardzības pārvalde|accessdate={{dat|2017|5|22||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Tengoku to Jigoku''
| operators =
| attēls = HIGH AND LOW JP .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Akira Kurosava]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toširo Mifune]]
* [[Tacuja Nakadai]]
* [[Kjoko Kagava]]
* [[Tacuja Mihaši]]
* [[Jutaka Sada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tengoku to Jigoku''
| studija = * ''Kurosawa Films''
* ''[[Toho]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1963|3|1|Japāna}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = 230 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| ienākumi = 460,2 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Tengoku to Jigoku''''' ({{Val|ja|天国と地獄}}) ir 1963. gada [[Japāna]]s kriminālfilma, kuras režisors ir [[Akira Kurosava]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toširo Mifune]], [[Tacuja Nakadai]], [[Kjoko Kagava]], [[Tacuja Mihaši]] un [[Jutaka Sada]]. Filma ir balstīta uz [[Evans Hanters|Evana Hantera]] 1959. gada romānu ''King's Ransom''.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Stīvens Soderbergs
 | vārds_orig              = ''Steven Soderbergh''
 | attēls                  = Steven Soderbergh Deauville 2013.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Stīvens Soderbergs amerikāņu filmu festivālā Dovilā 2013. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1963|1|14}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            =
* [[kinorežisors]]
* [[kinoscenārists]]
* [[kinoproducents]]
* [[kinooperators]]
 | darbības gadi           = 1981—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Betsija Brentlija]] (1989—1994)
* [[Džūlsa Ešnere]] (2003—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         = 2001: "Labākais režisors" (par filmu "[[Satiksme (filma)|Satiksme]]" (''Traffic'', 2000))
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                = 2013: divas balvas (par TV filmas ''Behind the Candelabra'' (2013) režiju un rediģēšanu)
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Stīvens Endrū Soderbergs''' ({{val|en|Steven Andrew Soderbergh}}, dzimis {{dat|1963|1|14}}) ir amerikāņu [[kinorežisors]], [[kinoscenārists]], [[kinoproducents]] un [[kinooperators]]. Tiek uzskatīts par vienu no pirmajiem [[neatkarīgā filma|neatkarīgā kino]] kustības dibinātājiem, kā arī par vienu no nozīmīgākajiem savas paaudzes kinorežisoriem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mandžūru kandidāts
| operators =
| attēls = The Manchurian Candidate (1962 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = politiskais trilleris, ''neo-noir''
| režisors = [[Džons Frankenheimers]]
| producents = * [[Džordžs Akselrods]]
* Džons Frankenheimers
| scenārijs = Džordžs Akselrods
| aktieri = * [[Frenks Sinatra]]
* [[Lorenss Hārvijs]]
* [[Dženeta Lī]]
* [[Andžela Lensberija]]
* [[Henrijs Silva]]
* [[Džeimss Gregorijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Manchurian Candidate''
| studija = ''M.C. Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1962|10|24}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Manchurian-Candidate-The#tab=summary|title=The Manchurian Candidate (1962) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|1|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mandžūru kandidāts"''' ({{Val|en|The Manchurian Candidate}}) ir 1962. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' psiholoģiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Frankenheimers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Frenks Sinatra]], [[Lorenss Hārvijs]], [[Dženeta Lī]], [[Andžela Lensberija]], [[Henrijs Silva]] un [[Džeimss Gregorijs]]. Filma balstīta uz Ričarda Kondona 1959. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Balvu un Gulbenes slimnīcu apvienība''' ir III līmeņa neatliekamās palīdzības lokālā daudzprofilu [[slimnīca]], kas pamatā ārstē Balvu, Rugāju, Viļakas, Baltinavas, Gulbenes novadu iedzīvotājus. Slimnīcu apvienība dibināta 2011. gadā un tajā ietilpst divas slimnīcas Vidzemes ielā 2, [[Balvi|Balvos]] un Upes ielā 1, [[Gulbene|Gulbenē]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences: '''Spriedums''' ir doma, atzinums, ko izsaka [[Teikums|teikumā]], apgalvojuma vai nolieguma formā.<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Spriedums var būt arī tas, ko [[tiesa]] nospriedusi, nolēmusi.<ref>http://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/s/spriedums{{Novecojusi saite}}</ref> Spriedumā var kaut ko apgalvot vai [[Noliegums|noliegt]], paust pārliecību, nodomus, paredzējumus, neizpratni, cildinājumu, nopēlumu, interesi, satraukumu, sajūsmu.<ref name=":0" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
| fungi = ADD8E6
|          platums =<!-- Infokastes platums (default: 24em) -->
| attēls =Peragamentsene.jpg|Lielas pergamentsēnes augļķemenis uz '''P.sylvestris'' ciršanas atliekām (foto autors T.Gaitnieks).|thumb|250px
| att_nosaukums=Lielās pergamentsēnes augļķemenis uz ''P.sylvestris'' ciršanas atliekām (foto autors T.Gaitnieks)
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Polyporales
| rinda_lv = Poliporu rinda
| dzimta =Phanerochaetaceae
| dzimta_lv =
| ģints =Phlebiopsis
| ģints_lv =Pergamentsēņu ģints
| suga =''Phlebiopsis gigantea'' (Fr.) Jülich
| suga_lv =Lielā pergamentsēne
}}
'''Lielā pergamentsēne''' ''Phlebiopsis gigantea'' (Fr.) Jülich ir plaši izplatīta [[sēnes|sēne]] mērenās un boreālās joslas apgabalos. Viena no pazīstamākajām un biežāk sastopamākajām saprofītiskajām sēnēm skujkoku mežos. ''P.gigantea'' var ierosināt balto trupi kritalās un ciršanas atliekās, tomēr tiek uzskatīts, ka pastāv maza iespēja, ka tā attīstīsies dzīvos kokos.<ref name = "P.gigantea" >[http://www.biocontrol.entomology.cornell.edu/pathogens/phlebiopsis.html Phlebiopsis gigantea<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref> Pazīstamākie sinonīmi: ''Phlebia gigantea'' (Fr.) Donk, ''Peniophora gigantea'' (Fr.) Massee, ''Phanerochaete'' (Fr.) Rattan.<ref name = "Holdenrieder, Greig 1998">[Holdenrieder, von O., Greig, B. J. W. 1998. Biological Methods of Control. In: Woodward, S., Stenlid, J., Karjalainen, R., Hüttermann, A. (ed.) Heterobasidion annosum: biology, ecology, impact and control. CAB International, Wallingford, UK, p. 235 – 258]</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Virdžīnija
 | native_name             = ''Virginia''
 | other_name              =
 | settlement_type         = ASV štats
 | image_skyline           = Skyline drive 20050521 123518 2.jpg
 | imagesize               = 250px
 | image_caption           = Šenandoa ielejas nacionālais parks
 | image_flag              = Flag of Virginia.svg
 | flag_size               = 130px
 | image_seal              = Seal of Virginia.svg
 | seal_size               = 90px
 | nickname                = Vecā domīnija (''Old Dominion''); Prezidentu māte (''Mother of Presidents''); Sadraudzība (''The Commonwealth'')
 | motto                   = ''Sic Semper Tyrannis''
 | anthem                  = "Our Great Virginia"
 | capital                 = [[Ričmonda]]
 | largest_city            = [[Virdžīnijabīča]]
 | official_language       = [[angļu valoda]]
 | spoken_language         =
 | image_map               = Virginia in United States.svg
 | mapsize                 = 250px
 | map_caption             = Virdžīnijas atrašanās vieta ASV
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 | leader_party            =
 | leader_title            = Gubernators
 | leader_name             = [[Glens Jangkins]]
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 110785
 | area_land_km2           = 102587
 | area_water_km2          = 8198
 | area_water_percent      = 7,4
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = [[Rodžersa kalns]], 1747
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 8 683 619 <ref>"U.S. Census Bureau QuickFacts: Virginia". U.S. Census Bureau. October 11, 2022. Retrieved December 5, 2022.</ref>
 | population_as_of        = 2022. gadā
 | population_rank         =
 | population_density_km2  =
 | population_blank1_title = Rasu sastāvs
 | population_blank1       = baltie - 74,94%
melnie - 20,65%
 | population_blank2_title = Reliģijas
 | population_blank2       = [[protestanti]] - 69%
[[katoļi]] - 14%
nereliģiozi - 12%
 | timezone                = UTC
 | utc_offset              = -5
 | timezone_DST            = UTC
 | utc_offset_DST          = -4
 | website                 = {{URL|http://www.virginia.gov/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = US-VA
 | blank1_name             = Interneta otrā līmeņa domēns
 | blank1_info             = .va.us
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mačatškijīts
|attēls=
|klase=Fosfāti, arsenāti un vanadāti
|ŠtruncaID=7/C.27-10
|ķīm_formula=Ca6(AsO4)(AsO3OH)3(PO4,SO4)·15(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=pseidoromboedriski kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.593 nε = 1.585
|pleohroisms=
|blīvums=2,5
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Australia|Austrālija}}

sentences: '''Hidrauliskais trieciens''' — [[Spiediens|spiediena]] strauja palielināšanās pa cauruļvadu tekošā šķidrumā, ja šā šķidruma tecēšanas ātrumu maina momentāni (piemēram, cauruļvadu noslēdzot). Hidrauliskā trieciena teoriju izstrādāja krievu zinātnieks [[Nikolajs Žukovskis]].<ref name=LP>{{lpe|4|73}}</ref>

sentences: '''Zviedrijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Zviedrija]]s teritorijā.

sentences:
[[Kategorija:Rīsi]]
[[Kategorija:Ēdieni pēc galvenās sastāvdaļas]]

sentences:
{{Skaitlis
|num = 8
|lv = Astoņi
}}
'''8''' ('''astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[7 (skaitlis)|7]] un [[9 (skaitlis)|9]].

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Skudrskābes struktūrformula un molekulas modelis
|citi nosaukumi = metānskābe, ūdeņraža karbonskābe
|CAS numurs = 64-18-6
|ķīmiskā formula=HCOOH
|molmasa=46,03
|blīvums=1220
|kušanas temperatūra=281,5 K (8,4 °C)
|viršanas temperatūra=373,9 K (100,8 °C)
}}
'''Skudrskābe''' (metānskābe, HCOOH) ir vienkāršākā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Skudrskābe ir bezkrāsains, ļoti kodīgs šķidrums ar asu smaku. Skudrskābe ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Ar to jāapietas uzmanīgi, jo skudrskābe, atšķirībā no neorganiskajām skābēm, viegli izkļūst cauri [[āda]]i un tauku slānim, radot dziļas, ilgi nedzīstošas čūlas.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Ufas starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Международный аэропорт Уфа<br />Өфө халыҡ-ара аэропорты
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Ufa International Airport.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = UFA
| ICAO                       = UWUU
|lat_deg=54|lat_min=33|lat_sec=49|lat_dir=N
|lon_deg=55|lon_min=52|lon_sec=49|lon_dir=E
| karte                      = Baškortostāna#Krievijas Eiropas daļa#Krievija
| kartes_paraksts            =
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| baze                       =
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Krievija|Baškortostāna|Ufa}}
| termināļu skaits           =
| elevation-m                = 137
| majas_lapa                 = {{URL|http://www.airportufa.ru/}}
| metric-rwy                 =
| r1-number    = 14R/32L
| r1-length-m  = 3761
| r1-surface   = asfalts
| r2-number    = 14L/32R
| r2-length-m  = 2513
| r2-surface   = asfalts
| pasazieru_skaits           = 3,22 miljoni (2018)
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}

sentences: '''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furfurola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H4O2
|molmasa=96,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=-36,5 °C
|viršanas temperatūra=161,7 °C
}}
'''Furfurols''' (no latīņu ''furfur'' — ‘klijas’ + ''oleum'' — ‘eļļa’) (furān-2-karbaldehīds, α furilaldehīds, C5H4O2) tīrā veidā ir bezkrāsains [[šķidrums]] ar mandeļu smaržu. Reaģējot ar gaisa skābekli, tas kļūst dzeltens. Furfurols ir heterociklisks aromātiskais [[aldehīds]] (satur [[furāns|furāna]] ciklu).

sentences: teritorijas, kuras arī reizēm pieskaita pie Skandināvijas; dzeltenā krāsā iekrāsotas teritorijas, kuras pieder Skandināvijas valstīm.]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Boriss Šeremetjevs
|     vārds_orig = Бори́с Петро́вич Шереме́тев
|         attēls = Boris Sheremetev by P.Krasovskiy (1748, Kuskovo).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1652
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas cariste]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1719
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas cariste]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievs]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
| bērni          = [[Pjotrs Šeremetjevs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[feldmaršals]]
|  dienesta_laiks = 1681 — 1719
|          valsts = {{flagicon image|Flag of Oryol ship (variant).svg}} [[Krievijas cariste]]
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = Krievu-poļu karš (1654-1667)
[[Krievu—turku karš (1686—1700)]]
Krimas kampaņas 1687. un 1689. gadā
Azovas kampaņa (1695-1696)
[[Lielais Ziemeļu karš]]:
* Varjas kauja
* [[Narvas kauja (1700)]]
* Reuges kauja
* Ersastferas kauja
* [[Kauja pie Omuļiem]]
* Nēteborgas aplenkums (1702)
* Sisterbekas kauja
* [[Mūrmuižas kauja]]
* Holovčinas kauja
* [[Poltavas kauja]]
* [[Krievu—turku karš (1710—1711)]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = '''Tituli''':
 [[Bajārs]] (1686)
[[Grāfs]] (1706)
'''Apbalvojumi''':
Svētā Andreja ordenis
[[Baltā Ērgļa ordenis (Polija)|Baltā Ērgļa ordenis]]
Melnā Ērgļa ordenis
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Boriss Šeremetjevs''' ({{val|ru|Бори́с Петро́вич Шереме́тев}}; 1652—1719), dažkārt zināms kā '''Roberts Šeremetjevs''', bija [[Krievijas cariste]]s diplomāts un karavadonis [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] laikā. [[feldmaršals|Ģenerālfeldmaršals]] (1702), grāfs (1706). [[Piebalga]]s muižu īpašnieks.

sentences:
[[File:Pinochet de Civil.jpg|thumb|[[Augusto Pinočets]], diktators]]
'''Diktators''' ({{Val|la|dictāre}} - teikt, diktēt, dot priekšrakstus) ir cilvēks, kurš uzspiež savu gribu citiem un nodibina [[diktatūra|diktatūru]]. Amatpersona, kuras rokās ir visa vara valstī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H2O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11 °C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122 °C (47—49% šķīdums)
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Nanomedicīna''' ir nanotehnoloģiju pielietošana medicīnā.<ref name="nano1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |title=What is nanotechnology and what is nanomedicine? |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929140807/http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |archivedate={{dat|2015|09|29||bez}} }}</ref> Tā ir saistīta ar materiālu un ierīču izveidi un to izmantošanu molekulāros un atomāros procesos šūnu līmenī.<ref name="nano2">[http://www.genome.gov/11508736#al-3  Nanomedicine fact sheet]</ref><ref name="nano3">[Tibbals, H.F. Medical Nanotechnology and Nanomedicine. CRC Press, 2010. 527 p.]</ref> Šobrīd nanomedicīnas nozīmīgākie sasniegumu ir redzami nanodaļiņu pielietojumā zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā. Metodes ir dažādās izstrādes stadijās: teorētiskās metodes, metodes, kuras ir dažādās pārbaudes stadijās, metodes, kuras jau tiek pielietotas praktiski.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīna, kura šobrīd ir pieejama, palīdz pārvarēt dažas grūtības, ar kurām sastopas tradicionālā medicīna:
* zāļu molekulu sliktā šķīdība ūdenī, līdz ar to cilvēka ķermenis tās pietiekami lielā daudzuma nevar neabsorbēt, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāļu molekulu izvadīšanās no cilvēka ķermeņa pirms tās ir paspējušas sasniegt vai iedarboties uz mērķa audiem vai orgāniem, neskatoties uz to, ka cilvēka ķermenis zāļu molekulas labi un pietiekamā daudzumā bija absorbējis,
* zāļu izraisītie blakusefekti, jo tās var iedarboties ne tikai uz slimajiem audiem un orgāniem, bet arī uz veselajiem. Piemēram, zāles, kuras tiek izmantotas vēža ārstēšanai un kurām vajadzētu iedarboties tikai uz vēža šūnām, iedarbojas arī uz veselajiem audiem un orgāniem, tos bojājot.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīnas devums zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā:
* organisms absorbē pietiekami lielu zāļu daudzumu, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles, kuras tiek ievadītas organismā, organismā paliek pietiekami ilgi, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles iedarbojas tikai uz mērķa šūnām, mērķa audiem un mērķa orgāniem.<ref name="nano2"/>
Ir zināms, ka agrīna slimības diagnosticēšana var palīdzēt laicīgi uzsākt slimības ārstēšanu, uzlabot pacienta prognozes, uzlabot un saglabāt pacienta dzīves kvalitāti un pat novērst pacienta nāvi. Daudzas slimības gadiem neizraisa sūdzības un simptomus, bet cilvēka ķermenī jau ir atrodami pierādījumi par esošo slimību molekulārā līmenī. Nanomedicīna var būt pielietojama agrīnā slimību diagnostikā.<ref name="nano2"/> Nanotehnoloģijas ļauj strādāt ar instrumentiem, kuri var novērtēt lielu daudzumu šūnu ātri, precīzi un lēti, un cilvēka ķermeni var pētīt kā dinamisku molekulārās bioloģijas procesu tīklu. Tas atver jaunas iespējas slimību ārstēšanā ar specifiskām stratēģijām, kas mērķētas mainīt un kontrolēt molekulāros ceļus šajā tīklā. Tas viss noved pie medikamentu pielāgošanas individuālam genomam un fizioloģiskam stāvoklim, balstoties uz ātriem un detalizētiem individualizētiem izmeklējumiem. Vienkāršāk sakot — medicīna ir daudz personalizētāka un smalkāka.<ref name="nano3"/><ref name="nano5">[Prasad, P.N. Introduction to nanomeidicine and nanobioengineering. John Wiley & Sons, 2012. 608 p.]</ref> Nanomedicīnas devums jaunām slimību diagnostikas un ārstēšanas metodēm un ierīcēm palīdzētu ievērojami uzlabot vispasaules veselības stāvokli.<ref name="nano2"/><ref name="nano3"/><ref name="nano5"/> Nanomedicīna tiek pielietota, lai uzlabotu pacientu ārstēšanas un dzīves kvalitāti, kuri cieš no dažādiem saslimšanām, kā olnīcu un krūts vēzis, nieru slimības, sēnīšu infekcijas, paaugstināts holesterīna līmenis asinīs, menopauzes simptomi, multiplā skleroze, dažādas izcelsmes hroniskas sāpes, astma un emfizēma.<ref name="nano2"/>

sentences: '''Apātija''' ir sajūtu, [[Emocijas|emociju]], [[Intereses|interešu]] trūkums. Tas ir [[Psiholoģija|psiholoģisks]] stāvoklis, kas izpaužas kā vienaldzība vai emociju, piemēram, [[Nemiers|nemiera]], [[motivācija]]s vai aizraušanās, apspiešana. Apātijas gadījumā cilvēks savu stāvokli nejūt kā nepatīkamu, taču apātija var novest pie mazkustīguma un prieka un interešu pilnīga zuduma.

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Alūksne (nozīmju atdalīšana)|Alūksne}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Alūksne
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Jaunalūksnes pils 2015.JPG
| imagesize =
| image_caption = Alūksnes Jaunā pils
| image_flag = Aluksne flag.svg
| flag_link = Alūksnes karogs
| image_shield = Aluksne COA.svg
| shield_link = Alūksnes ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 57
| latm = 25
| lats = 14
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 02
| longs = 55
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Alūksnes novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1920. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
| leader_name = Dzintars Adlers
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|de|Marienburg}}
| area_total_km2 = 14.23
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_as_of = 2022
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4301
LV-4302
| area_code =
| website = {{URL|http://www.aluksne.lv}}
| footnotes = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Alūksnes pilsētas vēsturiskais centrs
|      numurs = 7424
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = pilsētbūvniecība
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
| population = 6 368
}}
'''Alūksne''' ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Alūksnes novads|Alūksnes novada]] administratīvais centrs [[Vidzeme]]s austrumos. Alūksne atrodas 202 km attālumā no [[Rīga]]s, [[Alūksnes ezers|Alūksnes ezera]] krastā. Alūksne ir visaugstāk esošā Latvijas pilsēta, kas atrodas aptuveni 200 metrus virs [[jūras līmenis|jūras līmeņa]] (augstākais punkts — [[Tempļa kalns (Alūksne)|Tempļa kalns]] — 217 m).

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| nombre              = Roskomnadzor
| full_name           = Federālais sakaru, informācijas tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu uzraudzības dienests
| nombre nativo       = ''Федеральная служба по надзору в сфере связи, информационных технологий и массовых коммуникаций (Роскомнадзор)''
| nombre nativo lengua = krievu
| logo                = Flag_of_Roskomnadzor.svg
| image               = Emblem_of_Roskomnadzor.svg
| location_country    = {{RUS}},
| location_city2      = [[Maskava]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sekas
| operators =
| attēls = Aftertermath poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Eliots Lesters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Skots Makneirijs]]
* [[Megija Greisa]]
* [[Mārtins Donovans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Aftermath''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Lionsgate Premiere''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|4|7}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|674,238}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1599951365/|title=Aftermath |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sekas"''' ({{Val|en|Aftermath}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Eliots Lesters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Skots Makneirijs]], [[Megija Greisa]] un [[Mārtins Donovans]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Turaidas pils
| alternate_name =
| image          = Turaida Castle.JPG
| image_size     = 250px
| caption        = Turaidas pils
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=57.18204 |latNS=N
| longd=24.85068 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Sigulda}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Turaidas pilskalns un viduslaiku pils
|      numurs = 2147
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
vārīšanās]]
'''Viršana''' jeb '''vārīšanās''' ir process, kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrās]] fāzes pāriet [[gāze|gāzveida]] fāzē. [[Viršanas temperatūra]] ir stipri atkarīga no [[spiediens|spiediena]] tāpēc, ka [[Tvaiks|tvaiku]] [[tilpums]] parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma [[tilpums|tilpumu]]. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās [[atmosfēra]]s spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Kartelis''' (no {{val|it|cartello}}<ref>{{Cite web|url=https://www.etymonline.com/search?q=cartel|title=cartel | Search Online Etymology Dictionary|website=www.etymonline.com}}</ref>) — ražotāju apvienības, kuri vienojušies par cenām, tirgus sadali un saimnieciskām darbībām kādas nozares ietvaros, lai ierobežotu konkurentu darbību. Kartelis ir viens no monopola veidiem.<ref>Roberts Škapars, Mikroekonomika, LU, Rīga, 2004., 319.lpp.</ref>

sentences: '''Versiju pārvaldības sistēma''' (VPS) ir programmatūras rīks, kas palīdz organizēt kādas mainīgas informācijas vienības evolucionāru attīstību. Kā informācijas vienība var būt programmatūras [[pirmkods]], elektroniski dokumenti, grāmatas. VPS tiek uzglabātas dažādas dokumentu versijas. Ja ir nepieciešamība, var atgriezties pie agrākām versijām.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Foksa baseins
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Foxe.jpg
| paraksts     = Foksa baseina satelītaina
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                =
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     =
| plat_d= 65| plat_m= 55| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 77| gar_m= 52| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 600
| platums      = 500
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 110—400
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Prinča Čārlza sala]]
| pilsētas     = [[Iglulika]], [[Holbīča]]
| citas_daļas  =
}}
'''Foksa baseins''' ({{val|en|Foxe Basin}}, {{val|iu|ᐊᒥᑦᑑᑉ ᑕᕆᐅᖓ}}, ''Amittuup Tariunga'')<ref>[http://ihti.ca/eng/place-names/images/Map-WhereWeLiveTravel-1636px.jpg Nunavut, Where we Live and Travel]</ref> ir plašs līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojies starp [[Bafina sala|Bafina salu]] ziemeļos un austrumos un [[Melvila pussala|Melvila pussalu]] rietumos.<ref>{{PZT|211}}</ref> [[Foksa šaurums]] dienvidos to savieno ar [[Hudzona līcis|Hudzona līci]] un [[Hudzona šaurums|Hudzona šaurumu]], bet šaurais [[Fjūri un Heklas šaurums]] ziemeļrietumos — ar [[Būtijas līcis|Būtijas līci]]. Krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu. Foksa baseina ziemeļdaļā daudz salu, lielākā no kurām ir [[Prinča Čārlza sala]]. Līcis lielāko daļu gada pildīts ar ledu, kuģojams augustā un septembrī. Krasti mazapdzīvoti, vienīgās pastāvīgās apdzīvotās vietas ir [[Iglulika]] un [[Holbīča]] Melvila pussalas piekrastē.

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
(2018)]]
'''Putinisms''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Путинизм'') ir 21. gadsimta politiskā pārvaldes sistēma [[Krievija|Krievijā]], kas izveidojusies [[Vladimirs Putins|Vladimira Putina]] valdīšanas laikā, kā arī ideoloģija (dažādu [[Konservatīvisms|konservatīvu]] ideju kopums).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Žemaitėjės seniūnėjė<br />Ducatus Samogitiae
|nosaukums_latv_val     = Žemaitija
|sugasvārds             = autonoma teritorija
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Lietuva
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1795.
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              =
|date_end               =
|
|event1                 = [[Vācu ordenis]] atteicās no teritoriālām pretenzijām par labu [[Lietuvas dižkunigaitija]]i
|date_event1            = 1411.
|event2                 = Lietuvas dižkunigaitis Kazimirs atzina Žemaitijas autonomiju
|date_event2            = 1441.
|event3                 = kļuva par [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] autonomu daļu
|date_event3            = 1569.
|event4                 = tika inkorporēta [[Krievijas Impērija]]s [[Kauņas guberņa]]s sastāvā
|date_event4            = 1795.
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             = Flag of Samogitia.svg
|flag                   =
|flag_type              = vēsturiskais karogs
|
|image_coat             = Herb Woewodstwo Zmudzkie.png
|symbol                 =
|symbol_type            = vēsturiskais ģerbonis
|
|image_map              = Kurlandyja-Žamojć. Курляндыя-Жамойць (N. Sanson, 1659).jpg
|image_map_caption      = [[Žemaitijas hercogiste]]s (''Duché de Samogitie'') un [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] [[Otrais Ziemeļu karš|Otrā Ziemeļu kara]] laikā (1659).
|
|galvaspilsēta          = Medininki ([[Varņi]]), [[Kraži]] (15.—16. gadsimts), [[Raseiņi]] (no 16. gadsimta)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]], no 1417. gada katolicisms
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 25700
|stat_pop1              =
|footnotes              =
|_noautocat = yes
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2520'' (''Blagovest № 11L'')
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2520'' (''Благовест № 11Л'')
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Blagovest''
| KA_veids               = militārais [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-2000]]''
| KA sērijas Nr          = 11L
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]
| Operators              = ''[[Vojentelekom]]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]'', {{RUS}}
''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|8|16|SK}} 22:07:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3,0 — 3,5 t
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 16° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = –
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2526]]''
(''Blagovest № 12L'')
}}
'''''Kosmos-2520''''' ({{val|ru|Космос-2520}} jeb '''''Blagovest № 11L''''' (''Благовест № 11Л'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis; to izmanto arī komerciāli.<ref name="spaceflight101.com, 2017-07-16" /> Tas orbītā palaists 2017. gada augustā [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]s uzdevumā. Pavadoņa operators ir valsts uzņēmums ''[[Vojentelekom]]''.

sentences: '''Diskursa analīze''' ir [[valodniecība]]s metode, kurā tiek pētīti vienotu tekstu vai runas aktu kopumi pēc dažādām pazīmēm. Šī analīze ir [[Vēsture|vēsturiski]] noteiktais nozīmju vai jēgu sistēmas, kuras veido [[subjekts|subjekta]] vai [[objekts|objekta]] identitāti.<ref>David Howarth, Discourse (Open university Press 2000),8</ref> Plašākā mērogā [[Diskurss|diskursa]] analīze ir lietotās valodas un tajā ietverto struktūru detalizēta izpēte un tās pamatā ir detalizēta izpratne par [[valoda]]s lietojumu, tomēr diskurss izpaužas ne tikai [[Lingvistika|lingvistiskās]] praksēs, bet arī rīcībās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Blue-and-Yellow-Macaw.jpg
|att_nosaukums   = Zildzeltenā ara
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Aves
|klase_lv        = Putni
|kārta           = Psittaciformes
|kārta_lv        = Papagaiļveidīgie
|dzimta          = Psittacidae
|dzimta_lv       = Papagaiļu dzimta
|apakšdzimta     = Arinae
|apakšdzimta_lv  = Neotropikas papagaiļi
|ģints           = Ara
|ģints_lv        = Aras
|ģints_r         = Aras (ģints)
|suga            = Ara ararauna
|suga_lv         = Zildzeltenā ara
|binomial        = Ara ararauna, <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758)</small>
|izplatība       =
|kategorijas     = nē
}}

sentences: un [[Dizdžes zemestrīce|Dizdžes zemestrīcēm]] 1999.gadā netālu no [[Marmora jūra]]s.]]

sentences: '''Paaudze''' ir [[objekts|objektu]] ([[cilvēki|cilvēku]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]], arī [[tehnoloģija|tehnoloģiju]]) kopa, kurus saista kopējs dzimšanas vai dzīves laiks. Piemēram, kādā [[dzimta|dzimtā]], sākot ar [[vecvecāki]]em, nākamā paaudze ir [[vecāki]], tad [[bērni]], kam seko [[mazbērni]]. Katra no šīm grupām ir viena paaudze. Šajā gadījumā kopīgā pazīme ir tā, ka katra nākamā paaudze ir iepriekšējās paaudzes bērni. Vienas paaudzes katrs indivīds var būt ar atšķirīgām pazīmēm.

sentences:
'''Pahmans''' var būt:
* [[Ludeks Pahmans]] — čehu šahists, lielmeistars;
* [[Vladimīrs Pahmans]] — čehu šaha problēmists, lielmeistars.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ādams Kadmons''' - garīgais pirmcilvēks [[Kabala]]s mācībā, pirmo reizi minēts [[Īzaks Luria|Īzaka Lurias]] atklāsmēs. Plašākā nozīmē tiek saprasts kā cilvēka arhetips, kura līdzinieki šajā pasaulē ir cilvēki, kas tomēr ir zaudējuši trīs sākotnējās īpašības - dievišķo gudrību, daili un nemirstību. Cilvēkos ir ielikta neapzināta tieksme šo zaudēto stāvokli atkal atgūt.

== Ādams Kadmons kā Dzīvības koks ==

sentences: '''Paplašināmā hiperteksta iezīmju valoda''' jeb '''XHTML''' (saīsinājums no '''Extensible Hypertext Markup Language''') ir iezīmju valoda, kas nodrošina tās pašas iespējas, ko [[HTML]], taču nosaka daudz striktāku valodas sintaksi. Ja HTML ir [[Valoda SGML|SGML]] lietojums, tad XHTML ir [[XML]] lietojums. XHTML 1.0 kļuva par [[Globālā Tīmekļa Konsorcijs|Globālā Tīmekļa Konsorcija]] rekomendāciju 2000. gada 26. janvārī.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 73
 | lv  = Septiņdesmit trīs
}}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Vikipēdijas piemineklis
|native_name   =
|image         = Wikipedia Monument 4 cropped.jpg
|caption       = Statuja
|map_image     = Polija
|map_text      =
|latd  = 52|latm  = 20|lats  = 57.5|latNS  = N
|longd = 14|longm = 33|longs = 37.3|longEW = E
|location      = {{vieta|Polija|Slubice}}
|designer      = Mihrans Hakobajans
|type          =
|material      =
|length        = 60 cm
|width         = 60 cm
|height        = 170 cm
|begin         =
|complete      = 2014
|open          = {{dat|2014|10|22|N|bez}}
|dedicated_to  = [[Vikipēdija]]s papildinātājiem
|extra         =
}}
'''Vikipēdijas piemineklis''' ({{val|pl|Pomnik Wikipedii}}) ir statuja, kas veltīta [[Vikipēdija]]s papildinātājiem. Tā atrodas [[Polija]]s pilsētas [[Slubice]]s centrālajā laukumā ''Plac Frankfurcki''. Šis ir pirmais Vikipēdijai veltītais piemineklis pasaulē.<ref name=PR>{{Tīmekļa atsauce|title=Poland to unveil world's first Wikipedia monument|url=http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument|publisher=Polskie Radio|accessdate=9 October 2014|archive-date={{dat|2018|06|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180618053900/http://www.thenews.pl/1/9/Artykul/183717,Poland-to-unveil-worlds-first-Wikipedia-monument}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Baba Vanga
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1911
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 31
| dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (1844–1922).svg}} [[Strumica (pilsēta)|Strumica]], [[Saloniku vilājets]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{MKD}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1996
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = mistiķe, gaišreģe un tautas medicīnas piekopēja
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
'''Openbravo''' ir komerciāla atvērtā koda programmatūras kompānija. Tā ir daudzlietotāju sistēma, kuru lieto, izmantojot tīmekļa [[pārlūkprogramma|pārlūkprogrammu]]. Uzņēmums atbild par '''Openbravo ERP''' un '''Openbravo POS''' produktu attīstību. Openbravo arhitektūra ir izveidota balstoties uz [[Java (valoda)|Java]] valodu. Programmatūra darbojas uz [[Microsoft Windows]], [[Linux]], Solaris, [[FreeBSD]] platformas.

sentences: '''Birete''', saukta arī par '''bereti''' ({{Val-it|Biretta}}), ir tradicionāla [[Romas katoļi|katoļu]] latīņu rituāla [[garīdznieks|garīdznieka]] galvassega. Tā ir apaļa un mīksta no iekšpuses, cieta četrstūrainas formas no ārpuses [[audums|auduma]] [[cepure]] bez apmales un naga, kuras stūriem cepures augšējā daļā ir piešūti četri vai trīs pusapļa formas cieti auduma elementi, kas veido [[krusts|krusta]] formu cepures [[centrs|centrā]]. Birete var būt ar pušķi vai bez tā augšējās daļas vidū. Birete parādījās [[15. gadsimts|15.]] — [[16. gadsimts|16. gadsimtā]].<ref>"Katoļu Dzīve", 1998. Nr.1., 12.lpp.</ref>

sentences: '''26. februāris''' ir gada 57. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 308 (309 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Ambrozu senkapi
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.353456415281 | latNS  = N
|longd = 26.955951772711 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Alūksnes novads|Alsviķu pagasts}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ambrozu senkapi
|      numurs = 152
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Jūgs''' (arī '''iejūgs''') ir piederumu kopums, kuru parasti izmanto ar [[Vērši|vēršu]] vai citu darba dzīvnieku pāri, lai tie pāros varētu vilkt [[Vezums|vezumu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/iej%C5%ABgs|title=iejūgs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-14}}</ref> Jūgs ir koka sija, kura ir piestiprināts pāri [[dīstele]]i (dīselei).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/j%C5%ABgs:1|title=jūgs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-10-14}}</ref> Dažkārt jūgi ir uzstādīti atsevišķiem dzīvniekiem. Dažādās kultūrās pastāv dažādi jūgu veidi. Citi iejūdzami dzīvnieki ir [[Mājas zirgs|zirgi]], [[Mūlis|mūļi]], [[Mājas ēzelis|ēzeļi]] un [[Ūdens bifelis|ūdens bifeļi]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 86
 | lv  = Astoņdesmit seši
}}
'''86 (astoņdesmit seši)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[85 (skaitlis)|85]] un [[87 (skaitlis)|87]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit sestā diena ir [[27. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[26. marts]]).

sentences: '''Harkivas metropolitēns''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Харківський метрополітен, Харківське метро'') ir [[Harkiva|Harkivas]] [[metro]] transporta sistēma. Tai ir trīs aktīvas līnijas, kuru ekspluatācijas garums 2018. gadā bija aptuveni 38,1 km. Pilsētas centrā ir 30 stacijas un trīs metro pārsēšanās mezgli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Bufotenīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 487-93-4
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,268
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 146—147 °C
| viršanas temperatūra = 320 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Armens Tahtadžjans''' ({{val|hy|Առմեն Թախտաջյան}}; {{val|ru| Армен Леонович Тахтаджян}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1910|6|10}}|{{dat||5|28}}}} [[Šuša|Šušā]], [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]], tagad [[Kalnu Karabaha]], miris {{dat|2009|11|13}}) bija [[armēņi|armēņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[botāniķis]] un [[taksonomists]].

sentences: '''Uzticamības pārbaude''' jeb '''padziļinātā izpēte''' (bieži tiek netulkojot lietots tradicionālais nosaukums [[angļu valoda|angļu valodā]] '''''Due diligence'''''; {{ipa2|ˌdjuː ˈdɪl.ɪ.dʒəns}}(ASV) vai [ˌduː ˈdɪl.ə.dʒəns](brit.))<ref>[http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/due-diligence Cambridge Dictionary]</ref> ir process, ko [[privātie investori|privātais investors]] veic, lai izlemtu par sadarbības veidošanu ar projekta attīstītāju. Tāpat arī to veic, lai pieņemtu lēmumu par [[uzņēmums|uzņēmuma]] iegādi vai apvienošanos. Pārbaudes mērķis ir pārliecināties, ka uzņēmums, kas vēlas piesaistīt investīcijas pilnībā pilda tam uzliktās saistības. Šāds pārbaudes veids radies 20. gs. 30. gados ASV privāto investīciju tirgū.<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = Due Diligence – kas tas ir? | first = Rihards | last = Svelpe | publisher = iFinanses.lv | date = 2009.06.05. | accessdate = 2011.04.04 | url = http://www.ifinanses.lv/lat/vadiba?doc=837 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20121218191154/http://www.ifinanses.lv/lat/vadiba?doc=837 | archivedate = {{dat|2012|12|18||bez}} }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 = Nintendo DS Logo.svg
| attēls               = Nintendo DS Trans.png
| izveidotājs          = [[Nintendo]]
| paaudze              = Septītā
| priekstecis          =[[Game Boy Advance]]
| pectecis             = [[Nintendo 3DS]]
|media=[[Spēles kartes]]|beigt=2013|razotajs=[[Foxconn]]|gimene=Nintendo DS ģimene|pardotk=154.02 millions|atmina=4 MB|cena=$149.99}}
'''''Nintendo DS''''' ir septītās paaudzes divekrānu pārnēsājamā [[spēļu konsole]], kuru izveidoja ''[[Nintendo]]''. Tā ir konkurents ''[[PlayStation Portable]]'' konsolei. DS nāca klajā {{Dat|2004|11|21}} [[Japāna|Japānā]]. Konsolei bija savietojama ar ''[[Game Boy Advance]]'', lai pārdošanas sākuma būtu garantētas spēles. DS ir otra vispārdotākā konsole pasaulē, tikai ''[[PlayStation 2]]'' spēja apsteigt šo konsoli.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Crossfire''
| operators =
| attēls = CrossfirePoster2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', drāma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Jangs]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Sems Levens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crossfire''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|7|22}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Crossfire''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Jangs]], [[Roberts Mičums]], [[Roberts Raians]], [[Glorija Greiema]] un [[Sems Levens]]. Filma balstīta uz [[Ričards Brukss|Ričarda Bruksa]] 1945. gada romānu ''The Brick Foxhole''.

sentences: '''Grafīts''' ({{val|grc|γραφειν}} — 'raksts') ir [[minerāls]] no [[ķīmiskais elements|elementu]] tīrradņu klases (sastāv tikai no viena elementa — [[ogleklis|oglekļa]]). Grafīts ir viena no oglekļa [[alotropija|alotropiskajām modifikācijām]]. Tā struktūra ir slāņaina. Grafīta atsevišķu kārtu kristāliskie režģi var dažādi novietoties attiecībā vienam pret otru. Kārtas ir gandrīz plakanas un sastāv no regulāru sešstūru veidā izvietotu oglekļa atomu režģa.

sentences: '''Iekšējā jūra''' ir ar [[sauszeme|sauszemi]] gandrīz pilnībā noslēgta [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] daļa. Iekšējās jūras ūdens apmaiņa ar pārējā okeāna ūdeni notiek vāji un jūras straumju režīmu nosaka pašas iekšējās jūras temperatūru un sāļuma atšķirības.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Luāra
  | attēls            = LoireAChamptoceaux.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = France map with Loire highlighted.jpg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | ieteka            = [[Biskajas līcis]], [[Atlantijas okeāns]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | izteka            = [[Centrālais masīvs]]
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= | iet_plat_m= | iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= | iet_gar_m= | iet_gar_s= | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = [[Francija]]
  | tek_caur          =
  | garums            = 1012
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           = 1408
  | caurtece          = 863
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 117 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Titāna izopropoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=Ti(OCH(CH3)2)4
|molmasa=284,26
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=18-20 °C
|viršanas temperatūra=218 °C ([[spiediens|pie 10 mm Hg]])
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Ērvings Baksters
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Irving Baxter''
 |              attēls = Irving baxter.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Ērvings Knots Baksters
 |              dz_dat = {{dat|1876|3|25}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka (štats)|Jutika}}
 |             mir_dat = {{dat|1957|6|13}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ņujorka (štats)|Jutika}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 5 (2 zelta un 3 sudraba)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold         | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalGold         | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
{{MedalSilver       | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana no vietas vīriešiem|Augstlēkšana no vietas]]}}
{{MedalSilver       | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana no vietas vīriešiem|Tāllēkšana no vietas]]}}
{{MedalSilver       | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana no vietas vīriešiem|Trīssoļlēkšana no vietas]]}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Indija]]
[[Kategorija:Indijas arhitektūra]]
[[Kategorija:Indija]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, [[laukšpats]]
|ŠtruncaID=8/J.07-20
|ķīm_formula=NaAlSi3O8
|singonija=[[triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, iezilgana, pelēka, sārta
|svītra=Balta
|habituss=Graudi iežos, nereti redzamas kristāla formas
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=6—6,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,528—1,533 nβ = 1,532—1,537 nγ = 1,538—1,542
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pībodija kungs un Šērmens
 | oriģinālnos = ''Mr. Peabody & Sherman''
 |      attēls = Mr Peabody & Sherman Poster.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Robs Minkofs]]
 |  producents =
* [[Alekss Švarcs]]
* [[Denīzs Nolans Kaskino]]
 |   scenārijs = [[Kreigs Raits]]
 |     aktieri =
* [[Tejs Barels]]
* [[Makss Čārlzs]]
* [[Ariela Vintera]]
* [[Stīvens Kolberts]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Elisone Dženija]]
 |      mūzika = [[Denijs Elfmans]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
* ''[[Bullwinkle Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2014|02|07|Apvienotā Karaliste|2014|03|07|ASV|2014|03|14|Latvija|}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|title=MR. PEABODY & SHERMAN|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-peabody-sherman-film-0|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=31 March 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|145 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce|title=Mr. Peabody & Sherman|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrpeabodyandsherman.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=31 March 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181216031443/https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrpeabodyandsherman.htm|archivedate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|275 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''Pībodija kungs un Šērmens''' ({{val|en|Mr. Peabody & Sherman}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] animācijas filma, kas balstīta uz tēliem no 1959. gada animācijas seriāla ''[[The Adventures of Rocky and Bullwinkle and Friends]]''.<ref name=awn>{{Tīmekļa atsauce|title=DreamWorks Animation Previews 2013 Slate|url=https://www.awn.com/news/dreamworks-animation-previews-2013-slate|publisher=awn.com|accessdate=31 March 2019}}</ref> Filma ir par suni izgudrotāju Pībodija kungu, kas kopā ar savu pieņemto dēlu Šērmenu un viņa draudzeni ceļo pagātnē, kur viņi satiek slavenas vēsturiskas personības.<ref name=tvnet>{{Tīmekļa atsauce|title=«Pībodija kungs un Šērmens» turpina dominēt|url=https://www.tvnet.lv/5216750/pibodija-kungs-un-sermens-turpina-dominet|publisher=[[Tvnet]]|accessdate=31 March 2019}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Vīze
|     vārds_orig = ''Владимир Юльевич Визе''
|         attēls = Vladimir Wiese 1930.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladimirs Vīze (1930)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Puškina|Carskoje Selo]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vācietis
|   nodarbošanās = polārpētnieks, okeanologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladimirs Vīze''' ({{val|ru|Владимир Юльевич Визе}}) vai '''Valdemārs Kurts Blass-Vīze''' ({{val|de|Waldemar Kurt Blass-Wiese}}; dzimis {{dat|1886|2|21}}, miris {{dat|1954|2|19}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] polārpētnieks, okeanologs, PSRS Zinātņu akadēmijas biedrs kopš 1933. gada. Tiek uzskatīts par pamatlicēju zinātniskajām [[ledus]] apstākļu prognozēm [[Arktika|arktiskās]] kuģniecības nodrošināšanai.<ref>[http://www.ras.ru/win/db/show_per.asp?P=.id-49876.ln-ru.dl-.pr-inf.uk-0 Визе Владимир Юльевич]</ref><ref>[http://qwercus.narod.ru/wiese_bio.htm Владимир Юльевич Визе, 1886–1954]</ref>

sentences: '''3. oktobris''' ir 276. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (277. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 89 dienas.

sentences:
[[File:Isaiah scroll.PNG|thumb|right]]
'''Jesajas grāmata''' ({{val-he|ספר ישעיה}}), ir viena no [[Bībele]]s grāmatām, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis [[Jesaja]], kurš dzīvojis 8. gadsimtā p.m.ē. Grāmatā ir 66 nodaļas: pirmajās 39 nodaļās Jesaja paredz grēkā slīgstošās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcību, bet pēdējās 27 nodaļās viņš pravieto, ka Izraēla bērni atkal atdzims. Šī sadaļa arī ietver pareģojumus, kuros [[kristieši]] saskata norādes uz [[Jēzus Kristus]] nākšanu, bet [[ebreji]] — pareģojumus par viņu valsts atdzimšanu.

sentences: '''23. aprīlis''' ir gada 113. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (114. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 252 dienas.

sentences:
{{Karš}}
'''Karš''' ir plašs [[konflikts|konflikta]] stāvoklis starp [[valsts|valstīm]], [[organizācija|organizācijām]] vai relatīvi lielām cilvēku grupām, ko raksturo [[vardarbība|vardarbīga]], [[fiziskais spēks|fiziska spēka]] pielietošana pret pretējo karojošo pusi un dažreiz arī pret [[civiliedzīvotājs|civiliedzīvotājiem]]. Karš ir pretējs [[miers|mieram]], kas savukārt nozīmē kara neesamību.

sentences:
[[Kategorija:Saulkrastu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Dienvidaličuras grēda
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min =34 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =25 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 150
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Kizildangi]]
|augstums               = 5706
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Dienvidaličuras grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Аличури Ҷанубӣ}})<ref>[http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=mm&lang=en&kohanimi=%D0%AE%D0%B6%D0%BD%D0%BE-%D0%90%D0%BB%D0%B8%D1%87%D1%83%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9+%D1%85%D1%80%D0%B5%D0%B1%D0%B5%D1%82&f2v=Y&keel=&f3v=Y&allikas=&staatus=&nimeliik=&maakond=TJ&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb EKI KNAB]</ref> ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|166}}</ref> Izvietojusies Pamira dienviddaļā [[kalnu Badahšana|Kalnu Badahšanā]] starp [[Ziemeļaličuras grēda|Ziemeļaličuras grēdu]] ziemeļos un [[Vāhānas grēda|Vāhānas grēdu]] dienvidos. Izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 150 km garumā, dienvidrietumos tā sazarojas [[Šugnons|Šugnona]] un [[Šohdaras grēda|Šohdaras grēdā]]. Ziemeļos no grēdas pa šauru aizu tek [[Aličura]]s upe, dienvidos — [[Pāmira]]. Grēda veidota galvenokārt no [[granīts|granītiem]], [[gneiss|gneisiem]] un kristāliskajiem slānekļiem. Dominē augstkalnu reljefs un tuksnešu [[augājs]]. Pa grēdas kori izvietojušies 256 [[ledājs|ledāji]] ar kopējo platību 72 km². Augstākā virsotne ir [[Kizildangi]] grēdas rietumdaļā.

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1904 Summer Olympics}}

sentences:
{{Pārvietot|Džermaina Grīra}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Žermēna Grīra
|          vārds_orig = ''Germaine Greer''
|              attēls =Germaine Greer.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1939
|          dz_mēnesis =1
|            dz_diena =29
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[Austrālija|austrāliete]]
|            paraksts =
|               skola =[[feminisms]]
|           intereses =[[feminisms]], [[angļu literatūra]], [[mākslas vēsture]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]<br />[[Melburnas Universitāte]]
|          ietekme_no =[[marksisms]], [[anarhisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[The Female Eunuch]]'' (1970)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences: '''Latvijas skolu reformas''' ir [[skola|skolu]] reformu virkne [[Latvija|Latvijā]], kas aizsākās [[1995]]. gadā un turpinājās [[2004]]. gadā ar valsts un pašvaldību finansēto vidusskolu [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautību]] izglītības programmu pakāpenisku pāreju uz [[Divvalodība|divvalodu]] izglītību (60% latviski un 40% [[Mazākumtautība|mazākumtautību]] valodās), bet 2017. gadā pieņēma lēmumu par pakāpenisku pāreju uz mācībām [[latviešu valoda|latviešu valodā]] līdz 2025. gadam.

sentences:
Vatikānā]]
'''Pilsētas laukums''' ir neapbūvēta, līdzena [[publiska vieta]] pilsētā, kas paredzēta sabiedriskiem mērķiem. Vēsturiski pie pilsētas laukumiem tika būvēti [[rātsnams|rātsnami]], tāpēc tos mēdz saukt par '''rātslaukumiem'''. No angļu valodas ir ieviesies vārds '''skvērs''' ({{val|en|square}}), bet latviešu valodā šo izprot kā nelielu laukumu ar apstādījumiem.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/skv%C4%93rs | title= Skvērs | publisher= tezaurs.lv }}</ref> Atsevišķos gadījumos laukuma apzīmēšanai izmanto vārdu '''plaza''' ({{val|es|plaza}}). Bieži galvenais pilsētas laukums atrodas [[pilsētas centrs|pilsētas centrā]], bet tikpat labi laukums var būt arī dažādās pilsētas apkaimēs. Nelielā pilsētas teritorijā var būt arī vairāki laukumi, kas ir relatīvi tuvu viens otram.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Trinitrotoluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3CH3
|molmasa=227,131
|blīvums=1654
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Trinitrotoluols''' jeb '''TNT''' (2,4,6-trinitrometilbenzols, C6H2(NO2)3CH3) ir dzeltenīga, [[kristāls|kristāliska]] [[viela]], ko iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[toluols|toluolu]]. Atšķirībā no [[nitroglicerīns|nitroglicerīna]], tas tīrā veidā ir ievērojami stabilāks un ir viegli izkausējams, nezaudējot sprāgstvielas īpašības. Atklātā telpā deg bez sprāgšanas; sprādzienu var izraisīt degšana noslēgtā telpā.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 971. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> TNT tiek plaši lietots kā [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] sastāvdaļa. Šo [[viela|vielu]] mēdz dēvēt arī par '''trotilu'''. Nosaukums "TNT" vairāk izplatīts rietumos (piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), savukārt, "trotils" - austrumos (piemēram, [[Krievija|Krievijā]]). Retāk ir sastopams jēdziens '''tols''', ko vairāk izmanto sarunvalodā. Trinitrotoluolam piemīt ļoti stipra [[detonētspēja]]. 200 g šīs sprāgstvielas spēj saraut gabalos dzelzceļa sliedi. TNT šķīst ūdenī un ir indīgs. Dažos armijas poligonos gruntsūdeņi ir piesārņoti ar TNT. Dažreiz TNT analītiskajā ķīmijā lieto par skābju-bāzu [[indikators|indikatoru]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kā nozagt miljonu
| operators =
| attēls = Howtostealamillion.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Viljams Vailers]]
| producents = * Viljams Vailers
* Freds Kolmars
| scenārijs = [[Harijs Kurnics]]
| aktieri = * [[Odrija Hepbērna]]
* [[Pīters O'Tūls]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[Hjū Grifits]]
* [[Šarls Bojērs]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''How to Steal a Million''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1966|7|13}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kā nozagt miljonu"''' ({{Val|en|How to Steal a Million}}) ir 1966. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Viljams Vailers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Odrija Hepbērna]], [[Pīters O'Tūls]], [[Īlaijs Volahs]], [[Hjū Grifits]] un [[Šarls Bojērs]].

sentences: '''Nometinājuma josla''' ({{val|ru|Черта оседлости}}) bija teritorija [[Krievijas Impērija]]s rietumu apgabalos, ārpus kuras saskaņā ar imperatores [[Katrīna II|Katrīnas II]] rīkojumu (''указ'') bija aizliegts apmesties uz dzīvi [[ebreji]]em (izņemot 1. ģildes tirgoņus, personas ar augstāko izglītību, reģistrētās [[prostitūta]]s, bijušās militārpersonas, kristītos ebrejus).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        platums = 240px
 |      nosaukums = Parastais fazāns
 |       binomial = Phasianus colchicus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |         attēls = Common Pheasant RWD2.jpg
 |  att_nosaukums = Fazāna tēviņš
 |        attēls2 =Phasianus colchicus -Rutland Water -female-8.jpg
 |   att2_nosaukums =Fazāna mātīte
 |         valsts = Animalia
 |      valsts_lv = Dzīvnieki
 |           tips = Chordata
 |        tips_lv = Hordaiņi
 |          klase = Aves
 |       klase_lv = Putni
 |          kārta = Galliformes
 |       kārta_lv = Vistveidīgie
 |         dzimta = Phasianidae
 |      dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |    apakšdzimta = Phasianinae
 | apakšdzimta_lv = Fazānu apakšdzimta
 |          ģints = Phasianus
 |       ģints_lv = Fazāni
 |           suga = Phasianus colchicus
 |        suga_lv = Parastais fazāns
 |         suga_r = Fazāns
 |      izplatība =
{{legend|#1B4D3E|Dabiskais izplatības areāls}}
{{legend|#ce6256|Introdukcijas areāls}}
 |    kategorijas = nē
}}
'''Parastais fazāns''' jeb vienkārši '''fazāns''', arī '''medību fazāns'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://rigazoo.lv/public/29445.html |title=Rīgas Zoo: Medību fazāns |access-date={{dat|2013|05|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110405060824/http://rigazoo.lv/public/29445.html |archivedate={{dat|2011|04|05||bez}} }}</ref> (''Phasianus colchicus'') ir liela auguma [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') [[vistveidīgie|vistveidīgais]] putns. [[Fazāni|Fazānu ģintī]] (''Phasianus''), pie kuras pieder parastais fazāns, ir tikai vēl viena suga — [[raibais fazāns]] (''Phasianus versicolor''), kas pēc izcelsmes ir [[endēmisks|endēma]] [[Japāna]]s suga. Tomēr daži sistemātiķi uzskata, ka tā ir parastā fazāna pasuga.<ref name=jap>[http://wildinjapan.wordpress.com/tag/green-pheasants/ Wild in Japan]</ref> Fazānam ir apmēram 30 pasugas, kas tiek iedalītas vairākās grupās. Tas daudzviet tiek audzēts kā mājputns un medību putns, iespējams, tas ir vispopulārākais medību putns visā pasaulē.<ref>Robertson, Peter (1997): Pheasants. Voyageur Press, Inc. {{ISBN|0-89658-361-9}}</ref> Krustojot dažādās pasugas, ir iegūtas 182 fazānu šķirnes.<ref name=putn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.putnkopiba.lv/lv/putnkopiba/fazani |title=Fazānu turēšana gaļas putnkopībai |access-date={{dat|2013|05|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130629083447/http://www.putnkopiba.lv/lv/putnkopiba/fazani |archivedate={{dat|2013|06|29||bez}} }}</ref>

sentences: Šajā sarakstā uzskaitītas hronoloģiskā secībā [[Latvija]]s [[aktrise]]s '''[[Lidija Freimane|Lidijas Freimanes]] lomas''' teātrī un kino.<ref>Silvija Līce. Lidija Freimane. {{ISBN|9984-611-59-0}} 327-337lpp.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Lielā prūšu sacelšanās''' bija lielākā un veiksmīgākā [[Senprūši|senprūšu]] cilšu sacelšanās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa]] krustnešiem 13. gadsimtā. Kopumā [[Prūsijas krusta kari|Prūsijas krusta karu]] laikā notika divas lielas un vairākas mazākās senprūšu cilšu sacelšanās pret ordeņa varu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dabiski boraka kristāli no [[Kalifornija]]s

 Boraka kristālrežģa elementāršūnas modelis
|       citi nosaukumi = boraks
|           CAS numurs = 1303-96-4 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2B4O7
|              molmasa = 201,22
|              blīvums = 2370
|  kušanas temperatūra = 1016 K (743 °C)
| viršanas temperatūra = 1848 K (1575 °C, sadalās<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 249. lpp. {{ru ikona}}</ref>)
| šķīdība ūdenī        = 30 °C temperatūrā 3,75 g uz 100 g šķīduma
|                 citi =
}}
'''Nātrija tetraborāts''' (Na2B4O7) ir [[borskābe]]s (tetraborskābes) nātrija sāls. Šis ir dabā visizplatītākais un visvairāk izmantojamais [[bors|bora]] savienojums.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 490. lpp.</ref> Bezūdens Na2B4O7 rodas, izkarsējot [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]], tas viduvēji šķīst ūdenī, bet šķīdība strauji pieaug, paaugstinot temperatūru. Bezūdens sāls ir bezkrāsaini stiklveida graudiņi, kas gaisā pamazām uzsūc mitrumu. Dekahidrāts Na2B4O7·10H2O jeb '''boraks''' veido lielus, bezkrāsainus, [[monoklīnā singonija|monoklīnus]] kristālus, kas sausā gaisā no virspuses sadēdē. Pazīstams arī pentahidrāts Na2B4O7·5H2O jeb '''juvelieru boraks'''. Juvelieru boraks kristalizējas augstākā temperatūrā (ap 60 °C), nekā parastais boraks; tā kristāli ir cietāki un gaisā nesadēdē. Uzmanīgi karsējot, var iegūt arī nātrija tetraborāta dihidrātu un monohidrātu ('''dedzināto boraku'''). Tetrahidrātu nevar iegūt karsējot, bet var iegūt no šķīdumiem.

== Vēsture ==
Boraku savos darbos pieminējis jau alķīmiķis [[Džābirs ibn Haijāns]]. 1702. gadā holandiešu natūrfilozofs [[Vilhelms Hombergs]] (''Wilhelm Homberg''), karsējot boraku kopā ar [[sērskābe|sērskābi]], ieguva brīvu [[borskābe|borskābi]].<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 360. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magadijīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.39-20
|ķīm_formula=NaSi7O13(OH)3·4(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli, plātnītes, pulverveida masa
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,470
|pleohroisms=
|blīvums=2,25
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikija Mināža
|      Vārds_orig = ''Nicki Minaj''
|          Attēls = Nicki Minaj MTV VMAs 4.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Nikija Mināža 2018. gadā
|        Dz_vārds = Onika Tanja Maraža
|      Pseidonīms = Nikija Mināža
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|12|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Trinidāda un Tobāgo|Portofspeina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[hiphops]], [[ritmblūzs]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2003—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|mypinkfriday.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Onika Tanja Maraža''' ({{val|en|Onika Tanya Maraj}}; dzimusi {{dat|1982|12|8}}),<ref name = "Dallas">{{Tīmekļa atsauce|title=Dallas Police Department Report|url=http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf|publisher=TMZ.Com|accessdate=November 10, 2011|archive-date={{dat|2012|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120330001103/http://tmz.vo.llnwd.net/o28/newsdesk/tmz_documents/0713_minaj_2.pdf}}</ref> plašāk pazīstama kā '''Nikija Mināža''' (''Nicki Minaj''), ir amerikāņu ierakstu māksliniece.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
)]]
'''Sublitorāle''' jeb '''sublitorālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] piekrastes [[ekoloģiskā zona]], kas atrodas [[Kontinentālais šelfs|kontinentālā šelfa]] robežās starp [[Bēgums|bēguma]] maksimālo ūdens līmeni un šelfa ārējo robežu. Šī zona vienmēr ir klāta ar jūras ūdeni un aptuveni ir ekvivalenta [[nerītiskā zona|nerītiskajai zonai]]. [[Jūras bioloģija|Jūras bioloģijā]] sublitorālā zona attiecas uz apgabaliem, kur [[Saule]]s [[gaisma]] sasniedz [[Okeāna dibens|okeāna dibenu]], t.i. kur ūdens dziļums nav tik liels, lai atrastos ārpus [[fotiskā zona|fotiskās zonas]]. Tāpēc šajā zonā ir augsta bioloģiskā produktivitāte un šeit dzīvo jūras organismu sugu lielākā daļa.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Palsmanes pagasts
| karte             = Palsmanes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Palsmane
| platība           = 99,53
| iedzīvotāji       = 911<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|05|02||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 911 / 99.53 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.palsmane.lv
| nos_vācu          = Palzmar
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Пальцмарская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С2Н2О3
|molmasa=74,04
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=—93 °C
|viršanas temperatūra=111 °C
}}
'''Glioksilskābe''' (oksoetānskābe, formilskudrskābe, OCH−СООН) ir vienkāršākā aldehīd[[karbonskābe]]. Bezūdens glioksilskābe ir bezkrāsains, higroskopisks sīrupveida šķidrums. Glikolskābes sāļus un esterus sauc par '''glioksilātiem'''.

sentences: '''Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību''' ({{val-en|European Commission against Racism and Intolerance, ECRI}}) ir [[Eiropas Padome]]s koleģiāla iestāde rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un neiecietības monitoringam no cilvēktiesību aizsardzības skatpunkta un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas gaismā. Tā ir dibināta saskaņā ar Eiropas Padomes 1993. gada samita lēmumu.

sentences:
'''Viks''' var būt:
* [[Eduārs Viks]] (''Édouard Wick'') — franču riteņbraucējs, 1900. gada olimpisko spēļu dalībnieks;
* [[Maikls Viks]] (''Michael Vick''; 1980) — amerikāņu futbola spēlētājs;
* [[Viktors Kalniņš (rakstnieks)|Viktors Kalniņš]] (pseidonīms Viks) (1939) — latviešu rakstnieks.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lauva (nozīmju atdalīšana)|Lauva}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Lauva
| abbreviation = LMi
| name_latin = Leo Minor
| RA = 10
| dec = +35
| areatotal = 232
| arearank = 64. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''46 LMi''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''11 LMi''
| stardistance = 36,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 45
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ziemeļu Ledus okeāns
|attēls=IBCAO betamap.jpg
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |latd = 90 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 0 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
|relief              = jā
| okeāns       =
|platība       = 14 100 000
|garums        =
|platums       =
|tilpums       = 18 070 000
|temperatūra   = –2
|Max_dziļums   = 5450
|Vid_dziļums   = 1038
|valstis       = {{USA}}
{{GRL}}
{{CAN}}
{{RUS}}
{{NOR}}
|pilsētas      = [[Murmanska]]
}}
'''Ziemeļu Ledus okeāns''' jeb '''Arktiskais okeāns''' ir mazākais un seklākais no pasaules pieciem [[okeāns|okeāniem]], lielākā daļa okeāna atrodas aiz arktiskā [[polārais loks|polārā loka]]. Ziemeļu Ledus okeānā atrodas arī [[Ziemeļpols]].

sentences:
pastmarka, izdota par godu Komunistiskās partijas manifesta publicēšanas simtgadei]]
'''''Komunistiskās partijas manifests''''' — [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] un [[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] darbs, kurā paustas klasiskā [[marksisms|marksisma]] pamatnostādnes. Pirmo reizi publicēts [[1848]]. gada 21. februārī. Pazīstams arī kā '''''Komunisma manifests''''' un ir viens no ietekmīgākajiem politiskajiem traktātiem. ''Manifestā'' tiek skaidrots, kā ar proletariāta [[revolūcija]]s palīdzību komunisti pārņemtu varu no buržuāzijas un izveidotu sociālistisku sabiedrību.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Heinrihs Loskīls
|          vārds_orig =
|              attēls = Georgs Heinrihs Loskīls 1803.png
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = 1803. gada portrets
|             dz_gads = 1740
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Rinda (ciems)|Rinda]], [[Piltenes apgabals]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 23
|             m_vieta = Bētleme, [[Pensilvānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  garīdznieks, pedagogs
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Goodreads''
| logo_attēls          =
| veids                = Sociālais portāls, katalogs
| īpašnieks            = ''[[Amazon]]''
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija         = Nepieciešama, lai veidotu savu katalogu, komentētu
| popularitāte         = {{increase}} 265. vieta alexa.com <ref>{{tīmekļa atsauce|title= Goodreads Ranking|url= http://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com|publisher= Alexa|accessdate= 22 October 2012|archive-date= {{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190107054703/https://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com}}</ref>
| mājas_lapa           = {{URL |http://www.goodreads.com/}}
}}

sentences:
— gan istabas, gan dārza augs]]
]]
 ''dekoratīvā miza]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pelni un dimanti
| operators =
| attēls = Ashes-and-diamonds-polish-poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara drāma
| režisors = [[Andžejs Vajda]]
| producents =
| scenārijs = * [[Ježijs Andžejevskis]]
* Andžejs Vajda
| aktieri = * [[Zbigņevs Cibulskis]]
* [[Eva Kšiževska]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Popiół i diament''
| studija = ''KADR''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1958|10|3}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Pelni un dimanti"''' ({{Val|pl|Popiół i diament}}) ir 1958. gada [[Polija]]s kara [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Andžejs Vajda]]. Filma balstīta uz [[Ježijs Andžejevskis|Ježija Andžejevska]] [[Pelni un dimanti (romāns)|tāda paša nosaukuma]] 1948. gada romānu. Filmā galvenās lomas atveido [[Zbigņevs Cibulskis]] un [[Eva Kšiževska]]. "Pelni un dimanti" ir noslēdzošā filma Vajdas kara filmu triloģijā pēc "[[Paaudze (filma)|Paaudze]]" (''Pokolenie'', 1956) un "[[Kanāls (filma)|Kanāls]]" (1957).

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Pasaules jūgendstila diena
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = Rigaartnouveau1.JPG
| attēla_paraksts      = Frontons Elizabetes ielā 10b, Rīgā
| oficiālais_nosaukums =
| citi_nosaukumi       =
| atzīmēšana           = [[ekskursija]]s, [[lekcija]]s
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               =
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}
'''Pasaules jūgendstila diena''' ir starptautiski atzīmējama diena, kas veltīta  [[Jūgendstils|jūgendstila]] popularizēšanai. To atzīmē katra gada [[10. jūnijs|10. jūnijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/pasaules-jugendstila-diena-ekskursijas-un-koncerts.a281411/|title=Pasaules jūgendstila dienā - ekskursijas un koncerts|website=www.lsm.lv|access-date=2019-08-19|language=lv}}</ref> Pasaules jūgendstila diena pirmo reizi tika svinēta 2013. gadā, kad starptautiskais jūgendstila pilsētu tīkls ''Reseau Art Nouveau Network'' (RANN), kas apvieno divdesmit Eiropas pilsētas, ierosināja pievērst uzmanību jūgendstila kultūras mantojumam un tā saglabāšanai, vienojoties kopīgi svinamā un īpaši tam veltītā dienā.

sentences: '''Tauste''' ir viena no [[Cilvēks|cilvēka]] [[maņa|maņām]]. Sajūta, kas rodas, pieskaroties kādam priekšmetam, ir tauste. Vārds ''tauste'' ir radies no vārda ''taustīt'', kas nozīmē ''pieskarties''.

sentences:
{{Cita nozīme|Bauskas pilsētas daļa|apdzīvotu vietu Alsungas pagastā|Bērzkalni (Alsungas pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Bērzkalni
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          = SOS childrens centre. May 2008 - panoramio.jpg
| image_caption          = SOS bērnu ciemats Bērzkalnos
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2      = [[Bauska]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 1,39
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2002
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3441&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 742
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 23| lats  = 52| latNS  = N
| longd = 24 | longm = 11| longs = 38| longEW = E
| elevation_m            = 28
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-3901
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nails Satarovs
|     vārds_orig = ''Наиль Шарипович Саттаров''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1941
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Kabakovska, [[Karmaskaļinskas rajons]], [[Baškīrijas APSR]], {{URS}} (tagad {{RUS}})
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}}/{{RUS}}
|        tautība = [[tatāri|tatārs]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Šarips Satarovs<br />Zuļkada Satarova
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[pulkvedis]]
|  dienesta_laiks = 1961. — 1992.
|          valsts = {{URS}}/{{RUS}}
|       struktūra = [[PSRS Gaisa spēki|Gaisa spēki]]
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs izmēģinātājs
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība = Orenburgas augstākā kara aviācijas lidotāju skola
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks  = nav lidojis kosmosā
| kos_iesaukums = 1978. gads
| kos_misija    =
| kos_kuģi      =
}}
}}
'''Nails Satarovs''' (''Наиль Шарипович Саттаров'', dzimis {{dat|1941|12|23}}, miris {{dat|2014|4|15}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] lidotājs izmēģinātājs, [[kosmonauts]], bet nav lidojis kosmosā.

sentences:
{{cita nozīme|ģeometrisku figūru|caurspīdīgiem ķermeņiem|prizma (optika)}}
[[File:Hexagonal Prism BC.svg|thumb|Prizma]]
'''Prizma''' ir [[daudzskaldnis]], kam ir divas vienādas un savstarpēji paralēlas [[skaldne]]s (pamati) un pārējām skaldnēm, kas ir paralelogrami, ir kopīgas malas ar katru no pamatiem. Prizmas iedala:
* taisnās prizmās — abi pamati ir vienādi [[daudzstūris|daudzstūri]], sānu skaldnes - [[taisnstūris|taisnstūri]], šīs prizmas ir sastopamas visbiežāk;
* slīpās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes [[paralelograms|paralelogrami]].
Dažreiz atsevišķi izdala paralelogramu prizmas — [[paralēlskaldnis|paralēlskaldņus]]. Taisnas taisnstūra prizmas ir taisnstūra paralēlskaldņi.

sentences: '''13. decembris''' ir gada 347. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (348. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 18 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = '''Deftones'''
|          Attēls = Deftones live brixton academy 2007.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Deftones 2008. gadā
|            Fons = grupa
|           Vieta = {{flaga|ASV}} [[Sakramento]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Žanrs = [[Alternatīvais metāls]]
[[Eksperimentālais roks]]
|            Gadi = 1988—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Warner Bros. Records|Warner Bros.]], [[Maverick Records|Maverick]]|
|           Mlapa = [http://www.deftones.com/ www.deftones.com]
|      Dalībnieki = [[Stīvens Kārpenters]]
[[Čino Moreno]]
[[Eibs Kaningems]]
[[Frenks Delgado]]
[[Serhio Vega]]
|  Bij_dalībnieki = [[Či Čengs]]
}}

sentences:
'''Starptautiskā meteoroloģijas diena''' ({{val-en|World Meteorological Day}}, {{val-es|Día Meteorológico Mundial}}, {{val-fr|Journée météorologique mondiale}}) tiek svinēta katru gadu [[23. marts|23. martā]] no 1961. gada. Tā ir diena, kad 1950. gadā tika izveidota [[Pasaules Meteoroloģijas Organizācija]]. Organizācija rīko atbilstošus propagandējošus pasākumus. Katru gadu tiek sastādīta attiecīgā gada svētku tematika:
* 2009. gads — [[Laikapstākļi]], [[klimats]] un [[gaiss]], kuru elpojam
* 2008. gads — Mūsu planētas novērojumi labākai nākotnei
* 2007. gads — Polārā meteoroloģija: globālo iedarbību sapratne
* 2006. gads — Dabas stihiju bīstamības novēŗšana un seku likvidēšana
* 2005. gads — Laikapstākļi, klimats, ūdens un intensīva attīstība
* 2004. gads — Laikapstākļi, klimats un ūdens informācijas laikmetā
* 2003. gads — Mūsu nākotnes klimats

sentences: '''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

sentences:
{{Cita nozīme|juristu|mācītāju|Baltazars Bergmanis (mācītājs)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Baltazars fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Balthasar von Bergmann''
|         attēls = Baltazars_Bergmans.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Baltazara fon Bergmana (apakšā) ēnu profils (J.K.Broces zīmējums)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Baltazars Bergmanis (mācītājs)|Baltazars Bergmanis]]; māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts), [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs) un [[Liborijs fon Bergmanis]] (''Liborius von Bergmann'', 1754-1823, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Margarēte, dzim. Berga (kāzas 1768. gada 27. novembrī [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{catmore|Universitāte}}
{{Commonscat|Universities and colleges}}

sentences: '''Ūdens staba metrs''' ir ārpussistēmas [[spiediens|spiediena]] mērvienība. To izmanto dažādās [[tehnika]]s nozarēs, galvenokārt [[hidraulika|hidraulikā]]. Starptautiski to apzīmē ar mH2O. 1 ūdens staba metrs ir vienāds ar tāda ūdens staba hidraulisko spiedienu, kura augstums ir 1 m, 4 °C temperatūrā un pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] g = 9,80665 m/s². Tas ir vienāds ar 9806,65 N/m² = 10−4 kgf/m² = 73,556 [[mmHg]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Trīsstūris
| abbreviation = Tri
| name_latin = Triangulum
| RA = 2
| dec = +30
| areatotal = 132
| arearank = 78. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Tri''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''δ Tri''
| stardistance = 35,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aņuja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=68| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=43| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=160| sāk_gar_m=48| sāk_gar_s=10| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=68| iet_plat_m=30| iet_plat_s=28| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=160| iet_gar_m=56| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=E
| garums            = 8
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 0,2
| ietekas_augstums  = 0,1
| kritums           =
| caurtece          = 500
| gada_notece       = 15.78
| baseins           = 107 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Boļšojaņuja]], [[Malijaņuja]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Kolima (upe)|Kolima]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Rajiformes in Sea Life Helsinki.JPG
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|      binomial = Chondrichthyes <small>([[Thomas Henry Huxley|Huxley]], 1880)</small>
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
* [[Plātņžauņi]] (''Elasmobranchii'')
* [[Veselgalves]] (''Holocephali'')
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Kailijs
|     vārds_orig = ''George Cayley''
|         attēls = George Cayley.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Skārboro]], [[Jorkšīra]], [[Lielbritānija]]<br />([[Ziemeļjorkšīra]], {{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1857
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Bromptona]], [[Jorkšīra]] (tagad [[Ziemeļjorkšīra]]), {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[aeronautika]], [[aerodinamika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = pirmais funkcionālais [[planieris]], sapratne par [[aerodinamiskie spēki|aerodinamiskajiem spēkiem]], lidmašīnu uzbūves pamatprincipi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Евгений Понасенков''
| attēls = Ponasenkov 2021.jpg
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievi|krievs]]
| nodarbošanās = [[publicistika|publicists]], [[vēsturnieks]], [[režisors]], [[videoblogs|videoblogeris]]
| dzimums = V
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Atis Kronvalds
|     vārds_orig =
|         attēls = Kronvalds.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Bunkas pagasts|Bunkas pagasta]] Krotes muižas "Lejasmiķi"
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1875
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Vecpiebalga]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Karolīne Kronvalde]]
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, publicists, valodnieks.
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{novecojis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Google LLC''
| logo =
| type = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| traded_as =
| industry = Interneta pakalpojumi
[[programmatūra|Datorprogrammatūra]]
Telesakaru iekārtas
| foundation = 1998. gada 4. septembrī
{{vieta|ASV|Kalifornija|Menloparks}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Company|url=http://www.google.com/intl/en/about/corporate/company/|publisher=Google|accessdate=August 31, 2011|archive-date={{dat|2014|11|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141117163856/http://www.google.com/intl/en/about/corporate/company/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Claburn|first=Thomas|title=Google Founded By Sergey Brin, Larry Page... And Hubert Chang?!?|url=http://www.informationweek.com/news/internet/google/210603678|publisher=InformationWeek|accessdate=August 31, 2011|archive-date={{dat|2011|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110628231125/http://www.informationweek.com/news/internet/google/210603678}}</ref>
| founder = [[Lerijs Peidžs]], [[Sergejs Brins]]
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Mauntinvjū}}
| area_served = Pasaule
| key_people = [[Sundars Pičai]]
(izpilddirektors)
Ruta Porata
(galvenā finanšu direktore)
| products =
| revenue = {{Increase}} US$ 50,18 miljardi (2012)<ref name="Google-Inc-Jan-2013-10-K">{{Tīmekļa atsauce|url=http://edgar.secdatabase.com/1404/119312513028362/filing-main.htm |title=Google Inc, Form 10-K, Annual Report, Filing Date Jan 29, 2013 |publisher=secdatabase.com |accessdate =Mar 8, 2013}}</ref>
| operating_income = {{Increase}} US$ 12.76 miljardi (2012)<ref name="Google-Inc-Jan-2013-10-K"/>
| net_income = {{Increase}} US$ 10.74 miljardi (2012)<ref name="Google-Inc-Jan-2013-10-K"/>
| assets = {{Increase}} US$ 93.80 miljardi (2012)<ref name="Google-Inc-Jan-2013-10-K"/>
| equity = {{Increase}} US$ 71.72 miljardi (2012)<ref name="Google-Inc-Jan-2013-10-K"/>
| num_employees = 139 995 (2023)
| parent = ''[[Alphabet|Alphabet Inc.]]''
| subsid = ''[[AdMob]], [[DoubleClick]], [[On2 Technologies]], [[Picnik]], [[YouTube]], [[Zagat]]''
| homepage = {{URL|google.com}}
| intl = yes
| footnotes = <ref name="form 10-k">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1288776/000119312511032930/d10k.htm |title=Form 10-K |publisher=U.S. Securities and Exchange Commission |year=2010 |location=Washington, D.C. |at=Part II, Item 6 |accessdate=June 29, 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110629093647/http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1288776/000119312511032930/d10k.htm |archivedate={{dat|2011|06|29||bez}} }}</ref>
}}
'''''Google LLC''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kapitālsabiedrība]], ''[[Alphabet (uzņēmums)|Alphabet Inc.]]'' meitas uzņēmums. To 1998. gadā dibināja [[Sergejs Brins]] un [[Lerijs Peidžs]]. Tā izstrādā un pārvalda populārāko [[Internets|Interneta]] [[meklētājprogramma|meklētājprogrammu]] ''[[Google meklētājs|Google Search]]''. ''Google'' galvenais birojs ir [[Sanfrancisko]] piepilsētā [[Mauntinvjū]]. Uzņēmuma izpilddirektors ir [[Sundars Pičai]].

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name        = Bāzeles zooloģiskais dārzs
|image           = Phoenicopterus_roseus_Basel_Zoo.JPG
|image_width     = 280px
|image_caption   = [[Sārtais flamings|Sārtie flamingi]] Bāzeles zoodārzā
|date_opened     = 1874
|location        = [[Bāzele]], [[Šveice]] {{flaga|Šveice}}
|area            = 13 [[hektārs|ha]]
|coordinates     =
|num_animals     = 6984 (2008)<ref name="Zoo">[http://bazonline.ch/basel/stadt/Umbauphase-schadet-dem-Zolli-nicht/story/26420369 Basler Zeitung] {{de ikona}}</ref>/ ap 5000 [[akvārijs|akvārijā]]
|num_species     = 645 (2008)<ref name="Zoo"/>
|members         =
|exhibits        =
|annual_visitors = ap 1,8 mlj<ref name="apmeklētāji"/>
|website         ={{URL|http://www.zoobasel.ch/de/index.php}}
}}
'''Bāzeles zooloģiskais dārzs''' (''Zoologischer Garten Basel'') ir [[zooloģiskais dārzs]], kas atrodas [[Bāzele|Bāzelē]] [[Šveice|Šveicē]].

sentences:
{{cita nozīme|standartu organizāciju|sakaru pavadoni|Eutelsat W3C}}
'''Vispasaules Tīmekļa konsorcijs''' ({{val-en|World Wide Web Consortium}} jeb '''W3C''') ir [[konsorcijs]], kas veido [[standarts|standartus]] jeb "rekomendācijas" [[vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmeklim]]. Konsorciju vada [[Tims Bērnerss-Lī]], sākotnējais [[URL]] (Vienotais resursu vietrādis), [[HTTP]] (Hiperteksta transporta protokols) un [[HTML]] (Hiperteksta iezīmju valoda) radītājs.

sentences:
{{mākslas darba infokaste/wikidata
|image = Mort de Sardanapale - Eugène Delacroix - Musée du Louvre Peintures RF 2346 - après restauration octobre 2023.jpg
}}
'''''Sardanapala nāve''''' ({{val|fr|La Mort de Sardanapale}}) ir franču glenzotāja [[Ežēns Delakruā|Ežēna Delakruā]] eļļas krāsas glezna, tapusi 1827. gadā. Tā šobrīd atrodas [[Luvra|Luvrā]], [[Parīze|Parīzē]].<ref>[http://www.louvre.fr/oeuvre-notices/la-mort-de-sardanapale Louvre catalogue entry]</ref>
Neliela paša Delakruā 1844. gadā radīta kopija atrodas [[Filadelfijas mākslas muzejs|Filadelfijas mākslas muzejā]].<ref>[http://www.googleartproject.com/collection/philadelphia-museum-of-art/artwork/the-death-of-sardanapalus-ferdinand-victor-eugene-delacroix-french-1798-1863/807042/ Google Art Project, accessed February 11, 2013]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           platums = 230px
|          binomial = Hyracoidea
|            attēls = Rock hyrax (Procavia capensis).jpg
|        att_izmērs = 220px
|     att_nosaukums = [[Klinšu damans]] (''Procavia capensis'')
|            valsts = Animalia
|         valsts_lv = Dzīvnieki
|              tips = Chordata
|           tips_lv = Hordaiņi
|             klase = Mammalia
|          klase_lv = Zīdītāji
|        infraklase = Eutheria
|     infraklase_lv = Placentāļi
|    augstākā kārta = Afrotheria
| augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
|         virskārta = Paenungulata
|      virskārta_lv = Āfrikas nagaiņi
|             kārta = Hyracoidea
|          kārta_lv = Dasiji
|        iedalījums =
* [[Dasiju dzimta]] (''Procaviidae'')
* †''[[Geniohyidae]]''
* †''[[Pliohyracidae]]''
* †''[[Saghatheriidae]]''
* †''[[Titanohyracidae]]''
|       kategorijas = nē
}}

sentences: '''Asaras''' ir [[ķermeņa šķidrums]], kuru izdala [[asaru dziedzeri]]. Procesu, kad izdalās asaras, sauc par '''asarošanos'''. Asarošanu var izsaukt dažādi iemesli, piemēram, emocionālu jūtu dēļ var sākt [[raudāšana|raudāt]] vai acī ir iekritis kāds svešķermenis.  Aptuveni 99% no asarām veido [[ūdens]]. Atlikušo procentu lielākoties veido dažādas neorganiskas vielas — [[nātrija hlorīds]], [[nātrija karbonāts]], [[magnijs|magnija]] sāļi un citas vielas.

sentences:
]]
'''Mēness kalendārs''' jeb '''lunārais kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas balstās uz [[Mēness]] cikliem jeb [[Mēness fāze|Mēness fāzēm]], pretēji [[Saules kalendārs|Saules kalendāriem]], kuri balstās uz Zemes apriņķošanas periodu ap [[Saule|Sauli]]. Viens no visplašāk lietotajiem Mēness kalendāriem ir [[islāma kalendārs]], to lieto [[musulmaņi]]. Mēness kalendāra pamatvienība ir [[sinodiskais mēnesis]], kura ilgums ir aptuveni 29,5 dienas, tāpēc atsevišķi mēneši ir 29, bet citi 30 dienas gari. Lunārajā gadā, kuru veido 12 sinodiskie mēneši, ir 354 dienas, 8 stundas, 48 minūtes un 34 sekundes, kas ir 11-12 dienas īsāks nekā [[gads]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
 |name            =
 |synonym         = Arteriālā hipertensija, augsts asinsspiediens
 |image           = Grade 1 hypertension.jpg
 |image_size      =
 |image_thumbtime =
 |alt             =
 |caption         = Automātiskais augšdelma [[asinsspiediena mērītājs]], rāda [[sistoliskais spiediens|sistolisko spiedienu]] 158 mm Hg, [[diastoliskais spiediens|diastolisko spiedienu]] 99 mm Hg un pulsu — 80 sitienus minūtē.
 |pronounce       =
 |specialty       = Kardioloģija
 |symptoms        =
 |complications   = [[Koronāro artēriju slimība]], [[insults]], [[sirds mazspēja]], [[perifēro artēriju slimība]], [[redzes zudums]], [[hroniska nieru slimība]], [[demence]]
 |onset           =
 |duration        =
 |types           =
 |causes          = Parasti dzīvesveids un ģenētiskie faktori
 |risks           =
 |diagnosis       = Asinsspiediens miera stāvoklī<br /> 130/80 vai 140/90 mmHg
 |differential    =
 |prevention      =
 |treatment       = Dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
 |medication      =
 |prognosis       =
 |frequency       =
 |deaths          =
}}

sentences: '''25. decembris''' ir gada 359. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (360. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 6 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leho Laurine
|     vārds_orig = ''Leho Laurine''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1998
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{EST}} <br />{{SWE}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Ukraine}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Rododendri
| attēls = Alpenroos.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = ''Rhododendron ferrugineum''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| apakšklase = Dileniidae
| apakšklase_lv = Dilēnijas
| dzimta = Ericaceae
| dzimta_lv = Ēriku dzimta
| ģints = Rhododendron
| ģints_lv = Rododendri
| kategorijas = nē
| rinda_lv = Viršu rinda
| rinda = Ericales
}}
'''Rododendri''' (''Rhododendron''';''''' no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{lang|grc|ῥόδον}} ''rhódon'' — ‘[[rozes|roze]]’ un {{lang|grc|δένδρον}} ''déndron'' — ‘[[koks]]’) ir [[ēriku dzimta]]s (''Ericaceae'') augi – [[krūmi]], retāk [[koki]], tie var būt gan mūžzaļi gan vasarzaļi. Rododendru ģints ir ļoti plaša un daudzveidīga, un tajā ietilpst vairāk kā 1000 sugas.

sentences:
'''Trīs laikmetu sistēma''' ir [[aizvēsture]]s periodizācijas sistēma, kas to iedala trīs laikmetos:
* [[Akmens laikmets|Akmens laikmetā]]
* [[Bronzas laikmets|Bronzas laikmetā]]
* [[Dzelzs laikmets|Dzelzs laikmetā]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =235px
|               vārds =Muhameds Ikbāls
|          vārds_orig =محمد اقبال
|              attēls =Iqbal.jpg
|          att_izmērs =175px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1877
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =9
|            dz_vieta =[[Silkota]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|              m_gads =1938
|           m_mēnesis =4
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Lahora]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[islāma filozofija]]
|           intereses =
|              idejas =[[divu nāciju teorija]]
|          alma_mater =[[Valdības koledžas universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Minhenes Ludviga Maksimiliāna Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis|Aristoteļa]], [[Rūmī]], [[Johans Volfgangs fon Gēte|Gētes]], [[Frīdrihs Nīče|Nīčes]] un [[Anrī Bergsons|Bergsona]]
|          ietekmējis =Kustību par [[Pakistāna|Pakistānu]], [[Ali Šariati]]
|               darbi =
|              valoda =[[urdu]]
[[persiešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija fosfāta kristālrežģis

Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca3(PO4)2
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}

sentences: {{Citas nozīmes|transportbūvi|tilts (nozīmju atdalīšana)|tilts}}

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Strūves ģeodēziskais loks
| image       = Hammerfest Meridianstein.jpg
| caption     = Piemineklis Strūves ģeodēziskā loka galējā Z punktā [[Hammerfesta|Hammerfestā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]].
| Country     = [[Igaunija]], [[Baltkrievija]], [[Latvija]], [[Lietuva]], [[Somija]], [[Norvēģija]], [[Moldova]], [[Krievija]], [[Zviedrija]], [[Ukraina]]
| Location    =
| Type        =
| Criteria    = ii, iii, vi
| ID          = 1187
| Link        =
| Region      = Eiropa un Ziemeļamerika
| Coordinates =
| Year        = 2005
| Session     =
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Struve Geodetic Arc-zoom-lv.svg
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| lat_d = 59| lat_m = 3| lat_s = 28| lat_NS = N
| long_d = 26| long_m = 20| long_s = 16| long_EW =E
}}
'''Strūves ģeodēziskais loks''' ir [[triangulācija]]s uzmērīšanas ķēde. Strūves ģeodēziskais loks ir iekļauts [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Andrijs Danilko
|      Vārds_orig = ''Андрій Данилко''
|          Attēls = Verka Serduchka ESC 2007.JPG
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Verka Serdjučka [[2007. gads|2007]]. gada Eirovīzijā
|        Dz_vārds = Andrijs Danilko
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|10|2}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Poltava}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[aktieris]]<br />[[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://www.v-serduchka.com/ v-serduchka.com]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Andrijs Danilko''' ({{val|uk|Андрі́й Миха́йлович Дани́лко}}; dzimis {{dat|1973|10|2}} [[Poltava|Poltavā]]), plašāk pazīstams kā '''Verka Serdjučka''' ({{val|ru|Верка Сердючка}}), ir [[Ukraina|ukraiņu]] dziedātājs, TV raidījumu vadītājs, aktieris un [[Humors|humorists]]. Ukrainas tautas mākslinieks ([[2008. gads|2008]]).<ref>[http://korrespondent.net/showbiz/music/559873 Daņilko kļuvis par Ukrainas tautas mākslinieku] {{ru ikona}}</ref>

sentences: '''Vēžošana''' ir [[vēži|vēžu]] ķeršana vai nu ar rokām, brienot pa [[ūdens|ūdeni]] un cenšoties tos saskatīt un notvert vai arī izmantojot vēžošanas rīkus, kuros vēži tiek ievilināti ar ēsmu. Ar to nodarbojas [[vasara|vasarā]] vai [[rudens]] sākumā un parasti [[krēsla|krēslā]] vai [[tumsa|tumsā]], taču tas nenozīmē to, ka tos nevar noķert arī diennakts gaišajā laikā.

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Olimarao
|attēls              = Olimarao-4133030141 986da051bf o.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Olimarao''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 7 |latm= 42 |lats=  |latNS= N
|longd=145 |longm= 52 |longs=  |longEW=E
|platība             = 0,22
|garums              = 5
|platums             = 2,6
|lagūna              = 11
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 2
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Olimarao''' ({{val|en|Olimarao}}) ir neapdzīvots koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, administratīvi pakļauts [[Elato]] municipalitātei, kas atrodas {{nobr|36 km}} uz dienvidaustrumiem.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 95
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 25
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Am
|             atommasa = [243]
|   valences elektroni = [Rn]5f77s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Amerīcija paraugs [[mikroskops|mikroskopā]]
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4, +5, +6
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 12 000
|  kušanas temperatūra = 1449 K (1176 °C)
| viršanas temperatūra = 2880 K (2607 °C)
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste|name=''Šanhajas tornis''|top_floor=587,4 m|url=|main_contractor=Shanghai Construction Group|structural_engineer=Torntons Tomaseti
Cosentini Associates
I.DEA Ecological Solutions|architect=Māršals Strabala
Dzjuņs Sja|developer=|cost=[[Juaņa|CN¥]] 15,7 miljardi|floor_area=380 000 m{{sup|2}}|architectural_style=|building_type=|opening={{dat|2015|2|2|N|bez}}|completion_date={{dat|2014|9|2|N|bez}}|start_date={{dat|2008|11|21|N|bez}}|floor_count=128|observatory=561,25 m|roof=|native_name={{zh|s=上海中心大厦}}
{{zh|p=Shànghǎi Zhōngxīn Dàshà}}|tip=652 m|architectural=632 m|longEW=E|longs=04|longm=30|longd=121|latNS=N|lats=08|latm=14|latd=31|map=Ķīna|location={{vieta|Ķīna}}, [[Šanhaja]]|former_names=''Šanhajas centrs''|image=Shanghai Tower 2015.jpg|photo=}}'''Šanhajas tornis''' ({{Zh-stpw|s=上海中心大厦|t=上海中心大廈|p=Shànghǎi Zhōngxīn Dàshà}}) ir 128 stāvu, 632 metru augsts [[debesskrāpis]] [[Šanhaja|Šanhajā]], [[Ķīna|Ķīnā]].<ref name="online.wsj.com">{{Ziņu atsauce|url=https://online.wsj.com/article/SB10001424052702304811904579588401794517002.html|title=Shanghai Tower Developer Casts a Wide Net|work=Wall Street Journal|access-date=2020-12-17|date=2014-05-27|last=Fung|first=Esther|issn=0099-9660|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.skyscrapercentre.com/building/shanghai-tower/56|title=Shanghai Tower - The Skyscraper Center|website=www.skyscrapercentre.com|access-date=2020-12-17}}</ref> Tā ir augstākā ēka Ķīnā un otra augstākā ēka [[Pasaules augstākās ēkas|pasaulē]]. Ēkas būvniecība sākās {{Dat|2008|11|21|5=bez}} un tā tika pabeigta {{Dat|2014|9|2|5=bez}}. Šanhajas tornis tika atklāts {{Dat|2015|2|2|5=bez}}.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanna Ārente
|          vārds_orig = ''Hannah Arendt''
|              attēls = Hannah Arendt 1975 (cropped).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hanna Ārente 1975. gadā
|             dz_gads = 1906
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hannovere]], [[Vācija]]
|              m_gads = 1975
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = [[Vācija]], vēlāk [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība = [[ebreji]]ete
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]]
|           intereses = [[politika]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[sengrieķu filozofija]], [[tehnoloģija]], [[ontoloģija]], [[Jaunākie laiki]], [[vēstures filozofija]]
|          alma_mater = [[Heidelbergas Universitāte]]
[[Marburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Martins Heidegers]], [[Karls Jasperss]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[pirmssokratiķi]], [[Sokrats]], [[Platons]], [[Aristotelis]], [[Jēzus Kristus]], [[Svētais Pāvils]], [[Dunss Skots]], [[Svētais Augustīns]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Monteskjē]], [[Imanuels Kants]], [[Aleksiss Tokvils]], [[Kārlis Markss]], [[Martins Heidegers]], [[Bērtrands Rasels]], [[Karls Jasperss]], [[Valters Benjamins]]
|          ietekmējis = [[Jirgens Hābermāss]], [[Moriss Merlo-Pontī]], [[Džordžo Agambens]], [[Seila Benhabiba]], [[Kventins Skiners]], [[Alēns Finkīlkrauts]], [[Jūlija Kristeva]]
|               darbi = ''[[The Origins of Totalitarianism]]'' (1951)
''[[The Human Condition]]'' (1958)
|              valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Marta Margarita Rinka
| vārds_orig =
| attēls = Marta Rinka.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1953
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latviete]]
| nodarbošanās = pedagoģe
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1900—1940
| dzimums = S
| vecāki = Pēteris un Katrīna Rinkas
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Marta Rinka''' (dzimusi {{Dat|1880|3|14}} Rīgā, mirusi [[1953. gads|1953. gadā]] [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]], ASV) bija pedagoģe, skolotāja. Viņa bija latviešu [[Bērnudārzs|bērnudārza]] un skolas [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvī]] veidotāja, mecenāta [[Augusts Dombrovskis|Augusta Dombrovska]] līdzgaitniece, viena no nozīmīgākajām personām Vecmīlgrāvja attīstībā un Vecmīlgrāvja kultūras dzīves organizētāja, pateicoties kuras darbam ir izveidojušās daudzas kultūras dzīves tradīcijas, no kurām dažas ir saglabājušās līdz mūsdienām.

sentences: '''Sverdrups''' ('''Sv''') ir [[okeanogrāfija|okeanogrāfijā]] izmantota ūdens [[plūsma]]s mērvienība, ko lieto [[okeāna straume|okeāna straumju]] mērījumiem un ir vienāda ar 106 [[kubikmetrs|kubikmetriem]] [[sekunde|sekundē]] (0.001 km3/s).<ref>[http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html - The National Oceanographic Partnership Program's] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111028165109/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html |date={{dat|2011|10|28||bez}} }} Okeānu straumju mājaslapa</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |title=Ecoworld: "Sverdrups & Brine" |access-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110120155822/http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |archivedate={{dat|2011|01|20||bez}} }}</ref> Nosaukta par godu [[norvēģi|norvēģu]] okeanogrāfam un polārpētniekam [[Haralls Sverdrups|Harallam Sverdrupam]]. Sverdrups ir ārpus [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmas mērvienība, kurā ar ''Sv'' apzīmē [[zīverts|zīvertus]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Johanness Hēsterss
 | vārds_orig              = ''Johannes Heesters''
 | attēls                  = Johannes Heesters.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Johans Mariuss Nikolass Hēsterss
 | dz. datums              = {{Dat|1903|12|5}}
 | dz. vieta               = [[Amersforta]], {{NED}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2011|12|24|1903|12|5}}
 | miršanas vieta          = [[Štarnberga]], {{DEU}}
 | citi vārdi              = Jopī Hēsterss
 | nodarbošanās            = Filmu aktieris, dziedātājs
 | darbības gadi           = 1921–2011
 | dzīvesbiedrs            = Luīza Geisa (1930–1985) <br /> Simona Rētele (1992–2011)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Johanness Hēsterss''' (''Johannes Heesters''; īstajā vārdā '''Johans Mariuss Nikolass Hēsterss''', pazīstams arī ar skatuves iesauku '''Jopī''', dzimis {{Dat|1903|12|5}} [[Amersforta|Amersfortā]], miris {{Dat|2011|12|24}} [[Štarnberga|Štarnbergā]]) bija nīderlandiešu izcelsmes vācu aktieris un dziedātājs.<ref>[http://www.spiegel.de/kultur/musik/legendaerer-tenor-johannes-heesters-ist-tot-a-804536.html] Spiegel online Kultur 24.12.2011 {{de ikona}}</ref>

sentences: '''Pirkšanas lēmuma pieņemšanas process''' ir [[Tirgzinība|tirgzinībā]] pētīts process, kura laikā pircēji pieņem lēmumu par konkrēta produkta iegādi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''Biržas kods''' jeb '''akcijas kods''' ir īsa publiska uzņēmuma vai [[finanšu instruments|finanšu instrumenta]] [[abreviatūra]], kas tiek lietota [[birža|biržās]]. Katrs unikālais kods sastāv no skaitļiem, burtiem, vai abiem,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://capital.com/lv/akcijas-kods-definicija|title=Akcijas kods:nozīme un definīcija|website=capital.com|access-date=2022-12-02|language=lv}}</ref> piemēram, [[SAF Tehnika]]s biržas kods ''[[Nasdaq Riga]]'' biržā ir SAF1R.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nasdaqbaltic.com/statistics/lv/instrument/LV0000101129/trading|title=SAF Tehnika {{!}} Tirdzniecība — Nasdaq Baltija|website=nasdaqbaltic.com|access-date=2022-12-02|language=lv}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|pundurplanētu|Cerera (nozīmju atdalīšana)|Cerera}}
{{Infobox planet
 |        bgcolour = #FFFFC0
 |            name = Cerera
 |          symbol =
 |           image =
 |         caption = [[Dawn (zonde)|Dawn]] uzņemtais Cereras attēls
 |       discovery = yes
 |   discovery_ref = <ref name="Schmadel"/>
 |      discoverer = [[Giuseppe Piazzi|Džuzepe Piaci]]
 |      discovered = {{dat|1801|1|1}}
 |    designations = yes
 |         mp_name = '''1 Ceres'''
 |      pronounced =
 |     named_after = [[Cerera (mitoloģija)|Cerera]]
 |       alt_names = A899 OF; 1943 XB
 |      adjectives =
 |     mp_category = [[pundurplanēta]]
[[asteroīdu josla]]
 |       orbit_ref = <ref name="jpl_sbdb"/>
 |           epoch =
 |        aphelion = 2,9858 [[astronomiskā vienība|AU]]
({{nobr|446 669 320}} km)
 |      perihelion = 2,5468 AU
({{nobr|380 995 855}} km)
 |       semimajor = 2,7654 AU
({{nobr|413 690 604}} km)
 |    eccentricity = 0,079138
 |          period = 4,60 [[Jūlija gads (astronomija)|yr]]
1679,67 d
 |       avg_speed = 17,882 km/s
 |    mean_anomaly = 113,410°
 |     inclination = {{nobr|10,587° līdz [[ekliptika]]i}}
 |        arg_peri = 72,5898°
 |        asc_node = 80,3932°
 |     p_orbit_ref =
 |     p_semimajor = 2,7670962
 |  p_eccentricity = 0,1161977
 |   p_inclination = 9,6474122°
 |   p_mean_motion = 78,193318
 | perihelion_rate = 54,070272
 |       node_rate = −59,170034
 | physical_characteristics = yes
 |        equatorial_radius = {{nobr|487,3 ± 1,8 km}}<ref name="Thomas2005"/>
 |      equatorial_diameter = {{nobr|975,6 ± 1,8 km}}<ref name="Thomas2005"/>
 |             polar_radius = {{nobr|454,7 ± 1,6 km}}<ref name="Thomas2005"/>
 |             surface_area = 2 850 000 km²
 |                     mass = {{nobr|9,43 ± 0,07{{e|20}} kg}}<ref name="Carry2008"/>
0,00015 [[Zemes masa]]s
 |                  density = {{nobr|2,077 ± 0,036 g/cm³}}<ref name="Thomas2005"/>
 |             surface_grav = 0,27 [[paātrinājums|m/s²]] (0,028 [[brīvās krišanas paātrinājums|''g'']]<ref name="fact2"/>)
 |          escape_velocity = 0,51 km/s<ref name="fact2"/>
 |             sidereal_day = 0,3781 d
9,074170 h<ref name="NSSDC"/><ref name="Chamberlain2007"/>
 |     right_asc_north_pole = {{nobr|19 h 24 min}}
291°<ref name="Thomas2005"/>
 |              declination = 59°<ref name="Thomas2005"/>
 |               axial_tilt = aptuveni 3°<ref name="Thomas2005"/>
 |                   albedo = 0,090 ± 0,0033
 |  temperatures = yes
 |    temp_name1 = [[kelvins|kelvinos]]
 |    min_temp_1 = ?
 |   mean_temp_1 = ~168<ref name="Angelo"/>
 |    max_temp_1 = 235<ref name="Saint-Pe1993"/>
 | spectral_type = [[C tipa asteroīds|C]]<ref name="Rivkin2006"/>
 |     magnitude = no 6,64<ref name="Pasachoff1983"/> līdz 9,34<ref name="fact3"/>
 | abs_magnitude = 3,36 ± 0,02<ref name="Li2006"/>
 |  angular_size = no 0,854" līdz 0,339"
}}

sentences: '''Seismogrāfs''' ir pašrakstošs [[mēraparāts]], kas reģistrē un mēra [[Zemes garoza]]s svārstības, fiksējot tās seismogrammu veidā.

sentences: '''Avēnija''' ({{val|fr|avenue}} no {{val|la|advenire}} — "atnākt"), arī [[gatve]] vai [[aleja]], ir plata [[iela]] vai [[bulvāris]], kam abas puses apstādītas ar kokiem.<ref>[https://tezaurs.lv/av%C4%93nija tezaurs.lv]</ref> Dažās lielpilsētās par avēnijām sauc parādes ielas vai diagonālās ielas, bet [[Manhetena]]s numurētās avēnijas ved [[perpendikuls|perpendikulāri]] numurētajām ielām.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Henrijs Kisindžers
| vārds_orģ           =''Henry Kissinger''
| attēls              =Henry Kissinger.jpg
| amats               =56. [[ASV Valsts sekretārs]]
| term_sākums         ={{Dat|1973|09|22|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1977|01|20|N}}
| amats2              =8. [[ASV Nacionālās drošības padomnieks]]
| term_sākums2        ={{Dat|1969|01|20|N}}
| term_beigas2        ={{Dat|1975|11|03|N}}
| dzim_dati           ={{dat|1923|5|27}}
| dzim_vieta          =[[Fīrte]], [[Bavārija]], [[Vācija]]
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2023|11|29|1923|5|27}}
| mir_vieta           = {{flaga|ASV}} [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība             =
| partija             =[[ASV Republikāniskā partija|Republikāniskā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[diplomāts]]
| alma_mater          =[[Ņujorkas Pilsētas koledža]]<br />[[Hārvarda Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =Henry A Kissinger Signature.svg
| piezīmes            =
}}
'''Henrijs Alfrēds Kisindžers''' ({{Val-en|Henry Alfred Kissinger}}; dzimis [[1923]]. gada [[27. maijs|27. maijā]], miris [[2023]]. gada [[29. novembris|29. novembrī]]) bija ebreju izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[diplomāts]] un 1973. gada [[Nobela miera prēmija]]s laureāts.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Peace Prize 1973 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/1973/}}</ref> [[Ričards Niksons|Ričarda Niksona]] un [[Džeralds Fords|Džeralda Forda]] prezidentūras laikā Kisindžers ieņēma [[ASV Nacionālās drošības padomnieks|ASV Nacionālās drošības padomnieka]], vēlāk arī [[ASV Valsts sekretārs|ASV Valsts sekretāra]] amatus.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vidusjūra
|attēls=Vidusjura.JPG
|attēls_izm = 300
|vietaskarte = Atlantijas okeāns
|latd = 35 |latm = |lats = |latNS = N
|longd = 18 |longm = |longs = |longEW = E
|paraksta_izvietojums = top
|alt_karte =
|relief = jā
| okeāns = Atlantijas okeāns
|platība = 2 500 000
|garums = 3520
|platums = 1120
|Max_dziļums = 5267
|Vid_dziļums = 1541
|tilpums = 3 839 000
|valstis=
|pilsētas=
}}
'''Vidusjūra''' ir starpkontinentu [[iekšējā jūra]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] daļa, ko praktiski no visām pusēm ietver sauszeme: ziemeļos — [[Eiropa]], dienvidos — [[Āfrika]], austrumos — [[Āzija]]. Tās platība ir 2,5 miljoni km², bet tās savienojums ar Atlantijas okeānu [[Gibraltāra šaurums]] ir tikai 14 [[Kilometrs|km]] plats.

sentences:
[[Kategorija:Radio stacijas pēc valsts]]
[[Kategorija:Filipīnas]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Idi Amins
| vārds_orģ           = ''Idi Amin''
| attēls              = Idi amin marshal.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 3. [[Uganda]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1971|1|25|N}}
| term_beigas         = {{dat|1979|4|11|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1923|1|1}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Uganda}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2003|8|16|1923|1|1}}
| mir_vieta           = {{vieta|Saūda Arābija|Džida}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Kakva]]
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Karavīrs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Idi Amins Dada''' (''Idi Amin Dada''; dzimis aptuveni 1925. gadā;{{Ref label|Birthday|A|}} miris {{dat|2003|8|16}}) bija [[Uganda]]s militārais līderis, kā arī valsts [[prezidents]] laikā no 1971. līdz 1979. gadam.

sentences:
'''Izsauksmes vārds''' jeb '''interjekcija''' ({{val|la|interiectiō}}, cēlies no ''intericiō'' — ‘iemest starpā’) ir [[vārdšķira]], pie kuras pieder [[vārds|vārdi]], kuri ir nelokāmi un kuri pauž [[jūtas]], [[griba|gribu]], pievērš [[uzmanība|uzmanību]]. Izsauksmes vārdi [[teikums|teikumos]] nav [[teikuma loceklis|to locekļi]]. Tie tikai pastiprina [[emocionalitāte|emocionalitāti]] vai pauž ar skaņām kādas parādības attēlojumu.<ref name="liis"/> Rakstībā izsauksmes vārdi teikumā tiek atdalīti ar [[komats|komatiem]]. Tie visbiežāk ir teikuma sākumā, bet var atrasties arī citur. Izsauksmes vārdi dalās trīs grupās:<ref name="liis"/>
* vārdos, kas pauž sajūtas, piemēram, "ak", "au", "fui", "urrā" un tā tālāk;
* vārdos, kas pauž gribu, piemēram, "hallo", "klau", "nū", "skat" un tā tālāk; pie šiem vārdiem pieder arī [[pieklājība]]s frāzes, piemēram, "labdien!", "sveiks!"
* vārdos, kas atdarina [[Onomatopeja|dabā dzirdamas skaņas]], piemēram, "čiv", "kikerigū", "mū", "ņau" un tā tālāk.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls Veiprehts
|     vārds_orig = ''Carl Weyprecht''
|         attēls = Karl Weyprecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Darmštate]], {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Mihelštate]], {{DEU}}
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = ģeofiziķis, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Veiprehts<br/>Marija Hoenšilde
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
}}
'''Karls Georgs Ludvigs Vilhelms Veiprehts''' ({{val|de|Carl Georg Ludwig Wilhelm Weyprecht}}; {{dat|1838|9|8}} — {{dat|1881|3|29}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Austroungārija]]s flotes virsnieks, ģeofiziķis un [[polārpētnieks]]. Kopā ar kartogrāfu [[Jūliuss fon Pajers|Jūliusu fon Pajeru]] viņš no 1872. līdz 1874. gadam vadīja Austroungārijas Ziemeļpola ekspedīciju, kuras laikā tika atklāts [[Franča Jozefa Zeme]]s arhipelāgs. Veiprehts 1879. gadā kopā ar [[Georgs fon Neimajers|Georgu fon Neimajeru]] nodibināja Starptautisko polāro komisiju, kuras pētniecības projekti 1882.–1883. gadā noveda pie [[Pirmais Starptautiskais polārais gads|Pirmā Starptautiskā polārā gada]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Vēverupe
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=50 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=10 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 7,8
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Vēverupe''' (arī '''Krožupe''', '''Vēverupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=104856 |title=Informācija par objektu: Vēverupe |accessdate={{dat|2017|07|20||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]] ietekoša upe [[Limbažu novads|Limbažu novadā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
]]
'''Ukraiņu uzvārdi''' ({{val|uk|Українські прізвища}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas uzvārdi. Uzvārdi ar piedēkli '''-enko''' ir visbiežāk sastopamie ukraiņu uzvārdi. Citas populāras piedēkles ir '''-uks''' / '''-juks'''.

sentences:
siltuma daudzuma mērīšanai izmantoja [[Antuāns Lavuazjē]] un [[Pjērs Simons Laplass]]]]
{{Līdzīgs|Kolorimetrs}}
'''Kalorimetrs''' ir ierīce, ko [[kalorimetrija|kalorimetrijā]] izmanto [[siltums|siltuma]] daudzuma mērīšanai [[ķīmiska reakcija|ķīmiskajās reakcijās]] un fizikālajās pārvērtībās, kā arī, lai noteiktu [[īpatnējā siltumietilpība|īpatnējo siltumietilpību]]. Vienkāršu kalorimetru veido ūdens trauks, kas atrodas virs reakciju kambara, un šajā ūdenī ir termometrs. Notiekot reakcijai, kurā izdalās siltums, ūdens uzņem šo siltumu un tā temperatūra paaugstinās. Izmērot ūdens sākuma un beigu temperatūru, var aprēķināt siltuma daudzumu, kas izdalījies reakcijas laikā. Šī metode tiek izmantota tikai mācību procesā, jo mērījumā netiek ņemts vērā siltuma zudums ārējo apstākļu dēļ.

sentences:
[[Kategorija:Jātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Nīderlandē|Jātnieces]]
[[Kategorija:Nīderlandes jātnieki| Jātnieces]]

sentences:
{{infokaste+}}
Barons '''Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Freiherr von Ungern-Sternberg}}, [[1752]]-[[1832]]) ieņēma augstu vietu Vidzemes guberņas sociālajā hierarhijā 18. gs. beigās un 19. gs. sākumā. Viņš bija [[Vidzemes guberņa|Vidzemes provinces]] padomnieks un Zemes tiesas asesors ([[1784]]-[[1785|85]]). Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis ([[1821]]), [[galma padomnieks]].

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences:
{{citas nozīmes|upi|Arona (nozīmju atdalīšana)|Arona}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Arona
| attēls            = Arona.JPG
| attēla_izmērs     = 200px
| paraksts          = Ūdenskritums uz Aronas upes
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Skujiešu ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Aiviekste]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=55 | sāk_plat_s=17 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=5 | sāk_gar_s=1 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=27 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=0 | iet_gar_s=48 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 44
| iztekas_augstums  = 197,8
| ietekas_augstums  = 82,7
| kritums           = 115
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,091
| baseins           = 315
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Bērzaune (upe)|Bērzaune]]
}}
[[File:Arona pie Pļaviņu - Lubānas ceļa 2002-03-29.jpg|thumb|Arona pie Pļaviņu - Lubānas ceļa 2002-03-29]]
'''Arona''' ir [[upe]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Aiviekste]]s labā krasta pieteka [[Madonas novads|Madonas novadā]]. Garums 44 km, baseina platība 315 km2. Iztek no [[Skujiešu ezers|Skujiešu ezera]] [[Aronas pagasts|Aronas pagastā]] [[Vestienas pauguraine|Vestienas paugurainē]] 197,8 metrus [[virs jūras līmeņa]]. Tek caur [[Aronas pagasts|Aronas]], [[Bērzaunes pagasts|Bērzaunes]], [[Mārcienas pagasts|Mārcienas]] un [[Kalsnavas pagasts|Kalsnavas]] pagastiem. Kopējais kritums 115 metri, upei tekot pa [[Vidzemes augstiene]]s dienvidaustrumu nogāzi, kritums vietām sasniedz 6 m/km. Lejtecē, tekot pa [[Aronas paugurlīdzenums|Aronas paugurlīdzenumu]], kritums ir tikai 0,8 m/km. Baseina lejasdaļa purvaina. Upē vairāki dzirnavu aizsprosti.<ref>{{Latvijas daba|1|66}}</ref>

sentences: '''Kultūraugsne''' ir viens no [[augsne|augšņu]] tipiem. Tās izveidojušās, iekultivējot dažādu tipu [[minerālaugsne]]s un [[kūdra]]s augsnes. [[Trūdvielas|Trūdvielu]] akumulācijas horizonts ir biezāks par 25 cm, un tam nav krasas robežas ar sekojošiem horizontiem. Augsnes reakcija tuva neitrālai vai neitrāla. Nereti notiek sekundāra [[karbonātu augsne]]s uzkrāšanās augsnes virsējā horizontā. Šīm augsnēm ir laba struktūra, līdz ar to labs [[ūdens]] un [[gaiss|gaisa]] režīms. Strauja [[mineralizācija]]s procesa rezultātā samazinājies kūdras slāņa biezums un mainījies tā raksturs. Kultūraugsnes sastopamas nelielās platībās sen apdzīvotu vietu tuvumā, piemājas dārzos, augļu un sakņu dārzos.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Delftas skats''''' ({{val|nl|Gezicht op Delft}}) ir [[Jans Vermērs|Jana Vermēra]] aptuveni 1660.–1661. gadā radīta eļļas krāsas glezna. Nīderlandiešu mākslinieka dzimtās pilsētas glezna ir viena no populārākajām viņa gleznām<ref name="Slatkes1981">{{grāmatas atsauce|last=Slatkes|first=Leonard J.|title=Vermeer and his contemporaries|url=https://books.google.com/books?id=4WcmAQAAIAAJ|accessdate=18 June 2010|date=16 July 1981|publisher=Abbeville Press|isbn=978-0-89659-195-0|page=40}}</ref> un tapusi laikā, kad pilsētas ainavas nebija pārāk bieži sastopamas. Šī ir viena no trijām zināmajām Vermēra gleznām, kurās attēlota [[Delfta]]. Divas citas ir "[[Mazā iela]]" un pazudusī glezna "Māja Delftā".<ref name="Montias1991">{{grāmatas atsauce|last=Montias|first=John Michael|title=Vermeer and His Milieu: A Web of Social History|url=https://books.google.com/books?id=Ev1xavyduGYC&pg=PA200|accessdate=18 June 2010|date=1 January 1991|publisher=Princeton University Press|isbn=978-0-691-00289-7|page=200}}</ref> [[Puantilisms|Puantilisma]] tehnikas izmantošana norāda uz to, ka tā tapusi pēc "Mazās ieliņas".

sentences: '''Mati''' ir tieva, elastīga struktūra, kas atrodas uz [[zīdītāji|zīdītāju]] ādas. Matu kopumu, kas atrodas uz ķermeņa, dēvē par '''apmatojumu''', savukārt dzīvniekiem dažreiz dēvē arī par '''[[spalva|spalvu]]''' vai '''kažoku'''. Tieši apmatojums ir viena no īpašībām, ar kuru zīdītāji atšķiras no citām dzīvnieku klasēm. [[Kukaiņi]]em uz ķermeņa danielam arī ir mazs matiņš, bet tiem ir pavisam cita veida struktūra. Savukārt [[augi|augu]] matiņus sauc par [[trihoma|trihomām]]. Ikdienā ar terminu "mati" saprot tikai apmatojumu, kas atrodas [[cilvēks|cilvēkam]] uz [[galva]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gi Bara
|     vārds_orig = ''Guy Bara''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Marseļa]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komiksu mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Brodaižu Kunga Jēzus apskaidrošanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Brodaizu baznica.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Brodaižu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Brodaižu katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 19  | lats  = 12  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 45  | longs = 55  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Pildas pagasts]], [[Brodaiža]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1813]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Ringolds Klimons
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1813]]
| length                = 21m
| width                 = 8,50m
| width_nave            =
| height_max            = 6,50m
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņu]] mūra
}}
'''Brodaižu Kunga Jēzus apskaidrošanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes [[baznīca (celtne)|baznīca]].<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub470 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Pildas pagasts|Pildas pagasta]] [[Brodaiža|Brodaižā]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Jaunogres vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Mālkalnes prospekts]] 43, [[Ogre]], {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 49 | lats  = 28.5 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 35 | longs = 38.7  | longEW = E
|established            = 1972 (1946)
|headmaster             = Aleksandrs Horuženko
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 528 (2022)
|language               = latviešu, krievu
|revenue                =
|homepage               = {{URL|https://jvsk.lv/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tērners un Hūčs
| attēls                   = Turner and hooch poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Turner & Hooch''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Rodžers Spotisvūds]]
| producents               = [[Reimonds Vāgners]]
| scenārija autors         =
* [[Deniss Šraieks]]
* [[Maikls Blodžets]]
* [[Deniels Petrijs jaunākais]]
* [[Džims Kešs]]
* [[Džeks Epss jaunākais]]
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Mēra Vininghema]]
| mūzika                   = [[Čārlzs Gross]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Screen Partners IV]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1989|7|28||bez}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/turner-hooch-1989|title=Turner & Hooch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 31, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=turnerandhooch.htm|title=Turner & Hooch (1989)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= January 31, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tērners un Hūčs"''' ({{val|en|Turner & Hooch}}) ir 1989. gada komēdija, kuras režisors ir [[Rodžers Spotisvūds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Kreigs T. Nelsons]] un [[Mēra Vininghema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|7|28||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru Rīgā|Velnezers (nozīmju atdalīšana)|Velnezers}}
{{Ezera infokaste
| ezers        = Velnezers
| attēls       = Velnezers Rīgā.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| plat_d=56 | plat_m=58 | plat_s=35 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=14 | gar_s=49 | gar_EW=E
| platība_ha   = 3,5
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 3,5
| Max_dziļums  = 6,0
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = <!-- tikai skatli -->
| izteka       = <!-- iztekošās upes nosaukums: [[Engure (upe)|Engure]] -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| lielbaseins  = [[Daugava]]s
}}
'''Velnezers''' (arī '''Velna ezers''') ir beznoteces brūnūdens [[ezers]] [[Rīga|Rīgā]], [[Jugla (Rīga)|Juglā]]. Izvietojies [[karsts|glaciokarsta]] ieplakā starp kāpām, kas apbūvējot nolīdzinātas. Krasti lēzeni, dibens dūņains. Barojas no gruntsūdeņiem. Apkārtne intensīvi apbūvēta. Krastā atpūtas vietas, peldvietas.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2338/ ezeri.lv]</ref>

sentences: '''Datubāzes indekss''' ir [[datu struktūra]], kas uzlabo datu ieguves ātrumu no datu bāzes tabulām, bet palēnina datu ierakstīšanu datu bāzes tabulās, kā arī šādas tabulas aizņem vairāk vietas. Indeksu var izveidot, izmantojot vienu vai vairākas datu bāzes tabulas kolonnas, kas paātrinās piekļuvi gan nejauši sakārtotiem datiem, gan arī sakārtotiem. Indeksi diskā parasti aizņem mazāk vietas, nekā dati, uz kuriem tie attiecas, kas dod iespēju uzglabāt indeksus atmiņā tabulām, kuru dati ir pārāk lieli, lai tās pašas uzglabātu atmiņā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
'''Datu hierarhija''' (''data hierarchy'') ir [[ieraksts|ierakstu]] struktūra, kurā i-tā līmeņa ieraksts satur kopīgus datus ar i+1 līmeņa ierakstu un kurā iespējams realizēt piekļuvi zemākā līmeņa ierakstu kopai no augstākā līmeņa ieraksta. Ierakstam var būt saites tikai ar vienu zemākā līmeņa ierakstu kopu.
Datu Hierarhija attiecas uz sistemātisku organizāciju datiem, bieži hierarhiskā veidā. Datu organizācija ir saistīta ar laukiem, ierakstiem, failiem un tā tālāk.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tallinas Nikolaja baznīca
| image                 = Iglesia_de_San_Nicolás,_Tallinn,_Estonia,_2012-08-05,_DD_06.JPG
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Tallina#Igaunija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 59.435922 | latNS  = N
| longd = 24.742756 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Luterisms|luterisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1230, 1405
| year_completed        = 1275, 1420, 1515, 17. gs beigas
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences:
{{commonscat|Sex|Sekss}}
[[Kategorija:Vairošanās]]
[[Kategorija:Reproduktīvā sistēma]]

sentences:
'''Dīzels''' vai '''dīzelis''' var būt:
* [[dīzeļdzinējs]];
* [[dīzeļdegviela]].

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls =Sylvia_borin_(Örebro_County).jpg
 | att_nosaukums =[[Dārza ķauķis]] (''Sylvia borin'')
 | att_izmērs = 260px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Sylviidae
 |  dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 | ģints = Sylvia
 | ģints_lv = Ķauķi
 |      binomial = Sylvia <small>([[Giovanni Antonio Scopoli|Scopoli]], 1769)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Ķauķi, ķauķu ģints''' (''Sylvia'') ir [[ķauķu dzimta]]s (''Sylviidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] ģints, kas apvieno 28 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world/> Tās sastopamas [[mērenā josla|mērenajā]] un [[tropi|tropu]] joslā [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija]]s rietumos un centrālajā daļā, kā arī [[Āfrika|Āfrikā]]. Lielākā sugu dažādība mājo [[Vidusjūra]]s reģionā. Sugas, kas ligzdo ziemeļu reģionos, ir [[gājputni]], bet siltākos reģionos dzīvojošās ir daļēji migrējošas vai nometnieki.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Gērings
|     vārds_orig = ''Carl Theodor Göring''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Brīheima]], [[Tīringene]], [[Vācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1879
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Eizenaha|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[filozofija|filozofs]]
}}
{{Šaha diagramma
|tright
|
|rd|  |bd|qd|kd|bd|nd|rd
|pd|pd|pd|pd|  |pd|pd|pd
|  |  |nd|  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |pd|pl|  |  |
|  |  |pl|  |  |nl|  |
|pl|pl|  |  |  |pl|pl|pl
|rl|nl|bl|ql|kl|bl|  |rl
| Gēringa gambīts
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Friedrich Carl von Savigny''
| attēls =Savigny02.jpg
| att_izmērs =250px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1779
| dz_mēnesis =02
| dz_diena =21
| dz_vieta =[[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(mūsdienās {{GER}})
| m_gads =1861
| m_mēnesis=10
| m_diena=25
| m_vieta =[[Berlīne]], [[Prūsija]]
(mūsdienās {{GER}})
| pilsonība =
| tautība =[[vācieši|vācietis]]
| darba_vietas = [[Marburgas universitāte]], [[Berlīnes universitāte]]
| alma_mater =[[Marburgas universitāte]]
| zinātne =[[jurisprudence]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Vēsturiskā tiesību skola|vēsturiskās tiesību skolas]] pamatlicējs.
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
 spēka [[simbols]] ]]
'''Maģija''' (no {{val|grc|μαγεία}} (''mageía'')) ir pirmatnējās [[reliģija]]s forma un [[rituāls|rituālu]] kopums, kurai raksturīga ticība pārdabisku spēku darbībai.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=maģija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305093532/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=ma%C4%A3ija|date={{dat|2016|03|05||bez}}}} Tezaurs</ref><ref>[http://www.skepdic.com/magick.html] Skeptiķu vārdnīca {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jana Majena sala
|attēls              = JanMayen.jpg
|attēla paraksts     = NASA satellītattēls ar sniega klātu [[Bērenbergs|Bērenbergu]]
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Jan Mayen in Nordland, Norway and Europe.png
|vietaskarte         = <!-- Veidne:VietasKarte -->
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position      = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = <!-- kartes paraksts; tikai pārprotamās situācijās -->
|vietējais nosaukums = ''Jan Mayen''
|izvietojums         = [[Atlantijas okeāns]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=70 |latm=59 |lats= |latNS=N |longd=8 |longm=32 |longs= |longEW=W <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             = 377
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = <!-- tikai skaitli km -->
|platums             = <!-- tikai skaitli km -->
|krasta līnija       = 124,1
|augstākais kalns    = [[Bērenbergs]]
|augstums            = 2277
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Filke
|valsts adm vienība                = [[Nūrlanne]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      = [[Olonkinbīene]] (18)
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 14—30
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          = <0,1
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Jana Majena sala''' ({{val|no|Jan Mayen}}) ir [[Norvēģija]]i piederoša vulkāniska sala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļos.<ref>{{PZT|296}}</ref> Izvietojusies uz [[Vidusatlantijas grēda]]s pacēluma starp [[Norvēģu jūra|Norvēģu jūru]] austrumos un [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]] rietumos.

sentences:
un [[tritijs|tritija]] kodolsintēzes modelis.]]
'''Kodolsintēze''' ir process, kura laikā pretēji [[atoma kodols|kodolu]] [[kodolu dalīšanās|dalīšanās]] procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai [[temperatūra]]i un [[spiediens|spiedienam]], lai pārvarētu kodolu atgrūšanās [[spēks|spēku]] un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, [[enerģija]]s [[ražošana]]i. Kodolsintēzi izmanto [[ūdeņraža bumba|ūdeņraža bumbās]], bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek [[zvaigzne|zvaigznēs]].

sentences:
{{Lietuvas vēsturiskā novada infokaste
| novada_nosaukums   = Žemaitija
| karte              = Lietuvos_regionai.PNG
| ģerboņa_attēls     = Grand Coat of Arms of Samogitia.png
| ģerboņa_nosaukums  = Žemaitijas ģerbonis
| karoga_attēls      = Flag of Žemaitija.svg
| karoga_nosaukums   = Žemaitijas karogs
| rpilsētas          = [[Telši]], [[Šauļi]]
| platība            =
| platības_atsauce   =
| iedzīvotāji        =
| iedzīvotāji_gads   =
| blīvums            =
| teritorijas        = [[Telšu apriņķis]], [[Tauraģes apriņķis]] (daļēji), [[Šauļu apriņķis]] (daļēji), [[Kauņas apriņķis]] (daļēji)
| mājaslapa          =
}}

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Krustpils rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Krustpils]]
| iedz = 46 563 cilv.
| plat = 2 000 km²
| pils = [[Krustpils]]
| robež =[[Pļaviņu rajons|Pļaviņu rajonu]]
[[Madonas rajons|Madonas rajonu]]
[[Preiļu rajons|Preiļu rajonu]]
[[Līvānu rajons|Līvānu rajonu]]
[[Jēkabpils rajons|Jēkabpils rajonu]]
| mlapa =
}}

sentences:
{|class="infobox" style="text-align: left; background-color: #F0FFFF; font-size: 90%;" cellpadding= 0px, cellspacing=0px, align="right"
! colspan="2" style="background-color: #EEE8CD; text-align: center; font-size: 120%; border-top: 1px solid #B0C4DE; border-bottom: 1px solid #B0C4DE; border-left: 1px solid #B0C4DE; border-right: 1px solid #B0C4DE" | {{{nosaukums}}}
|-
| colspan="2" style="text-align: center; font-size: 80%; padding-top: 5px; background-color: #FFFFFF;" | {{{attēls| }}}
|-
{{#if: {{{citi nosaukumi|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #f5f5f5;" {{!}} '''Citi nosaukumi''':
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{citi nosaukumi}}}
}}
|-
! style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #ededed;" | [[Zvaigznājs]]:
| style="text-align: left; padding-left: 5px;" | {{{zvaigznājs| }}}
|-
! style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #e5e5e5;" | [[Rektascensija]]:
| style="text-align: left; padding-left: 5px;" | {{{rektascensija| }}}
|-
! style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #dddddd;" | [[Deklinācija (astronomija)|Deklinācija]]:
| style="text-align: left; padding-left: 5px;" | {{{deklinācija| }}}
|-
{{#if: {{{redzamais spožums|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; padding-right: 5px; background-color: #d5d5d5;" {{!}} [[Redzamais spožums]]:
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{redzamais spožums| }}}
}}
|-
{{#if: {{{absolūtais spožums|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; padding-right: 5px; background-color: #cdcdcd;" {{!}} [[Absolūtais spožums]]:
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{absolūtais spožums| }}}
}}
|-
{{#if: {{{masa|}}} |
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px; background-color: #c5c5c5;" {{!}} '''[[Masa]]''':
{{!}} style="text-align: left; padding-left: 5px;" {{!}} {{{masa}}} M<sub>☉</sub>
}}
|}<noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Pleskodāle]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Pleskodāle]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H6
|molmasa=30,07
|blīvums=1,212
|kušanas temperatūra=90,34 K (-182,76 °C)
|viršanas temperatūra=184,5 K (-88,6 °C)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pats varmācīgākais gads
| operators =
| attēls = A Most Violent Year poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[J. C. Čendors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Oskars Aizeks]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Deivids Ojelovo]]
* [[Alesandro Nivola]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Most Violent Year''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[A24]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|11|6}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2937898/|title=A Most Violent Year (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pats varmācīgākais gads"''' ({{Val|en|A Most Violent Year}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[J. C. Čendors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Oskars Aizeks]], [[Džesika Česteina]], [[Deivids Ojelovo]], [[Alesandro Nivola]] un [[Alberts Brukss]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Turkcell İletişim Hizmetleri A.Ş''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Stambula]]
| location_country = {{TUR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Turkcell Holding A.S.'' (51 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.turkcell.com.tr turkcell.com.tr]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Lisjēns Demanē
 |       piktogramma_1 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Lucien Démanet''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Žoržs Lisjēns Demanē
 |              dz_dat = {{dat|1874|12|6}}
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = {{dat|1979|3|16}}
 |            mir_viet =
 |             tautība = francūzis
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[sporta vingrošana]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]] un [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|1920]])
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |           pč_dalība = 1 ([[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|1905]])
 |          pč_medaļas = 3 (1 zelta un 2 bronzas)
 |         pč_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|FRA}} [[Francija olimpiskajās spēlēs|Francija]] (FRA)}}
{{MedalSport       | [[File:Gymnastics pictogram.svg|20px]] [[Vingrošana]] (sporta)}}
{{MedalCompetition |VOS}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vingrošana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — individuālā daudzcīņa vīriešiem|Individuālā daudzcīņa]]}}
{{MedalBronze      | [[1920. gada vasaras olimpiskās spēles|Antverpene 1920]] | [[Vingrošana 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — komandu daudzcīņa vīriešiem|Komandu daudzcīņa]]}}
{{MedalCompetition | [[Pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | komandu daudzcīņa}}
{{MedalBronze      | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | individuālā daudzcīņa}}
{{MedalBronze      | [[1905. gada pasaules čempionāts sporta vingrošanā|Bordo 1905]] | vingrošanas stienis}}
}}

sentences: '''Virve''' ir no dabīgas vai sintētiskas [[šķiedra]]s veidots savijums. Ļoti resnu virvi mēdz saukt par '''tauvu'''. Ja virve izgatavota no [[stieple|stieplēm]], tad to sauc par [[trose|trosi]]. Virve visbiežāk tiek izmantota, lai taupītu [[spēks|spēku]], veicot [[darbs (fizika)|darbu]], piemēram, [[celtniecība|celtniecībā]] ([[celtnis|celtņos]], [[vinča|vinčās]]), uz [[kuģis|kuģiem]] ([[trīsis|trīšos]]), [[sports|sportā]] ([[virves vilkšana]]).

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Lincas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Linz''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Hörsching_Flughafen.JPG
| paraksts                   =
| IATA                       = LNZ
| ICAO                       = LOLW
|lat_deg=48.233333|lat_dir=N
|lon_deg=14.1875|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Lincas lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Flughafen Linz GesmbH''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Austrija|Augšaustrija|Heršinga}}
| apkalpo                    = [[Linca]]
| elevation-f                = 977
| elevation-m                = 298
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 9 842
| r1-length-m                = 3 000
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 465 798 (2018)
| lidojumu_skaits            = 52 414 (2018)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kīlargo
| operators =
| attēls = Key largo432.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = film noir
| režisors = [[Džons Hjūstons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Edvards Robinsons]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Laionels Berimors]]
* [[Klēra Trevora]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Key Largo''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|7|16}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kīlargo"''' ({{Val|en|Key Largo}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Hjūstons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Edvards Robinsons]], [[Lorēna Bekola]], [[Laionels Berimors]] un [[Klēra Trevora]]. Filma balstīta uz [[Maksvels Andersons|Maksvela Andersona]] tāda paša nosaukuma 1939. gada lugu.

sentences: '''22. maijs''' ir gada 142. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (143. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 223 dienas.

sentences:
{{Motorsporta trases infokaste
|Nosaukums        = Kandavas kartodroms
|Laiks            = [[UTC]]+2
|Atrodas          = {{flaga|Latvija}}[[Latvija]], [[Kandava]]
|Koordinātas      =
|Shēma            =
|Apraksts         =
|Ietilpība        =
|Īpašnieks        =
|Vadītājs         = Juta Krīgere
|Būvniecība       = [[1972]]. gadā
|Atklāta          = [[2008. gads|2008]]. gadā pēc rekonstrukcijas
|Slēgta           =
|Izmaksas         =
|Arhitekts        = [[Hermans Tilke]]
|Iepr_vārdi       =
|Sacensības       =
|Klājums2         = asfalts
|Garums_km2       = 1,012
|Līkumi2          = 11
|Slīpums2         =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''You Can Count on Me''
| attēls = You Can Count on Me Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kenets Lonergans]]
| producents = * [[Džefrijs Šārps]]
* [[Džons Hārts]]
* [[Lerijs Meistrihs]]
* [[Barbara De Fina]]
| scenārija autors = Kenets Lonergans
| galvenajās lomās = * [[Lora Linnija]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Metjū Broderiks]]
* [[Džons Tennijs]]
* [[Rorijs Kalkins]]
| mūzika = [[Leslija Bārbere]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Paramount Classics]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2000|11|10||bez}}
| ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/you-can-count-me-2000|title=You Can Count on Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youcancountonme.htm|title=You Can Count on Me|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2023|8|6||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Einārs Tupurītis
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1973|12|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Valka|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Vidējās distances
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Gints Bitītis
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 1.43,90 (1996)
 |           PR1_d = [[800 m]]
 |             PR2 = 2.18,03 {{icon|lr-v}} (1997)
 |           PR2_d = [[1000 m]]
 |             PR3 = 3.04,30 {{icon|lr-v}} (1997)
 |           PR3_d = [[4×400 metru stafete|4x400 m]]
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Einārs Tupurītis''' (dzimis {{dat|1973|12|9}} [[Valka|Valkā]]) ir bijušais latviešu vieglatlēts, skrējējs vidējās distancēs. Pašlaik divu Latvijas rekordu (1000 m un 4x400 m) īpašnieks.

sentences: '''Knoringi''' ({{val-de|von Knorring}}) jeb '''Knorres''' (''von Knorre'') ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Somijas lielhercogiste|Somijā]]. Daudzi Knoringi bija uzticami [[Krievijas Impērija]]s interešu aizstāvji 18. un 19. gadsimtā.

sentences: '''Svētums''' ir priekšmets, atziņa, pārdzīvojums, centieni, ko tur par [[svēts|svētu]]. Šaurākā nozīmē svētums ir [[Dievs|Dieva]] īpašība, kas izteic viņa pārpasaulīgumu un neatkarību.<ref>{{LKV|XXI.|41 361}}</ref>

sentences: '''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Šķēdes pagasts
| karte             = Šķēdes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Šķēde
| platība           = 87,95
| iedzīvotāji       = 724<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 724 / 87.95 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Šķēdes pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada [[Gaiķu pagasts|Gaiķu]] un [[Jaunlutriņu pagasts|Jaunlutriņu]] pagastiem, [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Vārmes pagasts|Vārmes]] un [[Kabiles pagasts|Kabiles]] pagastiem, [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Vānes pagasts|Vānes pagastu]]. Pagastu administrē apvienotā Jaunlutriņu un Šķēdes pagastu pārvalde.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.saldus.lv/4798/saldus-novada-pasvaldiba1/pagastu-parvaldes/apvienota-jaunlutrinu-un-skedes-pagastu-parvalde1/ |title=Apvienotā Jaunlutriņu un Šķēdes pagastu pārvalde |access-date={{dat|2010|05|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091122100920/http://www.saldus.lv/4798/saldus-novada-pasvaldiba1/pagastu-parvaldes/apvienota-jaunlutrinu-un-skedes-pagastu-parvalde1/ |archivedate={{dat|2009|11|22||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia tenuifolia
| autors = Roth
| attēls = Vicia tenuifolia 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia tenuifolia
| suga_lv = Smalklapu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|politiķi|Uldis Sesks}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Ilder.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Carnivora
|         kārta_lv = Plēsēji
|           dzimta = Mustelidae
|        dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|      apakšdzimta = Mustelinae
|   apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
|            ģints = Mustela
|         ģints_lv = Sermuļi
|             suga = Mustela putorius
|          suga_lv = Meža sesks
|        izplatība =
|         binomial = Mustela putorius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Meža sesks''' (''Mustela putorius'') jeb vienkārši '''sesks''', arī '''Eiropas sesks''', ir [[sermuļu dzimta]]s plēsējs. Seski ir radniecīgi [[zebiekste|zebiekstēm]], [[sermulis|sermuļiem]] un [[cauna|caunām]]. Mājās pieradinātie seski tiek saukti par [[fretka|fretkām]] vai [[mājas sesks|mājas seskiem]].

sentences:
'' demonstrē kravas automašīnu ar govju mēsliem, protestējot pret izsoli, kurā tiks noteikts uzvarējušais konsorcijs [[Hidroelektrostacija|hidroelektrostacijas]] būvniecībai]]
'''Aktīvisms''' ir filozofisks, politoloģisks, ekonomisks, sociāls termins, kas dažādos kontekstos var attiekties uz dažādiem cilvēku darbības veidiem.

sentences:
[[Kategorija:Fantāzijas literatūra]]
[[Kategorija:Anime]]
[[Kategorija:Fantāzijas literatūra|manga]]
[[Kategorija:Manga]]

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Pink Floyd
| Image            =
| Caption          = Grupas klasiskais sastāvs
| Alt              =
| Studio           = 14
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertieraksti
| Compilation      = 8
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 26
| Singles link     = Singli
| Video            = 4
| Video link       = DVD
| Music videos     = 25
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = Minialbumi
| Option           = 1
| Option color     = #79443B
| Option link      = Minialbumi
| 1Option name     = Ierakstu apkopojumi
| 1Option          = 3
| 1Option link     = Ierakstu apkopojumi
| References       = Yes
| Ref link         = Atsauces
}}
[[Apvienotā Karaliste|Britu]] [[Rokmūzika|rokgrupas]] '''''[[Pink Floyd]]'' diskogrāfija''' sastāv no 14 studijas albumiem (no kuriem viens ir pa pusei studijas albums un pa pusei koncertalbums), 3 koncertierakstiem (neieskaitot apvienoto), 8 labāko dziesmu izlasēm, 4 ierakstu apkopojumiem, 1 minialbuma, 26 singliem, 25 mūzikas video un četriem video albumiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Daan_Close_Up.PNG
| att_nosaukums =[[Cūkdelfīns]] (''Phocoena phocoena'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta=Cetacea
| kārta_lv=Vaļveidīgie
| apakškārta =Odontoceti
| apakškārta_lv=Zobvaļi
| virsdzimta=Delphinoidea
| virsdzimta_lv=Delfīnu virsdzimta
| dzimta=Phocoenidae
| dzimta_lv=Cūkdelfīnu dzimta
| ģints = Phocoena
| ģints_lv = Cūkdelfīni
| binomial=Phocoena <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1816)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Cūkdelfīni''' jeb '''jūras cūkas'''<ref>[https://www.latvijasdaba.lv/ziditaji/sistematiskais-raditajs/phocaenidae/ Latvijas Daba: Cūkdelfīnu, jūras cūku dzimta]</ref> (''Phocoena'') ir viena no [[cūkdelfīnu dzimta]]s (''Phocoenidae'')  [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. Ģints zinātniskais nosaukums ''Phocoena'' atvasināts no [[grieķu valoda]]s, kas [[latviešu valoda|latviešu valodā]] nozīmē "jūras cūka".<ref name=genus>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.conservenature.org/learn_about_wildlife/marine_mammals/porpoises.htm |title=Genus: Common Porpoises |access-date={{dat|2017|01|15||bez}} |archive-date={{dat|2017|02|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170227131508/http://www.conservenature.org/learn_about_wildlife/marine_mammals/porpoises.htm }}</ref> Daži zinātnieki [[Briļļainais cūkdelfīns|briļļaino cūkdelfīnu]] sistematizē atsevišķā ģintī – ''Australophocaena'', jo to [[skelets]] ir atšķirīgs: briļļainajam cūkdelfīnam ir vairāk muguras skriemeļu nekā citiem cūkdelfīniem.<ref name=genus/>

sentences:
[[Kategorija:Kategorijas pēc gada]]
[[Kategorija:Mūzika]]

sentences: '''Peroksisoma''' ir pūslītis eikariotu [[Šūna|šūnās]], kuru apņem vienkārša membrāna.<ref>Gabaldón T (Mar 2010). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 "Peroxisome diversity and evolution"]. ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series B, Biological Sciences''. '''365'''(1541): 765–73. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1098/rstb.2009.0240|10.1098/rstb.2009.0240]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 2817229]. [[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20124343 20124343].</ref> Peroksisomās notiek [[Lipīdi|lipīdu]] un [[Taukskābes|taukskābju]] šķelšana (oksidēšana). Kā šķelšanas blakusprodukts rodas [[ūdeņraža peroksīds]]. Tas šūnai ir toksisks, tāpēc ferments [[katalāze]] to tūlīt sadala, veidojot H2O un O2. Daudz peroksisomu ir [[Vielmaiņa|metaboliski]] aktīvās [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] šūnās<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref> — šūnās, kas nodrošina lipīdu vielmaiņu un aknu šūnās, kas atindē organismu, piemēram, šķeļot [[Alkoholi|alkoholu]]. Arī [[Augi|augos]] ir peroksisomas. Dīgstošās sēklās tās sauc par glioksisomām. Tajās taukskābes oksidē līdz [[Ogļhidrāti|ogļhidrātiem]], kurus izmanto kā enerģijas avotu augšanai. Lapās peroksisomas nodrošina skābekļa izlietošanu un fotosintēzei nepieciešamā CO2 atbrīvošanu.  Visus pūslīšus, kuros ir kāds specifisks, no citosola saņemts ferments, tai skaitā peroksisomas, sauc par mikroķermenīšiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pagājusī nakts
| operators =
| attēls = Last Night (2010 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska drāma
| režisors = [[Mesija Tedžedina]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kīra Naitlija]]
* [[Sems Vortingtons]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Gijoms Kanē]]
| mūzika = [[Klints Mansels]]
| oriģinālnos = ''Last Night''
| studija = ''[[Gaumont]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Gaumont''
* ''[[Tribeca Film]]''
* ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|9|18|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pagājusī nakts"''' ({{Val|en|Last Night}}) ir 2010. gada [[Francija|Francijas]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāmas filma, kuras režisore ir [[Mesija Tedžedina]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Sems Vortingtons]], [[Eva Mendesa]] un [[Gijoms Kanē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Īpaši bīstama
| attēls                   = Barely Lethal Movie Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Barely Lethal''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Kails Ņūmens]]
| producents               =
* [[Džons Čengs]]
* [[Sakī Čū]]
* [[Vanesa Koifmana]]
* [[Teds Hārtlijs]]
* [[Brets Ratners]]
| scenārija autors         = [[Džons D'Arko]]
| galvenajās lomās         =
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]]
* [[Sofija Tērnere]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Douva Kamerona]]
| mūzika                   = [[Mateo Mesina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Main Street Films]]''
* ''[[RKO Pictures]]''
* ''[[RatPac Entertainment]]''
* ''[[Hopscotch Pictures]]''
* ''[[120db Films]]''
* ''[[Highland Film Group]]''
* ''[[Windowseat Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|5|29||bez}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/barely-lethal-2015-0|title=Barely Lethal|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 15, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|214,826}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=barelylethal.htm|title=Barely Lethal (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Īpaši bīstama"''' ({{val|en|Barely Lethal}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Kails Ņūmens]]. Galvenās lomas atveido [[Heilija Steinfelda]], [[Džesika Alba]], [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]], [[Sofija Tērnere]], [[Semjuels Džeksons]] un [[Douva Kamerona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|29||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dordrehta
 | official_name            = ''Dordrecht''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Dordrecht luchtfoto 01.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Dordrecht.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Dordrecht wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Dienvidholande]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 99.47
 | area_land_km2            = 79.01
 | area_water_km2           = 20.46
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2014. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 118730
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 51 | latm = 49 | lats =  | latNS = N
 | longd = 4 | longm = 40 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3300–3329
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 1
 | website                  = {{URL|https://cms.dordrecht.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Panika pie Nokarenās klints
| operators =
| attēls = Picnicathangingrock1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, mistērija
| režisors = [[Pīters Vīrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Reičela Robertsa]]
* [[Dominiks Gvards]]
* [[Helēna Morsa]]
* [[Džeki Vīvere]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Picnic at Hanging Rock''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1975|8|8}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = 443 tūkstoši [[Austrālijas dolārs|A$]]
| ienākumi = 5,12 miljoni [[Austrālijas dolārs|A$]]
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Panika pie Nokarenās klints"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://filmas.oho.lv/Panika-pie-Nokarenas-klints/7271|title=Panika pie Nokarenās klints|website=filmas.oho.lv|access-date=24.07.2023}}</ref> ({{Val|en|Picnic at Hanging Rock}}) ir 1975. gada [[Austrālija]]s mistērijas filma, kuras režisors ir [[Pīters Vīrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Reičela Robertsa]], [[Dominiks Gvards]], [[Helēna Morsa]] un [[Džeki Vīvere]]. Filma ir balstīta uz [[Džoana Lindsija|Džoanas Lindsijas]] 1967. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Zīds''' ir [[audums]], ko iegūst no [[zīdtauriņš|zīdtauriņu]] [[kāpurs|kāpura]] ({{val-la|Bombyx mori}}) [[kūniņa|kūniņu]] izdalījumu savērptiem [[diegs|diegiem]]. Zīda iegūšanas tehnoloģiju izgudroja [[Senā Ķīna|Senajā Ķīnā]] pirms 3000. gada p. m. ē.

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Mazākumtautība''' jeb '''etniskā minoritāte''' ir valsts teritorijā dzīvojošas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] pārstāvji, kuri ir tās pilsoņi, bet nepieder pie vietējās etniskās grupas un atzīst sevi par etnisko kopienu.

sentences:
{{Navbox
| name = Pixar
|title = ''[[Pixar Animation Studios|Pixar]]''
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums          = Zvanītāji
| attels             = Екабпилс (Латвия) Вид с башни Крустспилского замка на Юг - panoramio.jpg
| paraksts           = Skats no [[Krustpils pils]] torņa pār [[Daugavsala|Daugavsalu]] uz Zvanītājiem 2013. gadā
| karte              =
| paraksts2          =
| pilseta            =  [[Jēkabpils]]
| priekspilseta      = Jēkabpils
| apaksrajoni        =
| platiba            =
| iedzivotaju_skaits =
| iever_celtnes      =
| udenstilpnes       =
| parki              =
| autobuss           = [[1. autobusu maršruts (Jēkabpils)|1.]], [[2. autobusu maršruts (Jēkabpils)|2.]], [[4. autobusu maršruts (Jēkabpils)|4.]], [[5. autobusu maršruts (Jēkabpils)|5.]]
| pasta_indekss      = LV-5201
| areja_saite        =
}}

'''Zvanītāji''' (agrāk '''Dzintarzeme''') ir [[Jēkabpils]] pilsētas apkaime [[Daugava]]s kreisajā krastā. Tā robežojas ar [[Celtnieki (Jēkabpils)|Celtniekiem]], [[Nameja ielas rajons|Nameja ielas rajonu]] un [[Jēkabpils vēsturiskais centrs|Jēkabpils vēsturisko centru]]. Apkaimes nosaukums cēlies no Zvanītāju kroga, kas atradās [[Trešdienas tirgus laukums|Trešdienas tirgus laukumā]] (mūsdienās — [[Brīvības iela (Jēkabpils)|Brīvības ielā]] 220). Apkaimes austrumu robeža ar Jēkabpils vēsturisko centru ir dabā skaidri noteikta un iet pa [[Rūdolfa Blaumaņa iela (Jēkabpils)|Rūdolfa Blaumaņa]] un [[Zaļā iela (Jēkabpils)|Zaļo ielu]], bet apkaimes robeža ar Celtniekiem ir saplūdusi un nav precīzi nosakāma. Tai raksturīga viena līdz divu stāvu koka savrupmāju apbūve, kas veido lielāko Valsts nozīmes pilsētbūvniecības pieminekļa "Jēkabpils pilsētas vēsturiskais centrs" teritorijā neiekļauto vēsturiskās apbūves fragmentu pilsētā.

sentences: '''Spīrmena rangu korelācijas koeficients''' [[Statistika|statistikā]] ir populārākā neparametriskās statistikas [[korelācija|korelāciju analīzes]] metode.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 10
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|              simbols = Ne
|             atommasa = 20,1797
|   valences elektroni = [He]2s22p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = -
|  elektronegativitāte = 4,4 (?)
|              blīvums = 0,8999
|  kušanas temperatūra = 24,48 K (-248,67 °C)<ref name="Neon Facts"/>
| viršanas temperatūra = 27,102 K (-246,048 °C)<ref name="Neon Facts"/>
|   trīskāršais punkts = 24,5561 K (-249 °C), 43 kPa
|    kritiskais punkts = 44,4 K, 2,76 MPa
}}

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs karaļi
| oriģinālnos = ''Three Kings''
| attēls = Three Kings (film) poster art.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma, komēdija
| režisors = [[Deivids Rasels]]
| producents = * [[Čārlzs Rovens]]
* [[Pols Jungers Vits]]
* [[Edvards L. Makdonels]]
| scenārijs = Deivids Rasels
| aktieri = * [[Marks Volbergs]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Ice Cube]]
* [[Spaiks Džonzs]]
* [[Nora Danna]]
* [[Džeimijs Kenedijs]]
| mūzika = [[Kārters Barvels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Village-A.M. Film Partnership]]''
* ''[[Coast Ridge Films]]''
* ''[[Atlas Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1999|10|1|ASV|2000|1|13|Austrālija|}}
| ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/three-kings-1999|title=Three Kings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]])|accessdate=November 30, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=threekings.htm|title=Three Kings (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 30, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|107,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Trīs karaļi"''' ({{val|en|Three Kings}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Austrālija]]s [[kara filma|kara]] kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Rasels]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Ice Cube]], [[Spaiks Džonzs]], [[Nora Danna]] un [[Džeimijs Kenedijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|10|1||bez}} ASV.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumšā pāreja
| operators =
| attēls = Dark Passage (film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Delmers Deivss]]
| producents =
| scenārijs = Delmers Deivss
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Brūss Benets]]
* [[Agnese Morheda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dark Passage''
| studija = ''[[Warner Bros.]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|9|5}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumšā pāreja"''' ({{Val|en|Dark Passage}}) ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Delmers Deivss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Lorēna Bekola]], [[Brūss Benets]] un [[Agnese Morheda]]. Šī ir trešā no četrām filmām, kurā Bogarts tēloja kopā ar Bekolu.

sentences: grāmatas ''Utriusque cosmi metaphysica, physica atque technica historia'', [[1617]]. gads]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

|       citi nosaukumi = alilglikozinolāts,
2-propenilglikozinolāts
|           CAS numurs = 3952-98-5
|      ķīmiskā formula = C10H16KNO9S2
|              molmasa = 397,46
}}

sentences: '''Akvārijs''' ({{val|la|aquarium}}, no ''aqua'' — '[[ūdens]]' un ''arium'' — 'vieta') ir [[mākslīgā ekosistēma]], caurspīdīga tvertne ūdens dzīvnieku un augu audzēšanai.

sentences:
[[Kategorija:Filmas pēc žanra]]
[[Kategorija:Vēsture]]

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Baškortostānas Republika
| karte = Bashkir03.png
| oriģ = Республика Башкортостан
Башҡортостан Республикаһы
| karoga_attēls = Flag of Bashkortostan.svg
| karoga_nosaukums = Baškortostānas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Bashkortostan.svg
| ģerboņa_nosaukums = Baškortostānas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 85px
| galvaspilsēta = [[Ufa]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[baškīru valoda|baškīru]]
| tautas = [[krievi]] (36,1%)
[[baškīri]] (29,5%)
[[tatāri]] (25,4%)
| platība = 143 600
| iedzīvotāji = 4 104 336
| iedz blīvums = 28,7
| pilsētas = 21
| rajoni = 54
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.bashkortostan.ru/
|himna=[[State Anthem of the Republic of Bashkortostan]]<ref name="Anthem">Law #10-z</ref>
 |ainavas_skats=Salavat_Yulaev_Panorama.jpg}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valters fon Engelharts
|     vārds_orig = ''Walter von Engelhardt''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1864
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Diseldorfa]], [[Trešais reihs]]
([[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = parku arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Gustavs fon Engelharts, māte - Helēna Amālija, dzimusi Etingene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| fona krāsa = #204982
| nosaukums = Sanktpēterburgas metro
| logo = Spb metro logo.svg
| logo izmērs = 90px
| karte = St petersburg metro map sb en.svg
| valsts = {{flag|Krievija}}
| pilsēta = [[Sanktpēterburga]]
| kartes izmērs = 300px
| atklāts = 1955. gada 15. novembris
| kopējais garums = 124,8 km
| līniju skaits = 5
| staciju skaits = 72
| pasažieri dienā = 2,04 miljoni (2018)
| pasažieri gadā = 743,007 miljoni (2018)
| mājas lapa = http://www.metro.spb.ru/
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Patiesība
| operators =
| attēls = Verite.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Anrī Žoržs Kluzo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Šarls Vanels]]
* [[Pols Moriss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Vérité''
| studija = * ''C. E. I. A. P.''
* ''Han Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1960|11|2}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Patiesība"''' ({{Val|fr|La Vérité}}) ir 1960. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Anrī Žoržs Kluzo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Šarls Vanels]] un [[Pols Moriss]].

sentences:
[[Kategorija:Ādaži]]
[[Kategorija:Ielas Ādažu novadā|Ādaži]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Ādaži]]

sentences:
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Telesakari]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]

sentences: '''Astrolabs''', arī '''astrolabija''', ir vēsturisks [[leņķis|leņķu]] mērīšanas [[instruments]], ko lietoja līdz 18. gadsimta sākumam [[astronomisks objekts|debess ķermeņu]] stāvokļa noteikšanai, bet vēlāk – [[ģeodēzija|ģeodēziskajos]] mērījumos. Mūsdienās astrolabu aizstājis [[teodolīts]]. Astrolabs sastāv no [[zvaigžņu karte]]s, grozāma tīkliņa, papildu skalām un [[vizūra]]s iekārtām, ar kurām noteica debess ķermeņu [[leņķiskais augstums|leņķisko augstumu]].

sentences:
laikā]]
'''Brustvērs''' ({{val-de|Brustwehr}} Brust — krūtis, Wehr - aizsardzība) — [[nocietinājumi|nocietinājumu]] elements. Parasti apzīmē zemes uzbērumu [[ierakumi|ierakumu]] priekšā. Paredzēts strēlnieku aizsardzībai no lodēm un šāviņiem, kā arī ērtākai šaušanai. Brustvērā var būt izveidotas [[ambrazūra]]s (vietas šaušanai).

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polimetilmetakrilāts
|                 attēls =
Polimetilmetakrilāta struktūrformula
|         citi nosaukumi = organiskais stikls, akrila stikls, pleksistikls
|             CAS numurs = 9011-14-7
|        ķīmiskā formula = (C5O2H8)n
|                molmasa =
|                blīvums = 1190
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Polimetilmetakrilāts''' (PMMA) ir sintētisks [[Polimēri|polimērs]], kas iegūts no [[Metilmetakrilāts|metilmetakrilāta]]. Tā ir caurspīdīga un termoplastiska inženiertehniskā [[Plastmasas|plastmasa]]. PMMA ir pazīstams arī kā '''pleksistikls''', '''akrila stikls''', '''organiskais stikls''', kā arī ar tirdzniecības nosaukumiem un zīmoliem ''Crylux'', ''Alfaplas'', ''[[Plexiglas]]'', ''Acrylite'', ''Astariglas'', ''Lucite'', ''Perclax'', ''Perspex'' u.c. Šo plastmasu bieži izmanto lokšņu veidā kā vieglu un neplīstošu [[Stikls|stikla]] alternatīvu. To var izmantot arī kā liešanas sveķus, to pievieno tintēm un pārklājumiem, kā arī izmanto daudziem citiem mērķiem. Tehniski to bieži klasificē kā stikla veidu, jo tā ir amorfa stiklveida viela, tāpēc to nereti sauc par akrila stiklu vai organisko stiklu.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Kančendžanga
| Photo           = Kangchenjunga.JPG
| karte                = Indija#Nepāla
| reljefa_karte    = jā
| paraksta_izvietojums = top
| latd=27 |latm=42 |lats=11 |latNS=N
| longd=88 |longm=08 |longs=51 |longEW=E
| Augstums        = 8586
| Relatīvais_augstums = 3922
| Atrašanās vieta = {{IND}}<br />{{NPL}}
| Kalnu grēda     = [[Himalaji]]
| First ascent        = {{dat|1955|05|25}}
}}
'''Kančendžanga''' ({{val|ne|कञ्चनजङ्घा}}, ''Kanchanjaŋghā'') ir trešais augstākais [[kalns]] pasaulē pēc [[Everests|Everesta]] un [[K2]]. Kalna augstums sasniedz {{nobr|8586 m}} virs jūras līmeņa. Tulkojumā Kančendžanga nozīmē "Piecas Sniega Bagātības", jo tas sastāv no 5 virsotnēm, no kurām četras ir augstākas par 8450 metriem. Piecas bagātības — [[zelts]], [[sudrabs]], [[dārgakmeņi]], [[labība]] un [[Svētās grāmatas]] simbolizē piecas Dieva krātuves. Vietējā [[Limbu valoda|limbu valodā]] Kančendžanga tiek saukta par Sevalangmu, bet [[kiranti|kirantu]] reliģijā tiek uzskatīta par svētu.

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Neolīta revolūcija''' parasti tiek saistīta ar pastāvīgu apmetņu ierīkošanu un [[Zemkopība|zemkopības]] apgūšanu. Klimatisko apstākļu dēļ Neolīta kultūras periods [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] sākas tikai pēc 6. gadu tūkstoša pr.Kr., kad vasarās vidējā temperatūra sasniedz ap +20 °C, bet ziemās — ap +5 °C. [[Eiropa|Eiropas]] ziemeļu daļā ([[Skandināvija|Skandināvijā]] un [[Baltijas jūra|Baltijā]]), par Neolīta revolūciju varam runāt vēl vēlāk — tikai sākot no apmēram 2000. g. p.m.ē.

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2005-09-12 Suillus luteus cropped.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Suillaceae
| dzimta_lv =Sviestbeku dzimta
| ģints =Suillus
| ģints_lv =Sviestbekas
| suga =S. luteus
| suga_lv =Parastā sviestbeka
| binomial =Suillus luteus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''9. jūnijs''' ir gada 160. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (161. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 205 dienas.

sentences: '''Ametists''' ({{val|el|αμεθυστoς}} — "a" ("ne") un "methuskein" ("piedzerties") — no ticējuma, ka akmens pasargās no reibuma) (SiO2) ir violeta vai purpursarkana [[kvarcs|kvarca]] paveids, kuru bieži izmanto kā dārgakmeni. Ametistu kā dārgakmeni lietoja jau [[Senā Ēģipte|Senajā Ēģiptē]], kur to lietoja kā materiālu [[zīmogs|zīmogiem]]. [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]] un [[Senā Roma|Senajā Romā]] cilvēki nēsāja ametista talismanus un izmantoja no ametista darinātus traukus ticot, ka tas pasargās no reibuma.

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = الأردنّ, ''al-'Urdunn''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Jordānijas Hašimītu Karaliste
|            valsts_nosaukums = Jordan
|               karoga_attēls = Flag of Jordan.svg
|            karoga_nosaukums = Jordānijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Jordan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Jordānijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Jordānijas himna|عاش المليك]]
|               kartes_attēls = Jordan_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts = Jordānijas atrašanās vieta Tuvajos Austrumos
|               galvaspilsēta = [[Ammāna]]
| latd= 31 | latm= 57 | latNS= N | longd= 35 | longm= 56 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Jordānijas karaļu uzskaitījums|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Abdulla II Hašimīts]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Jordānijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Bisher Al-Khasawneh]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Jordānijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1946|5|25}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 92,300
|               platība_rangs = 112.
|              procenti_ūdens = 0,8
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 6 407 058
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 102.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 68,4
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 131.
|                     IKP_PPP = 33,658 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 5620
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,773 vidējs
|                   HDI_rangs = 86.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jordānijas dinārs]]
|                valūtas_kods = JOD
|                  laika_zona = UTC
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = UTC
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.jo]]
|              tālsarunu_kods = 962
|                iso_kods_num = 400
|              iso_kods_alfa2 = JO
|              iso_kods_alfa3 = JOR
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 26
|lv = Divdesmit seši
}}
'''26''' ('''divdesmit seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[25 (skaitlis)|25]] un [[27 (skaitlis)|27]].

sentences: '''Rusova Livonijas hronika''' ([[vācu valoda|vāciski]]: ''Chronica der Prouintz Lyfflandt''; 1578; 1584) ir jaunākā [[Livonijas hronika]], kurā aprakstīta [[Livonija]]s vēsture no tās pirmsākumiem līdz 1583. gadam.

sentences: '''Cilts''' ({{val|la|tribus}}) [[organismu klasifikācija|organismu klasifikācijā]] ir [[taksonomiskais rangs]], kuru izmanto gan [[zooloģija|zooloģijā]], gan [[botānika|botānikā]]. Cilts ir nākamais taksonomiskais rangs zem [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]] un [[apakšdzimta]]s, bet virs [[ģints (bioloģija)|ģints]]. Zooloģijā cilšu zinātniskie nosaukumi beidzās ar izskaņu ''-ini''. Dažreiz izmanto apakšcilts jēdzienu, tad izskaņa ir ''-ina''. Botānikā cilšu zinātnisko nosaukumu izskaņa ir ''-eae''. Cilts jēdzienu ieviesa vēlāk, pēc [[Kārlis Linnejs|Kārļa Linneja]] aizsāktās augu klasificēšanas sākuma. Cilts jēdzienu arvien plašāk sāka izmantot, kad sāka [[ģenētika|ģenētiskos]] pētījumos un radās nepieciešamība dzīvniekus un augus klasificēt vēl atsevišķās grupās starp dzimtu un ģinti.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs fon Tīzenhauzens
|     vārds_orig = ''Heinrich von Tiesenhausen''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 1520. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Bērzaunes pils]], [[Livonija]] (tagad {{vieta|Latvija|Madonas novads|Bērzaunes pagasts|Bērzaune}})
|         m_gads = 1600
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 6
|        m_vieta =
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis, vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Naraganseti
|attēls = [[Kanončets]].]]
|skaits = 2400
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Rodailenda]]
|reliģija=tradicionālā cilts reliģija, [[kristietība]]
|valoda =[[angļu valoda|angļu]], sākotnēji [[naragansetu valoda|naragansetu]]
|radi   =[[nipmuki]], [[niantiki]], [[pokanoketi]] un citas [[ninnimisinuoki|ninnmisinuoku]] grupas
}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Benin|Benina}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
[[Datu pārvaldība]]s un [[datu bāze]]s analīzē '''datu domēns''' tiek attiecināts uz jebkurām unikālām vērtībām, kuras var saturēt [[datu elements]]. Noteikt domēna robežu var vienkārši ar [[datu tips|datu tipu]], kas satur [[uzskaite|uzskaitītas]] saraksta tipa vērtības.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://books.google.co.uk/books?id=3BXTfCtR8zsC&pg=PA302|title=Enterprise knowledge management: the data quality approach|first=David|last=Loshin |work=books.google.co.uk |year=2001|ISBN=978-0124558403 |accessdate=19 August 2011}}</ref>

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums       = [[Maikls Džeksons|Maikla Džeksona]]
|Image           = Michael Jackson 1984.jpg
|Caption         =
|Studio          = 10
|Live            =
|Singles         = 103
|Compilation     =
|EP              =
|Soundtrack      =
|Option          =
|Option name     =
|Option color    =
|Comp link       =
|References      =
|Ref link        =
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūziķa '''[[Maikls Džeksons|Maikla Džeksona]] diskogrāfija'''.

sentences: '''Radiants''' — [[debess sfēra]]s punkts, no kura šķietami nāk visi vienas [[meteoru plūsma]]s [[meteors|meteori]]. Faktiskās meteoru trajektorijas ir paralēlas, taču tie šķiet izlidojam no viena punkta perspektīvas efekta dēļ.

sentences: '''Multiraide''' datoru tīklā ir grupas komunikācija<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Encyclopedia of Virtual Communities and Technologies|url=https://books.google.lv/books?id=I4excGQVTVkC&pg=PA302&dq=multicast+%22one+to+many%22+%22group+communication%22+-IP_multicast&hl=sv&sa=X&ei=iIRyU7rEJemdyQPktICQCA&redir_esc=y#v=onepage&q=multicast%20%22one%20to%20many%22%20%22group%20communication%22%20-IP_multicast&f=false|publisher=Idea Group Inc (IGI)|date=2005-10-31|isbn=978-1-59140-797-3|first=Dasgupta|last=Subhasish}}</ref>, kurā datu pārraide vienlaikus tiek adresēta mērķa datoru grupai. Multiraidei var būt sadalījums pa vienam pret daudziem vai daudziem pret daudziem<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Introduction to Data Multicasting|url=https://books.google.com/books?id=EUUqAAAACAAJ&dq=multicast+%22one+to+many%22+television&hl=sv&sa=X&ei=bYNyU_q-FofyyAPKu4GYAQ&redir_esc=y|publisher=Althos Publishing|date=2008|isbn=978-1-932813-55-5|first=Lawrence|last=Harte}}</ref>. Multiraide nav jājauc ar fizisko slāni starp vairākiem punktiem.

sentences:
sporas [[aski|askos]] mikroskopā]]
s bazīdijsporas uz bazīdijām]]
 (''Asplenium scolopendrium'') sporangiju kopas ar sporām lapu apakšpusē]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Karaliskā pils
| native_name         = ''Zamek Królewski''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Zamek Królewski – mpolkowski.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = [[Pils]]
| architectural_style = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]], [[baroks]], [[klasicisms]]
| structural_system   =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Polija|Varšava}}
| pushpin_map         = Varšava
| latd  = 52 | latm  = 14 | lats  = 52 | latNS  = N
| longd = 21 | longm =  0 | longs = 51 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           = Mateo Kastelli, Getāno Čaveri
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Karaliskā pils Varšavā''' ({{val|pl|Zamek Królewski w Warszawie}}) bija [[Polijas monarhs|Polijas monarhu]] oficiālā rezidence, mūsdienās — muzejs. Atrodas Pils laukumā.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Myresluger.jpg
|       att_izmērs = 245px
|    att_nosaukums = [[Lielais skudrlācis]] (''Myrmecophaga tridactyla')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| virskārta=Xenarthra
| virskārta_lv=Amerikas placentāļi
| kārta=Pilosa
| kārta_lv=Nepilnzobji
| binomial=Pilosa <small>([[Flower]], 1883)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Krūze
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1765
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsija]] (tagad {{RUS}})
|              m_gads = 1834
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un garīdznieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{noformējums+}}<!-- html tagi un daudz kas cits -->
{{vikisaites+}}
 <p>'''Kvadrātfunkcija''' ir [[funkcija]], kuru apraksta [[vienādojums]] <math>y={ax^2+bx+c}</math>, kur a,b,c ∈ R un a≠0.
  <ref> "Beyond the Quadratic Formula", Ron Irving, 21. lpp, {{ISBN|978-0883857830}}  </ref>
  Funkcijas [[grafiks]] ir [[parabola]].
  <ref> "Introductory and Intermediate Algebra: An Applied Approach", Richard Aufmann, Joanne Lockwood, 616 lpp., {{ISBN|978-1133365419}} </ref>
 </p>
<p> Šīs funkcijas definīcijas un vērtību apgabals ir visi reālie skaitļi. </p>

sentences:
)]]
'''Rētošana''' jeb '''skarifikācija''' ({{val-en|Scarification}}) ir process, kurā uz ķermeņa, iegriežot vai iededzinot ādu, tiek veidotas [[rēta]]s. Rētošana, atšķirībā no [[tetovējums|tetovējumiem]], labāk parasti ir redzama uz tumšādaino cilvēku ādas. Rētošanas procesā ķermenī var izdalīties [[endorfīns]], kas cilvēkam var radīt [[eiforija|eiforisku]] stāvokli. Skarifikācijas iemesli ir arī sociāli un reliģiski. Saskaņā ar dažu cilšu pārliecību [[Āfrika|Āfrikā]], radot rētas jaundzimušam bērnam, palīdz novērst ar redzi saistītās slimības. Skarifikācija rada kaitējumu un traumu uz ādas, tādēļ tas nav droši. Ne tikai materiāliem, ar ko veido brūces, bet arī pašām brūcēm ir jābūt tīrām, izmantojot antibakteriālus šķīdumus vai [[ziepes]]. Bieži brūces iekaist. Rētojumu veidotājam ir jābūt pilnvērtīgām zināšanām par cilvēka ādas anatomiju, lai novērstu iegriešanu pārāk dziļi, pārāk karstu vai pārāk ilgu dedzināšanu.
Rētošana nav tik populāra kā [[tetovēšana]], tāpēc ir grūtāk atrast skarifikācijas meistaru ar pieredzi.

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Kolorādo "Rockies"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1993|kapteinis=|klubs=Colorado Rockies|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Coors Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=50 144|krāsas=Violeta, melna, pelēka<br />{{color box|#33006F}} {{color box|#000000}} {{color box|#C4CED4}}|īpašnieks=* Ričards Monfords
* Čārlzs Monforts|prezidents=|menedžeris=Bills Šmits|galvenais_treneris=Bads Bleks|logo=Colorado Rockies logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=0|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|divīzijas tituli=0|bg_color=#C4CED4|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#33006F}}'''Kolorādo "Rockies"''' ({{Val|en|Colorado Rockies}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Denvera|Denverā]], [[Kolorādo]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Rockies" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav uzvarējis [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Coors Field'' stadionā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Stīvs Ērvins
|     vārds_orig = ''Steve Irwin''
|         attēls = Steve Irwin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Stīvs Ērvins 2005. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Austrālija|Viktorijas štats|Esendona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2006
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Kvīnslenda|Betrīfa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Austrālietis
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi = 1997—2006
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Terija Ērvina
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Stīvens Roberts Ērvins''' ({{val|en|Stephen Robert Irwin}}; dzimis {{dat|1962|2|22}}, miris {{dat|2006|9|4}}), pazīstams arī kā "krokodilu mednieks" (''The Crocodile Hunter''), bija austrāliešu TV šovu vadītājs, dzīvās dabas pētnieks un dabas aizsardzības piekritējs. Viņš guva pasaules slavu ar raidījumu "Krokodilu mednieks" (''The Crocodile Hunter''), ko viņš vadīja kopā ar sievu Teriju. Tāpat viņiem abiem piederēja Austrālijas Zoodārzs, ko dibināja S. Ērvina vecāki aptuveni 80 km attālumā no Kvīnslendas štata administratīvā centra [[Brisbena]]s. Viņš mira 2006. gada septembrī no [[dzeloņraja]]s dzēliena krūtīs Austrālijas ziemeļu piekrastē.<ref name="theage">{{cite news | title = Croc Hunter Irwin killed by stingray |work=The Age |location=Australia | date = 4 September 2006 | url = http://www.theage.com.au/news/National/Croc-Hunter-Steve-Irwin-died-instantly/2006/09/04/1157222051588.html | accessdate =4 September 2006}}</ref><ref>{{cite news | title = Farewell to a larrikin adventurer, killed in his prime | url = http://www.smh.com.au/news/national/farewell-to-a-larrikin-adventurer-killed-in-his-prime/2006/09/04/1157222072696.html?page=fullpage#contentSwap1 | work=The Sydney Morning Herald | date = 5 September 2006 | accessdate =4 February 2011}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.delfi.lv/news/world/other/australija-gajis-boja-telesova-krokodilu-mednieks-varonis-stivs-ervins.d?id=15421018|title= Austrālijā gājis bojā telešova 'krokodilu mednieks' varonis Stīvs Ērvins|accessdate= {{dat|2011|7|1||bez}}|author= BNS|date= {{dat|2006|9|4||bez}}|publisher= delfi.lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē
| attēls                   = Zirneklpasaule.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Into the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Bobs Persičeti]]
* [[Pīters Ramzijs]]
* [[Rodnijs Rotmens]]
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Fils Lords]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Kristīne Šteinberga]]
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Rodnijs Rotmens
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Maheršala Ali]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lilija Tomlina]]
* [[Luna Lorēna Veleza]]
* [[Džons Mulanijs]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Līvs Šreibers]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izplatītājs              = [[Sony Pictures Releasing]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|12|1|Losandželosa|2018|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spider-man-spider-verse-2018|title=Spider-Man: Into the Spider-Verse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= December 13, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=animatedspider-man.htm|title=Spider-Man: Into the Spider-Verse (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2023|2|25||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|384,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei]]"
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē"''' ({{val|en|Spider-Man: Into the Spider-Verse}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[animācija]]s filma, kuras režisori ir [[Bobs Persičeti]], [[Pīters Ramzijs]] un [[Rodnijs Rotmens]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tēlu [[Mailss Moraless|Mailsu Moralesu]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džeiks Džonsons]], [[Heilija Steinfelda]], [[Maheršala Ali]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lilija Tomlina]], [[Luna Lorēna Veleza]], [[Džons Mulanijs]], [[Nikolass Keidžs]] un [[Līvs Šreibers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|12|1||bez}} Losandželosā. Kompānija ''[[Acme Film]]'' 2018. gada 14. decembrī izdeva filmu oriģinālvalodā ar latviešu un krievu subtitriem, kā arī dublējumu latviešu un krievu valodās. Filma pieejama gan 2D, gan 3D formātā.

sentences:
'''8. janvāris''' ir 8. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 357 dienas (358 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Gatis]], [[Ivanda (personvārds)|Ivanda]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ramils Gulijevs
 |      vārds_orig = ''Ramil Quliyev''
 |          attēls = Ramil Guliyev London 2017.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ramils Gulijevs 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1990|5|29}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Azerbaidžānas PSR|Baku|td=Azerbaidžāna}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{plainlist|
* {{AZE}}
* {{TUR}}
}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=187}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=80}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 9,97 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,76 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|200 m}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|200 m}}
{{Medal|Silver|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|4 × 100 m stafete}}
{{Medal|Silver|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|200 m}}
}}
'''Ramils Gulijevs''' ({{val|az|Ramil Eldar oğlu Quliyev}}; dzimis {{dat|1990|5|29}}) ir [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] dzimis [[Turcija]]s [[vieglatlēts]], startē [[sprints|sprinta]] distancēs, lielākos panākumus guvis 200 m distancē, kur bijis pasaules un Eiropas čempions.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ina Druviete
| attēls              = 11.Saeimas deputātu svinīgais solījums (6253073785).jpg
| apraksts            = 2011. gada 17. oktobris. Deputāte Ina Druviete dod svinīgo solījumu.
| amats               = [[Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministrs|Latvijas Republikas Izglītības un zinātnes ministre]]
| term_sākums         = {{Dat|2004|12|02|N}}
| term_beigas         = {{Dat|2006|04|07|N}}
| prezidents          =[[Vaira Vīķe-Freiberga]]
| premjers            = [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis         = [[Juris Radzevičs]]
| pēctecis            = [[Baiba Rivža]]
| term_sākums2        = {{Dat|2014|01|22|N}}
| term_beigas2        = {{Dat|2014|11|5|N}}
| prezidents2         = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2           = [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2        = [[Vjačeslavs Dombrovskis]]
| pēctecis2           = [[Mārīte Seile]]
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāte
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|}}
| term_beigas3 = {{Dat|2014|01|23|N}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[10. Saeima]]s deputāte
| term_sākums4 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas4 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| prezidents4 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers4 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 = [[9. Saeima]]s deputāte
| term_sākums5 = {{dat|2006|11|7|N}}
| term_beigas5 = {{dat|2010|11|2|N}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers5 =
* [[Aigars Kalvītis]]
* [[Ivars Godmanis]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| amats6 = [[8. Saeima]]s deputāte
| term_sākums6 = {{dat|2002|11|5|N}}
| term_beigas6 = {{dat|2004|12|16|N}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| vietnieks6 =
| prezidents6 =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Valdis Zatlers]]
| premjers6 =
* [[Einars Repše]]
* [[Indulis Emsis]]
* [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1958|05|29}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| tautība             = [[latvieši|latviete]]
| partija             = [[Jaunais laiks]]
[[Pilsoniskā savienība]]
[[Vienotība]]
| dzīvesb             = Jānis Druvietis
| profesija           = filoloģe
| alma_mater          = [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
}}
'''Ina Druviete''' (dzimusi {{dat|1958|05|29}} [[Rīga|Rīgā]]) ir LU prorektore humanitāro un izglītības zinātņu jomā, profesore, politiķe un filoloģe. [[8. Saeima|8.]], [[9. Saeima|9.]], [[10. Saeima|10.]] un [[11. Saeima]]s deputāte. [[Latvijas izglītības un zinātnes ministre]] (2004–2006, 2014). [[Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenā locekle]].

sentences: — pirmā dokumentētā cilvēktiesību [[harta]]]]

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Vesetas palienes purvs
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo =
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =56  |  latm =41  |  lats =49  |  latNS = N
 | longd =25  | longm =48  | longs =13  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Madonas novads]], [[Aizkraukles novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=424}}
 |     established = 1999
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences: '''Saūda Arābijas reāls''' (valūtas kods: '''SAR''') ir [[Saūda Arābijas Karaliste|Saūda Arābijas Karalistes]] oficiālā [[valūta]]. Viens rijāls ir vienāds ar 20 [[Kurušs (Saūda Arābija)|kurušiem]] jeb 100 [[Halala|halalām]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
s [[Armēņu kvartāls|armēņu kvartālā]]]]
'''Bibliotēkas kaķi''' ir pieradināti [[Kaķis|kaķi]], kas dzīvo publiskajās bibliotēkās visā pasaulē. Kaķu saistība ar bibliotēkām pastāv no viduslaikiem līdz mūsdienām, kur tie veikuši sākotnēji grauzēju iznīcināšanas, bet vēlāk arī labvēlīgas atmosfēras veidotāju funkcijas. Viņiem līdzīgus pienākumus funkcionālos objektos pilda kuģa kaķi, veikalu kaķi un lauksaimniecības objektu kaķi.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Mūziķi pēc valsts]].''

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna apustuliskā bibliotēka
| native_name         = ''Bibliotheca Apostolica Vaticana''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = The_Sistine_Hall_of_the_Vatican_Library_(2994335291).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vatikāna bibliotēkas Siksta zāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.904722 | latNS  = N
| longd = 12.454444 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{URL|www.vaticanlibrary.va}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Šķiedenis''' ir [[spirts|spirta]] [[rūpniecība]]s blakusprodukts, ko iegūst pārstrādājot [[graudi|graudus]], [[kartupelis|kartupeļus]], [[melase|melasi]]. Svaigā šķiedenī ir 90—95% [[ūdens]]. 1 kg šķiedeņa [[barotājvērtība]] atbilst 0,04—0,08 barības vienībām. Nobarojamiem [[liellops|liellopiem]] izēdina siltu šķiedeni, līdz 50 kg un vairāk [[diennakts|diennaktī]], slaucamām [[govs|govīm]] — 15—20 kg. Šķiedenis ātri bojājas. Ilgstošai glabāšanai to skābē vai kaltē. Kaltēta šķiedeņa barotājvērtība ir 10—15 reižu lielāka nekā svaiga šķiedeņa barotājvērtība. To izēdina govīm (līdz 3 kg diennaktī), arī [[zirgs|zirgiem]], [[Cūkas|cūkām]] un [[aita|aitām]].

sentences: '''Sekstamino''' jeb '''6-mino''' ir polimino, kurš sastāv no sešiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 35 unikāli sekstamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 216 sekstamino pozīcijas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļilokosa
| official_name = ''Ilocos Norte''
| image_skyline = Kapurpurawan Rock Formation.jpg
| imagesize =
| image_caption = Kapurpuravanas klintis pie Burgosas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Ilocos Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1572/1818
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2596
| population_total = 706009
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =18 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 45 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Laoaga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 23
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Bataka]]
| p3 = [[Laoaga]]
| p6 = '''21 municipalitātes'''
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ILN
| website                  = {{URL|https://www.ilocosnorte.gov.ph/}}
}}
'''Ziemeļilokosa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Ilocos Norte}}, {{val|en|Province of Ilocos Norte}}, {{val|ilo|Probinsia ti Ilocos Norte}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 21 municipalitātē un sīkāk 559 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Laoaga]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Zirgs
| abbreviation = Equ
| name_latin = Equuleus
| RA = 21
| dec = +10
| areatotal = 72
| arearank = 87. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Equ''
| starmagnitude = 3,92
| neareststarname = ''δ Equ''
| stardistance = 60
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Ūdensvīrs]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 80
}}

sentences: '''Soģi''' ([[ivrits|ivritā]]: ''shoftim'' שופטים), seno [[izraēļi|izraēļu]] reliģiskie, politiskie un militārie vadoņi aptuveni 200 gadus ilgā posmā starp [[Kanaāna]]s iekarošanu un [[Izraēlas karaliste]]s izveidošanu, kuru darbība apraktīta [[Bībele]]s [[Soģu grāmata|Soģu grāmatā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |title=SOĢU GRĀMATA 1. nod<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091106071524/http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |archivedate={{dat|2009|11|06||bez}} }}</ref>. Lai arī izraēļiem bija priesteru kārta un arī [[divpadsmit ciltis|divpadsmit cilšu]] vadoņi, tomēr vienotu visu cilšu vadību tie uzņēmties nespēja, tāpēc krīzes brīžos vadību uzņēmās soģi, kas par savas autoritātes pamatu uzskatīta Dieva iedvesmu.

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Auss |
  Latin        = Auris |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Earcov.JPG |
  Caption      = Cilvēka auss <sub>(redzama auss gliemežnīca un ārējā auss atvere)</sub>|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | background_color   = #22427b
 | text_color         = #FFFFFF
 | name               = ASV Kongress
 | native_name        =
 | transcription_name =
 | legislature        = 118. ASV Kongress
 | coa_pic            = Seal_of_the_Unites_States_Congress.svg
 | coa_res            = 130px
 | coa-pic            =
 | coa-res            =
 | house_type         =
 | body               =
 | houses             = [[United States Senate|Senāts]]
[[United States House of Representatives|Pārstāvju palāta]]
 | leader1_type       = [[ASV viceprezidente|Senāta prezidente]]
 | leader1            = [[Kamala Harisa]]
 | party1             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election1          = {{dat|2021|1|20|ģ|bez}}
 | leader2_type       = Senāta prezidents ''pro tempore''
 | leader2            = [[Petija Mareja]]
 | party2             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election2          = {{dat|2023|1|3|ģ|bez}}
 | leader3_type       = Pārstāvju palātas spīkers
 | leader3            = [[Maiks Džonsons]]
 | party3             = ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
 | election3          = {{dat|2023|10|25|ģ|bez}}
 | leader4_type       =
 | leader4            =
 | party4             =
 | election5          =
 | leader5_type       =
 | leader5            =
 | party5             =
 | election6          =
 | leader6_type       =
 | leader6            =
 | party6             =
 | members            = '''535'''
100 senatori
435 Pārstāvju palātas locekļi
6 delegāti
 | house1             = Pārstāvju palātas
 | house2             = Senāta
 | structure1         = (118th) US House of Representatives.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure2         = 117th United States Senate.svg
 | structure2_res     = 250px
 | political_groups1  = {{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (222)
{{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (212)
{{colorbox|#FFFFFF}} ''Brivs'' (1)
 | political_groups2  =  {{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (48)
{{colorbox|#7174e0}} Neatkarīgie (3)
{{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (49)
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | last_election2     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | session_room       = Obama Health Care Speech to Joint Session of Congress.jpg
 | session_res        = 250px
 | meeting_place      = {{vieta|ASV|Vašingtona|ASV Kapitolijs}}
 | website            =
 | footnotes          =
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kongress''' ({{val|en|United States Congress}}) ir [[ASV Federālā valdība|ASV Federālās valdības]] [[likumdevējvara]] — divpalātu parlaments, kas sastāv no [[ASV Senāts|Senāta]] (augšpalāta) un [[ASV Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas]] (apakšpalāta).

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Lanius_isabellinus_GRK.jpg
 | att_izmērs = 260px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |  dzimta = Laniidae
 | dzimta_lv = Čakstu dzimta
 | ģints=Lanius
 | ģints_lv=Čakstes
 | suga= Lanius isabellinus
 | suga_lv= Daurijas čakste
 |      binomial = Lanius isabellinus
([[Wilhelm Hemprich|Hemprich]] & [[Christian Gottfried Ehrenberg|Ehrenberg]], 1833)
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Klute''
| operators =
| attēls = Klute-Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = Alans Džejs Pakula
| scenārijs = * Endijs Lūiss
* Deivs Lūiss
| aktieri = * [[Džeina Fonda]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Čārlzs Čofi]]
* [[Rojs Šeiders]]
| mūzika = Gordons Viliss
| oriģinālnos = ''Klute''
| studija = ''Gus Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Klute#tab=summary|title=Klute (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Klute''''' ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un producents ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeina Fonda]], [[Donalds Saterlends]], [[Čārlzs Čofi]] un [[Rojs Šeiders]]. ''Klute'' ir pirmā daļa Pakulas "paranojas triloģijā", tai seko ''[[The Parallax View]]'' (1974) un "[[Visi prezidenta vīri]]" (1976).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Blūmentāls
|     vārds_orig = ''Heinrich Blumenthal''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1804
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Jalta]], [[Krievijas Impērija]]
([[Krima]], {{UKR}}/{{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Johans Heinrihs Blūmentāls]], māte - Doroteja, dzimusi Kīce
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
s sīpols]]
'''Bumbuļsīpols''' ir īpašas struktūras pazemes [[vasas pārveidne]], kurai raksturīgs palielināts reducēts [[stumbrs]]. Stumbrā uzkrājas barības vielas. Apkārt tam ir sakārtotas sausās lokveida [[lapas]]. Lapu funkcija ir pasargāt stumbru no ievainojumiem un samazināt [[ūdens]] zudumus no tā. Bumbuļsīpolam ir terminālais pumpurs, no kura attīstīsies zieds, un laterālie pumpuri, no kuriem attīstīsies jaunie augi. Bumbuļsīpoli raksturīgi, piemēram, [[Gladiolas|gladiolām]] ''(Gladiolus)'' un [[Krokusi|krokusiem]] ''(Crocus)''.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      =
 | bg_color        =
 | nos             = Āgenskalna sporta un vingrošanas biedrība
 | logo_links      =
 | logo_izm        =
 | pilns           =
 | iesauka         =
 | pilsēta         = [[Rīga]]
 | līga            =
 | sez             =
 | poz             =
 | dib             = 1903
 | dib_mēn         =
 | dib_dat         =
 | dib_com         = <!-- Komentārs pie ailes "Dibināts" -->
 | beidza_pastāvēt = 1939
 | darbojās        =
 | stad            =
 | ietilp          =
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            =
 | menedžeris      =
 | tren            =
 | kapteinis       =
 | mediji          =
 | sadarbojas      =
 | current         =
<!------ Nosaukuma vēsture ------->
 | name1           =
 | dates1          =
 | name2           =
 | dates2          =
 | name3           =
 | dates3          =
 | name4           =
 | dates4          =
 | name5           =
 | dates5          =
 | name6           =
 | dates6          =
 | name7           =
 | dates7          =
 | name8           =
 | dates8          =
 | name9           =
 | dates9          =
 | name10          =
 | dates10         =
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           =
 | uzvaras1        =
 | līga2           =
 | uzvaras2        =
 | līga3           =
 | uzvaras3        =
 | līga4           =
 | uzvaras4        =
<!------ Tērpu krāsas ------->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #dd0000
| nos             = ''1. FSV Mainz 05''
| logo            =
| pilns           = ''1. Fußbjall- und Sport-Verein Mainz 05 e.V.''
| iesauka         = ''Karnevalsverein'' (Karnevāla klubs), Die Nullfünfer (the 05ers)
| pilsēta         = {{vieta|Vācija|Mainca}}
| dib             = 1905
| dib_mēn         = 3
| dib_dat         = 16
| stad            = ''[[MEWA Arena]]''
| ietilp          = 34 034
| prez            = {{flaga|Vācija}} Stefans Hofmans
| tren            = {{flaga|Dānija}} [[Bo Henriksens]]
| līga            = [[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]]
| sez             = [[2022.—2023. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2022.—2023.]]
| poz             = 9. vieta
| pattern_la1   = _mainz2223h
| pattern_b1    = _mainz2223h
| pattern_ra1   = _mainz2223h
| pattern_sh1   = _mainz2021h
| pattern_so1   =
| leftarm1      = FF0000
| body1         = FF0000
| rightarm1     = FF0000
| shorts1       = FFFFFF
| socks1        = FF0000
| pattern_la2   = _mainz2223a
| pattern_b2    = _mainz2223a
| pattern_ra2   = _mainz2223a
| pattern_sh2   = _mainz2021h
| pattern_so2   =
| leftarm2      = FFFFFF
| body2         = FFFFFF
| rightarm2     = FFFFFF
| shorts2       = FFFFFF
| socks2        = FFFFFF
| pattern_la3   = _mainz2223t
| pattern_b3    = _mainz2223t
| pattern_ra3   = _mainz2223t
| pattern_sh3   = _mainz2223t
| pattern_so3   =
| leftarm3      = 000066
| body3         = 000066
| rightarm3     = 000066
| shorts3       = 000066
| socks3        = 000060
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums = 300
|          vārds = Andrejs Ašarins
|     vārds_orig = ''Andreas Ascharin''
|         attēls = Andreas Asharin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Pērnava}} (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}} (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Andrejs Ašarins''' ({{val-de|Andreas Ascharin}}, {{val-ru|Андрей Александрович Ашарин}}; dzimis {{dat|1843|06|24}} [[Pērnava|Pērnavā]], miris {{dat|1896|12|24}} [[Rīga|Rīgā]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]]/[[krievi|krievu]] [[pedagogs]], [[literāts]], [[tulkotājs]] un [[šahists]].<ref>Шахматы: Энциклопедический словарь. Гл. ред. А.Е. Карпов, 1990, 24.lpp., 621 lpp. {{ISBN|5-85 270-005-3}}</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Piper betle plant.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Piperales
|         rinda_lv = Piparu rinda
|           dzimta = Piperaceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Piper
|         ģints_lv = Piparkrūmi
|             suga = P. betle
|          suga_lv = Betele
|         binomial = Piper betle
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = Solists
|           Vārds = Anatolijs Solovjaņenko
|      Vārds_orig = Анатолій Солов'яненко
|          Attēls = Anatoliy Solovianenko - Soviet Life, October 1984.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Anatolijs Solovjanenko ap 1984. gadu
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1932|9|25}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Padomju Savienība|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1999|7|29|1932|9|25}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[opera]]
|    Nodarbošanās = [[operdziedātājs]] ([[tenors]])
|     Instrumenti = vokāls
|            Gadi = 1963–1995
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums =
}}

sentences: '''Makrofīti''' jeb augstākie ūdensaugi ir vaskulārie augi, [[sporaugi]], [[Makroskopiskas aļģes|makroskopiskās aļģes]] un ūdens [[sūnaugi]], kas pilnīgi vai daļēji piemērojušies dzīvei ūdenī un saskatāmi ar neapbruņotu aci.<ref name=grīnberga>Grīnberga, L. 2011. ''Vides faktoru ietekme uz makrofītu sugu sastāvu un sastopamību Latvijas vidēji lielās upēs. Promocijas darbs.'' Rīga, Latvijas Universitāte, 87 lpp.</ref>

sentences: {{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Honey badger.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mellivorinae
| apakšdzimta_lv = Medusāpšu apakšdzimta
| ģints = Mellivora
| ģints_lv = Medusāpši
| ģints_r = Medusāpsis
| suga = Mellivora capensis
| suga_lv = Medusāpsis
| binomial = Mellivora capensis <small>([[Storr]], 1780)</small>
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: '''4. decembris''' ir gada 338. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (339. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 27 dienas.

sentences:
'''Mions''' (mī[[mezoni|(mez)ons]]) ir nestabils [[leptoni|leptons]], ko apzīmē ar grieķu burtu '''μ''' (precīzāk - '''μ<sup>−</sup>'''). Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]], [[spins]] 1/2 un tas piedalās [[vājā mijiedarbība|vājajā]] un [[elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētiskajā mijiedarbībā]], tāpat kā [[elektrons]]. Tomēr miona masa ir 207 reizes lielāka par elektrona masu, tādēļ to var uzskatīt par smagu, nestabilu elektronu (mions var aizstāt vienu no elektroniem parastajā atomā; šādus eksotiskus veidojumus sauc par [[mionu atoms|mionu atomiem]]). Sabrūkot mions veido elektronu, mionu [[neitrīno]] un elektronu antineitrīno.
]]

sentences: '''Kaļamība''' ir [[metāli|metāla]] spēja ļauties apstrādei ar [[spiediens|spiedienu]], pieņemt jaunu formu [[siltums|siltuma]] vai [[spiede]]s iedarbībā [[Plaisa|neplaisājoties]]. Metāla kaļamību var ievērot [[Temperatūra|temperatūrā]], kas ir zemāka par tā [[Kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]]. Paaugstinoties temperatūrai, metālu deformēšanās spēja palielinās, jo pavājinās metālu [[Atoms|atomu]] saistība. Noteiktā temperatūrā kaļamība sasniedz maksimumu, un paaugstinot temperatūru, metālu novājina [[Oksīdi|oksīdu]] veidošanās [[Kristāls|kristāla]] iekšienē, kas padara metālu trauslu.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010.gads|isbn=978-9984-11-303-6|pages=15}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Spītnieces savaldīšana
| attēls = 10 Things I Hate About You film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''10 Things I Hate About You''
| žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Džils Jangers]]
| producents = [[Endrū Lazārs]]
| scenārija autors = * [[Kārena Makkalla]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās = * [[Hīts Ledžers]]
* [[Džūlija Stailsa]]
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Larisa Oleinika]]
* [[Endrū Kīgens]]
* [[Deivids Krumholcs]]
* [[Lerijs Millers]]
* [[Sjūzena Meja Preta]]
* [[Elisona Džennija]]
| mūzika = [[Ričards Gibss]]
| operators =
| montāža =
| studija = [[Touchstone Pictures]]
| izplatītājs = [[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31||bez}}
| ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/10-things-i-hate-about-you-1999|title=10 Things I Hate About You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = Angļu
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=10thingsihateaboutyou.htm|title=10 Things I Hate About You (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 22, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|53,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Spītnieces savaldīšana"''' ({{val|en|10 Things I Hate About You}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas veidota kā [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] lugas "Spītnieces savaldīšana" moderna adaptācija. Filmas režisors ir [[Džils Jangers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hīts Ledžers]], [[Džūlija Stailsa]], [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Larisa Oleinika]], [[Endrū Kīgens]], [[Deivids Krumholcs]], [[Lerijs Millers]], [[Sjūzena Meja Preta]] un [[Elisona Džennija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|31||bez}}.

sentences: '''Slāņmākoņi''' ''Stratus'' (St) — vienveidīgu, bālu, zemu [[mākoņi|mākoņu]] slānis, kurš aizsedz visas debesis un caur to netiek [[Saule]]s stari. Šie mākoņi attīstās horizontālā virzienā. To krāsa var būt gaiši pelēka vai tumši pelēka. Ja virs St mākoņiem nav nekādu citu mākoņu, tiem cauri var spīdēt Saule, dažreiz pat diezgan spoži. Pie slāņmākoņiem pieder arī [[migla]], tāpēc var teikt, ka tie var veidoties pat pie pašas zemes. Parasti St [[nokrišņi|nokrišņus]] nedod, ja vien nav kādu citu mākoņu, no kuriem krīt nokrišņi, bet tie var izraisīt [[smidzinošs lietus|smidzinošu lietu]]. Nokrišņi krīt no [[lietus slāņmākoņi]]em (Nimbostratus, Ns). Augstāk debesīs atrodas [[Altostratus]] un [[Cirrostratus]]. Slāņmākoņu pamata augstums var būt no 100 līdz 700 m, biezums 200—800 m.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Marsels Moss''' (''Marcel Mauss'', dzimis {{dat|1872|5|10}}, miris {{dat|1950|2|10}}) bija [[Francija|franču]] [[socioloģija|sociologs]], kas galvenokārt pazīstams ar savu darbu, nostiprinot un attīstot sava tēvoča [[Emīls Dirkems|Emīla Dirkema]] un žurnāla ''[[Année Sociologique]]'' atstāto mantojumu. Viņa slavenākais darbs ir grāmata ''[[Dāvana (grāmata)|Dāvana]]'', kurā Moss raksta par savstarpējo apmaiņu (reciprocitāti) un dāvanu ekonomiku "necivilizētās sabiedrībās".

sentences: '''Vidēja mēles pacēluma vidējās rindas patskanis''', saukts arī par '''''schwa''''', ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. Šo patskani apzīmē [[IPA]] simbols {{IPA|[ə]}}.

sentences: '''Lakta''' ir [[metālapstrāde]]s darbarīks, kuru parasti veido masīvs [[tērauds|tērauda]] bloks ar līdzenu augšējo virsmu un uz tā atbalsta apstrādājamo materiālu, [[kalšana|kaļot]] ar roku darbarīkiem. Tas ir viens no [[kalve]]s (smēdes) pamata piederumiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akimotoīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/C.05-05
|ķīm_formula=(Mg,Fe2+)SiO3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences: '''Hedžēšana''' ir [[risku vadība]]s metode, kas izmanto [[Atvasinātie finanšu instrumenti|atvasinātos finanšu instrumentus]] [[Finanšu risks|finanšu risku]] mazināšanai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ārija Elksne
| vārds_orig =
| attēls = Elksne_Arija.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 29
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = {{ubl|[[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas iela]],[[Rīga]]|[[Baltezers (Ādažu novads)|Baltezers]]}}
| pilsonība = {{LVA}}<br>{{URS}}
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Miķelis Fišers (operdziedātājs)|Miķelis Fišers]]
| bērni = {{ubl|[[Ieva Bērziņa]]|[[Miķelis Fišers (mākslinieks)|Miķelis Fišers]]}}
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Rīgas Medicīnas institūts]]
| apbalvojumi = Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1975)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Telegrāfs''' ({{val-el|tele (τηλε)}} — 'tālu' un ''γραφειν'' — 'rakstīt') ir sistēma ziņojumu ([[telegramma|telegrammu]]) pārraidei attālumā. Pārraidāmie ziņojumi tiek kodēti, izmantojot kādu no kodējumiem. Kodējumam jābūt zināmam abām pusēm — gan sūtītājam, gan saņēmējam. Saņēmējs saņemto telegrammu dekodē sākumziņojumā.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Zvins
| attēls       = Zwin 44.jpg
| paraksts     = Zvins
| karte        =
  | vietaskarte          = Beļģija#Nīderlande#Eiropa
  | alt_karte =
  | label                =
  | paraksta_izvietojums = right
  | mark                 =
  | kartes_paraksts      =
| relief=yes
| vieta        = {{vieta|Beļģija|Rietumflandrija}}
{{vieta|Nīderlande|Zēlande (province)}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Ziemeļjūra]]
| plat_d=51 | plat_m=21 | plat_s=50 | plat_NS=N
| gar_d=03 | gar_m=21 | gar_s=12 | gar_EW=E
| platība      = 1,58
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
| citas_daļas     =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Zvins (Zwin)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 530 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/328 328]
}}
}}

sentences: '''Adopcija''' ir process, ar kuru [[persona]] uzņemas citas personas, parasti [[bērns|bērna]], audzināšanu no šīs personas bioloģiskajiem vai likumīgā [[cecāki|vecāka]] vai vecākiem, un ar šo procesu uz mūžu pārnes visas [[tiesības]] un pienākumus, līdz ar izcelsmi, no bioloģiskā vecāka vai vecākiem. Atšķirībā no [[aizbildniecība]]s vai citām sistēmām, kas paredzētas jaunu cilvēku aprūpei, adopcija ir paredzēta, lai panāktu pastāvīgu statusa maiņu, un tādēļ sabiedrības atzīšana ir nepieciešama, izmantojot [[tiesību zinātne|juridiskas]] vai [[reliģija|reliģiskas]] [[sankcijas]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Teksjē''' var būt:

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2481
| Nosaukums_orig         = Космос-2481
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Strela-3]]
| KA_veids               = sakaru pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Strela-3]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[NPO Prikladnoi Mehaniki|NPO PM]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|7|28|SK}} 01:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Rokot-KM]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = [[Gonec-M №13]], [[Gonec-M №15]], [[MiR]]
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-041A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2012" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,48°
| Periods                = 115,91 min
| Apoapsīda              = 1511 km
| Periapsīda             = 1483 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2467]] vai [[Kosmos-2468]]
| KA_nāk                 =
}}
'''Kosmos-2481''' (''Космос-2481'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis no [[Strela-3]] sērijas. Tas orbītā palaists 2012. gada decembrī.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kenhreja
| native_name    = {{gree|Κεγχρεαί}}
| image          = Kenchreai.jpg
| image_size     =
| caption        = Nogrimušās Izīdas tempļa paliekas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 53| lats = 2| latNS = N
| longd = 22| longm = 59| longs = 46| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    = 1962-1969
| archaeologists = American School of Classical Studies at Athens (ASCSA)
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  =
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kenhreja''' ({{val-el|Κεγχρεαί}}) bija sena [[osta]]s [[pilsēta]], kas atradās ap 11 km uz austrumiem no [[senā Korinta|senās Korintas]], [[Saroniks|Saronika]] krastā, un bija [[Mazāzija|Āzijas]] jūras tirdzniecības ceļa galapunkts [[Eiropa|Eiropā]]. Mūsdienās Kenhreja ir daļēji nogrimusi ūdenī [[4. gadsimts|4. gadsimtā]] notikušo [[Zemestrīce|zemestrīču]] dēļ. [[Senā Grieķija|Sengrieķu]] vēsturnieks un ģeogrāfs [[Strabons]] nosauca Kenhreju kā blīvi apdzīvotu bagātu ostu, bet [[Romieši|romiešu]] filozofs [[Lūcijs Apulejs]] rakstīja par Kenhreju kā par ostu ar drošām ļaužu pilnām piestātnēm. [[Bībele|Bībelē]] Kenhreja minēta kā vieta, kur bija dibināta [[kristiešu draudze]] (Rom. 16:1).

sentences: '''Putu veidotāji''' ir [[virsmaktīvas vielas]], kas [[adsorbcija|adsorbējas]] uz šķidrās un gāzes [[fāze (termodinamika)|fāžu]] saskares virsmas, samazinot starpfāžu [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] un palielinot tās mehānisko stiprību. Tas savukārt palēnina šķidruma notecēšanu no gāzes pūslīšiem [[smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē un [[kapilārais spiediens|kapilārā spiediena]] izraisīto pūslīšu pārplīšanu un saplūšanu, veicinot [[putas|putu]] veidošanos uzputošanas laikā un uzlabojot putu stabilitāti.<ref name="Ozola">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas piedevas |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0303045187%7cpage:72 |author=Lilita Ozola |year=2003 |publisher=SIA „Neo” |location=Rīga |isbn=9984-9649-0-6 |pages=64.—65 }}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ozons
|                 attēls =
Ozona molekulas struktūra

Ozona molekulas modelis
|         citi nosaukumi = Triskābeklis
|             CAS numurs = 10028-15-6
|        ķīmiskā formula = O3
|                molmasa = 47,998
|                blīvums = 1,962
|      blīvuma komentārs = (pie 25 °C)<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = -193 °C<ref name="CRC" />
|   viršanas temperatūra = -111,35 °C<ref name="CRC" />
|          šķīdība ūdenī = 1,06 g/l (pie 0 °C)<ref>Holleman, Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. ss. 91–100. Auflage. de Gruyter, 1985, S. 460.</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Ozons''' ({{val|el|ozōn}} — ‘tāds, kam ir smaka’) ir zilgana [[gāze]] ar īpatnēju, spēcīgu [[smarža|smaržu]] (lielākā koncentrācijā — indīgs). Ozons ir [[skābeklis|skābekļa]] [[alotrops|alotropā modifikācija]] un rodas tad, kad tiek pievadīta [[enerģija]] (laboratorijā ozonu iegūst īpašās ierīcēs — [[ozonators|ozonatoros]]). Dabā ozons veidojas [[zibens]] [[izlāde|elektriskās izlādes]] laikā, kā arī [[Saule]]s [[UV starojums|ultravioletā starojuma]] iedarbībā. Saules starojums ar [[viļņa garums|viļņa garumu]], mazāku par 200 [[nanometrs|nm]], ir dzīvībai nāvējošs, bet tā ietekmē augstumā virs 20 [[kilometrs|km]] veidojas [[ozona slānis|ozons]].

sentences: '''Bigoss''' ({{val|pl|bigos}}, {{izrunā|ˈbʲiɡɔs}}) jeb '''mednieku sautējums''' ir [[poļi|poļu]] ēdiens — gaļas un kāpostu [[sautējums]]. Ēdiens ir izplatīts arī [[Lietuviešu virtuve|lietuviešu]], [[Baltkrievu virtuve|baltkrievu]] un [[Ukraiņu virtuve|ukraiņu virtuvēs]]. Latviski dēvē arī par [[sautēti kāposti|sautētiem kāpostiem]] poļu gaumē.<ref>{{tīmekļa atsauce | url = https://www.delfi.lv/tasty/receptes/bigoss-jeb-sauteti-kaposti-polu-gaume.d?id=48438593 | title= Bigošs jeb sautēti kāposti poļu gaumē | publisher= delfi.lv | accessdate= 2019. gada 30. maijā}}</ref> Lai iegūtu bigosu, [[cūkgaļa|cūkgaļu]], [[galviņkāposti|kāpostus]], [[loki|lokus]], [[gurķi|gurķus]] sautē nevis ūdenī, bet gan [[kvass|kvasā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://dic.academic.ru/dic.nsf/enc_pohlebkin/1273/%D0%91%D0%98%D0%93%D0%9E%D0%A1 | title= БИГОС - это... Что такое БИГОС? | author= В.В. Похлебкин | year= 2005 | language= ru | accessdate= 2019. gada 30. maijā}}</ref> Divas trešdaļas no ēdiena veido kāposti.

sentences:
, [[Mazsalaca|Mazsalacā]]]]
'''Straikbols'''<ref>{{Laikraksta atsauce |author= |date=2016. gada 15. aprīlis |title=Par svešvārda atbilsmi latviešu valodā |journal=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr. 52 |url=https://www.vestnesis.lv/op/2016/52.13 |accessdate=2017. gada 24. februārī}}</ref> ({{val|en|strikeball}}), saukts arī par '''airsoftu''' (''airsoft''), ir [[peintbols|peintbolam]] līdzīgs [[komandu sports|komandu sporta]] veids jeb militārās simulācijas sports, kurā lieto ar [[elektrodzinējs|elektrodzinēja]], atsperes vai gāzes spiediena spēku darbināmus priekšmetus, kas izskatās kā šaujamieroči un paredzēti šaušanai ar plastmasas bumbiņām, kuru sākumenerģija nepārsniedz četrus džoulus, kas tiek pildīti ar baltām, cietām, [[plastmasas]] bumbiņām, kuru [[diametrs]] ir 6—8 mm. No straikbola [[Šautene|šauteņu]] [[Lode|lodītēm]] neizdalās nekāda [[krāsa]], tādēļ airsofts ir spēle uz godīgumu un katram tās dalībniekam ir pašam jākonstatē trāpījums. Straikbola ieroču lodīšu [[masa]] var būt 0,20 grami, vājākiem ieročiem 0,23 grami, vidēja stipruma ieročiem 0,25 grami, šautenēm 0,28 grami, spēcīgām bises un [[Snaiperis|snaiperu]] šautenēm 0,30 grami un snaiperu šautenēm 0,43 grami, kas ir vissmagākās.

sentences: '''Eliots''' (''Elliott'' vai ''Eliot'') var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Japanese_dwarf_flying_squirrel.jpg
| att_nosaukums = [[Japānas lidvāvere]] (''Pteromys momonga'')
|    att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveres
|         cilts = Pteromyini
|      cilts_lv = Lidvāveres
|         ģints = Pteromys
|      ģints_lv = Eirāzijas lidvāveres
|      binomial = Pteromys <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1800)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Nacionālā drošība''' ir [[valsts]] un [[sabiedrība]]s īstenotu vienotu, mērķtiecīgu pasākumu rezultātā sasniegts stāvoklis, kurā ir garantēta valsts [[neatkarība]], tās konstitucionālā iekārta un teritoriālā integritāte, sabiedrības brīvas attīstības perspektīva, labklājība un stabilitāte. Nacionālās drošības garantēšana ir valsts pamatpienākums. <br />
[[Latvijas Republika]]s Nacionālās drošības sistēmu veido valsts varu un pārvaldi realizējošās institūcijas un Latvijas [[pilsonis|pilsoņi]], kam [[likums]] deleģē pienākumus un [[tiesības]] nacionālās drošības jomā noteiktas kompetences ietvaros.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=117|ipa=627|ipa-image=Xsampa-n'.png|unicode=U+0273|xsampa=n`|kirshenbaum=n.|sound=retroflex nasal.ogg}}
'''Retroflekss nazāls līdzskanis''' ir daļā [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodu]] lietots [[līdzskanis]]. Saukts arī kā '''retroflekss apikopostalveolārs nazāls slēdzenis'''. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols ir {{Unicode|ɳ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>n`</tt>. Tāpat kā pārējiem [[retroflekss līdzskanis|retrofleksajiem līdzskaņiem]], IPA simbols veidots attiecīgā [[alveolārs līdzskanis|arveolārā līdzskaņa]] simbolam pievienojot apakšējo pa labi vērsto "asti". Simbolu {{Unicode|ɳ}} nedrīkst sajaukt ar {{Unicode|ɲ}}, kas apzīmē [[Palatāls nazāls līdzskanis|palatālu nazālu līdzskani]] vai {{Unicode|ŋ}}, kas apzīmē [[Velārs nazāls līdzskanis|velāru nazālu līdzskani]]. Dažos fontos (piemēram, ''[[Linux Libertine]]'') retrofleksam nazālam simbolam tiek lietots {{Unicode|ɲ}} simbols spoguļattēlā, kas ir nepareizs simbola veidojums.

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Svētā kapa baznīca
| infobox_width         =
| image                 = The Church of the Holy Sepulchre-Jerusalem.JPG
| image_size            = 250px
| caption               =
| map_type              = Vecā Jeruzaleme#Jeruzaleme
| map_size              =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 42.4 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 47.1 | longEW = E
| location              = [[Jeruzaleme]]
| religious_affiliation = [[Kristietība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     = 325.—326.
| status                = Darbojas
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Romānika]], [[baroks]]
| founded_by            = [[Konstantīns I]]
| funded_by             =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 335
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              = 8000
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         = 3
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = Akmens, koks
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Svētā kapa baznīca''' ({{val|la|ecclesia Sancti Sepulchri}}; {{val|he|כנסיית הקבר הקדוש}}, ''Knesiyat HaKever HaKadosh''), Austrumu kristietībā tiek saukta par '''Augšāmcelšanās baznīcu''' ({{val|ar|كنيسة القيامة}}, ''kanīssat al Qi'yāma''; {{val|hy|Սուրբ Յարութեան տաճար}}, ''Surb Harut’ian tačar''; {{val|el|Ναός της Αναστάσεως}}, ''Naós tēs Anastáseōs''), ir [[baznīca (celtne)|baznīca]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]].

sentences:
'''Mariner programma''' (laikaposms: [[1962]] - [[1973]]) bija ASV [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] aģentūras, sadarbībā ar [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], planētu izpētes programma ar mērķi pētīt [[Marss (planēta)|Marsu]], [[Venēra (planēta)|Venēru]] un [[Merkurs (planēta)|Merkuru]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://science.nasa.gov/missions/mariner-missions/ |title=Mariner Missions |publisher=NASA |access-date={{dat|2015|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2016|08|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160825140242/http://science.nasa.gov/missions/mariner-missions/ }}</ref> Programmas laikā tika paveikti vairāki kosmosa izpētes sasniegumi:
* pirmais planētas pārlidojums - ''Mariner 2''
* pirmie attēli no citas planētas - ''Mariner 4''
* pirmā ieiešana orbītā ap citu planētu - ''Mariner 9''
* pirmais [[Gravitācijas manevrs|gravitācijas manevra]] pielietojums starpplanētu lidojumā - ''Mariner 10''
Kopumā no desmit programmas aparātiem septiņi sasniedza lidojumu mērķus, bet trīs aparāti tika zaudēti dažādu kļūmju dēļ. Plānotie ''Mariner 11'' un ''Mariner 12'' aparāti tika pārveidoti par ''[[Voyager 1]]'' un ''[[Voyager 2]]'' [[Voyager programmas]] ietvaros, savukārt ''[[Viking 1]]'' un ''[[Viking 2]]'' orbitālie aparāti tika balstīti uz uzlabota ''Mariner 9'' aparāta bāzes.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Hidrostatiskie manometri''' — vienkāršākās ierīces [[Vakuums|vakuuma]] mērīšanai.

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences:
, sengrieķu matemātiķis, 3. gadsimtā p.m.ē. ([[Rafaēls|Rafaēla]] glezna)]]
'''Matemātika''' ({{val-el2|mathēmatikē}} — ‘mācība’, ‘zinība’) ir [[zinātne]] par reālās pasaules skaitliskajām attiecībām un telpiskajām formām.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | title= Matemātika | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2010-08-19 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110722164752/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | archivedate= 2011-07-22 }}</ref> <!--Tās pamatjēdzieni ir [[skaitlis]] un [[lielums]].--> Cilvēkus, kuru mērķis ir izprast un veicināt tālāku matemātikas attīstību, sauc par [[matemātiķis|matemātiķiem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
 studijā [[Londona|Londonā]].]]
'''Siluetu animācija''' ({{val|en|silhouette animation}}) ir [[animācija]], kurā kadru pa kadram uzņem filmā divdimensiju figūras un formas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:13788|title=siluetu animācija {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-05-31}}</ref> kas redzamas tikai siluetu veidā. Siluetu animācijā figūras atrodas uz horizontālas virsmas, kas izgaismota no apakšpuses, detaļas pārbīda starp kadru uzņemšanu – kustība, ko var redzēt ekrānā, ir radīta kadru pa kadram ar attīstību laikā un telpā.<ref> {{Tīmekļa atsauce|url=https://satori.lv/article/tumsas-aprises-svesa-loga|author=Ieva Viese|title=Tumšas aprises svešā logā|website=satori.lv|access-date=2023-05-31|}}</ref>

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Uvulāri''' '''[[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret vai ļoti tuvu [[ūka]]i, tas ir, vēl tālāk [[Mutes dobums|mutes dobumā]], nekā [[Velārs līdzskanis|velārie līdzskaņi]].<ref>{{Ladefoged}}</ref> Uvulāri var būt [[Nazāls līdzskanis|nazālie līdzskaņi]], [[Eksplozīvs slēdzenis|slēdzeņi]], [[Berzenis|berzeņi]], [[Trills|trilli]], kā arī [[Spraudzenis|spraudzeņi]], kaut arī [[IPA]] nav speciāla simbola uvulāram spraudzenim un tā vietā lieto balsīga berzeņa simbolu. Atsevišķos gadījumos (dažās [[Āfrika]]s un [[Amerika]]s [[Indiāņi|indiāņu]] valodās) var būt uvulāras [[afrikata]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Insaiders
| operators =
| attēls = Inside Man (film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Spaiks Lī]]
| producents = [[Braiens Greizers]]
| scenārijs = [[Rasels Gevircs]]
| aktieri = * [[Denzels Vašingtons]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Inside Man''
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''Imagine Entertainment''
* ''40 Acres and a Mule Filmworks''
| montāža =
| izplatītājs = ''Universal Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|3|20}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|184,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0454848/|title=Inside Man (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Insaiders"''' ({{Val|en|Inside Man}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Spaiks Lī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Klaivs Ouens]], [[Džodija Fostere]], [[Kristofers Plamers]], [[Vilems Defo]] un [[Čīvetels Edžiofors]].

sentences: '''1. novembris''' ir gada 305. diena (306. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām atlikušas 60 dienas.

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas 18. vidusskola
| logo =
| seal_image =
| image =
| image size =
| alt =
| caption =
| motto =
| location = Sīmaņa iela 14, Rīga
| postcode =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 59
| lats = 38
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 07
| longs = 50
| longEW = E
| schooltype = vakara vidusskola
| fundingtype =
| religion =
| denomination =
| patron =
| established = 1922. gadā
| approx =
| founded =
| opened =
| founder =
| status = Slēgta
| closed =
| c_approx =
| locale =
| sister_school =
| schoolboard =
| superintendent =
| session =
| schoolnumber =
| school code =
| president =
| chair =
| chairman =
| chairperson =
| director = Egīls Romanovskis
| headmistress =
| headmaster =
| head_teacher =
| executive_headteacher =
| acting_headteacher =
| custodian =
| staff =
| teaching_staff = 59 (2016)
| employees =
| key_people =
| grades =
| years =
| gender =
| lower_age =
| upper_age =
| age range =
| enrolment =
| enrollment =
| enrollment_as_of =
| pupils = 558 (2018)
| grade1 =
| grade2 =
| grade3 =
| grade4 =
| grade5 =
| grade6 =
| grade7 =
| grade8 =
| grade9 =
| grade10 =
| grade11 =
| grade12 =
| International_Students =
| classes =
| avg_class_size =
| ratio =
| language = Latviešu, krievu|schedtyp
| schedule =
| Hours_in_Day =
| classrooms =
| colors =
| slogan =
| song =
| sports =
| accreditation =
| ranking =
| national_ranking =
| publication =
| newspaper =
| yearbook =
| products =
| endowment =
| budget =
| fees =
| revenue =
| graduates =
| year =
| alumni =
| free_label =
| free_text =
| homepage = {{url|www.r18vmvs.lv}}
}}
'''Rīgas 18. vidusskola''' bija [[Rīga]]s vakara vidusskola, kas atradās [[Sīmaņa iela|Sīmaņa ielā]] 14, [[Sarkandaugava]]s apkaimē. 2022. gada februārī [[Rīgas dome]] nobalsoja par Rīgas 18. vidusskolas slēgšanu.<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/septinas-rigas-vidusskolas-planots-parveidot-par-pamatskolam.a459729/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Septiņas Rīgas vidusskolas plānots pārveidot par pamatskolām] lsm.lv 2022. gada 2. jūnijā</ref>

sentences: '''Sarmatijas jūra''' bija [[jūra]], kas pastāvēja pirms 14—10 miljoniem gadu. Sarmatijas jūra stiepās no tagadējās [[Vīne]]s līdz [[Tjanšans|Tjanšana kalnu]] pakājēm un ietvēra tagadējās [[Melnā jūra|Melno]], [[Azovas jūra|Azovas]], [[Kaspijas jūra|Kaspijas]] un [[Arāla jūra|Arāla]] jūru.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Terrapene carolina major.jpg
| att_nosaukums =[[Parastais kārbbruņrupucis]] (''Terrapene carolina')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Emydidae
| dzimta_lv = Purva bruņurupuču dzimta
| binomial =Emydidae ([[Rafinesque]], 1815)
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
*''Emidania'' Rafinesque, 1815
*''Emydes'' Schmid, 1819
*''Emydidae'' Thomas Bell, 1825
*''Emydae'' Swainson, 1839
| iedalījums=
2 apakšdzimtas:
*[[Garkakla bruņurupuču apakšdzimta|Garkakla bruņurupuči]] (''Deirochelyinae'')
*[[Purva bruņurupuču apakšdzimta|Purva bruņurupuči]] (''Emydinae'')
}}
'''Purva bruņurupuču dzimta''' (''Emydidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām. Lielākā daļa sugu mājo [[saldūdens|saldūdenī]] ar lēnu straumi, bet tās visas ir veiklas arī uz [[sauszeme]]s.<ref name=adw>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Emydidae/ |title=ADW: Emydidae |access-date={{dat|2013|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130928210110/http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Emydidae/ |archivedate={{dat|2013|09|28||bez}} }}</ref> Šajā dzimtā ir 10 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar 35 sugām.<ref name=em>{{Tīmekļa atsauce |url=http://yellowfin.dnr.sc.gov/aceherpguide/Pages/Turtles/Emydidae.html |title=Family = Emydidae (Box and Water Turtles) |access-date={{dat|2013|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160308233429/http://yellowfin.dnr.sc.gov/aceherpguide/Pages/Turtles/Emydidae.html |archivedate={{dat|2016|03|08||bez}} }}</ref> Nesenā pagātnē šajā dzimtā tika klasificētas arī dažas [[Āzija|Āzijā]] dzīvojošās sugas, kuras mūsdienās izdalītas atsevišķā dzimtā. Līdz ar to gandrīz visas purva bruņurupuču dzimtas ģintis, izņemot divas, savvaļā sastopamas tikai [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=em/> Izņēmumu ģintis ir {{TaksoSaite|Emys|purva bruņurupuči}}, kuru sugas dzīvo arī [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], un {{TaksoSaite|Trachemys|saldūdens bruņurupuči}}, kuru sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref name=em/>

sentences:
'''Dzelzceļa līnija''' ir kāda [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] distance (maršruts, koridors) kravu vai pasažieru pārvadājumu nodrošināšanai. Dzelzceļa līnija var sastāvēt no: atsevišķa  [[Dzelzceļa iecirknis|iecirkņa]] vai dzelzceļa iecirkņu virknējumiem vai kādas iecirkņa daļas; atsevišķa [[Dzelzceļa posms|posma]], kādas posma daļas, vai vairākiem posmiem pēc kārtas, vai stacijas ceļiem, vai kāda pievedceļa, vai atzara.

Izpildvaras institūcijas (piem., Eiropas komisija un valstu valdības, valsts un pašvaldību amatpersonas) un dažādi dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji (publiskie un privātie) katrs patsāvīgi definē sev pieņemamāko dzelzceļa līniju iedalījumu, kāds nepieciešams to darba, pārraudzības, pārskatu un atskaišu nodrošināšanai.

Patstāvīgu vai aizgūtu dzelzceļa līniju iedalījumu saziņā izmanto arī [[sabiedrība]], dzelzceļa pasažieri un dzelzceļa transporta sfērā strādājošie uzņēmumi vai ar to saistītie uzņēmumi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #008000
| nos = ''Bursaspor''
| logo = Bursaspor logo.svg
| pilns = ''Bursaspor Kulübü Derneğ''
| iesauka = Zaļie krokodili ''(Yeşil Timsahlar)''
| pilsēta = {{Vieta|Turcija|Bursa}}
| dib = 1963
| dib_mēn = 6
| dib_dat = 1
| stad = ''[[Timsah Arena]]''
| ietilp = 43 331
| prez = {{flaga|Turcija}} Mesuts Mestans
| tren =
| līga = [[TFF 2. Lig]]
| sez = 2021.—2022.
| poz = {{decrease}} 17. vieta, [[TFF 1. Lig]]
| pattern_la1 = _bursaspor1617h
| pattern_b1 = _bursaspor1617h
| pattern_ra1 = _bursaspor1617h
| shorts1 = 0a6d32
| socks1 = 00672a
| pattern_la2 = _bursaspor1617a
| pattern_b2 = _bursaspor1617a
| pattern_ra2 = _bursaspor1617a
| leftarm2 = ffffff
| body2 = ffffff
| rightarm2 = ffffff
| shorts2 = ffffff
| socks2 = ffffff
| pattern_la3 = _bursaspor1617t
| pattern_b3 = _bursaspor1617t
| pattern_ra3 = _bursaspor1617t
| leftarm3 = 0a6d32
| body3 = 0a6d32
| rightarm3 = 0a6d32
| shorts3 = 0a6d32
| socks3 = 0a6d32
}}

sentences:
[[Kategorija:Futbola stadioni pēc valsts|Monako]]
[[Kategorija:Monako]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Monako]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Base58''''' ir vairākas metodes ļoti lielu skaitļu pārvēršanai alfanumeriskās simbolu virknēs. Tās ir ļoti līdzīgas ''[[Base64]]'', taču no [[alfabēts|alfabēta]] ir izņemti simboli, kas nav burti vai cipari, kā arī ir izņemti arī burti un cipari, kurus var savstarpēji sajaukt, ja simbolu virkne ir izdrukāta uz papīra. Līdz ar to tas ir piemērots cilvēku lietošanai, ne tikai nokopējot un ielīmējot, bet arī pārrakstot ar roku.

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Anglikānisms''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''anglicanus'') ir [[reformācija|reformācijā]] radies [[protestantisms|protestantisma]] novirziens. Ar šo vārdu apzīmē arī anglikāņu ticības, tradīcijas un reliģiskās dzīves kopumu. Lielākā anglikāņu daļa (aptuveni 77 miljoni) ir apvienota starptautiskā [[Anglikāņu sadraudzība|Anglikāņu sadraudzībā]] — 44 autonomās nacionālajās baznīcās, kas vēsturiski saistītas ar [[Anglijas Baznīca|Anglijas Baznīcu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences: '''Trigonometrija''' ir [[ģeometrija]]s nozare, kas apskata sakarības starp trijstūra elementiem - malām un [[leņķis|leņķiem]], pielietojot trigonometriskās funkcijas. Pamatsakarības starp šīm funkcijām izsaka plaknes trigonometrijas formulas.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Augstskolas Latvijā]]
[[Kategorija:Ventspils]]

sentences: {{citas nozīmes|rotaļlietu cilvēka izskatā|Lelle (nozīmju atdalīšana)|Lelle}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vormsa
 | official_name            = Worms
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Worms Dom Ostfassade Vierung2005-05-27a.jpg
 | image_caption            = Vormsas katedrāle
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = <!-- karte kā bilde -->
 | pushpin_map              = Germany
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Germany}} [[Vācija]]
 | subdivision_name1        = [[Reinzeme-Pfalca]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           = 108.73
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2011.gads
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 81 967
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   = 754
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 49 | latm = 37 | lats = 55  | latNS = N
 | longd = 8  | longm = 21  | longs = 55  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 67501-67551
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 86-167
 | website                  = {{URL|http://www.worms.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Atgāzene (nozīmju atdalīšana)|Atgāzene}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Atgāzene
|attels             = Ābolu iela, Rīga.jpg
|paraksts           = [[Ābolu iela (Rīga)|Ābolu iela]] Atgāzenē
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 0,745 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 649 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]]
|trolejbuss         = [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Vilciens
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/atgazene/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
— [[botulisms|botulisma]] izraisītājas]]
'''Mikroorganismi''' ({{val|el|μικρός}} (''mikros'') — ‘mazs’ + ‘organismi’), '''mikrobi''' jeb '''sīkbūtnes'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=s%C4%ABkb%C5%ABtne&list=s%C4%ABkb%C5%ABtne&lang=LV |title= sīkbūtne |publisher= Akadēmiskā terminu datubāze |accessdate= 2020. gada 22. jūnijā}}</ref> ir tik ļoti mazi [[organisms|organismi]], ka tos nav iespējams saskatīt ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]], bet tikai ar [[mikroskops|mikroskopu]]. Mikroorganismi kļūst saredzami ar neapbruņotu aci tikai tad, ja tie ļoti savairojas, piemēram, [[raugs|raugi]] nefiltrētā [[alus|alū]], [[tējas sēne]] (kas patiesībā ir raugu un [[baktērijas|baktēriju]] simbiotiska sabiedrība, nevis atsevišķa sēņu suga) vai [[Gļotas|gļotu]] slānis uz kanalizācijas caurulēm. No šo būtņu mazajiem izmēriem arī cēlies to nosaukums. Ikdienas valodā tas ir sinonīms [[vienšūnas organisms|vienšūnas organismiem]]. Mikroorganismu pasaule ir ārkārtīgi daudzveidīga. Pie tiem pieder [[baktērijas]], [[aktinomicētes]], mikroskopiskās [[sēnes]], mikroskopiskās [[aļģes]], [[vienšūņi]] un [[vīruss|vīrusi]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Franks Tīss
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-D0430-0050-010, Frank Thiess.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rembates pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1977
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|VFR|Darmštate|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences:
'''Neļķu revolūcija''' ({{val-pt|Revolução dos Cravos}}) bija kreisi noskaņotu armijas virsnieku īstenota 1974. gada 25. aprīļa [[revolūcija]] [[Portugāle|Portugālē]], kas gāza kopš 1933. gada pastāvējušo konservatīvo ''[[Estado Novo (Portugāle)|Estado Novo]]'' režīmu. Revolucionārā nestabilitāte valstī turpinājās līdz 1975. gada beigām. Neļķu revolūcija bija pēdējā militārā sacelšanās Rietumeiropā, kā arī iezīmēja Vidusjūras valstu demokratizēšanos – [[Grieķijas militārā hunta|Pulkvežu režīms]] Grieķijā un [[Francisko Franko]] režīms Spānijā krita nākamā gada laikā. Par revolūcijas radikālāko posmu var uzskatīt laiku no 1974. gada 25. aprīļa revolūcijas līdz 1976. gada 25. aprīļa parlamenta vēlēšanām.

==Revolūcijas iemesli==
Portugālē no 1932. gada līdz 1968. pastāvēja premjerministra [[Antoniu de Oliveira Salazars|Salazara]] diktatūra. 1933. gadā viņš izveidoja jaunu Portugāles valsts modeli, kas ar nosaukumu ''[[Estado Novo (Portugāle)|Estado Novo]]'' (Jaunā valsts) turpināja pastāvēt arī pēc viņa slimības un nāves 1970. gadā. Jaunais premjerministrs [[Marselu Kaetano]] bija sens Salazara politiskais līdzgaitnieks un režīma būtībā nekādas liberālas izmaiņas neveica. 1973. gada 28. oktobra parlamenta vēlēšanas joprojām piedalījās tikai kandidāti no vienīgās valstī legālās partijas.

sentences: [[File:Turing test diagram.png|thumb|Tjūringa testa standartinterpretācijas shematiskā ilustrācija: cilvēkam-tiesnesim jāatšķir, kura no divām pusēm (A un B) ir cilvēks un kura ir  mašīna, balstoties uz abu pušu sniegtajām, rakstiskajām atbildēm.]]'''Tjūringa tests''' ([[1950]]) ir angļu matemātiķa [[Alans Tjūrings|Alana Tjūringa]] piedāvāts tests, ar ko pārbaudīt, vai [[mašīna]] ir saprātīga, tāpat kā cilvēks. Tas tiek veikts šādi: cilvēks-tiesnesis veic sarunu ar divām pusēm, no kurām viena ir cilvēks, bet otra - mašīna; ja tiesnesis nespēj atšķirt, kura no pusēm ir cilvēks, un kura - mašīna, mašīna ir izgājusi testu, un to var uzskatīt par [[mākslīgais intelekts|mākslīgo intelektu]]. Lai padarītu testu vienkāršu un universālu, saziņai tiek izmantoti tikai teksta kanāli, piemēram, [[teletaips]] (kā to ieteica pats Tjūrings), vai, kas ir guvis plašāku pielietojumu mūsdienās, [[IRC]] vai [[tūlītējā ziņapmaiņa]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Burkholderia cepacia}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Burkholderia cepacia'' komplekss
| attēls = Burkholderia cepacia.jpg
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| klase = Beta Proteobacteria
| kārta = Burkholderiales
| dzimta = Burkholderiaceae
| ģints = ''Burkholderia''
| suga = '''''B. cepacia'' komplekss'''
| binarais = ''Burkholderia cepacia'' complex
| binomial_authority = (Palleroni and Holmes 1981)
 Yabuuchi et al. 1993
| type_species =
[http://www.atcc.org/common/catalog/numSearch/numResults.cfm?atccNum=25416 ATCC 25416]

CCUG 12691 and 13226
 CFBP 2227
 CIP 80.24
 DSM 7288
 HAMBI 1976
 [http://scd.landcareresearch.co.nz/Specimen/ICMP_5796 ICMP 5796]
 JCM 5964
 LMG 1222
 NBRC 14074
 NCCB 76047
 NCPPB 2993
 NCTC 10743
 NRRL B-14810
| sinonīmi = *''Pseudomonas cepacia'' Burkholder 1950
*''Pseudomonas multivorans'' Stanier et al. 1966
*''Pseudomonas cepacia'' (ex Burkholder 1950) Palleroni and Holmes 1981
*''Pseudomonas kingii'' Jonsson 1970
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Palangas luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Palanga_church_x.jpg
| image_size            =
| caption               = Palangas luterāņu baznīca
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Palangas luterāņu baznīca
| position              = left
| latd                  = 55.918351
| longd                 = 21.081265
| location              = {{vieta|Lietuva|Klaipēdas apriņķis|Palanga}}
| religious_affiliation = [[Lietuvas evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Gints Likša]] (''Gintas Likša'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 2012. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 25 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Palangas luterāņu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12668000"
}
</mapframe>
'''Palangas evaņģēliski luteriskā baznīca''' ({{val|lt|Palangos evangelikų liuteronų bažnyčia}}) ir 2012. gadā uzcelts [[Lietuvas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s ziemeļrietumos, [[Klaipēdas apriņķis|Klaipēdas apriņķa]] [[Palanga]]s pilsētā.

sentences: '''Eiropiešu izcelsmes afrikāņi''' jeb '''baltādainie afrikāņi''' ir [[Āfrika|Āfrikā]] dzimuši vai pastāvīgi dzīvojoši [[Eiropeīdā rase|eiropiešu]] izcelsmes cilvēki, kuri identificējas kā "baltādainie".

sentences: '''Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja''' ir 180 km gara dzelzceļa līnija Latvijā, kas savieno [[Jelgava]]s un [[Liepāja]]s pilsētu. Līnija iet caur [[Jelgavas novads|Jelgavas novadu]], [[Dobeles novads|Dobeles novadu]], [[Tukuma novads|Tukuma novadu]], [[Saldus novads|Saldus novadu]], [[Kuldīgas novads]], [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadu]]. Līnijā ir 16 km garš divceļu posms Jelgava—Glūda, pārējos 164 km līnijā ir 1 sliežu ceļš. Pa līniju tiek pārvadātas kravas galvenokārt uz un no [[Liepājas osta]]s (6 vilcienu pāri dienā pēc 2013./2014. gada grafika).<ref>{{LDz pārskats}}</ref>

sentences: '''Starptautiskais kriminālnoziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai''' ({{val|en|International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia}}, ICTY) bija [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s iestāde, kas izveidota, lai apsūdzētos sauktu pie atbildības smagos [[noziegums|noziegumos]], kas izdarīti [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] laikā, un viņus tiesātu. Tā bija speciāli šai lietai izveidota tiesa, kas atradās [[Hāga|Hāgā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences: '''Aktivitāte''' ķīmijā un fizikā ir jēdziens, kuru lieto, lai neideāliem (reāliem) [[šķidrums|šķidrumiem]] un [[gāze|gāzēm]] varētu lietot aprēķinu formulas, kas ir paredzētas ideāliem šķidrumiem vai gāzēm. Aktivitāti parasti apzīmē ar burtu ''a''. Aktivitāti aprēķina:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tuvāk
| attēls                   = Closer movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Closer''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               =
* [[Džons Kallijs]]
* Maiks Nikolss
* [[Kerijs Brokavs]]
| scenārija autors         = [[Patriks Mārbers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Klaivs Ouens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|3||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/closer-2004|title=Closer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419140015/http://www.bbfc.co.uk/releases/closer-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]27 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=closer.htm|title=Closer|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]115,5 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
s logotips]]
'''Logo''' jeb '''logotips''' (no {{val-el|λόγος}} — 'vārds' un ''τύπος'' — 'nospiedums'), arī '''firmas zīme''',<ref name="akadterm"/> ir grafisks attēlojums, zīme vai [[simbols]], kas ļauj atšķirt viena [[uzņēmums|uzņēmuma]] ražoto vai piedāvātos [[pakalpojums|pakalpojumus]] no citiem [[konkurents|konkurentiem]]. Tas ir uzņēmuma stila svarīgākais elements, kuram ir vislielākā nozīme uzņēmuma [[produkcija]]s vai pakalpojumu atpazīšanā. [[Reklāma]]s efektivitāti lielā mērā var palielināt, ja firmas logo būs atpazīstamāks, jo vairāk cilvēki pamanīs reklāmu tikai atpazīstamā logotipa dēļ. Logotips uzskatāms par uzņēmuma "seju". Arī [[vizītkarte|vizītkarti]] var uzskatīt par logotipa veidu.

sentences:
{{Citas nozīmes|rokoperu|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
'''[[Rokopera]] Lāčplēsis''' ir latviešu [[mūzikls]] ar [[Zigmārs Liepiņš|Zigmara Liepiņa]] mūziku un [[Māra Zālīte|Māras Zālītes]] libretu. Librets sarakstīts 1986./87. gadā. Pirmizrāde notika 1988. gada 23. augustā. Saskaņā ar Māras Zālītes mājaslapā sniegto informāciju<ref>[https://web.archive.org/web/20070928004745/http://www.marazalite.lv/html/dramatugija/25450.php Māra Zālīte. Dramaturģija. Libreti.]</ref> pavisam bijušas 43 izrādes, kuras ik reizi noskatījās 4 000 skatītāju; pieskaitot koncertuzvedumu skatītājus, skaits pārsniedz 180 000.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Čiatura
| official_name              = ჭიათურა
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline        = Chiatura (Photo A. Muhranoff, 2011).jpg
| image_caption            =
|imagesize            =
|image_flag           =
|image_shield           = Chiatura COA.gif
|shield_size            = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        =
| subdivision_name2        =
| established_title        = Dibināta
| established_date         = {{dat|1879}}
| established_title1        = Pilsēta
| established_date1         = {{dat|1921}}
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 54.5
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 12803
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 =
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
|latd= 42 |latm= 17|lats= 25|latNS=N
|longd= 43|longm= 16|longs= 55|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 5500
| area_code                = +995 479
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 340-500
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Čiatura''' ({{val|ka|ჭიათურა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], municipalitātes centrs [[Imeretija]]s mharē. Izvietojusies [[Kvirili]] upes ielejā 220 km no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]]. Ievērojams [[mangāns|mangāna]] rūpniecības centrs.<ref>{{PZT|149}}</ref> Viena no Čiaturas sadraudzības pilsētām ir [[Sigulda]].

sentences: '''Antikoagulanti''', ko parasti sauc par '''asins šķidrinātājiem''', ir [[Ķīmiskā viela|ķīmiskas vielas]], kas novērš vai samazina [[Asinis|asins]] [[Asinsrece|koagulāciju]], pagarinot recēšanas laiku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nhs.uk/conditions/anticoagulants/|title=Anticoagulant medicines|website=nhs.uk|access-date=2020-01-23|date=2018-02-06|language=en}}</ref> Daži no tām dabiski sastopami dzīvniekos, kas ēd asinis, piemēram, [[dēles]] un [[Dzēlējodi|odi]], kur tie palīdz uzturēt koduma vietu pietiekami ilgi nesarecējušu, lai dzīvnieks varētu iegūt asinis.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Azzopardi EA, Whitaker IS, Rozen WM, Naderi N, Kon M|date=October 2011|title=Chemical and mechanical alternatives to leech therapy: a systematic review and critical appraisal|journal=Journal of Reconstructive Microsurgery|volume=27|issue=8|pages=481–6|doi=10.1055/s-0031-1284233|pmid=21780018}}</ref ><ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Ha YR, Oh SR, Seo ES, Kim BH, Lee DK, Lee SJ|date=April 2014|title=Detection of heparin in the salivary gland and midgut of Aedes togoi|journal=The Korean Journal of Parasitology|volume=52|issue=2|pages=183–8|doi=10.3347/kjp.2014.52.2.183|pmc=4028456|pmid=24850962}}</ref> Kā [[Zāles|medikamentu]] klase, antikoagulantus lieto trombozes traucējumu [[Terapija|terapijā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Yoo|first=Hugo HB|last2=Nunes-Nogueira|first2=Vania Santos|last3=Fortes Villas Boas|first3=Paulo J.|date=7 February 2020|title=Anticoagulant treatment for subsegmental pulmonary embolism|journal=The Cochrane Database of Systematic Reviews|volume=2020|issue=2|pages=CD010222|doi=10.1002/14651858.CD010222.pub4|issn=1469-493X|pmc=7004894|pmid=32030721}}</ref> Perorālos antikoagulantus (OAK) daudzi cilvēki lieto tablešu vai tablešu veidā, un slimnīcās tiek izmantotas dažādas intravenozas antikoagulantu zāļu formas.<ref>{{Publikācijas atsauce|displayauthors=6|vauthors=Cohen AT, Hamilton M, Mitchell SA, Phatak H, Liu X, Bird A, Tushabe D, Batson S|date=2015-12-30|editor-last=ten Cate|editor-first=Hugo|title=Comparison of the Novel Oral Anticoagulants Apixaban, Dabigatran, Edoxaban, and Rivaroxaban in the Initial and Long-Term Treatment and Prevention of Venous Thromboembolism: Systematic Review and Network Meta-Analysis|journal=PLOS ONE|volume=10|issue=12|pages=e0144856|bibcode=2015PLoSO..1044856C|doi=10.1371/journal.pone.0144856|pmc=4696796|pmid=26716830|doi-access=free}}</ref ><ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Almutairi AR, Zhou L, Gellad WF, Lee JK, Slack MK, Martin JR, Lo-Ciganic WH|date=July 2017|title=Effectiveness and Safety of Non-vitamin K Antagonist Oral Anticoagulants for Atrial Fibrillation and Venous Thromboembolism: A Systematic Review and Meta-analyses|journal=Clinical Therapeutics|volume=39|issue=7|pages=1456–1478.e36|doi=10.1016/j.clinthera.2017.05.358|pmid=28668628}}</ref> Dažus antikoagulantus izmanto medicīnas iekārtās, piemēram, paraugu mēģenēs, [[Asins pārliešana|asins pārliešanas]] maisos, sirds-plaušu uzturēšanas iekārtās un [[Mākslīgā niere|dialīzes]] iekārtās.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Banfi G, Salvagno GL, Lippi G|date=2007-01-01|title=The role of ethylenediamine tetraacetic acid (EDTA) as in vitro anticoagulant for diagnostic purposes|journal=Clinical Chemistry and Laboratory Medicine|volume=45|issue=5|pages=565–76|doi=10.1515/CCLM.2007.110|pmid=17484616}}</ref ><ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Dobrovolskaia MA, McNeil SE|date=May 2015|title=Safe anticoagulation when heart and lungs are "on vacation"|journal=Annals of Translational Medicine|volume=3|issue=Suppl 1|pages=S11|doi=10.3978/j.issn.2305-5839.2015.02.03|pmc=4437941|pmid=26046056}}</ref> Viens no pirmajiem antikoagulantiem, varfarīns, sākotnēji tika apstiprināts kā rodenticīds.<ref>{{Publikācijas atsauce|vauthors=Pirmohamed M|date=November 2006|title=Warfarin: almost 60 years old and still causing problems|journal=British Journal of Clinical Pharmacology|volume=62|issue=5|pages=509–11|doi=10.1111/j.1365-2125.2006.02806.x|pmc=1885167|pmid=17061959}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dagdas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Dagdas katolu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Dagdas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Dagdas katoļu baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 05  | lats  = 36  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 32  | longs = 25  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Dagda]]
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1741. gads|1741]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Pāvils Odiņš
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/index.html www.catholic.lv/dagda.lv]
| architecture_style    = korintiešu [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1741. gads|1741]]
| length                = 38m
| width                 = 28m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = akmens mūra
}}
'''Dagdas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub473 |access-date={{dat|2012|01|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub473 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] pilsētā [[Dagda|Dagdā]], Alejas ielā 2. Dievnams ir valsts [[arhitektūra]]s piemineklis. Baznīcas vēsture saistīta ar [[jezuīti|jezuītu]] misiju Latgalē un [[Hilzeni|Hilzenu]] dzimtu.

sentences: '''Krievijas Federācijas Konstitucionālā tiesa''' - tiesu sistēmas institūcija, kas īsteno konstitucionālo kontroli pār Krievijā spēkā esošajiem likumiem un noteikumiem. [[Krievijas Federācija]]s Konstitucionālās tiesas pilnvaras, formācijas kārtību un darbību reglamentē [[Krievijas Federācijas Konstitūcija]] un Federālais konstitucionālais likums "Par Krievijas Federācijas Konstitucionālo tiesu". Konstitucionālā tiesa sastāv no 19 tiesnešiem. Saskaņā ar Krievijas Federācijas Konstitūciju, Konstitucionālā tiesa ir viens no trim valsts varas pamatbalstiem, tomēr praktiski tā pilnībā ir atkarīga no izpildvaras.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
 karte, kurā attēlotas galvenās mūsdienās izplatītās [[Reliģija|reliģijas]]]]
'''Islāms Āfrikā''' ir otra izplatītākā [[reliģija]] pēc [[Kristietība|kristietības]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 230px
|           attēls = Götterbaum (Ailanthus altissima).jpg
|       att_izmērs = 230px
|    att_nosaukums = Viens no lielākajiem ailantiem, kurš izaudzis vienā no Vācijas parkiem.
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Simaroubaceae
|        dzimta_lv = Rūgtkoku dzimta
|            ģints = Ailanthus
|         ģints_lv = Ailanti
|             suga = A. altissima
|          suga_lv = Augstais ailants
|         binomial = Ailanthus altissima
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
batiālajā zonā]]
'''Batiāle''' (no {{val|el|βαϑύς}} (''bathýs'') — 'dziļš') jeb '''batiālā zona''' ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] zona, kas atrodas dziļumā no 200—500 līdz 2000 metriem<ref>{{LPE|1}}</ref>, aizņemot platību starp [[Šelfs|šelfa]] [[Sublitorāle|sublitorāli]] un dziļūdens [[abisālā zona|abisālo zonu]]. Citos avotos batiāles apakšējā robeža ir minēta 2500<ref>[https://slovar.cc/enc/bse/1976577.html Значение слова БАТИАЛЬ в Большой советской энциклопедии, БСЭ]</ref> vai 3000<ref>{{cite web|url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7655358.stm|first= Rebecca|last= Morelle |title= Deepest ever' living fish filmed |work=BBC News|date=7 October 2008|access-date=5 June 2017}}</ref> metru dziļumā. Kopsummā tā aizņem 20% no kopējās Pasaules okeāna platības. [[Ģeomorfoloģija|Ģeomorfoloģiski]] batiāle aptuveni atbilst [[Kontinentālā nogāze|kontinentālajai nogāzei]]. Augšējā robeža ir atkarīga no dziļuma, kurā lēzenais kontinentālais šelfs pāriet samērā stāvā nogāzē. Batiāli raksturo šādi parametri: ūdens [[spiediens]] līdz 25 MPa (t.i. līdz 250 atm.), strauja dziļuma un spiediena palielināšanās, gandrīz pilnīga tumsa, nenozīmīgas sezonālās [[temperatūra]]s un ūdens [[Blīvums|blīvuma]] svārstības, salīdzinoši neliela (tomēr lielāka nekā [[abisāle|abisālē]]) ūdens kustība, bieži vien posmots dibena [[reljefs]], nogulumu ([[batiālie nogulumi]]) nevienmērīgs biezums un bieži [[pamatieži|pamatiežu]] atsegumi.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Live aus Berlin
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]"
| Vāks                  = RammsteinLiveAusBerlin.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{DEU}}, [[1999]]. gada
[[30. augusts]]
| Ierakstīts            = Kindl-Bühne Wuhlheide, [[Berlīne]]
| Žanrs                 = [[Neue Deutsche Härte]], [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 80:36
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            = Jākobs Helners un "[[Rammstein]]"
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  = -
| Šis albums            =
'''Live aus Berlin'''
([[1999]])
| Nākamais albums       =
[[Lichtspielhaus]]
([[2003. gads|2003]])
}}

sentences: '''Superdators''' ir [[dators]] ar lielāko aprēķinu ātrumu, ko ir iespējams sasniegt kādā [[datortehnika]]s attīstības laika posmā.

sentences: '''Gliemeņu sistemātika''' apraksta visu [[Gliemenes|gliemeņu]] daudzveidību, dod tām raksturīgus nosaukumus, sakārto tās hierarhiskās kategorijās (dažāda ranga [[Taksons|taksonos]]) un izveido iespējami objektīvu modeli, kurā atspoguļota gliemeņu grupu vēsturiskā attīstība ([[filoģenētika]]) un savstarpējā radniecība.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Reptile''
| operators =
| attēls = Reptile film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Grānts Singers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Benisio del Toro]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Ališija Silverstone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Reptile''
| studija = ''Black Label Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|7|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto]]|2023|9|29|Netflix}}
| ilgums = 136 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Reptile''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Grānts Singers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Benisio del Toro]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Ališija Silverstone]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls =Trumpeter_Swaw_(Cygnus_buccinator)_RWD1.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anserinae
| apakšdzimta_lv = Zosu apakšdzimta
|          ģints = Cygnus
|       ģints_lv = Gulbji
|           suga = Cygnus buccinator
|        suga_lv = Taurētājgulbis
|       binomial = Cygnus buccinator <small>([[John Richardson|Richardson]], 1832)</small>
|     sinonīmi =
|    kategorijas = nē
}}
'''Taurētājgulbis''' (''Cygnus buccinator'') ir liela auguma [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') [[ūdensputns]], kas mājo [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Tā tuvākais radinieks ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] dzīvojošais [[ziemeļu gulbis]], un abas sugas pagātnē pat tika klasificētas kā viena suga.<ref>Morony, J.J., Jr.; Bock, W.J.; Farrand, J., Jr. (1975). Reference list of the birds of the world. New York: American Museum of Natural History. OCLC 483451163</ref> 1993. gadā uzskatīja, ka savvaļā dzīvo mazāk nekā 70 taurētājgulbji un šķita, ka sugas izmiršana ir neizbēgama. Tomēr, visiem nemanot, [[Aļaska|Aļaskas]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] piekrastē bija patvērusies vairāku tūkstošu taurētājgulbju populācija, kas ļāva atjaunot kādreizējo sugas izplatību.<ref>Nora Steiner Mealy (Spring 1988). "Heard Swans Reprise". California Wild (California Academy of Sciences). Retrieved 2015-07-04</ref> Realizējot rūpīgi pārdomātu reintrodukcijas plānu, mūsdienās Ziemeļamerikā dzīvo vairāk kā 46 000 taurētājgulbji.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fws.gov/mountain-prairie/species/birds/trumpeterswan/survey-fall10.pdf |title=Trumpeter Swan Survey of the Rocky Mountain Population, U.S. Breeding Segment |access-date={{dat|2016|07|03||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304111757/http://www.fws.gov/mountain-prairie/species/birds/trumpeterswan/survey-fall10.pdf }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
  | nosaukums latviski        = Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete
  | attēls                    = Sin-City-A-Dame-to-Kill-For-teaser-poster.jpg
  | paraksts                  =
  | nosaukums oriģinālvalodā  = ''Sin City: A Dame to Kill For''
  | žanrs                     =
  | valsts                    = {{USA}}
  | režisors                  =
* [[Frenks Millers]]<ref name="DigitalSpy1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html |title='Sin City' sequel 'A Dame to Kill For' officially announced |work=DigitalSpy.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs |archive-date=2015. gada 2. Aprīlis |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402141158/http://www.digitalspy.co.uk/movies/news/a376247/sin-city-sequel-a-dame-to-kill-for-officially-announced.html }} {{en ikona}}</ref><ref name="HeyUGuys1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.heyuguys.co.uk/2012/04/13/rodriguez-and-miller-all-set-for-sin-city-2-a-dame-to-kill-for |title=Rodriguez and Miller all set for 'Sin City 2: A Dame to Kill For' |work=HeyUGuys.co.uk |date=2012. gada 13. aprīlis |accessdate=2012. gada 21. maijs}} {{en ikona}}</ref>
* [[Roberts Rodrigess]]<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
  | producents                =
* Sergejs Bespalovs
* Ārons Kaufmans
* Stefans Lurjē
* Iliana Nikolica
* Aleksandrs Rodnjanskis
* Roberts Rodrigess
  | scenārija autors          =
* Frenks Millers
* Roberts Rodrigess<ref name="PressRelease" />
* [[Viljams Monahens]]
  | galvenajās lomās          =
* [[Džesika Alba]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Klaivs Ouens]]
* [[Mikijs Rurks]]
  | mūzika                    = Roberts Rodrigess
  | studija                   =
* ''AR Films''
* ''Quick Draw Productions''
* ''Aldamisa Productions''<ref name="DigitalSpy1" /><ref name="HeyUGuys1" />
* ''Miramax''
  | izplatītājs               = ''[[Dimension Films]]''<ref name="DigitalSpy1" />
  | izdošanas laiks           = {{filmas datums|2014|8|19}}
  | ilgums                    =
  | valoda                    = angļu
  | budžets                   = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|title=Sin City: A Dame to Kill For - The Numbers|url=https://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|publisher=The Numbers|date=August 22, 2014|access-date=September 4, 2014|archive-date=September 3, 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140903061941/http://www.the-numbers.com/movie/Sin-City-2#tab=summary|dead-url=no}}</ref>
  | ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sin City: A Dame to Kill For (2014) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0458481/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|6||bez}}}}</ref>
  | imdb                      = 1480656
}}
'''"Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete"''' ({{val|en|Sin City: A Dame to Kill For}}) ir 2014. gada ASV detektīvfilma. Filma ir turpinājums 2005. gada filmai "[[Grēku pilsēta]]" un tajā ir tie paši tēli, kas pirmajā daļā, tomēr filmas sižets nav hronoloģisks uzreiz pēc pirmās filmas notikumiem, bet jaukts, kad darbība notiek vienā laikā ar pirmās filmas sižetu vai arī pirms tā, līdz ar to ļaujot arī filmas tēliem, kas nomira pirmajā filmā, parādīties vēlreiz otrajā daļā.<ref>{{Ziņu atsauce |author=''Briggs, Caroline'' | url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/entertainment/4561547.stm | title=Sin City writer defends violence | publisher=[[BBC]] | date=2005. gada 19. maijā }} {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Nāves jūras rokraksti''' ir no 1946. līdz 1956. gadam [[Kumrānas alas|Kumrānas alās]], [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]] atrasts 980 tekstu krājums.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mežakuilis un ūdenskrese
| operators =
| attēls = Hunt for the Wilderpeople.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]], piedzīvojumu
| režisors = [[Taika Vaititi]]
| producents =
| scenārijs = Taika Vaititi
| aktieri = * [[Sems Nīls]]
* [[Džulians Denisons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hunt for the Wilderpeople''
| studija = * ''Defender Films''
* ''Piki Films''
* ''Curious''
* ''New Zealand Film Commission''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Piki Films''
* ''Madman Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|3|31|Jaunzēlande}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hunt-for-the-Wilderpeople#tab=summary|title=Hunt for the Wilderpeople (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|8|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mežakuilis un ūdenskrese"''' ({{Val|en|Hunt for the Wilderpeople}}) ir 2016. gada [[Jaunzēlande]]s [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Taika Vaititi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sems Nīls]] un [[Džulians Denisons]]. Filma ir balstīta uz Berija Krampa grāmatas ''Wild Pork and Watercress''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Sārtaļģes
|         binomial = Rhodophyta
|           attēls = Chondrus crispus - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-034.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|      apakšvalsts = Diaphoretickes
|   apakšvalsts_lv = Zemākie augi
|       nodalījums = Rhodophyta
|    nodalījums_lv = Sārtaļģes
|     nodalījums_r =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Kepler-10b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,0168 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 20,1 stundu un tā sver tikai 4,4 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Tās rādiuss ir tikai 1,42 Rz.

sentences: {{Commonscat|Rowers from the United Kingdom|Lielbritānijas airētāji}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Akolēna
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Acolin
| attēls            = FR-58-Acolin.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=26 | sāk_plat_s=09 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=21 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=42 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=33 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 63,1
| iztekas_augstums  = 287
| ietekas_augstums  = 182
| kritums           =
| caurtece          = 2,50
| gada_notece       =
| baseins           = 384
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Automobiļa infokaste|name=''Rimac Nevera''|image=Goodwood_Festival_of_Speed_2022_(52172809131).jpg|manufacturer=Rimac Automobili|production_start=2021-|predecessor=''Rimac Concept One''}}

sentences: '''Botānika''' ({{val|el|βοτανή}} (''botanē'') — ‘augs’) ir [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[augi|augus]] un to dzīvības norises. Pētnieku, kurš strādā botānikas jomā, sauc par '''botāniķi'''.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķežupīte
| attēls            = Ķežupīte pie Baldones kapsētas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ķežupīte pie Rīgas ielas Baldonē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie Asenberģiem
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ķekaviņa]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=45 | sāk_plat_s=38 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=23 | sāk_gar_s=01 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=23 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}} ([[Ķekavas novads]])
| garums            = 2,6
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = ~4
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Korfi''' ({{val|de|von Korff}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Daudzi Korfi bija uzticami [[Krievijas Impērija]]s interešu aizstāvji 18. gadsimtā un dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Austrumprūsija|Prūsijā]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Džastins Bībers
|      Vārds_orig = ''Justin Bieber''
|          Attēls = Justin Bieber in 2015.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Džastins Drū Bībers
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1994|3|1}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Kanāda|Ontārio|Londona|3s=Londona (Kanāda)}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[ritmblūzs]]<ref name="BILLBOARDBIO">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520|title=Justin Bieber Biography & Awards|work=Billboard|accessdate=June 15, 2010|archive-date={{dat|2012|12|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121229091443/http://www.billboard.com/artist/justin-bieber/bio/1099520}}</ref><ref name="NY">{{Ziņu atsauce|url=http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html|title=Justin Bieber, 'My World 2.0'|first=Jim|last=Farber|accessdate=June 14, 2010|work=[[New York Daily News]]|date=March 23, 2010|archive-date=2010-03-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20100326131732/http://www.nydailynews.com/entertainment/music/2010/03/23/2010-03-23_rbpop_mix_on_my_world_20_cant_beef_up_justin_biebers_young_tone.html}}</ref><ref name=Allmusicbio/>
|    Nodarbošanās = dziedātājs
|     Instrumenti = [[balss]], [[taustiņinstrumenti]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 2007—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Island Records|Island]]'', RBMG
|   Darbojies_arī = ''[[Usher]]''
|           Mlapa = {{URL|http://www.justinbiebermusic.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Džastins Drū Bībers''' ({{val|en|Justin Drew Bieber}};<ref name="ew06">{{Ziņu atsauce|url=http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0|title=My World 2.0 (2010)|last=Greenblatt|first=Leah|date=March 10, 2010|work=Entertainment Weekly (Time)|accessdate=June 11, 2010|archive-date={{dat|2011|06|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110607061610/http://www.ew.com/ew/article/0,,20350064,00.html?xid=rss-music-reviews-My+World+2.0}}</ref> dzimis {{dat|1994|3|1}}<ref name="mtv_snl">{{Ziņu atsauce|url=http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/|title=Justin Bieber Joins The Ranks Of Youngest 'SNL' Performers|last=Anderson|first=Kyle|date=February 22, 2010|publisher=MTV Newsroom|accessdate=February 24, 2010|archive-date={{dat|2012|07|18||bez}}|archive-url=https://archive.today/20120718/http://newsroom.mtv.com/2010/02/22/justin-bieber-saturday-night-live/}}</ref><ref name="bday">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.muchmusic.com/music/artists/bio.asp?artist=2217|title=Justin Bieber MuchMusic profile|publisher=[[MuchMusic]]|accessdate=2009-07-31}}</ref> [[Stratforda|Stratfordā]], [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un aktieris.<ref name="BILLBOARDBIO"/><ref name=Allmusicbio>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/p1152032|title=allmusic ((( Justin Bieber > Overview )))|last1=Collar|first1=Matt|last2=Leahey|first2=Andrew |publisher=Allmusic ([[Macrovision|Macrovision Corporation]])|accessdate=October 21, 2009}}</ref> Viņa karjera sākās portālā [[YouTube]], kur viņa video atrada mūziķa pašreizējais menedžeris Skūters Brauns. Brauns aizveda Bīberu uz [[Atlanta|Atlantu]], [[Džordžija|Džordžiju]], lai ierakstītu demo ierakstu, kur viņu noklausījās arī dziedātājs ''[[Usher]]'',<ref name="coverstory">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story#/news/justin-bieber-the-billboard-cover-story-1004074692.story|title=Justin Bieber – The Billboard Cover Story|last=Herrera|first=Monica|date=March 19, 2010|work=Billboard|publisher=e5 Global Media|accessdate=May 7, 2010}}</ref> kas sarunāja viņam noklausīšanos pie ''The Island Def Jam Music Group''. Drīz arī Bībers noslēdza līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[Island Records]]''.<ref name="mitchell">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story|title=Usher Introduces Teen Singer Justin Bieber|last=Mitchell|first=Gail|date=2009-04-28|work=[[Billboard (magazine)|Billboard]]|accessdate=2009-07-23|archive-date=2009-07-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20090708032027/http://www.billboard.com/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story#/bbcom/news/usher-introduces-teen-singer-justin-bieber-1003966989.story}}</ref>

sentences: '''Vēderplēve''' ({{val-la|peritoneum}}) ir plāns serozs apvalks ar gludu, spilgtu viendabīgu virsmu, kas aptver [[Vēdera dobums|vēdera dobuma]] un daļēji [[Mazais iegurnis|mazā iegurņa]] orgānu sienas. Vēderplēves virsma ir ap 1,5-2 m2 un gandrīz vienāda ar [[āda]]s platību. Vēderplēvi veido ''lamina propria'', serozs apvalks un to sedzošs plāns [[epitēlijs]] — [[mezotēlijs]].<ref name="AA"/>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Berzinzu pagasts}}
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Bērziņu pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es nebūšu tava mīļotā
| attēls                   =  I Could Never Be Your Woman film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Could Never Be Your Woman''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Eimija Hekerlinga]]
| producents               =
* [[Filips Martinezs]]
* [[Alans Lethams]]
* [[Serisa Hallama Larkina]]
| scenārija autors         = Eimija Hekerlinga
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Feifere]]
* [[Pols Rads]]
* [[Sāra Aleksandra]]
* [[Steisija Deša]]
* [[Džons Lovics]]
* [[Freds Villards]]
| mūzika                   = [[Maiks Hedžss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Bauer Martinez Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|5|1|Spānija|2008|2|12|ASV|}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/i-could-never-be-your-woman-2007|title=I Could Never Be Your Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 16, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190616111034/https://bbfc.co.uk/releases/i-could-never-be-your-woman-2007|archivedate={{dat|2019|06|16||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=icouldneverbeyourwoman.htm|title=I Could Never Be Your Woman|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es nebūšu tava mīļotā"''' ({{val|en|I Could Never Be Your Woman}}) ir 2007. gada romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Eimija Hekerlinga]]. Galvenās lomas atveido [[Mišela Feifere]], [[Pols Rads]], [[Sāra Aleksandra]], [[Steisija Deša]], [[Džons Lovics]] un [[Freds Villards]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|1||bez}} Spānijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
[[File:Capital Punishment in the United States by State Since 1970.gif|thumb|250px|Karte, kurā redzams nāvessoda statuss kopš 1970. gada pēc jurisdikcijas:<br/>{{Legend|#000000|Nāvessods ir atcelts vai tā pielietošana apturēta}}{{Legend|#cccccc|Nāvessods ir likumīgs sods.}}]]
[[Nāvessods|Nāvessoda]] izpilde ir aizliegta vairāk nekā pusē [[Pasaule|pasaules]] valstu, bet [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šis soda veids vēl aizvien tiek izpildīts 28 štatos, [[ASV Samoa]], federālās valdības un militārajā jurisdikcijā.<ref>{{cite news|url=http://www.ncsl.org/research/civil-and-criminal-justice/death-penalty.aspx|title=States and capital punishment|publisher=National Conference of State Legislatures|accessdate=June 23, 2017}}</ref> Vairākumā no ASV štatiem, neskatoties uz kritisko viedokli par šo soda veidu, tie vēl joprojām ir iekļauti likumos. Lai gan 28 štati ir saglabājuši nāvessodu, tikai septiņos no šiem nāvessodi tiek reāli izpildīti. Sociologs [[Dāvids Garlands]] (''David Garland'') uzskata, ka Amerikā šis sods veids ir īpašs, jo tas ir galvenais no soda veidiem, kurš tiek izpildīts galvenokārt tikai Amerikas rietumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Peculiar Institution: America’s Death Penalty in an Age of Abolition|last=Garland, D.|first=|publisher=Belknap Press of Harvard University|year=2010|isbn=|location=Cambridge|pages=}}</ref>

sentences: '''Rekes''' ({{val|de|von der Recke, von der Reck}}) ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā. Pēdējie [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] atzaram piederīgie dzimtas locekļi pameta Latviju 1939. gadā.

sentences: '''Orgānu sistēma''' ({{val-la|systema organa}}) ir [[Orgāns|orgānu]] un citu veidojumu kopums, kuriem ir kopēja izcelsme, uzbūves kopējais plāns un kuri veic vienotu [[Funkcija|funkciju]] [[Organisms|organismā]]. Izšķir [[Kaulu sistēma|kaulu]], [[Muskuļu sistēma|muskuļu]], [[Gremošanas orgānu sistēma|gremošanas]], [[Elpošanas orgānu sistēma|elpošanas orgānu]], [[Urīnorgānu sistēma|urīnorgānu]], [[dzimumorgānu sistēma|dzimumorgānu]], [[Asinsrites sistēma|asinsvadu]], [[Limfātiskā sistēma|limfātisko]], [[Segaudi|kopējo ķermeņa segumu]] un [[nervu sistēma]]s.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Neopseudogarypus scutellatus.jpg
| att_nosaukums = Māņskorpions {{TaksoSaite|Neopseudogarypus scutellatus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Arachnida
| klase_lv =Zirnekļveidīgie
| kārta =Pseudoscorpiones
| kārta_lv =Māņskorpioni
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Chthonioidea}}
* {{TaksoSaite|Neobisioidea}}
* {{TaksoSaite|Cheiridioidea}}
* {{TaksoSaite|Garypoidea}}
* {{TaksoSaite|Feaelloidea}}
* {{TaksoSaite|Cheliferoidea}}
| sinonīmi =
''Pseudoscorpionida''
| kategorijas =nē
}}
'''Māņskorpioni''' ({{val-la|Pseudoscorpiones}}) ir [[Zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgo]] [[Helicerāti|helicerātu]] kārta. Tie ir miniatūri, 1 līdz 4 mm gari plēsēji, kas pārtiek no sīkiem [[kukaiņi]]em. Abiem piemutes ekstremitāšu pāriem galos ir [[spīles]], vēderam 12 segmenti. Šo pazīmju dēļ māņskorpioni atgādina [[skorpioni|skorpionus]]. Dzīvo zem koku mizas, zem akmeņiem, sūnās. [[Grāmatu māņskorpions]] — ''Chelifer cancroides'' bieži sastopams grāmatās.
== Sistemātika ==
Ir zināmas ap 1300 māņskorpionu sugu, Latvijā konstatētas 9 sugas.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Ivans Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Iwan von Lieven''
|         attēls = Pauls Līvens pirms Pirmā pasaules kara.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Pauls Līvens savā automobilī
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]] {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Pauls Hermanis Līvens (1821—1881); Natālija fon der Pālena (1842—1920)
|          brāļi = [[Anatols Leonīds Līvens]] (1873—1937)
|          māsas = Marija (1877—1907); Aleksandra (1879—1974); Sofija (1880—1964)
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon Taube, 1876—1964)
|          bērni = Marija (1907), Leonīds (1909), Aleksandrs (1919—1988)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Līvens''' ({{val|de|Paul von Lieven}}, 1875—1963) bija [[Smiltenes muiža]]s īpašnieks, [[firsts]] ([[kņazs]]). [[Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene|Dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene]] projekta autors (1908—1911).

sentences:
{{Infobox settlement
| name = Kastro rajons
| settlement_type = [[Sanfrancisko rajoni|Pilsētas rajons]]
| image_skyline = Castro street theatre.JPG
| imagesize = 250px
| image_caption = Kastro [[teātris]] rajona centrā
| nickname = The Castro
| pushpin_map = United States San Francisco Central
| pushpin_label_position = right
| pushpin_map_caption = Location within Central San Francisco
| pushpin_mapsize = 250
| coordinates = {{coord|37|45|39|N|122|26|06|W|display=inline,title}}
| subdivision_type = [[Valsts]]
| subdivision_name = {{ASV}}
| subdivision_type1 = [[ASV Štati|Štats]]
| subdivision_name1 = {{flaga|California}} [[Kalifornija]]
| subdivision_type2 = [[Pilsētas aglomerācija]]
| subdivision_name2 = [[Sanfrancisko]]
| named_for = [[Hosē Kastro]]
| government_footnotes =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| leader_title1 =
| leader_name1 =
| leader_title2 = [[California's 11th State Senate district|Štata senators]]
| leader_name2 = Skots Vainers
| leader_title3 =
| leader_name3 =
| area_footnotes =
| area_total_sq_mi = 0.526
| area_land_sq_mi = 0.526
| population_as_of =
| population_footnotes =
| population_total = 12064
| population_density_sq_mi = auto
| timezone = [[Pacific Time Zone|PST]]
| utc_offset = -8
| timezone_DST = PDT
| utc_offset_DST = -7
| postal_code_type = [[Pasta indekss]]
| postal_code = 94110, 94114
| area_code_type = [[Telefona kods]]
| area_code = [[Telefona kods|415/628]]
}}
'''Kastro rajons''' ({{val|en|The Castro District}}) jeb vienkārši '''Kastro''' ir pilsētas daļa [[Sanfrancisko]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], kas ir zināms kā viens no pirmajiem [[Gejs|geju]] rajoniem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sfgate.com/neighborhoods/sf/castro/|title=What's the Castro Like?|publisher=SFGate|accessdate=July 30, 2014}} {{en ikona}}</ref> 20.gadsimta 60.-70.gados tas no vienkārša strādnieku "guļamrajona" pakāpeniski pārtapa par prominentu [[LGBT]] kopienas koncentrēšanās vietu Sanfrancisko pilsētā, kur notika daudz pasākumi un aizsākās ar LGBT tiesību jautājumiem saistītas kampaņas. Vietējie masu mediji Tirgu un Kastro rajonu uzskata par galveno intervēšanas vietu ziņās, kas veltītas geju tiesību jautājumiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pimelīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H12O4
|molmasa=160,17
|blīvums=1280
|kušanas temperatūra=103 - 105 °C
|viršanas temperatūra=272 °C pie 100 mmHg
}}
'''Pimelīnskābe''' (heptāndiskābe, 1,5-pentāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)5–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pimelīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pimelinātiem''' ({{Val-el|pimelos}} - tauki). Pimelīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Two_adult_Guinea_Pigs_(Cavia_porcellus).jpg
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Caviidae
|     dzimta_lv = Jūrascūciņu dzimta
|         ģints = Cavia
|      ģints_lv = Jūrascūciņas
|          suga = C. porcellus
|       suga_lv = Jūrascūciņa
|      binomial = Cavia porcellus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      sinonīmi =
* Mus porcellus
* Cavia cobaya
* Cavia anolaimae
* Cavia cutleri
* Cavia leucopyga
* Cavia longipilis
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 7744
 | lv  = Septiņtūkstoš septiņsimt četrdesmit četri
}}
'''7744''' ir naturāls skaitlis, kas [[Veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp skaitļiem 7743 un 7745. Tas ir vienīgais kāda [[skaitļa kvadrāts]], kuram savā starpā ir vienādi gan pirmie divi [[cipars|cipari]], gan divi pēdējie cipari. Tā [[kvadrātsakne]] ir skaitlis 88, kuram arī abi cipari ir vienādi.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Arlbergs
|attēls                 = Arlberg_passstrasse.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Arlberga pāreja
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.13 | latNS  = N
| longd = 10.211 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Valluga]]
|augstums               = 2 809
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Jāpārraksta}}
'''Ienākumi''' ir [[nauda]]s līdzekļi vai materiālie [[aktīvi]], ko [[valsts]], [[Fiziska persona|fiziskā]] vai [[Juridiska persona|juridiskā persona]] saņēmusi kādas darbības rezultāta noteiktā laika posmā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Happy Endings''
| attēls                   =  HappyEndingsPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Dons Rūss]]
| producents               =
* [[Maiks Pareorneks]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         = Dons Rūss
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Ārnolds]]
* [[Džese Bredfords]]
* [[Bobijs Kanaveils]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Lora Derna]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Džeisons Riters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|7|29|}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005|title=Happy Endings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609113610/https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happyendings.htm|title=Happy Endings (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Happy Endings''''' ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dons Rūss]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Ārnolds]], [[Džese Bredfords]], [[Bobijs Kanaveils]], [[Stīvs Kūgans]], [[Lora Derna]], [[Līza Kudrova]], [[Megija Jillenhola]] un [[Džeisons Riters]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|29||bez}}.

sentences: '''Ektoderma''' (no {{val|grc|ἔκτος}} (''ektós'') — 'ārējs' un ''δέρμα'' (''dérma'') — 'āda') jeb '''ektoblasts''' ir [[Embrijs|embrija]] ārējā [[dīgļlapa]] agrīnajās attīstības stadijās. Bez tās vēl ir vidējā dīgļlapa — [[mezoderma]] un no ektodermas tālākā dīgļlapa — [[entoderma]]. Ektoderma ir biezāka par entodermu.

sentences: '''Etiopu kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas tiek lietots [[Etiopija|Etiopijā]]. Tāpat to lieto [[Eritrejas Pareizticīgā baznīca]], [[Eritrejas Katoliskā baznīca]] un [[Eritrejas Evaņģēliskā baznīca]]. Šis kalendārs veidots no senākā, [[Koptu kalendārs|Koptu kalendāra]], kas savukārt cēlies no vēl senākā, [[Ēģiptiešu kalendārs|ēģiptiešu kalendāra]], bet tas ir līdzīgs [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāram]]. Arī tam ik pēc četriem gadiem tiek pielikta papildu diena. Etiopu kalendāra gads sākas [[30. augusts|30. augustā]] (pēc Jūlija kalendāra), ja nākamais ir [[garais gads]], vai arī [[29. augusts|29. augustā]], ja nakošais ir parastais gads. Līdzīgi [[koptu kalendārs|koptu kalendāram]], etiopu kalendārā ir 12 [[Mēnesis|mēneši]] pa 30 [[diena|dienām]] katrā. kā arī gada beigās piecas vai sešas papildu dienas. Papildu dienu skaitu nosaka pēc tā, vai tas ir parastais, vai arī garais gads.

sentences: {{Atjaunot|to, ka mūsdienās lipīdus definē savādāk}}

sentences: {{commonscat|World Rallycross Championship|Pasaules rallijkrosa čempionāts}}

sentences: '''Datorizēta sejas animēšana''' ir [[datorgrafika]]s nozare, kas ietver metodes un tehnoloģijas cilvēka sejas modeļu un attēlu radīšanai un animācijai. Modelis var būt gan cilvēks, gan dzīvnieks, gan cits iedomāts tēls. Tā bieži tiek pielietota citās zinātniskajās jomās un mākslas virzienos, sākot no [[psiholoģija]]s līdz pat tradicionālajai [[animācija]]i. Cilvēku sejas kustību nozīme gan verbālā, gan neverbālā komunikācijā un sasniegumi datorgrafikā ir izveidojuši diezgan lielu zinātnisko, tehnoloģisko un māksliniecisko interesi par sejas animācijām, izmantojot datorsistēmas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sapņu vārdnīca
| attēls                   = The sleeping dictionary poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Sleeping Dictionary''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Gajs Dženkins]]
| producents               =
* [[Saimons Bosankets]]
* [[Džimijs Malvils]]
* [[Denīze O'Donohjū]]
| scenārija autors         = Gajs Dženkins
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Hjū Dansijs]]
* [[Brenda Bletina]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika                   = [[Saimons Bosvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fine Line Features]]''
| izplatītājs              = ''Fine Line Features''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|1|31|Meksika|2003|2|18|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleeping-dictionary-2002|title=The Sleeping Dictionary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]12 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sapņu vārdnīca"''' ({{val|en|The Sleeping Dictionary}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Gajs Dženkins]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Hjū Dansijs]], [[Brenda Bletina]], [[Emīlija Mortimera]] un [[Bobs Hoskinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|31||bez}} Meksikā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Dienvidholande
| official_name           = ''Zuid-Holland''
| other_name              =
| type                    = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Province]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of South Holland.svg
| flag_size               =
| image_seal              = Zuid-holland wapen.svg
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Hāga]]
| largest_city            =
| official_language       = [[nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]]
| spoken_language         =
| image_map               = Zuid-Holland in the Netherlands.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Nīderlande}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2818
| area_land_km2           =
| area_water_km2          = 585
| area_water_percent      =
| area_rank               = 5.
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 3600784
| population_as_of        = 2015
| population_rank         = 1.
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|www.zuid-holland.nl}}
| footnotes               =
}}
'''Dienvidholande''' ({{val|nl|Zuid-Holland}}) ir viena no [[Nīderlande]]s 12 [[Nīderlandes provinces|provincēm]]. Dienvidholande robežojas ar piecām citām provincēm: ar [[Ziemeļholande|Ziemeļholandi]], [[Utrehta (province)|Utrehtu]], [[Gelderlande|Gelderlandi]], [[Ziemeļbrabante|Ziemeļbrabanti]] un [[Zēlande (province)|Zēlandi]]. Provinces krastus apskalo arī [[Ziemeļjūra]]. Provinces administratīvais centrs ir [[Hāga]], lai gan lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir [[Roterdama]]. Pēc platības Dienvidholande ir piektā lielākā province Nīderlandē, bet pēc iedzīvotāju skaita — vislielākā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 61
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 23
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pm
|             atommasa = 144,9127
|   valences elektroni = [Xe]4f56s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
[[Uranīts]] (urāna rūda), kas satur kvintiljonās daļas prometija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,1
|              blīvums = 7260
|  kušanas temperatūra = 1315 K (1042 °C)
| viršanas temperatūra = 3273 K (3000 °C)
}}

sentences: '''Dzīvsudraba staba milimetrs''' (mm Hg, dz. st. mm) ir ārpussistēmas spiediena mērvienība, ko lieto [[meteoroloģija|meteoroloģijā]] [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērīšanai, [[medicīna|medicīnā]] [[asinsspiediens|asinsspiediena]] mērīšanai un citur. Viens [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] stabiņa [[milimetrs]] ir aptuveni vienāds ar 133,3223684 [[paskāls|paskāliem]]; normālais atmosfēras spiediens, jeb 760 dzīvsudraba stabiņa milimetri vienādi ar 101 325 paskāliem jeb 1013,25 hektopaskāliem lielu atmosfēras spiedienu. Agrāk izmantoja arī citu metodi: dzīvsudraba stabs ar augstumu 1 mm un blīvumu 13,5951×10³ kg/m³ pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] 9,80665 m/s². Atšķirība starp šiem diviem lielumiem ir tikai 0,000014%.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs''' ({{val|de|Gustav Matthias von der Wenge gen. Lambsdorff}}, {{val|ru|Матвей Иванович Ламздорф}}; 1745-1828), bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis, [[Kurzemes gubernatoru uzskaitījums|Kurzemes guberņas civilgubernators]] (1796–1798), ķeizara [[Nikolajs I Romanovs|Nikolaja I]] audzinātājs, grāfs (no 1817).

sentences:
{{Citas nozīmes|vēsturisku reģionu|Prūsija (nozīmju atdalīšana)|Prūsija}}
s karte 14. gadsimtā ([[Abrahams Ortēlijs]], ''Theatrum Orbis Terrarum'')]]
s zīme — melnais ērglis [[Malborkas apriņķis|Malborkas apriņķa]] ģerbonī]]
 Vācijas impērijas sastāvā (iekrāsota tumši zilā krāsā)]]
'''Prūsija''' ([[senprūšu valoda|prūšu]]: ''Prūsa'', {{val-de|Preußen}}, {{val-la|Borussia, Prutenia}}, {{val-pl|Prusy}}, {{val-lt|Prūsija}}) bija [[zeme (teritorija)|zeme]], kas ar dažādiem nosaukumiem [[Centrāleiropa]]s ziemeļos pie [[Baltijas jūra]]s pastāvēja no [[viduslaiki]]em līdz [[Otrais pasaules karš|Otrajam pasaules karam]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Manu murgu meitene
| attēls                   = Heartbreak kid 2007.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Heartbreak Kid''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents               =
* [[Teds Fīlds]]
* [[Bredlijs Tomass]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Ārmstrons]]
* [[Leslija Diksone]]
* Pīters Farelijs
* Bobijs Farelijs
* [[Kevins Bārnets]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Monagana]]
* [[Bens Stillers]]
* [[Džerijs Stillers]]
* [[Mālina Okermane]]
* [[Robijs Kodrijs]]
* [[Karloss Mensija]]
| mūzika                   =
* [[Bills Raiens]]
* [[Brendans Raiens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Davis Entertainment Company]]''
* ''[[Conundrum Entertainment]]''
* ''[[Radar Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|10|5||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/heartbreak-kid-2007|title=The Heartbreak Kid|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 7, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102054/http://bbfc.co.uk/releases/heartbreak-kid-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|127,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=heartbreakkid.htm|title=The Heartbreak Kid (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 7, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Manu murgu meitene"''' ({{val|en|The Heartbreak Kid}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisori un vieni no scenārija autoriem ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Mišela Monagana]], [[Bens Stillers]], [[Džerijs Stillers]], [[Mālina Okermane]], [[Robijs Kodrijs]] un [[Karloss Mensija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|5||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Pusvadītāji]]
[[Kategorija:Elektronikas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Ražotāji pēc produkcijas veida]]

sentences: '''10. februāris''' ir gada 41. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 324 (325 garajā gadā) dienas.

sentences: '''22. februāris''' ir gada 53. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 312 (313 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''Veloceļš Centrs – Torņakalns — Ziepniekkalns''' ir viens no [[Rīga]]s [[Veloceļš|veloceļiem]]. To sāka būvēt [[2021. gads|2021. gada]] rudenī, bet atklāja {{dat|2022|10|14}}. Lai gan nosaukumā minēts [[Centrs (Rīga)|pilsētas centrs]], veloceļš sākas [[Torņakalns|Torņakalnā]], savienojot [[Latvijas Nacionālā bibliotēka|Latvijas Nacionālo bibliotēku]] ar [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitātes Akadēmisko centru]] ([[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māju]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māju]]) un [[Bērnu klīniskā universitātes slimnīca|Bērnu klīnisko universitātes slimnīcu]], tālāk vedot uz [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnu]].<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/riga-atklats-jaunizbuvetais-velocels-centrsziepniekkalns.a478043/?utm_source=lsm&utm_medium=article-bottom&utm_campaign=article Rīgā atklāts jaunizbūvētais veloceļš «Centrs–Ziepniekkalns»] lsm.lv 2022. gada 14. oktobrī</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{jāuzlabo|sadaļu par embrioģenēzi jāpārnes atsevišķā rakstā, bet šo jāsāk ar somatiskās embrioģenēzes definīciju ievadā}}
{{sadalīt}}
== Embrioģenēze ==
Dabiskos apstākļos embrioģenēze sākas no [[zigota]]s izveidošanās brīža. Zigota veidojas saplūstot divām gametām sievišķajai un vīrišķajai, segsēkļiem ir raksturīga divkāršā apaugļošanās, kuras rezultātā veidojas triploīda endosperma, bet [[kailsēkļi]]em rezerves sēklā uzkrājas megagametofīta audos. Tālāk embrijs attīstās vairākos secīgos etapos<ref name=":0">George, Edwin F., Michael A. Hall, and Geert-Jan De Klerk. "Somatic embryogenesis." ''Plant propagation by tissue culture''. Springer Netherlands, 2008. 335-354.</ref>[[Segsēkļi|Segsēkļu]] embrioģenēzi var iedalīt trīs galvenajos posmos:
* Asimetriska zigotas dalīšanās, tās laikā izveidojas mazāka apikālā šūna un lielāka bazālā šūna.
* Globulārā stadija, tās laikā tiek determinēti šūnu slāņi un attīstības ass.
* Dīgļapu stadijas izveidošanās, tās laikā sākās saknes un pumpura aizmetņu iniciācija<ref name=":1">Davey, Michael R., and Paul Anthony. ''Plant cell culture: essential methods''. John Wiley & Sons, 2010. </ref>

sentences: '''8. jūlijs''' ir gada 189. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (190. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 176 dienas.

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums       = Pasaules čempionāts motokrosā
| aktuāla_sezona  =
| logo            = Fédération_Internationale_de_Motocyclisme_-_Motocross_World_Championship_MXGP(logo).jpg
| pikseļi         =
| apraksts        =
| sports          = [[motokross]]
| dibin           =
| izj             =
| komisārs        =
| direktors       =
| motto           =
| pirmā_sez       = [[1957. gads|1957. gadā]]
| komandas        =
| valsts          =
| reģions         = starptautiski
| čempions        =
| čempions_br     = {{flaga|Slovēnija}} [[Tims Gaisers]] {{small|(MXGP)}} (2022)
| čempions_km     = ''[[Yamaha Motor Company|Yamaha]]'' {{small|(MXGP)}} (2022)
| čempions_valsts =
| čempions_visv   = {{flaga|Beļģija}} [[Stefans Evertss]] (10 Tituli)
| TV              =
| mlapa           = https://www.mxgp.com/
| līdzīgi         =
| atjaunots       =
}}
'''Pasaules čempionāts motokrosā''' ir pasaules [[Motokross|motokrosa]] sacensību sērija, kuru organizē [[Fédération Internationale de Motocyclisme|FIM]]. Čempionāts iedalās trīs klasēs - MX1, MX2 un MX3. Sacīkstes sastāv kvalifikācijas un 2 finālbraucieniem, katrs ar ilgumu 35 minūtes plus divi apļi. Vienā čempionāta sezonā vidēji norisinās vairāk nekā 16 sacensības.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Voldemārs Salnais
| attēls              =Voldemārs Salnais.jpg
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas darba ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1925|04|01|N}}
| term_beigas         ={{dat|1925|12|23|N}}
| prezidents          =[[Jānis Čakste]]
| premjers            =[[Hugo Celmiņš]]
| priekštecis         =[[Ādams Krieviņš]]
| pēctecis            =[[Vladislavs Rubulis]]
| amats2              =[[Latvijas ārlietu ministrs]]
| term_sākums2        ={{dat|1933|03|24|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1934|03|01|N}}
| prezidents2         =[[Alberts Kviesis]]
| premjers2           =[[Ādolfs Bļodnieks]]
| priekštecis2        =[[Kārlis Reinholds Zariņš]]
| pēctecis2           =[[Kārlis Ulmanis]]
| dzim_dati           ={{dat|1886|05|20}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Lubānas pagasts}} (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1948|8|4|1886|5|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| partija             =[[Mazinieku partija]] (1921—1929)
[[Progresīvā apvienība]] (1929—1934)
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            = [[File:LTU Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas - Commander's Cross BAR.png|70px]] [[Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordenis]]
}}
'''Voldemārs Salnais''' (arī '''Salnājs'''; {{dat|1886|05|20|N}} — {{dat|1948|08|04|N}}) bija [[Latvija]]s [[politika|politiķis]] un [[diplomāts]], [[1. Saeima]]s deputāts. Bijis [[Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālā padome|Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālās padomes]] ārlietu nodaļas vadītājs (1919), [[Latvijas darba ministrs]] (1925) un [[Latvijas ārlietu ministrs|ārlietu ministrs]] (1933—1934).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dauda
| attēls            = Daudas ūdenskritums.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = [[Daudas ūdenskritums]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = [[Siguldas pagasts]]
| augštece          = Jurbrenčupīte
| satekupes         =
| ieteka            = [[Gauja]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=09 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=55 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=11 | iet_plat_s=01 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=46 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 6,7
| iztekas_augstums  = 120
| ietekas_augstums  = 13
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 8
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Jodupīte]]
}}

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Kājnieku tilts pār Gauju pie Velnalas
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Tilts pār Gauju pie Velnalas.jpg
|attēla paraksts      = Skats uz tiltu no Gaujas labā krasta 2017.gadā
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = Kājnieki
|šķērso               = [[Gauja]]
|atrašanās vieta      = [[Sigulda]], [[Latvija]]
|apkalpo              = [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas NP]] administrācija
|arhitekts            = J.Zavickis, A.Ādmine
|tilta tips           = Vanšu
|materiāli            =
|posmu skaits         = 1
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1977]].—[[1979]].
|atklāts              = [[1979]]. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          = {{coord|57|08|57|N|24|48|25|E|type:landmark}}
}}
'''Kājnieku tilts pār Gauju pie Velnalas''' ir tilts, kas atrodas 300 metrus lejpus [[Krimuldas Velnala]]s. Tas atklāts 1979. gadā. Tilts tika būvēts, lai nodrošinātu Velnalas apskati no [[Gauja]]s pretējā krasta un no [[Sigulda]]s puses izveidotu [[Gaujas senleja]]s apmeklētājiem apļveida maršrutu abos upes krastos.<ref name=":0">[http://tourism.sigulda.lv/kajnieku-tilts-par-gauju/ Kājnieku tilts pār Gauju]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ligatne.lv/jaunumi/guntis-enins-ka-velnala-raka-dieva-templi |title=GUNTIS ENIŅŠ: Kā Velnalā raka Dieva templi |access-date={{dat|2017|09|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190518010015/http://www.ligatne.lv/jaunumi/guntis-enins-ka-velnala-raka-dieva-templi |archivedate={{dat|2019|05|18||bez}} }}</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Neretas baznīca (2010.gada 23. maijs)
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Bellingcat''''' (stilizēts kā '''bell¿ngcat''') ir Nīderlandē bāzēta [[Pētnieciskā žurnālistika|pētnieciskās žurnālistikas]] grupa, kas specializējas [[Faktu pārbaude|faktu pārbaudē]] un izlūkošanā ar atklāti pieejamu informācijas avotu palīdzību (OSINT).<ref name="nyrb"/> To 2014. gada jūlijā dibināja britu [[žurnālists]] un bijušais [[Tīmekļa žurnāls|blogeris]] [[Eliots Higinss]]. ''Bellingcat'' publicē gan profesionāļu, gan [[Pilsoniskā žurnālistika|pilsoniskās žurnālistikas]] izmeklēšanas rezultātus par [[Karš|kara]] zonām, [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību]] pārkāpumiem un noziedzīgo pasauli. Vietnes līdzstrādnieki arī publicē skaidrojumus par savām metodēm, kā arī situācijas pētījumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gijn.org/member/bellingcat-uk/|title=Bellingcat, Netherlands|website=[[Global Investigative Journalism Network]]|access-date=2021-07-03|archive-date=2021-07-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20210709182702/https://gijn.org/member/bellingcat-uk/}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Fua'amotu starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Fuaʻamotu International Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Fua'amoto International Airport Entrance.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = TBU
| ICAO                       = NFTF
|lat_deg=21.241111|lat_dir=S
|lon_deg=175.149444|lon_dir=W
| karte                      = Tonga#Klusais okeāns
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Fua'amotu starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = Tongas civilās aviācijas ministrija
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Tongatapu]], {{TON}}
| elevation-f                = 126
| elevation-m                = 38
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 11/29
| r1-length-f                = 8795
| r1-length-m                = 2681
| r1-surface                 = asfalts
| r2-number                  = 17/35
| r2-length-f                = 4951
| r2-length-m                = 1509
| r2-surface                 = zāliena/grunts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Dziļleja
|     vārds_orig =
|         attēls = Kārlis Dziļleja.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Pastendes pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Stokholma]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Rasma Tīfentāle
|       paraksts =
|     pseidonīms = Slīpernieks, Ģirts Bezdibens, K. Dzelzkalns, K. Ezerkalns, K. Lībietis, K. Lejnieks.
|   nodarbošanās = rakstnieks, politiķis
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza, dzeja
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Anekdote''' ({{val|fr|anecdote}} — 'pasaciņa', no {{val|el|το ανεκδοτо}} — 'nenopublicēts', burtiski — 'nav izdots') ir īss, saistošs [[Stāsts|stāstījums]] par kādu neparastu, komisku atgadījumu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences: '''Diaspora''' (no {{val|grc|διασπορά}} (''diaspora'') — ‘izkliede, izsēšanās’<ref>''Svešvārdu vārdnīca (3. pap. izd.''), Baldunčiks, J., Pokrotniece, K.,</ref>) ir [[Tauta|tautas]] ([[Etnoss|etnosa]]) daļa, kas dzīvo ārpus savas izcelsmes valsts, kā arī vienkārši pastāvīga dzīvošana ārpus dzimtenes.<ref>''The Jewish time line encyclopedia: a year-by-year history from Creation to the Present'', (New updated edition), Kantor, M., 53, 105-106 lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pāri Visumam
| attēls                   =  Across the universe (2007 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Across the Universe''
| žanrs                    = muzikāla filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džūlija Teimora]]
| producents               =
* [[Metjū Gross]]
* [[Dženifera Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
| scenārija autors         =
* [[Diks Klements]]
* [[Īens La Frenē]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Stērdžess]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Džo Andersons]]
* [[Mārtins Luters Makojs]]
* [[T.V. Karpio]]
* [[Deina Fuksa]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gross Entertainment]]''
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Team Todd]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|14|Toronto kinofestivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/across-universe-2007|title=Across the Universe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|29,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acrosstheuniverse.htm|title=Across the Universe (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pāri Visumam"''' ({{val|en|Across the Universe}}) ir 2007. gada romantiska drāma, kuras režisore ir [[Džūlija Teimora]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Stērdžess]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Džo Andersons]], [[Mārtins Luters Makojs]], [[T.V. Karpio]] un [[Deina Fuksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: '''Masts''' ir vertikāla konstrukcija, ko nostiprina [[kuģis|kuģa]] vai cita peldlīdzekļa diametrālajā plaknē un kas paredzēta buru piestiprināšanai, signalizācijas un sakaru ierīču, antenu, novērošanas posteņu u. c. novietošanai. Uz mūsdienu kravas kuģa mastus izmanto galvenokārt kravas ierīču montāžai, ārējo sakaru un signalizācijas ierīču izvietošanai. Ja uz kuģa ir trīs masti, tad priekšējo sauc par fokmastu, vidējo par grotmastu, bet pakaļējo par bezanmastu. Uz pašgājēju kuģiem parasti uzstāda mastus: priekšējo fokmastu un nedaudz no vidus nobīdītu uz kuģa pakaļgalu - grotmastu. Maziem kuģiem var būt tikai viens masts.

sentences:
{{Citas nozīmes|dabas teritoriju|Parks (nozīmju atdalīšana)|Parks}}
 [[Minhene|Minhenē]], [[Vācija|Vācijā]]]]
'''Parks''' ir estētiska apzaļumota [[dabas teritorija]] tās dabiskajā vai cilvēka pārveidotajā formā. Parka nozīme parasti tiek saistīta ar atpūtu vai rekreāciju. Kā parka tipi tradicionāli tiek izšķirti [[dabas parks|dabas parki]], [[nacionālais parks|nacionālie parki]] un tematiskie parki. Līdztekus tam par parkiem tiek saukta arī īpaši nodrošināta teritorija, kas tiek izmantota plaša spektra transportlīdzekļu novietnei, apkopei un remontam. Par parku mēdz saukt arī iekārtu kopumu.

sentences: '''15. janvāris''' ir 15. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 350 dienas (351 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Medības
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Jagten#tab=summary|title=Jagten (2012) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= September 24, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|3,45 miljoni}}
| valoda = [[Dāņu valoda|dāņu]], [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{DNK}}
| ilgums = 115 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2012|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2013|1|10|Dānija}}
| izplatītājs = ''[[Nordisk Film]]''
| studija = ''[[Zentropa]]''
| operators = [[Šarlote Brūsa Kristensena]]
| oriģinālnos = ''Jagten''
| mūzika = Nikolajs Egelunds
| aktieri = [[Madss Mikelsens]]
| scenārijs =
* [[Tobiass Lindholms]]
* Tomass Vinterbergs
| producents =
* [[Mortens Kaufmans]]
* [[Sise Grauma Jergensena]]
* Tomass Vinterbergs
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Hunt (2012 film).jpg
| imdb =
}}'''"Medības"''' ({{Val|da|Jagten}}) ir 2012. gada [[Dānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galveno lomu atveido [[Madss Mikelsens]].

sentences: '''Draudze''' ir kādai [[baznīca (celtne)|baznīcai]] un [[konfesija]]i piederošu cilvēku grupa, kas regulāri apmeklē [[dievkalpojums|dievkalpojumus]]. Draudzē ietilpst dažādu vecumu un dzimumu pārstāvji, ja vien šai konfesijai nav kādi ierobežojumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirovīnogskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С3Н4О3
|molmasa=88,06
|blīvums=1250
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=165 °C (sadalās)
}}
'''Pirovīnogskābe''' (2-oksopropānskābe, α-ketopropionskābe, acetilskudrskābe, piruvīnskābe, CH3CO−СООН) ir vienkāršākā keto[[karbonskābe]]. Pirovīnogskābe ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Pirovīnogskābes sāļus un esterus sauc par '''piruvātiem''' ({{Val-el|pyr}} - uguns + {{Val-la|uva}} - vīnoga).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
|name                 = ''Splendid Palace''
|image_size           =
|former_names         =
|alternate_names      = Kino "Rīga"
|image                = Splendid Palace entrance, Riga 2017.jpg
|image_alt            =
|caption              =
|map_type             =
|map_alt              =
|map_caption          =
|altitude             =
|building_type        =
|architectural_style  = [[neobaroks]]
|structural_system    =
|cost                 =
|ren_cost             =
|client               =
|owner                = SIA "Rīgas nami"
|current_tenants      =
|landlord             =
|location             = {{vieta|Latvija|Rīga|Elizabetes iela 61|3s=Elizabetes iela (Rīga)}}
|address              =
|location_town        =
|location_country     =
|iso_region           =
|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=
|start_date           =
|completion_date      = {{dat|1923|12|30}}
|inauguration_date    =
|renovation_date      = 2006—2010
|destruction_date     =
|height               =
|diameter             =
|other_dimensions     =
|floor_count          =
|floor_area           =
|seating_type         =
|seating_capacity     = 863
|main_contractor      =
|architect            = [[Frīdrihs Skujiņš]]
|architecture_firm    =
|structural_engineer  =
|services_engineer    =
|civil_engineer       =
|other_designers      =
|quantity_surveyor    =
|awards               =
|ren_architect        =
|ren_firm             =
|ren_str_engineer     =
|ren_serv_engineer    =
|ren_civ_engineer     =
|ren_oth_designers    =
|ren_qty_surveyor     =
|ren_awards           =
|url                  = {{URL|splendidpalace.lv}}
|references           =
|embedded             = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kinoteātris
|      numurs = 6519
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = 1998. gada 18. decembris
}}
|status               =
}}
'''''Splendid Palace''''' (no [[angļu valoda]]s — 'greznā, krāšņā pils') ir [[kinoteātris]] Rīgā. Tas sastāv no trim kinoteātra zālēm ar 863 skatītāju vietām. Kinoteātra ēka ir [[valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]].

sentences:
Nosaukums
Nitrobenzols

Ķīmiskā formula	C6H5NO2

[[Molmasa]]	123,06 g/mol

[[Blīvums]]
1199 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]] 	5,85 °C

[[Viršanas temperatūra]] 	210,9 °C

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Agaricales [[Lucien Marcus Underwood|Underw.]] (1899)
| attēls = 2006-10-25 Amanita muscaria crop.jpg
| att_nosaukums= [[Sarkanā mušmire|sarkanās mušmires]] (''Amanita muscaria'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Hymenomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| apakšklase = Agaricomycetidae
| apakšklase_lv =
| rinda = Agaricales
| rinda_lv = Atmateņu rinda
| sinonīmi =
* Amanitales Jülich (1981)
* Cortinariales Jülich (1981)
* Entolomatales Jülich (1981)
* Fistulinales Jülich (1981)
* Schizophyllales Nuss (1980)
| iedalījums=
* dzimta: [[Agaricaceae]]
* dzimta: [[Amanitaceae]]
* dzimta: [[Bolbitiaceae]]
* dzimta: [[Broomeiaceae]]
* dzimta: [[Chromocyphellaceae]]
* dzimta: [[Clavariaceae]]
* dzimta: [[Cortinariaceae]]
* dzimta: [[Cyphellaceae]]
* dzimta: [[Entolomataceae]]
* dzimta: [[Fistulinaceae]]
* dzimta: [[Hemigasteraceae]]
* dzimta: [[Hydnangiaceae]]
* dzimta: [[Hygrophoraceae]]
* dzimta: [[Inocybaceae]]
* dzimta: [[Limnoperdaceae]]
* dzimta: [[Lyophyllaceae]]
* dzimta: [[Marasmiaceae]]
* dzimta: [[Mycenaceae]]
* dzimta: [[Niaceae]]
* dzimta: [[Phelloriniaceae]]
* dzimta: [[Physalacriaceae]]
* dzimta: [[Pleurotaceae]]
* dzimta: [[Pluteaceae]]
* dzimta: [[Porotheleaceae]]
* dzimta: [[Psathyrellaceae]]
* dzimta: [[Pterulaceae]]
* dzimta: [[Schizophyllaceae]]
* dzimta: [[Stephanosporaceae]]
* dzimta: [[Strophariaceae]]
* dzimta: [[Tricholomataceae]]
* dzimta: [[Typhulaceae]]
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Suomen tasavalta''
''Republiken Finland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Somijas Republika
|            valsts_nosaukums = Finland
|               karoga_attēls = Flag of Finland.svg
|            karoga_nosaukums = Somijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Finland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Somijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Somijas himna|Maamme]]
(tulk. "Mūsu zeme")
|               kartes_attēls = EU-Finland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Helsinki]]
|latd=60 |latm=10 |latNS=N |longd=24 |longm=56 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Helsinki]]
|              valsts_valodas = [[somu valoda|somu]] un [[zviedru valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]1
|        valsts_galvas_tituls = [[Somijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksanders Stubs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Somijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Peteri Orpo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Somijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Padomju Krievija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Somijas lielhercogiste|Autonomija]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1809|3|29}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Somijas neatkarības deklarēšana|Deklarēta]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1917|12|6}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1918|1|4}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1995|1|1}}
|                 platība_km2 = 338,424
|               platība_rangs = 64.
|              procenti_ūdens = 10,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 5 374 781<ref name="Population clock">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vaestorekisterikeskus.fi/vrk/home.nsf/pages/index_eng |title=The current population of Finland |work=Population Register Center |accessdate=2010-10-06 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090415225037/http://www.vaestorekisterikeskus.fi/vrk/home.nsf/pages/index_eng |archivedate=2009-04-15 }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 112.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 15,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 201.
|                     IKP_PPP = $257 miljardi<ref name=imf3>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/02/weodata/weorept.aspx?sy=2018&ey=2018&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&pr1.x=59&pr1.y=9&c=172&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |date=17 October 2018|title=Report for Selected Countries and Subjects|publisher=IMF}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 60.
|          IKP_PPP_per_capita = $46 559<ref name=imf3/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 24.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,940
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 11.
|                        Gini = 26,9
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.fi]], [[.ax]]3
|              tālsarunu_kods = 358
|                    piezīme1 = [[Pusprezidentāla sistēma]]
|                    piezīme2 = Pirms [[2002. gads|2002]]. gada [[Somijas marka]]
|                    piezīme3 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                iso_kods_num = 246
|              iso_kods_alfa2 = FI
|              iso_kods_alfa3 = FIN
}}

sentences:
{{cita nozīme|elementu|hokejistu|Ronalds Cinks}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 30
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 2
 |               simbols = Zn
 |              atommasa = 65,38<ref name="jlab"/>
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Cinka gabaliņi un no cinka izgatavots auto modelītis
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +1
 |   elektronegativitāte = 1,65
 |               blīvums = 7134<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 692,68 K (419,53 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1180 K (907 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 5,90{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3850
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,139
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Ēvalds fon Firkss
|          vārds_orig = ''Friedrich Ewald von Fircks''
|              attēls = Frīdrihs Ēvalds fon Firkss.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1733
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|              m_gads = 1802
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]], [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] landrāts
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Андрей Сахаров''
| attēls = RIAN archive 25981 Academician Sakharov.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1921
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 21
| dz_vieta = [[Maskava|Maskavā]],  [[Krievijas PFSR]]
(tagad {{RUS}})
| m_gads = 1989
| m_mēnesis= 12
| m_diena= 14
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], {{USSR}}
(tagad {{RUS}})
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| darba_vietas = PSRS ZA Fizikas institūts
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne = [[kodolfizika]]
| pasniedzēji = [[Igors Tamms]]
| studenti =
| sasniegumi = [[ūdeņraža bumba]]s izstrāde, PSRS Cilvēktiesību komitejas dibināšana
| apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1953, 1955, 1962), [[Staļina prēmija]] (1953), [[Ļeņina prēmija]] (1956), [[Nobela miera prēmija]] (1975), PSRS apbalvojumi 1980. gadā atņemti
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Mazais ganiņš un viņa brīnišķais ceļojums''' ir latviešu grafiķa un bērnu grāmatu autora [[Alberts Kronenbergs|Alberta Kronenberga]] grāmata, kas izdota 1931. gadā.

sentences:
{{Koncertturnejas infokaste
| koncertturnejas_nosaukums = Wonder World Tour
| attēls                    =
| apraksts                  =
| izpildītājs               = [[Mailija Sairusa|Mailijas Sairusas]]
| veids                     =
| vieta                     =
| vietas                    =
| valstis                   =
| albums                    = ''[[The Time of Our Lives]]''
''[[Hannah Montana: The Movie (skaņu celiņš)|Hannah Montana: The Movie]]''
''[[Breakout]]
| datumi                    =
| sākuma datums             = {{dat|2009|9|14|N|bez}}
| beigu datums              = {{dat|2009|12|29|N|bez}}
| posmu skaits              =
| koncertu skaits           = 45 Ziemeļamerikā
11 Eiropā
56 kopā
| budžets                   =
| ieņēmumi                  =
| Hronoloģija               =
| iepriekšējā turneja       = [[Best of Both Worlds Tour]]
(2007–2008)
| šī turneja                = Wonder World Tour
(2009)
| nākošā turneja            =
| Dažādi                    =
}}
'''Wonder World Tour''' bija amerikāņu mūziķes [[Mailija Sairusa|Mailijas Sairusas]] 2009. gada pasaules koncerttūre. Tā bija viņas otrā koncerttūre, pirmā pasaules koncerttūre un pirmā, kurā nav iesaistīts viņas iedomu tēls [[Hanna Montana]]. Koncerttūre norisinājās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Kopējie tūres ieņēmumi sastāda 45,2 miljonus [[ASV dolārs|ASV dolāru]]. Koncerttūre tika izziņota {{dat|2009|6|3||bez}}, tā ilga no {{dat|2009|9|14|ģ|bez}} līdz {{dat|2009|12|29|d|bez}}. Koncerttūres laikā tika sniegti 65 koncerti. Tūrē tika izpildītas dziesmas no M. Sairusas debijas albuma ''[[Hannah Montana 2/Meet Miley Cyrus|Meet Miley Cyrus]]'', otrā albuma ''[[Breakout]]'', filmas "[[Hanna Montana (filma)|Hanna Montana]]" [[Hannah Montana: The Movie (skaņu celiņš)|skaņu celiņa]] un EP ieraksta ''[[The Time of Our Lives]]''. Kā iesildītājmākslinieki šajā koncerttūrē bija M. Sairusas brāļa [[Treiss Sairuss|Treisa Sairusa]] grupa [[Metro Station]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Salicilskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H4OHCOOH
|molmasa=138,12
|blīvums=1440
|kušanas temperatūra=159 °C
|viršanas temperatūra=211 °C (pie 2666Pa)
}}
'''Salicilskābe''' (2-hidroksibenzoskābe, C6H4OHCOOH) ir bezkrāsaina, kristāliska aromātiskā hidroksi[[karbonskābe]]. Salicilskābe ir bezkrāsaini adatveida kristāli ar saldskābu garšu, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences: '''Šāhnāme''' ({{val|fa|شاهنامه}}, ''Šāhnāmeh'' — "Valdnieku grāmata") ir persiešu dzejnieka [[Firdousī]] no 977. līdz 1010. gadam sarakstīts [[eposs]]. Tas ir [[Irāna]]s nacionālais eposs, kā arī viens no ievērojamākiem darbiem [[persiešu literatūra|persiešu literatūrā]]. Lai arī darbā ir daudzas [[mitoloģija|mitoloģiskas]] iezīmes, tajā ir aprakstīta [[persieši|persiešu]] vēsture no pasaules radīšanas laikiem līdz [[islāms|islāma]] ieviešanai 7. gadsimtā.

sentences: '''Gaismas ātrums''' (parasti apzīmēts ar ''c'', zināms arī kā [[Alberts Einšteins|Einšteina]] konstante) ir ātrums, ar kuru [[vakuums|vakuumā]] pārvietojas [[elektromagnētiskais starojums]] — [[fotons|fotoni]]. Tas ir tieši {{nobr|299 792 458}} [[metrs|metri]] [[sekunde|sekundē]] (jeb {{nobr|1 079 252 848,8 km/h}}) — tas nav mērījums, bet gan definīcija; metru definē, ņemot vērā gaismas ātrumu un sekundes ilgumu. Gaismas ātrums citās vidēs, piemēram, [[gaiss|gaisā]], [[ūdens|ūdenī]], [[stikls|stiklā]], ir mazāks par ''c''. [[Daba|Dabā]] nekas nevar pārvietoties ātrāk par [[gaisma|gaismu]] vakuumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gārfīlds
| attēls                   =  Garfield ver6.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garfield: The Movie''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Pīters Hjūits]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         =
* [[Džoels Koens (scenārists)|Džoels Koens]]
* [[Aleks Sokolovs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Brekins Meiers]]
* [[Dženifere Lava Hjūita]]
* [[Stīvens Tobolovskis]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                = [[Dīns Candijs]]
| montāža                  =
* Maikls Stīvensons
* [[Pīters Bergers]]
| studija                  =
* ''[[Davis Entertainment]]''
* ''[[Paws, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2004|6|11|ASV|2004|8|20|Latvija}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BOM"/>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name=BOM/>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|203,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |title=Garfield |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3025503745/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|8|13||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Gārfīlds 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Gārfīlds"''' ({{val|en|Garfield: The Movie}}) ir 2004. gada ASV [[datoranimācija]]s spēlfilma, komēdija, kuras režisors ir [[Pīters Hjūits]], iedvesmojoties no Džima Deivisa tāda paša nosaukuma [[Gārfīlds|komiksiem]]. Tajā galvenās lomas atveido [[Brekins Meiers]] (Džons Ārbakls), [[Dženifere Lava Hjūita]] (daktere Liza Vilsone), savukārt Gārfīldu ieskaņojis [[Bills Marijs]]. Gārfīlds tika izveidots ar datoranimācijas palīdzību, lai gan visi pārējie dzīvnieki bija īsti. Filmu producēja ''Davis Entertainment Company'' un izplatīja ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''. Tā tika izlaista [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] {{dat|2004|6|11||bez}}, Latvijā — {{dat|2004|8|20||bez}}. Kaut arī filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes, tā bija finansiāli veiksmīga, nopelnot vairāk nekā {{nobr|203 miljonus}} ASV dolāru ar 50 miljonu budžetu.<ref name="BOM" /> Filmas turpinājums "[[Gārfīlds 2]]" iznāca {{dat|2006|6|16||bez}}.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = ATB
|          Attēls = André Tanneberger at Pacha 2007.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = ATB uzstājoties Ņujorkas Pača klubā
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|        Dz_vārds = Andrē Tannenbergs
|      Pseidonīms = ATB
Danny Lee
Naughty A.T.
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1973|2|26}}
|           Miris =
|           Vieta = {{flaga|Vācija}} [[Freiberga (pilsēta)|Freiberga]], [[Vācija]]
|     Instrumenti =
|           Žanrs = [[Elektroniskā deju mūzika]]
[[Transs (mūzikas žanrs)|Transs]]
|    Nodarbošanās =
|            Gadi = [[1998]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = Kontor Records
|   Darbojies_arī = Sequential One/SQ-1
Love & Fate
Re-Flex
|           Mlapa = [http://www.atb-music.com atb-music.com]
|      Dalībnieki = Andrē Tannenbergs (André Tanneberger)
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''ATB''' (īstajā vārdā '''Andrē Tannenbergs''', dzimis [[1973]]. gada [[26. februāris|26. februārī]] Freibergas pilsētā [[Vācija|Vācijā]]) ir [[Vācija|vācu]] mūziķis, dīdžejs un pārsvarā [[Elektroniskā deju mūzika|Elektroniskās deju mūzikas]] producents. Atsaucoties uz oficiālo pasaules dīdžeju topu, kuru apkopo žurnāls ''DJ Mag'', [[2008. gads|2008]]. gadā ATB ieņēma 25. vietu un dīdžeju sarakstā 4. vietu.<ref>[http://djmag.com/index.php?op=top100dj&top100dj_op=results&results_op=2008&search_op=list&limit_num=150&type=&page=3 DJmag.com: Top 100 DJs - Results and History]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Profesija: reportieris
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{ITA}}
* {{ESP}}
* {{FRA}}
| ilgums = 130 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1975|2|28|Itālija|1975|4|9|ASV}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Compagnia''
* ''Cinematografica''
* ''Champion''
* ''CIPI Cinematografica''
* ''Les Films Concordia''
| operators = [[Lučāno Tovoli]]
| oriģinālnos = ''Professione: reporter''
| mūzika = [[Ivans Vandors]]
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Marija Šneidere]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Ians Hendrijs]]
* [[Dženija Runakre]]
| scenārijs = [[Marks Peplojs]]
* Mikelandželo Antonioni
* [[Pīters Volens]]
| producents = [[Karlo Ponti]]
| režisors = [[Mikelandželo Antonioni]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The passenger 1975 poster.jpg
| imdb =
}}'''"Profesija: reportieris"''' ({{Val|it|Professione: reporter}}, {{Val|en|The Passenger}}) ir 1975. gada [[Itālija]]s, [[Spānija]]s un [[Francija]]s kopražojuma drāmas filma, kuras režisors ir [[Mikelandželo Antonioni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]] un [[Marija Šneidere]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dabaszinātnieku|Boils|Boils}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Robert Boyle
| attēls = Robert Boyle 0001.jpg
| att_izmērs = 200px
| dz_gads = 1627
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Lizmora]], [[Voterfordas grāfiste]], [[Īrijas karaliste]]
| m_gads = 1691
| m_mēnesis = 12
| m_diena= 31
| m_vieta = [[Londona]], [[Anglijas Karaliste]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[fizika]]<br />[[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Gāze|Gāzu]] fizisko īpašību [[elements|elementu]] jēdziena pētījumi
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Roberts Boils''' ({{val|en|Robert Boyle}}; dzimis {{dat|1627|01|25}}, miris {{dat|1691|12|30}}) bija britu dabaszinātnieks, dabas filozofs, ķīmiķis, fiziķis, izgudrotājs un zinātnes entuziasts, slavens ar savu darbu fizikā un ķīmijā. Mūsdienās visvairāk pazīstams kā [[Boila—Mariota likums|Boila—Mariota likuma]] formulētājs. Lai gan viņa pētījumi un personīgā [[filozofija]] sakņojās [[alķīmija]]s tradīcijās, viņš tiek uzskatīts par pirmo mūsdienu ķīmiķi un vienu no modernās ķīmijas pamatlicējiem. Boila darbu "Skeptiskais ķīmiķis" uzskata par vienu no ķīmijas zinātnes stūrakmeņiem.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Lorenzo de' Medici''
| attēls = Lorenzo de Medici.jpg
| dz_gads = 1449
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 1
| dz_vieta = [[Florence]], Florences Republika, tagad [[Itālija]]
| m_gads = 1492
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 8
| m_vieta = Karedži, Florences Republika, tagad Itālija
| paraksts = Lorenzo de' Medici.svg
| dzīvesb             = [[Klarisa Orsīni]]
| bērni               = [[Lukrēcija de Mediči]]
[[Pjero de Mediči]]
[[Pāvests Leons X]] (Džovanni di Lorenco de Mediči)
un citi
| nodarbošanās = politiķis, baņķieris, mecenāts
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
|building_type=[[Debesskrāpis]]
|cost=
|floor_area=
|height=259 m
|image=GE Building by David Shankbone.JPG
|latNS=N|latd=40|latm=45|lats=31|longEW=W|longd=73|longm=58|longs=45
|location={{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana}}
|map=Ņujorka#Manhatana
|name=''Rokfellera centrs''
|native_name=''Rockefeller Center''
|start_date=1930. gadā
|coordinates=}}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Hansa Egedes statuja
 |vietējais_nosaukums = ''Hans Egedes statue''
 |             attēls = Egede_nuuk.JPG
 |    attēla_paraksts = Hansa Egedes statuja Nūkā, fonā [[Nūkas katedrāle]]
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Grenlande|Nūka}}
 |             autors =
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums =
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts =
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Grenlande#Ziemeļamerika
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 64.179611  | latNS = N
 |longd= 51.745528 | longEW= W
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums      = 235px
| vārds_orig   = ''Edward Teller''
| attēls       = EdwardTeller1958.jpg
| att_izmērs   = 175px
| dz_gads      = 1908
| dz_mēnesis   = 1
| dz_diena     = 15
| dz_vieta     = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
| m_gads       = 2003
| m_mēnesis    = 9
| m_diena      = 9
| m_vieta      = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
| pilsonība    = [[Ungārija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība      = [[ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]],
[[Nilsa Bora institūts]],
[[Džordža Vašingtona Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Deivisa]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]],
[[Lorensa Livermoras Nacionālā laboratorija]],
[[Hūvera institūts]]
| alma_mater   = [[Karlsrūes Universitāte]],
[[Leipcigas Universitāte]]
| zinātne      = [[fizika]]
| pasniedzēji  = [[Verners Heizenbergs]]
| studenti     = [[Jans Džeņnins]]
| sasniegumi   = [[Jāna—Tellera efekts]],
[[ūdeņraža bumba]]
| apbalvojumi  =
| paraksts     = Edward Teller signature.svg
| piezīmes     =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Buļļu sala
|attēls              = Ritabulli Pludmale 2005.jpg
|attēla paraksts     = Pludmale salas ziemeļu krastā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Latvija#Rīga
|reljefa_karte = jā
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Rīga]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=02|lats=32|latNS=N |longd=24|longm=00|longs=48|longEW=E
|platība             = 13
|garums              = 8.5
|platums             = 1—2
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 14
|valsts              = Latvija
|valsts adm vienības tips = Pilsēta
|valsts adm vienība       = [[Rīga]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Buļļu''' jeb '''Daugavgrīvas sala'''<ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=72471&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref> ir [[sala]] starp [[Rīgas līcis|Rīgas līci]] un [[Buļļupe|Buļļupi]] pie [[Daugava]]s un [[Lielupe]]s ietekas jūrā. Tā ir lielākā sala [[Latvija|Latvijā]]. Administratīvi ietilpst [[Rīga]]s pilsētā un uz tās izvietojušās [[Daugavgrīva]]s (austrumos), [[Rītabuļļi|Rītabuļļu]] (vidusdaļā) un [[Vakarbuļļi|Vakarbuļļu]] (rietumos) pilsētas daļas.

sentences:
{{citas nozīmes|kalcinēto sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija karbonāta struktūrformula

Nātrija karbonāta kristālrežģis
|       citi nosaukumi = kalcinētā soda,
ogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 497-19-8
|      ķīmiskā formula = Na2CO3
|              molmasa = 105,9884
|              blīvums = 2540
|  kušanas temperatūra = 851 °C
| viršanas temperatūra = 1600 °C
| šķīdība ūdenī        = 21,8g/100ml pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''Nātrija karbonāts''' jeb '''kalcinētā soda''' (Na2CO3) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Nātrija karbonāta [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] ar 10 molekulām ūdens sauc par '''mazgājamo sodu'''. Nosaukums "soda" cēlies no auga ''[[Salsola soda]]'' (no tā pelniem ieguva nātrija karbonātu), bet "kalcinētā" nozīmē "izkarsētā" (senie [[alķīmija|alķīmiķi]] karsēšanu augstā temperatūrā dēvēja par kalcinēšanu un kalcinētās sodas iegūšanā tika izkarsēts tās kristālhidrāts).

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences: Šajā sarakstā ir minētas 520 [[citplanēta]]s. 299 no 520 šeit raksturotām citplanētām ir masīvas [[gāzu planēta]]s, kas smagākas par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]]. Rādiuss ir noteikts tikai 119 planētām, kas atklātas galvenokārt ar [[Tranzīta metode|tranzīta metodi]]. 117 tabulā minētajām planētām apriņķošanas periods ir garāks par 1000 dienām un ir tādas, kurām šis apriņķošanas periods ir garāks pat par 10 000 dienām.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Pagauri
| ģints = Spergularia
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Spergularia rubra sl30.jpg
| att_nosaukums = [[Rožainais pagaurs]] (''Spergularia rubra'')
}}'''Pagauri''' ({{val|la|Spergularia}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā joslā]] un [[Tropu josla|tropiskajos]] kalnos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:1194102-2|title=Spergularia (Pers.) J.Presl & C.Presl {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-18|language=en}}</ref>

sentences:
ir daļa no [[Kembridžas Universitāte]]s]]
'''Koledža''' ir [[izglītības]] iestāde. Vārds koledža ir radies cauri vairākām valodām, bet pamatā tā izcelsme ir meklējama [[latīņu valoda|latīņu]] vārdā ''collegium'' (‘kolēģija’, ‘skola’, ‘grupa’). Izšķir trīs veida koledžas:
* koledža var būt daļa no [[universitāte]]s;
* [[augstākā izglītība|augstākās izglītības]] iestāde;
* [[vidējā izglītība|vidējās izglītības]] iestāde, it īpaši [[valstis ar oficiālo angļu valodu|valstīs, kurās oficiālā valoda ir angļu]].

sentences:
{{citas nozīmes|grāmatu|Šarlotes tīkls (nozīmju atdalīšana)|Šarlotes tīkls}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Šarlotes tīkls
|          attels =
| attela apraksts = Grāmatas pirmā oriģinālizdevuma vāks
|          autors = [[E. B. Vaits]]
|  orig nosaukums = Charlotte's Web
|       tulkotajs =
|     ilustrators = [[Garth Williams|Gārts Viljamss]]
|     vaka autors =
|          valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = [[bērnu literatūra]]
|        izdevejs = HarperCollins
|          izdota = 1952. gads
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp = 192
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Rash of rubella on back (crop).JPG
| alt             =
| caption         =
| DiseasesDB      = 11719
| ICD10           = {{ICD10|B|06||b|00}}
| ICD9            = {{ICD9|056}}
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 001574
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = masalinas
}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Ziemeļdakota
North Dakota
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Bismarka]]
| pilsēta = [[Fārgo]]
| iestāšanās = [[1889]]. gada [[2. novembris]]
| laiks = lielākajā daļā - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
dienvidrietumos - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = ND US-ND
| mājaslapa = [http://www.nd.gov www.nd.gov]
| iedzgads = 2022
| iedzīvotāji = 779 261
| iedzīvotājiV = 47
| iedzblīvums = 3,6
| iedzblīvumsV = 47
| ieņēmumi = 39 594
| ieņēmumiV = 37
| rase = baltie - 93,19%
melnie - 1,04%
| reliģija = [[protestanti]] - 52%
[[katoļi]] - 30%
nereliģiozi - 3%
| platība = 183 272
| platībaV = 19
| garums = 545
| platums = 340
| ūdens = 2,4
| augstums = Vaitbates kalns, 1 069
| Vaugstums = 580
| Zaugstums = 229
}}'''Ziemeļdakota''' ({{val|en|North Dakota}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas Vidējo rietumu reģionā. Ziemeļdakotas [[galvaspilsēta]] ir [[Bismarka]].

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Puikas gadi
|    oriģinālnos = ''Boyhood''
|         attēls = Boyhood film.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = Drāma
|       režisors = [[Ričards Linkleters]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Ellars Koltreins]]
* [[Patrīcija Ārkete]]
* [[Loreleja Linkletera]]
* [[Ītans Hoks]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|11|ASV}}
|         ilgums = 165 minūtes
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = Angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="stern20140710">{{tīmekļa atsauce | url=http://www.thedailybeast.com/articles/2014/07/10/the-making-of-boyhood-richard-linklater-s-12-year-journey-to-create-an-american-masterpiece.html | title=The Making of 'Boyhood': Richard Linklater's 12-Year Journey to Create An American Masterpiece | newspaper=[[The Daily Beast]] | date=July 10, 2014 | accessdate=December 13, 2014 | author=Stern, Marlow}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|48,1 miljons}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Puikas gadi"''' ({{val|en|Boyhood}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Ričards Linkleters]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Carduelis_cabaret1.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |   apakšdzimta = Carduelinae
 |apakšdzimta_lv = Dadzīšu apakšdzimta
 |         ģints = Acanthis
 |      ģints_lv = Ķeģi
 |          suga = Acanthis cabaret
 |       suga_lv = Mazais ķeģis
 |      binomial = Acanthis cabaret <small>([[Philipp Ludwig Statius Müller|Statius Müller]], 1776)</small>
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=solid 1px black}}
{{legend|#008000|Nometnieku areāls|border=solid 1px black}}
{{legend|#0080FF|Ziemošanas areāls|border=solid 1px black}}
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
*''Carduelis cabaret''
*''Carduelis flammea cabaret''
*''Acanthis flammea cabaret''
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Liepnas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca

sentences: '''13. augusts''' ir gada 225. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (226. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 140 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|reliģisku personu Tibetas budismā|pašreizējo dalailamu|Tenzins Gjaco}}
]]
'''Dalailama'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=73}}</ref> ({{val|bo|ཏཱ་ལའི་བླ་མ་}}, {{izrunā|táːlɛː láma}}, {{val|zh|達賴喇嘛;达赖喇嘛}}, {{zh-p|Dálài Lǎmā}}) ir [[lamaisms|lamaisma]] (Tibetas budisma) augstākais garīdznieks, agrāk arī bija laicīgais [[Tibeta]]s valdnieks. Dalailama ir augstākais garīgais skolotājs no [[Gelugpa]]s skolas un [[bodisatva]]s [[Avalokitešvara]] [[reinkarnācija]]. Tiek uzskatīts, ka katrs nākamais dalailama ir iepriekšējā pārmiesošanās. Pirmais dalailama piedzima 1391. gadā. No [[17. gadsimts|17. gadsimta]] līdz 1959. gadam Dalailama bija [[Tibeta]]s valdības galva. Kopš 1959. gada dalailama atradās trimdā Indijā un tur savus valdības galvas pienākumus turpināja pildīt līdz 2011. gadam. Pirms došanās trimdā dalailamas ziemā uzturējās [[Potalas pils|Potalas pilī]], bet vasarā — [[Norbulingkas pils|Norbulingkas pilī]]. Abas pilis atrodas Tibetas administratīvajā centrā [[Lhasa|Lhasā]].

sentences:
pilsētā [[Eniva (pilsēta)|Eniva]] (2012. gads)]]
'''Ledus adatas''' ir cieti [[nokrišņi]] sīku [[ledus]] kristāliņu veidā, kuri lēni lido gaisā. Tie veidojas temperatūrā, kas zemāka par −10, −15 °C. Dienā tie spīd [[Saule]]s, bet naktī — ielas apgaismojuma vai prožektoru gaismā. Bieži šīs adatas veido [[Saules stabs|spīdošus stabus]], kuri iet no elektrības stabiem uz augšu. Novērojami skaidrā laikā. Parasti ledus adatas izkrīt no [[spalvmākoņi]]em un [[spalvu slāņmākoņi]]em.

sentences: '''Abstrakcija''' ({{val|la|abstractio}} — ‘atvilkšana, nošķiršana’) ir mentāls un loģisks [[process]], kurā [[domāšana|doma]] fiksē kāda [[priekšmets|priekšmeta]] vai [[parādība]]s vispārīgās un būtiskās [[pazīme]]s, ignorējot to nebūtiskās pazīmes.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/abstrakcija | title= Abstrakcija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Par abstrakciju sauc arī abstrahēšanas rezultātā radušos [[jēdziens|jēdzienu]]. Abstrakcija norāda uz vissvarīgākajām jēdziena pazīmēm. Abstrakciju plaši izmanto dažādās [[zinātne|zinātnēs]], lai veidotu vienkāršāku izpratni par sarežģītiem procesiem un parādībām.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name           = Titurga
| native_name              =
| settlement_type          = Pilsētas daļa
| image_skyline      = Titurgas Dome (Titurga municipality) - Uldis Osis - Panoramio.jpg
| image_caption      = Baložu pilsētas pārvalde Titurgā
| pushpin_map       = Latvija
| pushpin_label_position  =
| subdivision_type     = Valsts
| subdivision_type1    = Novads
| subdivision_type2    = Pagasts
| subdivision_name     = {{LAT}}
| subdivision_name1    = [[Ķekavas novads]]
| subdivision_name2    = [[Baložu pilsēta]]
| area_total_km2      = 1,52
| area_land_km2      =
| population_as_of     = {{dat|2011|04|01||bez}}
| population_footnotes   =
| population_total     = 4850
| population_density_km2  =
| latd = 56.877803 | latNS = N
| longd = 24.146233 | longEW = E
| elevation_m       =
| website         =
| footnotes        =
}}

sentences: '''Čikāgas skola''' [[socioloģija|socioloģijā]] un vēlāk arī [[kriminoloģija|kriminoloģijā]] apzīmē pētījumus ko izdarījuši [[Čikāgas Universitāte]]s un citu [[Čikāga]]s augstkolu pārstāvji, sākot no divdesmitā gadsimta divdesmitajiem gadiem, un tajos izteiktās teorijas. Čikāgas skolas pārstāvji specializējās [[urbānā socioloģija|urbānajā socioloģijā]] un veica savus pētījumus apvienojot teoriju ar etnogrāfisku izpēti Čikāgas tuvumā. Čikāgas skolas pārstāvji iztēlojās pilsētas kā lielas kopienas, kas sastāv no vairākām mazām grupām, kurām būtu jāsadarbojas, lai kopiena attīstītos.

sentences:
ir redzams no [[Kosmoss|kosmosa]] ar neapbruņotu aci.]]
'''Faktoīds''' ({{Val-en|factoid}}) ir izdomāts vai pieņemts apgalvojums, kas tiek pasniegts kā fakts.<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/fakto%C4%ABds|title=faktoīds {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-08-14}}</ref> Jēdziens izgudrots [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 1973. gadā, kad klajā nāca amerikāņu rakstnieka un žurnālista Normana Meilera [[Biogrāfija|biogrāfiskā]] grāmata par [[Merilina Monro|Merilinu Monro]]. Rakstnieks skaidroja, ka faktoīdi ir fakti, kuri pirms parādīšanās [[Publiskā telpa|publiskajā telpā]] nav eksistējuši.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://time.com/82601/the-origins-of-writerly-words/|title=‘Earthshattering,’ ‘Bedazzled,’ ‘Factoid’: The Origins of Writerly Words|website=Time|access-date=2022-08-14|language=en}}</ref> Faktoīdi ir izdomājumi maldinošas informācijas papildu apstiprināšanai vai pastiprināšanai. Laikraksts [[The Washington Post|''The'' ''Washington Post'']] raksturoja faktoīdu kā informāciju, kura "šķiet kā fakts, varētu būt fakts, bet faktiski nav fakts".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtontimes.com/news/2007/jan/23/20070123-121624-9376r/|title=Ah, there’s joy in Mudville’s precincts|last=https://www.washingtontimes.com|first=The Washington Times|website=The Washington Times|access-date=2022-08-14|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{catmore|Dabas katastrofa}}
{{Commonscat|Natural hazards|Dabas stihijas}}

sentences: '''Skeletkapi''' ir viens no [[Latvija|Latvijā]] sastopamajiem agrīnā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] apbedījumu veidiem. Tie veidojušies šādi — pēc tradīcijas ap paredzēto apbedīšanas vietu no akmeņiem tika izlikts aplis, kura vidū noguldīja mirušo saimes vecāko un viņam pāri uzbēra zemi. Tā ar katru jaunu apbedījumu, kad aizgājēju nolika uz iepriekš sabērtā uzkalniņa un atkal apbēra ar zemi, auga arī uzkalniņu augstums.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Hāfele
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Havel
| attēls            = Havel-Fuerstenberg-Schleuse-VI-2007.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Slūžas uz Hāfeles [[Firstenberga|Firstenbergā]]
| vietaskarte       = Vācija#Brandenburga
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Ankershāgene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 334
| iztekas_augstums  = 65
| ietekas_augstums  = 22
| kritums           = 43
| caurtece          = 108
| gada_notece       = 2,4
| baseins           = 24 096
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Šprē]]
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s= 08| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=16 | iet_gar_EW=E
}}
'''Hāfele''' ({{val|de|Havel}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]],[[Elba]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|246}}</ref> Plūst [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]], [[Berlīne]]s un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] federālajās zemēs. Sākas [[Mēklenburga]]s ezeru rajonā. Tek caur [[Berlīne|Berlīni]], kuras teritorijā uzņem lielāko pieteku — [[Šprē]]. Kanāls savieno ar [[Odera|Oderu]].

sentences: '''Daļskaitlis''' ir [[skaitlis]], kas raksturo kādu noteiktu daļu no viena veseluma. Daļskaitļus var pierakstīt dažādi, piemēram, <math>\tfrac{1}{4}</math>, 1{{Unicode|⁄}}4 vai 1/4. Virs [[daļsvītra]]s esošo skaitli sauc par skaitītāju (raksturo daļu skaitu), bet zem daļsvītras esošo skaitli — par saucēju (raksturo daļas lielumu).

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = ''Molņija-M''
| oriģ. nosaukums = ''Молния-М''
| izgat. nosaukums = ''8К78М''
| attēls =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = ''[[R-7]]''
| raķešu grupa = ''[[Sojuz (nesējraķete)|Sojuz]]''
| valsts = {{URS}} → {{RUS}}
| izgatavotājs = ''[[RKK Energija]]''
| augstums = 40,00 m
| diametrs = 2,95 m
| masa = 305 460 kg
| pakāpes = 3
| LEO masa =
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]], [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| startu skaits = 292
| veiksmīgie = 20
| avārijas = 272
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1964|2|19|SK}}
| pirmais pavadonis =
}}
'''''Molņija-M''''' (''Молния-М'') bija [[PSRS]], vēlāk [[Krievija]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] saime. Kopš izstrādes 1960. gadu sākumā raķetei ir bijusi sešās konfigurācijās, kas atšķīrās ar augšējās pakāpes veidu.

sentences:
{{cita nozīme|putnu|upi|Dzeguze (upe)}}
{{BioTakso infokaste
 |     nosaukums = Parastā dzeguze
 |      binomial = Cuculus canorus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |       platums =
 |        attēls = Kägu õunapuul.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Cuculiformes
 |      kārta_lv = Dzegužveidīgie
 |        dzimta = Cuculidae
 |     dzimta_lv = Dzegužu dzimta
 |         ģints = Cuculus
 |      ģints_lv = Dzeguzes
 |          suga = C. canorus
 |       suga_lv = Parastā dzeguze
 |        suga_r = Dzeguze
 |     izplatība =
{{legend|purple|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#FE4EDA|Sastopama ziemošanas sezonā}}
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: {{nepilnīgs}}{{BioTakso infokaste|binomial=Papaver|attēls=Poppy2004.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Ranunculales|rinda_lv=Gundegu rinda|dzimta=Papaveraceae|dzimta_lv=Magoņu dzimta|ģints=Papaver|ģints_lv=Magones|kategorijas=nē}}'''Magones''' ({{val|la|Papaver}}) ir [[magoņu dzimta]]s (''Papaveraceae'') apakšģints (''Papaveroideae'') [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas sadalīti 70—100 sugās.

sentences:
{{vikisaites+}}
[[File:Ellipsoid tri-axial abc.svg|thumb|200px|Trīsasu elipsoīds]]
'''Elipsoīds''' (saukts arī par trīsasu elipsoīdu) ir telpisks ķermenis, kura [[virsma]] ir visu to telpas punktu kopa, kuru koordinātas apmierina vienādojumu <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} + \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.
Elipsoīda speciāls gadījums ir [[lode]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Konstantīns Bočarovs
| Vārds_orig = ''Костянти́н Бочаро́в''
| Attēls = Mélovin (3) 20180510 EuroVisionary (cropped).jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms = ''Mélovin''
| Dzimis = {{ddv|1997|04|11}}
| Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Odesa}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[elektroniskā popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dziesmu autors]]
| Instrumenti = [[balss]], klavieres
| Gadi = 2015—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|melovinmusic.com}}
| Dzimums = V
}}

'''Konstantīns Bočarovs''', plašāk pazīstams kā '''''Mélovin''''' ({{val|ua|Костянти́н Бочаро́в}}; dzimis {{dat|1997|04|11}} [[Odesa|Odesā]], [[Ukraina|Ukrainā]]), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātājs]] un [[dziesmu autors]]. ''Mélovin'' uzvarēja [[Ukraina]]s [[X Faktors|X-Faktora]] versijas 6. sezonā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova|title="Х-Фактор-6": Игорь Кондратюк - о победе Кости Бочарова|website=mig.com.ua|accessdate=19 February 2018|language=Russian|archive-date={{dat|2017|10|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171030002932/http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova}}</ref>

sentences: {{jāuzlabo|Encikopēdiskais stils, noformējums, īpašvārdu atveidošana, latviskie termini}}

sentences:
[[Boļeslavs Sloskāns]]. (No 04.12.2001. '''Dieva kalps''', no 20.12.2004 [[Godināmais]])]]
'''Dieva kalps''' ir [[Romas katoļu baznīca]]s kādas mirušas personas godināšanas epitets, ko piemēro tām personām, kurām [[Svētais Krēsls|Svētā Krēsla]]  Kanonizācijas lietu kongregācija [[Vatikāns|Vatikānā]] uzsākusi [[beatifikācija]]s procesu, izdodot [[dekrēts|dekrētu]]. Tas ir beatifikācijas pirmais posms. [[Pareizticība|Austrumu ortodoksālajā baznīcā]] ar šo jēdzienu tiek apzīmēts jebkurš tās baznīcas [[kristietis]].

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu ģeogrāfijā|filmu|Metropole (filma)}}
{{atsauces+}}
'''Metropole''' ({{val|el|μήτηρ}}, ''mētēr'' — ‘māte’, {{gree|πόλις}}, ''pólis'' — ‘pilsēta’) ir liela [[pilsēta]], iedzīvotāju skaits tajā (nevis administratīvajās robežās, bet nepārtrauktajā pilsētas apbūves zonā) parasti pārsniedz miljonu. Metropole parasti ir nozīmīgs lielas [[valsts]] vai reģiona ekonomiskais, politiskais un kultūras centrs, tā ir nozīmīgs starptautisko sakaru mezgla punkts.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jaunjelgava
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Jaunjelgavas pasvaldiba.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Jaunjelgavas novada domes ēka
 | image_flag               =
 | flag_link                = Jaunjelgavas karogs
 | image_shield             = Jaunjelgava COA.svg
 | shield_link              = Jaunjelgavas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd  = 56 | latm  = 37 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 05 | longs = 00 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1647]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Friedrichstadt}}
 | area_total_km2           = 6.1
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jaunjelgava}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 35
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5134
 | website                  = {{URL|www.jaunjelgava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Jaunjelgava''' ir [[pilsēta]] [[Daugava]]s kreisajā krastā [[Sēlija]]s [[Latvijas kultūrvēsturiskie novadi|kultūrvēsturiskajā novadā]], [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]]. Pilsētai ir sena vēsture. 1590. gadā tai piešķirtas miesta tiesības, bet 1647. gadā — pilsētas tiesības. Cauri pilsētai iet [[Reģionālie Latvijas autoceļi|autoceļš]] [[P87]] ([[Bauska]]—[[Aizkraukle]]). Attālums pa ceļiem līdz novada centram Aizkrauklei ir {{nobr|15 km}}, līdz [[Rīga]]i — {{nobr|79 km}}.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{sadalīt}}
'''Krāpšana''' ir [[noziegums]], kuru raksturo svešas mantas vai tiesību uz šādas mantas iegūšanu, ļaunprātīgi izmantojot uzticēšanos, vai ar viltu <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=88966 |title=LR Krimināllikums, 177.pants |access-date={{dat|2013|08|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161122153504/http://likumi.lv/doc.php?id=88966 |archivedate={{dat|2016|11|22||bez}} }}</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īkstīši
| operators =
| attēls = Borrowers ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Pīters Hevits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Gudmens]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Marks Viljamss (aktieris)|Marks Viljamss]]
* [[Hjū Lorijs]]
* [[Bredlijs Pīrss]]
* [[Toms Feltons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Borrowers''
| studija = ''[[Working Title Films]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''PolyGram Filmed Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|12|5}}
| ilgums = 87 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|29 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2722530817/weekend/|title=The Borrowers |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Īkstīši"''' ({{Val|en|The Borrowers}}) ir 1997. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Pīters Hevits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Gudmens]], [[Džims Brodbents]], [[Selija Imrija]], [[Marks Viljamss (aktieris)|Marks Viljamss]], [[Hjū Lorijs]], [[Bredlijs Pīrss]] un [[Toms Feltons]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Mērija Nortone|Mērijas Nortones]] 1952. gada bērnu grāmatu.

sentences:
{{cita nozīme|mākoņdatošanas pakalpojumu|mūzikas grupu|AWS}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Amazon Web Services, Inc.''
| native_name      =
| logo             = Amazon Web Services Logo.svg
| logo_size        = 140px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         = [[tīmekļa pakalpojumi]], [[mākoņskaitļošana]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Amazon]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://aws.amazon.com/ aws.amazon.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Amazon Web Services, Inc.''''' ('''''AWS''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Amazon|Amazon.com]]'' meitasuzņēmums, kas nodrošina [[mākoņdatošana]]s platformas [[programmatūra kā pakalpojums|pēc pieprasījuma]] privātpersonām, uzņēmumiem un valsts institūcijām uz maksas abonēšanas pamata.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Kordovas kalifāts<br>{{val-ar|الخلافة الأموية في الأن}}
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Dienvideiropa
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|valdības_veids      = [[Teokrātija|teokrātiska]] [[Monarhija]]
|
|gads_sākums         = 929. gads
|gads_beigas         = 1031. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|p1                  = Kordovas emirāts
|flag_p1             =
|p2                  = Idrisīdu dinastija
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|s1                  = Almoravidu dinastija
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|s6                  =
|flag_s6             =
|s7                  =
|flag_s7             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Al-Andalus-de-910.jpg
|image_map_caption   = Kordovas emirāts
|
|galvaspilsēta       = Kordova (Spānija)
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[Berberu valodas]]|[[Ivrits]]}}
|reliģija            = [[Islāms]] (oficiālā), [[Kristietība]], [[Jūdaisms]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|title_leader        =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1000<ref> Taagepera, Rein (September 1997). "Expansion and Contraction Patterns of Large Polities: Context for Russia". International Studies Quarterly. 41 (3): 495. doi:10.1111/0020-8833.00053. JSTOR 2600793. Retrieved 7 September 2018.</ref>
|stat_platība1       = 600000
|stat_pop1           = 10000000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|
|footnotes           =
}}

sentences: '''Pozitīvs skaitlis''' ir tāds [[reāls skaitlis]], kas lielāks par [[nulle|nulli]] (bet nav nulle). Mazākais un lielākais pozitīvais skaitlis neeksistē, respektīvi, pozitīvu skaitļu ir bezgalīgi daudz. Mazākais pozitīvais [[naturāls skaitlis|naturālais skaitlis]] ir 1. Dažreiz pozitīvus skaitļus apzīmē ar + zīmi, bet parasti pieņem, ka, ja skaitlim priekšā nav mīnusa zīmes, tad tas ir pozitīvs (nulle ir izņēmums, tai nav zīmes).

sentences:
{{DEFAULTSORT:Dzerbenes pagasts}}
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Dzērbenes pagasts}}

sentences: '''Šķidrais skābeklis''', arī '''''LOX''''' (no {{val|en|'''l'''iquid '''ox'''ygen}}) ir [[skābeklis|skābekļa]] šķidrā forma. Tas ir gaiši zilā krāsā un ir [[paramagnētisms|paramagnētisks]]. Blīvums — 1140 kg/m³, un tas ir vidēji kriogēnisks ([[sasalšanas temperatūra]]: −219 °C, [[viršanas temperatūra]]: −183 °C). Šķidro skābekli plaši lieto [[rūpniecība|rūpniecībā]] un [[medicīna|medicīnā]]. Šķidro skābekli iegūst no [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] skābekļa ar daļēju [[destilēšana|destilēšanu]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 48
 | lv  = Četrdesmit astoņi
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marina Cvetajeva
|         vārds_orig = ''Марина Цветаева''
|             attēls = Tsvetaeva.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marina Cvetajeva 1925. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = [[Maskava]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Jelabuga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievi]]ete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marina Cvetajeva''' ({{val|ru|Марина Ивановна Цветаева}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1892|10|8}}|{{dat||9|26}}}}, mirusi {{dat|1941|8|31}}) bija [[krievi|krievu]] [[dzejniece]]. Viņas darbi tiek uzskatīti par vieniem no izcilākajiem 20. gadsimta [[krievu literatūra]]s darbiem.<ref name="Who">"Tsvetaeva, Marina Ivanovna" ''Who's Who in the Twentieth Century''. Oxford University Press, 1999.</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Targets''
| operators =
| attēls = Targetsposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents = [[Rodžers Kormans]]
| scenārijs = Pīters Bogdanovičs
| aktieri = * [[Boriss Kārlofs]]
* [[Tims O'Kellijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Targets''
| studija = ''Saticoy Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|8|15}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|130 tūkstoši}}
| ienākumi = \
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Targets''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Bogdanovičs]], bet [[Kinoproducents|producents]] [[Rodžers Kormans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Boriss Kārlofs]] un [[Tims O'Kellijs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Zauers''' var būt:

sentences: '''Autbrīdings''' ir tādu vienas [[suga|sugas]] īpatņu krustošana, kuriem iepriekšējās 4—6 paaudzēs nav kopīgu senču. Visbiežāk šajā gadījumā vecāku formas ir cēlušās no ģenētiski dažādām populācijām. Ar neradniecisko krustošanu var kombinēt dažādu īpatņu vērtīgās pazīmes, lai radītu jaunas augu vai dzīvnieku šķirnes. Krustojot neradnieciskus īpatņus, kaitīgās recesīvās [[mutācija|mutācijas]] no homozigotiskā stāvokļa pāriet heterozigotiskā stāvoklī, tādējādi parasti paaugstinot [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdu]] dzīvotspēju un produktivitāti, kā arī noturību pret ārējiem apstākļiem.

sentences:
[[Abrahams Linkolns|Abrahamu Linkolnu]] 1865. gadā. Mākslinieka zīmējums]]
'''Atentāts''' ir sabiedriska darbinieka [[slepkavība]] vai tās mēģinājums ({{val-la|attentatum}} no ''ad-temptāre'' - "mēģinājums izdarīt").  Atšķirībā no citu veidu slepkavībām, atentāts parasti tiek veikts ar [[ideoloģija|ideoloģisku]] vai [[politika|politisku]] pamatojumu. Parasti atentātus veic vairāku cilvēku grupējumi vai arī [[garīga slimība|garīgi slimi]] cilvēki. Vēl bez ideoloģiskajām un politiskajām motivācijām, par atentāta izdarīšanas iemeslu var būt [[nauda]] ([[pasūtīta slepkavība]]), [[atriebība]] vai arī [[militāra operācija]].

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Kyrre Gørvell-Dahll''
|Attēls           = Kygo (28481718120) (2).jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Kygo 2016. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1991|9|11}}
|Vieta            = {{flaga|Norvēģija}} [[Norvēģija]], [[Bergena]]
|Žanrs            =
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]], ierakstu producents
|Gadi             = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [https://www.kygomusic.com/]
|         Dzimums = V
}}
'''''Kygo''''' ir [[Norvēģija]]s [[Diskžokejs|DJ]], ierakstu producents, mūziķis un mūzikas autors.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Paparze
| attēls            = Paparze pie Alūksnes - Kalnienas ceļa.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Paparze pie [[Alūksne]]s—[[Kalniena]]s ceļa
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Indzera ezers|Indzeris]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Pededze]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=33 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=59 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=27 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=47 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 27
| iztekas_augstums  = 168,3
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 69
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,046
| baseins           = 166,2
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Umāra]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Paparze''', saukta arī '''Paparde''', ir [[Pededze]]s labā pieteka [[Alūksnes novads|Alūksnes]] un [[Gulbenes novads|Gulbenes]] novados. Iztek no [[Indzera ezers|Indzera]] ezera [[Alsviķu pagasts|Alsviķu pagastā]]. Tek pa pazeminājumu starp [[Malienas pauguraine|Malienas pauguraini]] un [[Gulbenes paugurvalnis|Gulbenes paugurvalni]]. Vidustece strauja ar lielu kritumu (3-4 m/km), dažos posmos izteikta ieleja. Lejtece tek pa [[Adzeles pacēlums|Adzeles pacēlumu]]. Posmā, kas veido novadu robežu, upe vietām regulēta. Ietek Pededzē pie [[Jaunanna]]s.<ref>{{Latvijas daba}}</ref>

sentences:
Šī ir [[Stīvens Spīlbergs|Stīvena Spīlberga]] filmogrāfija, sarakstā ir iekļauti viņa [[Kinorežisors|režisora]], [[Kinoproducents|producenta]] un [[Aktieris|aktiera]] darbi filmās.
" filmēšanas starplaikā]]
Interesants fakts par Stīvenu Spīlbergu, viņš ļoti rūpējās par sava vārda atpazīstamību. Ja Spīlbergs ir producents vai izpildproducents filmām, kuras pēc paša uzskatiem neatbilst standartiem, tad viņš lūdz, lai izņem viņa vārdu no filmas titriem.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Deivs Rubins
| vārds_orig = ''Dave Rubin''
| attēls = Dave Rubin by Gage Skidmore 2.jpg
| att_nosaukums = Rubins 2019. gadā
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_vieta = [[Ņujorka]], ASV
| dz_diena = 26
| nodarbošanās = Raidījumu vadītājs, blogeris, radio un televīzijas personība,
}}
'''Deivids Džošua Rubins''' ({{val|en|David Joshua Rubin}}; dzimis 1976. gada 26. jūnijā [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu politikas komentētājs, bijušais komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un sarunu šovu vadītājs. Viņš ir ''[[YouTube]]'' un ''BlazeTV'' politisko sarunu šova ''The Rubin Report'' veidotājs un vadītājs, kas sākotēji tika translēts ''TYT'' tīklā, kuru Rubins pameta 2015. gadā. 2013. gada janvārī Rubins uzsāka darbu tīklā ''The Young Turks'', kur vadīja šovu ''The Rubin Report''. Pēc diviem gadiem Rubins pameta tīklu, turpinot šova pārraidi tīklos ''RYOT'' un ''Ora TV''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://newmediarockstars.com/2013/05/the-young-turks-add-dave-rubin-cara-santa-maria-to-their-network/ |title=The Young Turks Add Dave Rubin & Cara Santa Maria To Their Network |author=Jeff Klima |publisher=New Media Rockstars |access-date=June 17, 2013}}</ref><ref name="Beatrice Verhoeven">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.thewrap.com/dave-rubins-rubin-report-joins-larry-kings-ora-tv-exclusive/ |title=Dave Rubin's 'Rubin Report' Joins Larry King's Ora TV (Exclusive) |author=Beatrice Verhoeven |publisher=The Wrap |access-date=July 24, 2015 |date=July 24, 2015}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Ilmers
|     vārds_orig =
|         attēls = Карл_Ильмер.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Līgatne}}
(tagad {{vieta|Latvija|Cēsu novads}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Krievijas valsts]], [[Tomska]]
(tagad {{vieta|Krievija|Tomskas apgabals}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = revolucionārs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Ilmers''' ({{val|ru|Карл Петрович Ильмер}}; dzimis {{dat|1891|12|25}}, miris {{dat|1919|03|13}}; segvārdi Pēteris Veiss, Automāts, Žanis Bergmanis) bija [[Līgatne|Līgatnē]] dzimis [[latvieši|latviešu]] izcelsmes komunists. [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] dalībnieks. [[KSDSP]] biedrs no 1908. gada, profesionāls revolucionārs. Darbojies [[Baku]], [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]. 1917. gada decembrī tika norīkots uz [[Sibīrija|Sibīriju]], kur iecelts par [[Akmolas apgabals|Akmolas apgabala]] pārtikas komisāru. Pēc [[Čehoslovāku dumpis|Čehoslovāku dumpja]] sākuma darbojās pagrīdē. [[Aleksandrs Kolčaks|Aleksandra Kolčaka]] valdības drošības dienestu arestēts, miris cietumā.

sentences: '''4. novembris''' ir gada 308. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (309. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 57 dienas.

sentences: '''Gubu pārslveidīgie mākoņi''' ''Altocumulus floccus'' (Ac fl) ir balti, pa malām saplēsti [[mākoņi]], kuri ātri maina savu formu. Veidojas 2—6 km augstumā gaisa konvektīvās kustības dēļ. Nokrišņi var būt vienīgi kā daži pilieni vai sniegpārslas. Atšķirībā no gubu spalvmākoņiem, tiem var būt tumšs pamats, kurš parasti sastāv no ūdens pilieniem. Gubu pārslveidīgie mākoņi parasti rodas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī pirms aukstās frontes tuvošanās, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc šo mākoņu esamība debesīs norāda uz to, ka drīz būs [[lietusgāze]] vai [[pērkona negaiss]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Odesa
 | official_name            = ''Одеса''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Odessa-Montage-2016.png
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Odesa.svg
 | image_shield             = Coat of Arms of Odesa.svg
 | shield_size              = 75px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Ukraina#Odesas apgabals
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 46| latm  = 28| lats  = 18| latNS  = N
 | longd = 30| longm = 42| longs = 37| longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{UKR}}
 | subdivision_type1        = Apgabals
 | subdivision_name1        = [[Odesas apgabals]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = [[1415]]. gadā
 | established_title1       = Pilsēta no
 | established_date1        = [[1794]]. gada
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | area_total_km2           = 162.42
 | elevation_m              = 50
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 1016116
 | population_as_of         = {{dat|2013|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 65000—65480
 | area_code                = +380 48
 | website                  = {{URL|http://www.odessa.ua/}}
 | footnotes                =
}}
'''Odesa''' ({{val|uk|Одеса}}) ir pilsēta [[Ukraina]]s dienvidrietumos pie [[Melnā jūra|Melnās jūras]], [[Ukrainas administratīvais iedalījums|apgabala centrs]]. Visos pastāvēšanas laikos bijusi svarīga jūras osta. Kūrortpilsēta. [[Odesas rajons|Odesas rajona]] centrs.

sentences: '''Justspēja''' ir dzīvu būtņu spēja ar [[Maņu orgānu sistēma|maņu]] palīdzību [[Uztvere|uztvert]] pasauli un gūt [[subjektivitāte|subjektīvu]] pieredzi. Justspēja ir nozīmīgs jēdziens [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] filosofijā, kā arī diskusijās par [[Aborts|aborta]] ētiskajiem aspektiem, jo no tās ir atkarīga indivīda spēja [[Ciešanas|ciest]] un līdz ar to atsevišķu [[Tiesības|tiesību]] atzīšana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bērns Nr. 44
| attēls                   = Child 44 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Child 44''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Daniels Espinosa]]
| producents               =
* [[Maikls Šēfers]]
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Ridlijs Skots]]
| scenārija autors         = [[Ričards Praiss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Džoels Kinamans]]
* [[Pedijs Konsedains]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Vinsents Kasels]]
| mūzika                   = [[Džons Erkstrands]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldview Entertainment]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Summer Entertainment]]''
* ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|4|17||bez}}
| ilgums                   = 134 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/child-44-2014|title=Child 44|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 9, 2018|archive-date={{dat|2016|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160306030306/http://www.bbfc.co.uk/releases/child-44-2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{ASV}}
* {{RUS}}
* {{ROM}}
* {{CZE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=child44.htm|title=Child 44 (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 9, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bērns Nr. 44"''' ({{val|en|Child 44}}) ir 2008. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Krievija]]s, [[Rumānija]]s un [[Čehija]]s drāma, kas balstīta uz Toma Roba Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Daniels Espinosa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Toms Hārdijs]], [[Noumi Rapasa]], [[Džoels Kinamans]], [[Pedijs Konsedains]], [[Džeisons Klārks]] un [[Vinsents Kasels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|17||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Labrīt, Vjetnama
| attēls                   = Good Morning, Vietnam.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Good Morning, Vietnam''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Berijs Levinsons]]
| producents               =
* [[Lerijs Brezners]]
* [[Marks Džonsons]]
| scenārija autors         = [[Mičs Markovics]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Forests Vaitekers]]
| mūzika                   = [[Alekss Norss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1987|12|23|ierobežots vietu skaits|1988|1|15|pasaule}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-morning-vietnam-1987|title=Good Morning, Vietnam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|123,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodmorningvietnam.htm|title=Good Morning, Vietnam (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Labrīt, Vjetnama"''' ({{val|en|Good Morning, Vietnam}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]] un [[Forests Vaitekers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1987|12|23||bez}}.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kabardas-Balkārijas Republika
|official_name=''Кабардино-Балкарская Республика''
''Къэбэрдей-Балъкъэр Республикэ''
''Къабарты-Малкъар Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Тызыльская теснина.jpg
|image_caption = Tizilas aiza
|image_flag = Flag of Kabardino-Balkaria.svg
|image_shield = Coat of Arms of Kabardino-Balkaria.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kabardino-Balkar in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Ziemeļkaukāza federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Naļčika]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1921
|official_language = [[krievu valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=13
|p1 = '''3 republikas pilsētas'''
|p2 = [[Naļčika]]
|p3 = [[Baksana]]
|p4 = [[Prohladnija]]
|p5 = '''10 rajoni'''
|p6 = [[Baksanas rajons]]
|p7 = [[Zoļskas rajons]]
|p8 = [[Leskenas rajons]]
|p9 = [[Maiskas rajons]]
|p10 = [[Prohladnijas rajons]]
|p11 = [[Terekas rajons]]
|p12 = [[Urvaņas rajons]]
|p13 = [[Čegemas rajons]]
|p14 = [[Čerekas rajons]]
|p15 = [[Elbrusa rajons]]
|area_total_km2 = 12470
|total_type=Kopā
|population_total = 903046
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[kabardieši]] (57,2%)
[[krievi]] (22,5 %)
[[balkāri]] (12,7%)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|https://kbr.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KB
|footnotes =
}}

sentences: '''Dānija—Norvēģija''' bija [[Dānijas Karaliste]]s un [[Norvēģijas Karaliste]]s [[personālūnija]] no 1380. līdz 1536. gadam un [[reālūnija]] no 1537. līdz 1814. gadam. Tās sastāvā bija arī [[Islande]], [[Grenlande]] un [[Fēru salas]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Aknīstes nolaidenums
|attēls                 = Ainava pie Ancīšiem.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Aknīstes nolaidenuma ainava pie Ancīšiem
 | pushpin_map         = Latvija
 | pushpin_image       = Physiographic zoning of Latvia.svg
 | pushpin_relief      =
|lat_dir =N |lat_deg =56|lat_min =15|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =25|lon_min =45|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{LVA}}, {{LTU}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Austrumlatvijas zemiene]]
|sastāv                 =
|garums                 = ap 80
|platums                = ap 50
|platība                = 1758
|kalns                  = [[Kiocu kalns]]
|augstums               = 143,7
|pilsētas               = [[Aknīste]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Aknīstes nolaidenums''', dažkārt arī '''Aknīstes pacēlums''',<ref>{{PZT|24|Aknīstes pacēlums}}</ref> ir dabas apvidus [[Austrumlatvijas zemiene]]s dienvidrietumos, [[Daugava]]s kreisajā krastā.<ref>{{Latvijas daba|1|37}}</ref> Izvietojies [[Latvija]]s dienvidaustrumu daļā, galvenokārt [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Aizņem mazāk saposmoto, [[Daugava]]s virzienā nolaideno [[Sēlija]]s daļu, ko veido [[Augštaitijas augstiene]]s nolaidenums ziemeļrietumu virzienā. [[Latvija]]s teritorijā Aknīstes nolaidenums ir daļa no robežšķirtnes starp [[Lielupe]]s un [[Daugava]]s baseinu — te sākas [[Dienvidsusēja]] un [[Eglaine (upe)|Eglaine]]. Rietumos robeža ar [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalni]] ir Vidussēlijas purvu joslas rietumu mala. Austrumos un ziemeļos robeža iet pa Daugavu, bet dienvidaustrumos robežojas ar [[Augšzemes augstiene]]s [[Ilūkstes pauguraine|Ilūkstes pauguraini]]. Dienvidrietumos nolaidenums iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā.

sentences: '''Hutu''' ir [[Etniskā grupa|etniskā]] vai sociālā grupa [[Centrālā Āfrika|Āfrikas centrālajā daļā]], [[Ruanda]]s un [[Burundija]]s lielākā iedzīvotāju grupa. Saskaņā ar [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] datiem 84 % Ruandas iedzīvotāju un 85 % Burundijas iedzīvotāju ir hutu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Borussia-Park''
|attēls            = [[File:Borussia Park Mönchengladbach.jpg|250px|Borussia-Park]]
|valsts            = {{vieta|Vācija|Menhengladbaha}}
|pilsēta           = Menhengladbaha
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = 2004
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 85
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 54 057
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Menhengladbahas "Borussia"]]'' ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''Borussia-Park''''' ir [[stadions]] [[Menhengladbaha|Menhengladbahā]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 54 057 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Menhengladbahas "Borussia"]]''.

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Katoļi
| name           = Falkenas klosteris
| native_name    = ''Monasterium Falkena/Kärkna klooster''
| image          = Kärkna kloostri vare.jpg
| alt            =
| caption        = Klostera drupas un zemes vaļņi mūsdienās
| full           =
| other_names    =
| order          =
| established    = pirms 1233. gada, 1240. gadā atjaunots
| disestablished = 1558. gada augusts
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = [[Kerkna]], [[Tartu pagasts]], [[Tartu apriņķis]], {{EST}}
| map_type       = Igaunija
| lat_d           = 58
| lat_m           = 27
| lat_s           = 49
| lat_NS          = N
| long_d          = 26
| long_m          = 36
| long_s          = 08
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Amālija Materna
|      Vārds_orig = ''Amalie Materna''
|          Attēls = Amalie Materna - Portrait11 - IL.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1844|7|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Austroungārija|Štīrija}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1918|1|18|1844|7|10}}
|        Vieta_mr = {{vieta|Austroungārija|Vīne|td=Austrija}}
|           Vieta =
|           Žanrs = [[opera]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Amālija Materna''' ({{val|de|Amalie Materna}}, dzimusi {{dat|1844|7|10}}, mirusi {{dat|1918|1|18}}) bija [[austrieši|austriešu]] operdziedātāja, [[soprāns]]. Savas trīsdesmit gadus ilgās karjeras laikā, kopā ar savu jaudīgo balsi viņai izdevās saglabāt arī jauneklīgu, spilgtu vokālo tembru. Vislabāk pazīstama ar lomām vairākās [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] operās.

sentences: '''Pavadzīme''' ir [[dokuments]], kuru izdod [[Juridiska persona|juridiska]] vai [[fiziska persona]] — kādas [[prece]]s [[piegādātājs]]. Pavadzīmē tiek norādīts piegādājamās preces nosaukums, tips, veids, [[mērvienība]], preces piegādātāja un saņēmēja nosaukums ([[uzņēmums]]), kā arī abu pušu rekvizīti — [[adrese]]s, [[Banka|banku]] [[Bankas konts|konti]], [[Norēķins|norēķinu]] [[summa]], norēķinu termiņš u.c. Atsevišķos gadījumos pavadzīme var tikt pielietota arī pakalpojumu piegādē.

sentences:
, 1556]]
'''Bibliotekārs''' ir informācijas speciālists [[bibliotēkas zinātne|bibliotēkas]] un [[Informācijas zinātne|informācijas zinātnē]], kas ir informācijas servisu organizēšana un pārvaldība. Parasti bibliotekāri strādā publiskajās [[Bibliotēka|bibliotēkās]], izglītības iestāžu bibliotēkās, skolu informācijas centros, vai kāda uzņēmuma informācijas centrā.

sentences: '''cron''' ir uzdevumu plānotājs [[UNIX]] veidīgajās [[Operētājsistēmu saraksts|operētājsistēmās]], ko izmanto, lai periodiski veiktu uzdevumu izpildi noteiktā laikā. Regulārās darbības ir aprakstītas instrukcijās, kuras ir ievietotas crontab failā, kurš atrodas katalogā:

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Olīvija de Hevilenda
 | vārds_orig              = ''Olivia de Havilland''
 | attēls                  = Olivia DeHavilland-2.JPG
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Olīvija de Hevilenda 1945. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1916|7|1}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Japāna|Tokija}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2020|7|26|1916|7|1}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|Francija|Parīze}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise
 | darbības gadi           = 1935—2009
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Olīvija de Hevilenda''' (''Olivia de Havilland'', dzimusi {{dat|1916|7|1}} [[Tokija|Tokijā]], mirusi {{dat|2020|7|26}} [[Parīze|Parīzē]]) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinoaktrise. [[Džoana Fonteina|Džoanas Fonteinas]] vecākā māsa.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pipas Lī privātā dzīve
 | oriģinālnos = ''The Private Lives of Pippa Lee''
 |      attēls = Private lives of pippa lee.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Rebeka Millere]]
 |  producents = [[Lemora Saivana]]
 |   scenārijs = Rebeka Millere
 |     aktieri =
* [[Robina Raita]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Marija Bello]]
* [[Monika Belluči]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Vinona Raidere]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Maikls Rohatains]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Media Films]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2009|2|9|Berlīnes filmu festivāls|2009|11|27|ASV|2009|12|4|Latvija|}}
 |      ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/private-lives-pippa-lee-2009|title=The Private Lives of Pippa Lee|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=privatelivesofpippalee.htm|title=The Private Lives of Pippa Lee (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pipas Lī privātā dzīve"''' ({{val|en|The Private Lives of Pippa Lee}}) ir 2009. gada romantiska drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Rebeka Millere]]. Galvenās lomas atveido [[Robina Raita]], [[Alans Ārkins]], [[Marija Bello]], [[Monika Belluči]], [[Bleika Laivlija]], [[Vinona Raidere]], [[Kiānu Rīvss]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|2|9||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences: {{Citas nozīmes|pilsētu kopu|Aglomerācija (nozīmju atdalīšana)|aglomerācija}}

sentences: '''''Times New Roman''''' ir ''[[serif]]'' [[burtveidols|burtveidolu]] grupa, ko 1931. gadā ieviesa [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] laikraksts ''[[The Times]]''. To izveidoja uzņēmuma  ''[[Monotype]]'' dizainers Viktors Lardents.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Liepājas muzejs
| native_name         =
| image               = Saulainā diena.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = {{dat|1924|11|30}}
| dissolved           =
| location            = Kūrmājas prospekts 16, [[Liepāja]], [[Latvija]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Dace Kārkla
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =
}}
'''Liepājas muzejs''' ir [[muzejs]], kas atrodas [[Liepāja|Liepājā]], [[Kūrmājas prospekts|Kūrmājas prospektā]] 16/18. Tas iepazīstina apmeklētājus ar Liepājas un Dienvidkurzemes vēsturi. Muzejs dibināts 1924. gada 30. novembrī. Liepājas muzeja izveidotājs un ilggadējs vadītājs bija mākslinieks [[Jānis Sudmalis]] (1887—1984).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vietas.lv/objekts/liepajas_muzejs/|title=Liepājas muzejs :: Kūrmājas prospekts 16/18, Liepāja , Kurzemes reģ. :: Vietas.lv|website=Vietas.lv - Latvijas ceļvedis, Latvijas karte, pilsētas, rajoni, tūrisma un citi interesanti objekti, pasākumi|access-date=2018-11-14}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīters Singers
|          vārds_orig = ''Peter Singer''
|              attēls =Peter_Singer_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1946
|          dz_mēnesis =07
|            dz_diena =06
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Analītiskā filosofija]], [[utilitārisms]]
|           intereses =[[Ētika]]
|          alma_mater =[[Melburnas Universitāte]]<br />[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Džons Stjuarts Mills]], [[Henrijs Sidžviks]], [[Džeremijs Bentams]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Animal Liberation]]'' (1975)
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
 | attēls      = US_Open_2007,_Maria_Sharapova_serving.jpg
 | att_izm     = 275px
 | apraksts    = [[ASV Atklātais čempionāts tenisā|ASV atklātais čempionāts]] ir viens no ''[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]'' turnīriem
 | savienība   = [[Starptautiskā Tenisa federācija]] (ITF)
 | iesauka     =
 | pirmais     = 19. gadsimts ([[Birmingema]], [[Anglija]])
 | reģistrētie =
 | klubi       =
 | kontakts    = nē
 | komanda     = vienspēles vai dubultspēles
 | jdzimums    =
 | kategorijas = [[rakešu sports]]
 | bumba       = [[tenisa bumbiņa]]
 | olimpisks   = {{OSS|V=1896}}—{{OSS|V=1924}}, {{OSS|V=1988}}—pašlaik
}}

sentences:
{{līdzīgs|Cilvēks uz mēness}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cilvēks uz Mēness
| attēls                   = manonthemoonposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Man on the Moon''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Milošs Formans]]
| producents               =
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Steisija Šēra]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Aleksands]]
* [[Lerijs Karazevskis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* Denijs DeVito
* [[Kortnija Lava]]
* [[Pols Džamati]]
| mūzika                   = [[R.E.M.]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Cinehaus]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[Marubeni]]''
* ''[[Mutual Film Company]]''
* ''[[Shapiro/West Productions]]''
* ''[[Tele München Fernseh Produktionsgesellschaft]]''
* ''[[Toho-Towa]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|22||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-moon-1999|title=Man on the Moon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2018|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814173856/https://www.bbfc.co.uk/releases/man-moon-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manonthemoon.htm|title=Man on the Moon (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cilvēks uz Mēness"''' ({{val|en|Man on the Moon}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska komēdija, kuras režisors ir [[Milošs Formans]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Denijs DeVito]], [[Kortnija Lava]] un [[Pols Džamati]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|22||bez}}.

sentences: ([[Apollo-11|Apollo 11]] starts 1969. gada 16. jūlijā)]]

sentences:
— vispazīstamākais korozijas piemērs.]]
'''Korozija''' (no {{val|la|corrosio}} — 'sabrukšana') ir [[metāls|metālu]], to [[sakausējums|sakausējumu]] un dažādu izstrādājumu sabrukšana apkārtējās vides ķīmiskā vai elektroķīmiskā iedarbībā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pervezs Mušarafs
| vārds_orģ           = ''پرويز مشرف''
| attēls              = Pervez Musharraf 2008 (cropped).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Mušarafs [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]] [[2008]]. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 10. [[Pakistāna]] [[Pakistānas prezidents|prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|2001|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|2008|8|18|N}}
| viceprezidents      =
| priekštecis         = [[Muhameds Rafiks Tarars]]
| pēctecis            = [[Muhameds Mians Somro]] (''pagaidu prezidents'')
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Pakistānas premjerministrs
| term_sākums2        = {{dat|1999|10|12|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2001|6|20|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Navazs Šarifs]]
| pēctecis2           = [[Zafarula Hans Džamali]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1943|8|11}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Britu Indija|Deli|td=Indija}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2023|2|5|1943|8|11}}
| mir_vieta           = {{vieta|AAE|Dubaja}}
| apglabāts           =
| tautība             = Pakistānietis
| partija             = [[Visu Pakistāņu Musulmaņu Līga]]
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Sehba Mušarafa
| bērni               = 2
| profesija           = Ģenerālis
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Pervezs Mušarafs''' ({{val|ur|پرويز مشرف}}, {{val|en|Pervez Musharraf}}; dzimis {{dat|1943|8|11}}, [[Deli]], [[Indija|Indijā]], miris {{dat|2023|2|5}}, [[Dubaja|Dubajā]], [[AAE]]) bija bijušais [[Pakistāna]]s valsts vadītājs, prezidents, diktators, ģenerālis. Ieguva varu valsts apvērsumā {{dat|1999|10|21}}.

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti raksti, kas attiecas uz specifisku Zemes reģionu ģeoloģiju.
{{Commonscat|Geology by region}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dvīņi
| abbreviation = Gem
| name_latin = Gemini
| RA = 7
| dec = +20
| areatotal = 513
| arearank = 30. vieta
| numbermainstars = 8, 17
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Pollukss
| starmagnitude = 1,1
| neareststarname = Pollukss
| stardistance = 33,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences: '''Gametoģenēze''' ([[gameta]] + {{Val-el|genesis}} - izcelšanās) — dzimumšūnu jeb [[gametas|gametu]] ([[olšūna|olšūnu]] un [[spermatozoīds|spermatozoīdu]]) veidošana. Olšūnu veidošanos sauc par [[ooģenēze|ooģenēzi]], bet spermatozoīdu - par [[spermatoģenēze|spermatoģenēzi]]. Gametoģenēze ir [[vienšūņi|vienšūņu]], [[aļģes|aļģu]], [[sēnes|sēņu]], [[sporaugi|sporaugu]] un [[kailsēkļi|kailsēkļu]], kā arī daudzšūnu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla neatņemama sastāvdaļa. Dažām organismu grupām (asku un bazīdiju sēnēm, [[ziedaugi]]em) gametas ir sekundāri reducētas. Vislabāk gametoģenēzes procesi ir izpētīti daudzšūnu dzīvniekiem. Gametoģenēze ir saistīta ar [[mejoze|mejozi]], taču tas nav viens un tas pats.

sentences:
karavīri uzstādam HESCO bastionu.]]
 [[Kara inženieri|inženieri]] piepilda 1,2 m lielu HESCO bastionu ar zemes krāvēju.]]

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences:
{{ExamplesSidebar|29%|
* Katru dienu Saule silda arvien vairāk, dienas kļūst arvien garākas.
* Viņš sarakstīja daudz darbu, taču rakstnieks popularitāti guva vienīgi pēc nāves.
* Mežs dzīvo un elpo, un lai nedomā viens tam pāri darīt!

sentences: '''Top40 valstu uzskaitījums pēc militārajiem izdevumiem''' parāda 40 [[valstis]] ar lielāko militāro budžetu savu bruņoto spēku uzturēšanai.

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ūdens tvaiks
|                 attēls =
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = H2O
|                molmasa = 18.01528(33)
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra = 0.00 °C
|   viršanas temperatūra = 99.98 °C
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Zemes garozu|Garoza|Garoza}}
s griezums no [[Zemes kodols|kodola]] līdz [[eksosfēra]]i.]]
{{Zemes iekšējā uzbūve}}
[[ģeoloģija|Ģeoloģijā]] '''garoza''' ir [[planēta]]s ārējais slānis, daļa no tās [[litosfēra]]s. Planetārās garozas parasti sastāv no mazāk [[blīvums|blīva]] materiāla, salīdzinājumā ar planētas dzīlēm. [[Zeme]]s garoza galvenokārt sastāv no [[bazalts|bazalta]] un [[granīts|granīta]]. Zem Zemes garozas atrodas cita Zemes litosfēras daļa — [[mantija (ģeoloģija)|mantija]]. Zemes mantija ir blīvāka un sastāv no materiāla, kas kūst pie augstākas temperatūras. Zemes garozu un mantiju atdala [[Mohorovičiča robeža]] (saīsināti — Moho), uz kuras notiek strauja [[seismiskais vilnis|seismisko viļņu]] paātrināšanās.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Latvijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Adlī er Rūmī
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 800. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = ap 870. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Plūdīs asinis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|76,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl41190913/|title=There Will Be Blood |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|1}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 158 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2007|12|26}}
| izplatītājs = * ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija = * ''[[Ghoulardi Film Company]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
| operators = [[Roberts Elsvits]]
| oriģinālnos = ''There Will Be Blood''
| mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
| aktieri = * [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Pols Deino]]
* [[Kevins O'Konors]]
* [[Kiarans Haindss]]
* [[Dilons Freizers]]
| scenārijs = Pols Tomass Andersons
| producents = * [[Džoanna Sellara]]
* Pols Tomass Andersons
* [[Denjels Lupi]]
| režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  There Will Be Blood Poster.jpg
| imdb =
}}'''"Plūdīs asinis"''' ({{Val|en|There Will Be Blood}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma. Filmas režisors ir [[Pols Tomass Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Pols Deino]], [[Kevins O'Konors]], [[Kiarans Haindss]] un [[Dilons Freizers]]. Filma ir balstīta uz [[Aptons Sinklērs|Aptona Sinklēra]] 1927. gada noveles ''[[Oil!]]''.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lielvārdes Sv. Krusta Paaugstināšanas Romas katoļu baznīca
| image                 = Lielvārdes katoļu baznīca 2002-01-12.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_label             = Lielvārdes Sv. Krusta Paaugstināšanas Romas katoļu baznīca
| latd  = 56 | latm  = 43 | lats  = 49.89 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 48 | longs =  15.46 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Katolicisms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Lielvārde|Meža iela 18|4s=Meža iela (Lielvārde)}}
| consecration_year     = 1936
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            = Prāvests Andris Solims
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1940
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Lielvārdes Sv. Krusta Paaugstināšanas Romas katoļu baznīca'''  ir [[Romas katoļu baznīca]] [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Lielvārde|Lielvārdē]].

sentences: '''Bakteriālā vaginoze''' ir [[Sieviete|sieviešu]] [[Dzimumorgāni|dzimumorgānu]] [[Infekciju slimība|infekciozi]] [[Iekaisums|iekaisīga]] slimība. Slimību ierosinošs faktors ir dažādi [[Patogenitāte|patogēni]] [[mikroorganismi]], tai skaitā [[baktērijas]], [[vīrusi]], [[sēnītes]], kas izplatās dzimumceļā, un nosacīti patogēna [[maksts]] [[mikroflora]].<ref name="KudrjashovGuschin2013"/>

sentences: {{Commonscat|Indigenous peoples of North America}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Džūkstes pagasts
| karte             = Džūkstes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Džūkstes pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Džūkstes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Džūkste
| platība           = 184,4
| iedzīvotāji       = 1481<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1481 / 184.4 round 1}}
| izveidots         = 1890
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Siuxt-Pönau
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Жукстская-Пенауская
| ref_krievu        =
}}
'''Džūkstes pagasts''' ir viena no [[Tukuma novads|Tukuma novada]] teritoriālajām vienībām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar [[Lestenes pagasts|Lestenes]], [[Slampes pagasts|Slampes]], [[Dobeles pagasts|Dobeles]], [[Annenieku pagasts|Annenieku]], [[Jaunpils pagasts|Jaunpils]], [[Jaunbērzes pagasts|Jaunbērzes]] un [[Kalnciema pagasts|Kalnciema]] pagastiem.

sentences: '''Globālais vietas numurs''' (GVN) ir daļa no [[GS1]] standartu sistēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gs1.org/standards/id-keys/gln|title=Global Location Number (GLN)|last=GS1.org|website=gs1.org|access-date=2019-05-15|date=2014-12-05|language=en}}</ref> Tas ir vienkāršs rīks, kas paredzēts atrašanās vietu identifikācijai, un nepieciešamības gadījumā var unikāli identificēt vietas. Šis identifikators atbilst ISO/IEC 6523 standarta normām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://docs.oasis-open.org/ebcore/PartyIdType/v1.0/CD02/PartyIdType-1.0.html|title=OASIS ebCore Party Id Type Technical Specification Version 1.0|last=Eijk|first=Pim van der|website=oasis-open.org/|access-date=2019-05-15|date=2010-02-14}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tīrinta
 | native_name              = {{gree|Τίρυνς}}, {{gree|Τίρυνθα}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Tiryns - Cyclopean masonry.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Tīrintas citadele
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 35 | lats  = 58 | latNS  = N
 | longd = 22 | longm = 47 | longs = 59 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
}}
'''Tīrinta''' ({{val|grc|Τίρυνς}}, {{val|el|Τίρυνθα}}) ir [[aizvēsture|aizvēsturiska]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citrakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1617
|kušanas temperatūra=91 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Citrakonskābe''' (''cis''-metilbutēndiskābe, metilmaleīnskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Citrakonskābe ir ūdenī labi šķīstoša balta kristāliska viela. Citrakonskābei ir ''trans''-[[izomērs]] — [[mezakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Vats
|     vārds_orig = ''James Watt''
|         attēls = James Watt by Henry Howard.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Grīnoka]] (''Greenock''), [[Inverklaida]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Birmingema]], [[Anglija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = James Watt Signature.svg
|   darba_vietas = [[Glāzgovas Universitāte]], kompānija "[[Boltons un Vats]]"
|     alma_mater =
|        zinātne = [[inženierzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[tvaika dzinējs]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''14. decembris''' ir gada 348. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (349. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 17 dienas.

sentences: '''Putnu biedēklis''' ir [[māneklis]] vai [[manekens]], bieži vien [[cilvēka ķermenis|cilvēka ķermeņa]] izskatā, ar kura palīdzību tiek atbaidīti [[putni|putni]] no ražas laukiem. Zemnieki un dārznieki tos izmanto, lai, aizbaidot putnus,  saglabātu pēc iespējas lielāku [[raža|ražu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb =
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].

sentences: {{nosaukums slīprakstā}}{{Infobox stadium|stadium_name=''Signal Iduna Park''|logo_image=|image=Signal Iduna Park new sign.jpg|map_type=Vācija|latNS=N|latd=51|latm=29|lats=33.2|longEW=E|longd=7|longm=27|longs=5.8|UEFA_rating=4|location={{vieta|Vācija|Dortmunde}}|broke_ground=1971|opened={{dat|1974|4|2|N|bez}}|surface=zāle|construction_cost=32,7 miljoni [[Vācu marka|vācu marku]]|seating_capacity=81 360|tenants=[[Dortmundes "Borussia"]]}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dagnija Zigmonte
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1997
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 24
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Angļu valodas institūts|Rīgas pedagoģiskais institūts]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Zigmonte''' (dzimusi {{dat|1931|6|7}} [[Rīga|Rīgā]], mirusi {{dat|1997|2|24}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lat">{{LAT e|5|932}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[Scenārists|scenāriste]].

sentences: '''7. septembris''' ir gada 250. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (251. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 115 dienas.

sentences: '''B grupa''' ir [[Motoru sports|autosporta]] termins, ar kuru tiek apzīmēts 1982. gadā konkretizēts [[Gran Turismo|''Gran Turismo'' automobiļu]] nolikums. Šī automobiļu klasifikācija ieguva lielu popularitāti pateicoties [[Pasaules rallija čempionāts|pasaules rallija čempionātam]], kurā tās automobiļi tika izmantoti no 1982. līdz 1986. gadam. B grupas nolikums veicināja dažu no visjaudīgāko un ātrāko sacīkšu automobiļu izveidi, kādu [[Autorallijs|rallijsports]] jebkad bija redzējis un tas bieži tiek dēvēts par rallija zelta laikmetu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.topgear.com/uk/photos/the-corner-that-killed-group-b-2013-5-19|title=The corner that killed Group B - BBC Top Gear|website=web.archive.org|access-date=2021-10-05|date=2013-06-07|archive-date=2013-06-07|archive-url=https://web.archive.org/web/20130607090023/http://www.topgear.com/uk/photos/the-corner-that-killed-group-b-2013-5-19}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''John Cockcroft''
| attēls = Cockcroft.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1897
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Todmordena]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1967
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Atomenerģijas pētīšanas uzņēmums]] (''Atomic Energy Research Establishment'')
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juns Ūla Sanns
|     vārds_orig = ''Jon Ola Sand''
|         attēls = Jon Ola Sand (2012).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1961
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[Norvēģi|Norvēģis]]
|   nodarbošanās = Televīzijas koordinators
|  darbības_gadi = 1980 – pašlaik
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Bjorns Sanns]]<br/ >[[Ūnī Bārnhofa]]
|          brāļi = [[Sīmens Sanns]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Matiass Klārsons]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Juns Ūla Sanns''' ({{val|no|Jon Ola Sand}}, dzimis 1961. gada 21. decembrī [[Oslo]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]), ir [[Norvēģi|norvēģu]] [[Televīzija|televīzijas]] koordinators, kas strādā [[EBU]] kā [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursa]], [[Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkurss|Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursa]], [[Eirovīzijas gada koris|Eirovīzijas gada kora]] un citu [[Eirovīzija (tīkls)|Eirovīzijas tīkla]] pasākumu koordinators.<ref>{{Enciklopēdijas atsauce|last= |first= |author-link= |editor-last=Øy |editor-first=Nils E. |editor-link=Nils E. Øy |encyclopedia=
Pressefolk 1997 |title=Sand, Jon Ola |trans-title= |url=http://urn.nb.no/URN:NBN:no-nb_digibok_2009011600016 |access-date=16 October 2016 |language=Norwegian |edition=7th |date=January 1998 |year= |publisher=Institutt for journalistikk |series= |volume= |location=Fredrikstad |id= |isbn=8271471759 |oclc= |doi= |page=313 |quote= |ref=}}</ref>

sentences: '''Rinda''' ({{val-la|ordo}}) ir augu sistemātikas pamattaksons. Tas apvieno radniecīgas [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]]. Dzīvnieku sistemātikas gadījumā [[kārta]] ir rindai atbilstošs [[taksons]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pamirs
|attēls                 = Pamir Mountains, Tajikistan, 06-04-2008.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tuvie un Vidējie Austrumi
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min = |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
{{KGZ}}
{{CHN}}
{{AFG}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 275
|platums                = 250
|platība                = 120 000
|kalns                  = [[Kongurs]]
|augstums               = 7719
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Pamirs''' ({{val|tg|Помир}}, ''Pomir''; {{val|fa|پامیر}}, ''Pāmīr''; {{val-zh|帕米爾}}, ''Pàmǐ'ěr''; {{val-ug|پامىر}}, ''Pamir''; {{val|ky|Памир}}, ''Pamir'') ir [[kalnzeme]] [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Lielākā daļa izvietojusies [[Tadžikistāna]]s autonomijā [[Kalnu Badahšāna|Kalnu Badahšānā]], bet atsevišķas grēdas vai to priekškalnes iestiepjas [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]] ziemeļos, [[Ķīna|Ķīnā]] austrumos un [[Afganistāna|Afganistānā]] dienvidos.<ref>{{PZT|551}}</ref> Kopējā platība tiek lēsta ap {{nobr|120 000}} km², no kuriem ap 1200 km² klāj mūžīgais sniegs un ledus. Vidējais augstums ir 3600—4400 metru v. j. l., klimats sauss un vēss un šeit dzīvojošās [[pamirieši|pamiriešu]] tautas apdzīvo galvenokārt upju ielejas un starpgrēdu zāļainos līdzenumus, ko dēvē par «pamiriem».

sentences:
[[Kategorija:Apziņa]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Neiropsiholoģija]]
[[Kategorija:Fenomenoloģija]]
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]

sentences: '''Skābais lietus''' jeb '''skābie nokrišņi''' ir jebkurš [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas piesārņots ar skābajiem oksīdiem un tam ir zems [[pH]] līmenis. Skābais lietus galvenokārt novērojams daudzās [[Eiropa]]s valstīs un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas negatīvi ietekmē ūdeņus, paaugstinot to skābumu tiktāl, kamēr tajos nomirst visi tur esošie [[augi]] un [[dzīvnieki]]. Arī mežos un citur tas rada ļoti lielus postījumus. Skābā lietus sekas ASV vien ir 13 miljonus dolāru lielas. No mežu izzušanas vien līdz gadsimta beigām būs ap 1,75 miljardu dolāru lieli zaudējumi.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Zaļais Goblins
| color         = #33CC00
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Green goblin2.jpg
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #14
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     =
* [[Vilems Defo]]
* [[Kriss Kūpers]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Normans Osborns
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      = [[Jaunais Goblins|Harijs Osborns]]
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Zaļais Goblins''' jeb '''Normans Osborns''' ({{val|en|Green Goblin/Norman Osborn}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] (''Steve Ditko'') un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 14. numurā, kas iznāca 1964. gada jūlijā. Zaļais Goblins ir [[Zirnekļcilvēks|Pītera Pārkera]] lielākais [[Ļaundaris|ienaidnieks]]. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu sākotnēji attēloja aktieris [[Vilems Defo]], vēlāk — [[Kriss Kūpers]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Edgars Bertuks
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Edgars Bertuks 2013.jpg
|             att_izm =
 |            paraksts = Edgars Bertuks [[2013. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|2013. gada Pasaules čempionātā]]
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|1}}
 |             dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Alūksne|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[latvieši|latvietis]]
 |              garums = {{mērv|cm=187}}
 |               svars = {{mērv|kg=75}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa = [http://www.bertuks.com bertuks.com]
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = [[Alūksnes vidusskola]]
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte = [[Rīgas Tehniskā universitāte]]
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[orientēšanās]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris = Jari Ikaheimonens
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs = {{flaga|Somija}} ''Turun Metsänkävjät''<br />{{flaga|Latvija}} ''OK Alūksne''
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums =
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition|Pasaules čempionāts}}
{{MedalGold|[[2012. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|Lozanna 2012]]|Vidējā distance}}
{{MedalBronze|[[2012. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|Lozanna 2012]]|Garā distance}}
{{MedalBronze|[[2013. gada Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|Vokati 2013]]|Garā distance}}
}}
'''Edgars Bertuks''' (dzimis {{dat|1985|01|01}} [[Alūksne|Alūksnē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bertuks.com/?page_id=2|title=Par mani|publisher=Bertuks.com|accessdate={{dat|2012|7|18||bez}}|archive-date={{dat|2015|02|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150203142114/http://bertuks.com/?page_id=2}}</ref> ir [[latvieši|latviešu]] [[orientēšanās|orientierists]], nodarbojies arī ar [[vieglatlētika|vieglatlētiku]], garo distanču skriešanu. Viņš ir pirmais [[Pasaules čempionāts orientēšanās sportā|pasaules čempions]] Latvijas un Baltijas orientēšanās sporta vēsturē. Latvijā pārstāv klubu ''OK Alūksne/Ape'', bet starptautiskajās sacensībās — [[Somija]]s klubu ''Turun Metsänkävjät''.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ht
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Réseau de Développement Durable d'Haïti
|sponsors              = Consortium FDS/RDDH
|domātais-pielietojums = Ar [[Haiti]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Haiti
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.nic.ht/info/documents.cfm Dokumenti] (franciski)
|strīdu-risināšana     = Nav
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ht/ NIC.ht]
|}}

sentences: '''Epigramma''' ir īss [[satīra|satīrisks]] [[dzejolis]].<ref>[https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/e/epigramma Vardnica.lv]</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Bišumuižas grāvis
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | vietaskarte       =
  | reljefs           =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Bieķengrāvis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 12
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 23,8
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Bišumuižas grāvis''' jeb '''Dzirnupīte''' ir 12 kilometrus gara [[Daugava]]s kreisā krasta pieteka [[Rīga|Rīgā]]. Bišumuižas grāvis veidojies satekot vairākiem [[meliorācija]]s grāvjiem [[Baložu kūdras purvs|Baložu kūdras purvā]]. Tā garums ir 12 km, bet baseina platība 23,8 [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]]. [[Bišumuiža]]s apkaimē vairāki grāvji tagad ir aizbērti un ūdeņus ievada pa cauruļvadu. Posmā no [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] līdz [[Bauskas iela (Rīga)|Bauskas ielai]] Dzirnupītes palienē ir mazdārziņi, bet grāvja lejtecē tiek ievadīti lietus ūdeņi. Bišumuižas grāvis ietek [[Bieķengrāvis|Bieķengrāvja]] augšgalā pie [[Kazas sēklis|Kazas sēkļa]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.avanport.org/Riga_ir_sala/udeni-bisumuizas_gravis.html|title=Bišumuižas grāvis|publisher=avanport.org|accessdate={{dat|2018|12|24||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.citariga.lv/lat/bisumuiza/bisumuiza/gravis/|title=Bišumuižas grāvis|publisher=citariga.lv|accessdate={{dat|2018|12|24||bez}}}}</ref>

sentences:
s krastā]]
'''Smilšakmens''' ir [[drupiezis]], kas ir veidojies, sacementējoties [[smiltis|smiltīm]]. Smilšakmeņus klasificē pēc graudu sastāva — izšķir kvarca, kvarca-laukšpatu, arkozos, polimiktos un tufogēnos smilšakmeņus. Tāpat tos var klasificēt arī pēc graudu lieluma, ģeoloģiskā vecuma, cementa sastāva un derīgā komponenta.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Before We Go''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Before We Go Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Kriss Evanss]]
 |  producents =
* [[Hovards Boldvins]]
* Kriss Evanss
* [[Kārena Elaiza Boldvina]]
* [[Wiljams Dž. Imermans]]
* [[Marks Kasens]]
* [[MakDžī]]
* [[Mērija Viola]]
 |   scenārijs =
* [[Ronalds Bass]]
* [[Džena Smolka]]
* [[Kriss Šafers]]
* [[Pols Viknērs]]
 |     aktieri =
* Kriss Evanss
* [[Alise Īva]]
* Marks Kasens
 |      mūzika = [[Kriss Vestleiks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Wonderland Sound and Vision]]''
 | izplatītājs = ''[[RADiUS]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|12|Toronto kinofestivāls|2015|9|4|ASV|}}
 |      ilgums = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/we-go-2014|title=Before We Go|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{US$|3 miljoni}}
 |    ienākumi = {{US$|483,938}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Before We Go''''' ir 2014. gada ASV romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Kriss Evans]]. Galvenās lomas attēlo arī [[Alise Īva]] un [[Marks Kasens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|12||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
'''Brontē''' (''Brontë'') var būt:
* [[Anna Brontē]] (''Anna Brontë''; 1820―1849) — angļu rakstniece;
* [[Emīlija Brontē]] (''Emily Brontë''; 1818―1848) — angļu rakstniece;
* [[Šarlote Brontē]] (''Charlotte Brontë''; 1816―1855) — angļu rakstniece.

sentences: '''Rotācijas ķermenis''' ir [[Telpa|telpas]] daļa, ko var iegūt, griežot plaknes [[Līnija|līkni]] ap [[Taisne|taisni]], kura atrodas griežamās līknes [[Plakne|plaknē]].

sentences: '''Lopkopība''' ir [[lauksaimniecība]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[mājdzīvnieks|mājdzīvnieku]] audzēšanu, lai iegūtu [[dzīvnieku izcelsmes produkti|dzīvnieku izcelsmes produktus]], piemēram, [[gaļa|gaļu]] (piemēram, no cūkām), [[piens|pienu]] (no govīm), [[vilna|vilnu]] (no aitām) utt.

sentences: {{Commonscat|Punk rock groups|Pankroka grupas}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Hollars''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  The Hollars poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džons Krasinskis]]
 |  producents =
* Džons Krasinskis
* [[Bens Nīrns]]
* [[Toms Raiss]]
* [[Elisona Sīgera]]
 |   scenārijs = [[Džeimss S. Strouss]]
 |     aktieri =
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Margo Martindeila]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džons Krasinskis]]
 |      mūzika = [[Džošs Riters]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Groundswell Productions]]''
* ''[[Sycamore Pictures]]''
* ''[[Sunday Night]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|8|26|ASV|}}
 |      ilgums = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hollars-2016|title=The Hollars|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thehollars.htm|title=The Hollars (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Hollars''''' ir 2016. gada ASV komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džons Krasinskis]]. Citas lomas atveido [[Šarlto Koplijs]], [[Čārlijs Dejs]], [[Margo Martindeila]], [[Ričards Dženkinss]] un [[Anna Kendrika]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences: '''Neolīts Kosovā''', jeb [[Neolīts|jaunākais akmens laikmets]] [[Kosova]]s teritorijā aizsākās apmēram pirms 8500 gadiem. [[Holocēns|Holocēna]] siltais, mitrais [[klimats]], kas šai reģionā sākās drīz pēc pēdējā [[ledus laikmets|ledus laikmeta]] ledus nokušanas, izraisīja dabas pārmaiņas, kas atspoguļojās cilvēkos, florā un faunā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.livescience.com/28219-holocene-epoch.html|title=Holocene Epoch: The Age of Man|last=Bagley|first=Mary|website=Livescience|access-date=25 September 2015|date=27 March 2013}}</ref> Šī klimatiskā stabilizācija ietekmēja cilvēku dzīvi un aktivitātes; cilvēku sabiedrībai šai laikā ir raksturīgas pārmaiņas [[Kopiena|sabiedrības]] organizācijā un pastāvīgu [[Apdzīvota vieta|apmetņu]] izveidošana sausās vietās, upju krastu tuvumā un auglīgās plakankalnēs.

sentences:
{{Kalna infokaste
|           Nosaukums = Šišabanma
|          Nosaukums2 = {{ubl|希夏邦马峰|ཤིས་ས་སྤང་མ།}}
|               Photo = Shishapangma.jpg
|            Augstums = 8027
| Relatīvais_augstums = 2897
|               karte = Ķīna#Tibeta (Ķīna)
|       reljefa_karte = jā
| latd= 28 |latm= 21 |lats= 08 |latNS= N
| longd= 85 |longm= 46 |longs= 47 |longEW= E
|     Atrašanās vieta = {{CHN}}
|         Kalnu grēda = [[Himalaji]]
}}

sentences:
s reģioni, kas saņēma ES struktūrfondu atbalstu 2007.-2013. gadā.]]
'''Eiropas Savienības struktūrfondi''' ir [[Eiropas Savienība]] reģionālās politikas finanšu instruments ar mērķi mazināt ienākumu un iespēju atšķirības starp ES dalībvalstīm un to reģioniem. Kopējie pieejamie struktūrfondu līdzekļi, uz kuriem var pretendēt finansējuma saņēmēji, veidojas no ES struktūrfondu finansējuma (75%) un nacionālā finansējuma (25%), ko veido valsts un pašvaldību budžeta finansējums. Taču, lai pretendētu uz struktūrfondu atbalstu, finansējuma saņēmējam līdztekus atbalsta finansējumam jānodrošina arī sava finansējuma daļa, ko ieguldīt konkrētā [[projekts|projekta]] realizēšanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Struktūrfondi |url= http://www.varcentrs.lv/ka_sakt/3/ |access-date= {{dat|2010|10|01||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160306003701/http://www.varcentrs.lv/ka_sakt/3/# |archivedate= {{dat|2016|03|06||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Baltkrievijas milicija
| abbreviation =
| patch =
| patchcaption =
| logo = Belarus_militia_logo.png
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto =
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1991. gada 1. martā
| formedmonthday =
| preceding1 = PSRS milicija
| dissolved =
| superseding =
| employees = 87 000 (2017)
| volunteers =
| budget =
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation =
| legaljuris = {{flag|Baltkrievija}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = [[Minska]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype =
| minister1name =
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type =
| vehicles1 =
| boat1type =
| boats1 =
| aircraft1type =
| aircraft1 =
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.mvd.gov.by/|mvd.gov.by}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Baltkrievijas Republikas milicija''' ({{val|be|Міліцыя Рэспублікi Беларусь}}; {{val|ru|Милиция Республики Беларусь}}) ir [[Baltkrievija|Baltkrievijas]] tiesībsargājošā iestāde, kas atbild par regulāru [[Policija|policijas]] darbu valstī.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Law Enforcement Agencies of Belarus: Militsiya, Belarusian Auxiliary Police, State Security Committee of the Republic of Belarus|url=https://books.google.com/books?id=89i_bwAACAAJ|publisher=General Books LLC|date=2010-07-26|isbn=978-1-158-41346-1|first=L. L. C.|last=Books}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ungārija
|        vietējais_nosaukums = ''Magyarország''
|           valsts_nosaukums = Ungārija
|           karoga_nosaukums = Ungārijas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Hungary.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ungārijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 40px
|             ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Hungary.svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = [[Ungārijas himna|Himnusz]]
| symbol_width = 65px
|              kartes_attēls = EU-Hungary.svg
|            kartes_paraksts = {{map_caption |location_color=tumši zaļā |region=Eiropa |region_color=tumši pelēkā |subregion=Eiropas Savienība|subregion_color=zaļā |legend=EU-Hungary.svg}}
|             valsts_valodas = [[Ungāru valoda|Ungāru]]
|            etniskās_grupas = 92,3% [[ungāri]],
1,9% [[čigāni]],
5,8% citi<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nepszamlalas.hu/eng/volumes/06/00/tabeng/1/load01_10_0.html |title=Population Census 2001 – National and county data – Summary Data |publisher=Nepszamlalas.hu |access-date={{dat|2011|07|13||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/5mq7Guq5t?url=http://www.nepszamlalas.hu/eng/volumes/06/00/tabeng/1/load01_10_0.html |archivedate={{dat|2010|01|17||bez}} }}</ref>
| etniskās_grupas_year = 2001
| demonym =
|              galvaspilsēta = [[Budapešta]]
| latd = 47 |latm=26 |latNS=N |longd=19 |longm=15 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = Parlamentāra republika
|       valsts_galvas_tituls =  Prezidents
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|               valsts_galva = [[Tomašs Šujoks]]
|              valsts_galva2 = [[Viktors Orbāns]]
|      valsts_galvas_tituls3 = Spīkers
|              valsts_galva3 = [[Lāslo Kevērs]]
|         iestāšanāsESdatums = 2004. gada 1. maijs
| EUseats = 24
|              platība_rangs = 109.
|                platība_km2 = 93030
| area_sq_mi = 35919
|             procenti_ūdens = 0.74%
|         iedzīvotāju_skaits = 9979000<ref name="KSH">[http://portal.ksh.hu/pls/ksh/docs/hun/xstadat/xstadat_evkozi/e_wdsd001a.html Hungarian Central Statistical Office]. Retrieved 25 July 2010.</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 83.
| population_census = 10198315
| population_census_year = 2001
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 107.2
| population_density_sq_mi = 279.0
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 94.
|               IKP_PPP_gads = 2010
|                    IKP_PPP = $187,627 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2011/01/weodata/weorept.aspx?sy=2008&ey=2011&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=944&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=37&pr.y=10 |title=Ungārija|publisher=International Monetary Fund|accessdate=21 April 2011}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $18738<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
| GDP_nominal_year = 2010
| GDP_nominal = $128,960 miljardi<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_per_capita = $12879<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                       Gini = 24.96
|                  Gini_gads = 2008
|                 Gini_rangs = 3.
|            Gini_kategorija = zems
|       neatkarības_iegūšana = Dibināšana
|       neatkarības_notikums =
|         neatkarības_datums = 895
|      neatkarības_notikums2 = ''Recognized as Christian kingdom''
|        neatkarības_datums2 = 1000
|      neatkarības_notikums3 = ''Current 3rd republic''
|        neatkarības_datums3 = 1989. gada 23. oktobris
|                   HDI_gads = 2010
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,805<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2010_EN_Table1.pdf|title=Human Development Report 2010|year=2010|publisher=United Nations|accessdate=5 November 2010|archive-date={{dat|2010|11|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20101121150504/http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2010_EN_Table1.pdf}}</ref>
|                  HDI_rangs = 36.
|             HDI_kategorija = ļoti augsts
|                     valūta = [[Ungārijas forints]]
|               valūtas_kods = HUF
| country_code = hu
|                 laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                 utc_offset = +1
|             laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|             utc_offset_DST = +2
|                     domēns = [[.hu]]{{smallsup|1}}
|drives_on = right
|             tālsarunu_kods = 36
|                   piezīmes =
|             iso_kods_alfa2 = HU
|             iso_kods_alfa3 = HUN
|               iso_kods_num = 348
|                 sport_code = HUN
|               vehicle_code = H
|                   piezīme1 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|map_caption={{map_caption |location_color=tumši zaļā |region=Eiropa |region_color=tumši pelēkā |subregion=Eiropas Savienība|subregion_color=zaļā |legend=EU-Hungary.svg}}}}
'''Ungārija''' ({{val|hu|Magyarország}}) ir valsts [[Centrāleiropa]]s vidienē bez pieejas pie jūras.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/hu.html|title=Geography ::Hungary|publisher=cia.gov|accessdate=31 August 2011|archive-date={{dat|2009|06|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090610082839/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/HU.html}}</ref> Rietumos tā robežojas ar [[Austrija|Austriju]], ziemeļos ar [[Slovākija|Slovākiju]], ziemeļaustrumos ar [[Ukraina|Ukrainu]], bet dienvidaustrumos ar [[Rumānija|Rumāniju]], dienvidos ar [[Serbija|Serbiju]], bet dienvidrietumos ar [[Horvātija|Horvātiju]] un [[Slovēnija|Slovēniju]]. Ungārija ir [[Eiropas Savienība]]s, [[NATO]], [[Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija|OECD]] un [[Šengenas līgums|Šengenas zonas]] dalībniece. Valsts oficiālā valoda ir [[Ungāru valoda|ungāru]], kura ir visplašāk izplatītākā ne[[indoeiropiešu valoda]] [[Eiropa|Eiropā]] un izplatītākā [[Urāliešu valodas|urāliešu valoda]] pasaulē.<ref>{{grāmatas atsauce |url=http://books.google.com/books?id=nlWU3CkTAi4C&lpg=PA82&ots=wiY3TdhJ5F&dq=%22largest%20non-indo%20european%22%20europe%20hungarian&pg=PA82#v=onepage&q=%22largest%20non-indo%20european%22%20europe%20hungarian&f=false |title=Globally speaking: motives for adopting English vocabulary in other languages – Google Books |publisher=Google Books |accessdate=20 September 2010}}</ref> Valsts galvaspilsēta, lielākā pilsēta un ievērojams ekonomiskais centrs ir [[Budapešta]]. Citas ievērojamas pilsētas Ungārijā ir [[Debrecena]], [[Segeda]], [[Miškolca]], [[Pēča]] un [[Ģēra]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vēzis|Vēzis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vēzis
| abbreviation = Cnc
| name_latin = Cancer
| RA = 9
| dec = +20
| areatotal = 505.872
| arearank = 31. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[Tarfs]]
| starmagnitude = 3.5
| neareststarname =[[DX Cnc]]
| stardistance = 11.8
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Mazais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Mazais Lauva]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{atsauces+}}
'''Datubāzes izdevniecība''' ir datorizdevniecības vai [[Internets|Interneta]] tehnoloģijas izmantošana, lai varētu izveidot dokumentus, kuros apkopota no konkrētās [[datubāze]]s iegūtā informācija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dekalogs
| oriģinālnos = ''Dekalog''
| attēls =  Dekalog cover.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| producents = * Ričards Čutkovskis
| scenārijs = * Kšištofs Keslovskis
*Kšištofs Peševičs
| aktieri =
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| operators = * Veslavs Zdorts
* Pjotrs Sobociņskis
| montāža =
| studija = * ''[[Zespol Filmowy "Tor"]]''
* ''[[Sender Freies Berlin]]''
* ''[[Telewizja Polska]]''
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|5|16|Kannu kinofestivāls|1989|12|12}}
| ilgums = 572 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = * [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dekalogs"''' ({{Val|pl|Dekalog}}) ir 1989. gada [[Polija|Polijas]] daudzsēriju [[Drāma|drāmas]] televīzijas filma, kuras režisors [[Kšištofs Keslovskis]] un kura scenārija autori ir Keslovskis un [[Kšištofs Peševičs]]. Filmai mūziku sarakstījis [[Zbigņevs Preisners]]. "Dekalogs" sastāv no 10 stundu garām filmām, katra no tām ir iedvesmota no kāda no [[Desmit baušļi|desmit baušļiem]]. Katra filma ir par kādu tēlu, kurš saskaras ar vienu vai vairākām morālām vai ētiskām dilemmām, dzīvojot astoņdesmito gadu Polijā. Keslovskis piekto un sesto epizodi pārveidoja par garākām filmām ("[[Īsa filma par nogalināšanu]]" un "[[Īsa filma par mīlestību]]"), izmantojot to pašu aktieru sastāvu un nedaudz mainot sižetu.

sentences: {{Vikikrātuves kategorija|Food law|Pārtikas likumdošana}}

sentences: '''Prostaglandīni''' ir fizioloģiski aktīvi [[lipīdi]], kam ir [[hormoni]]em līdzīga darbība. Prostaglandīni ir atrodami gandrīz visos cilvēku un dzīvnieku audos. Tie fermentatīvi tiek iegūti no [[taukskābes|taukskābēm]] un tiek pieskaitīti pie eikosanoīdu grupas. Katra prostaglandīna sastāvā ir 20 [[ogleklis|oglekļa]] atomi. Prostaglandīnus sīkāk iedala [[prostaciklīni|prostaciklīnos]] un [[tromboksāni|tromboksānos]]. Prostaciklīni ir spēcīgi asinsvadu paplašinātāji un kavē [[trombocīti|asins plātnīšu]] agregāciju. Tromboksāniem ir pretēja darbība. Abas grupas piedalās [[iekaisums|iekaisuma]] procesā.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Fransisko Varela
|          vārds_orig = ''Francisco Varela''
|              attēls = Francisco Varela.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Varela [[Daramsala|Daramsalā]], [[indija|Indijā]], 1994. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta = Čīle, ASV, Francija
|           pilsonība =
|             tautība = čīlietis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = neirozinātne, fenomenoloģija
|           intereses =  uztveres teorija, budisms
|          alma_mater = Čīles Universitāte
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = ''Humberto Maturana''
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]]
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Fransisko Varela''' ({{val-es|Francisco Javier Varela García}}; dzimis {{dat|1946|9|7}}, miris {{dat|2001|5|28}}) bija [[Čīle|čīliešu]] [[bioloģija|biologs]], [[profesors]], [[filozofija|filozofs]] un neirozinātnieks, kurš kopā ar ''Humberto Maturana'' bioloģijā ieviesa [[jēdziens|jēdzienu]] "autopoiesis" (sevis veidošana).<ref>[http://books.google.co.uk/books?id=nVmcN9Ja68kC&dq=Maturana++Varela+Autopoiesis+Cognition&printsec=frontcover&source=bn&hl=en&ei=vN1YS_eUGqD20wSjzLHxBA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=4&ved=0CBkQ6AEwAw#v=onepage&q&f=false Autopoiesis {{en ikona}}]</ref> Varela arī bija Gara un dzīves institūta (''Mind and Life Institute'') līdzdibinātājs. Šī organizācija veicina dialogu starp [[zinātne|zinātni]] un [[Budisms|budismu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/about/history/ |title=''Mind and Life Institute'' mājaslapa {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|10|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ |date={{dat|2014|09|21||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/varela-awards/ |title=Gara un dzīves institūta Varela stipendijas {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|11|09||bez}} |archive-date={{dat|2015|06|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ |date={{dat|2015|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Alfrēds Ašenkampfs
| image         = Alfrēds Ašenkampfs.jpg
| imagesize     = 180px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1858|3|31}}
| location      = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1914|12|26}}
| deathplace    = [[Rīga]]
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      = [[Rīgas Politehniskā augstskola]]
| movement      = jūgendstils
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: {{Commonscat|Sultans of the Ottoman Empire|Osmaņu impērijas sultāni}}

sentences:
[[Kategorija:Radošums]]
[[Kategorija:Nozaru rūpniecība]]
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Kultūra]]

sentences:
<br />
[[Kategorija:Portugāles futbola klubi]]
[[Kategorija:Lisabona]]

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color  = #FFFFFF
| bg_color    = #0B9952
| nos         = ''Werder Bremen''
| logo        =
| pilns       = ''Sportverein Werder Bremen von 1899 e. V.''
| iesauka     = ''Die Werderaner<br/>Die Grün-Weißen (zaļi-baltie)''
| pilsēta     = {{vieta|Vācija|Brēmene}}
| dib         = 1899
| dib_mēn     = 2
| dib_dat     = 4
| stad        = ''[[Weserstadion]]''
| ietilp      = 42 100
| prez        = {{flaga|Vācija}} Hubertuss Hess-Grūnevalds
| tren        = {{flaga|Vācija}} [[Ole Verners]]
| līga        = [[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]]
| sez         = [[2022.—2023. gada Vācijas futbola Bundeslīgas sezona|2022.—2023.]]
| poz         = 13. vieta
| mediji      = {{URL|https://www.werder.de/}}
| pattern_la1  = _werder2223h
| pattern_b1   = _werder2223h
| pattern_ra1  = _werder2223h
| pattern_sh1  = _werder2223h
| pattern_so1  = _werder2223hl
| leftarm1     = 039A59
| body1        = 039A59
| rightarm1    = 039A59
| shorts1      = FFFFFF
| socks1       = 039A59
| pattern_la2  = _werder2223a
| pattern_b2   = _werder2223a
| pattern_ra2  = _werder2223a
| pattern_sh2  =
| pattern_so2  = _werder2223al
| leftarm2     = f9c0a2
| body2        = f9c0a2
| rightarm2    = f9c0a2
| shorts2      = 9cb071
| socks2       = f9c0a2
| pattern_la3  =
| pattern_b3   =
| pattern_ra3  =
| pattern_sh3  =
| pattern_so3  =
| leftarm3     =
| body3        =
| rightarm3    =
| shorts3      =
| socks3       =
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      = FF0000
 | bg_color        = FFFFFF
 | nos             = Erevānas "Ararat"
 | logo_links      = Ararat Yerevan logo.svg
 | logo_izm        = 180px
 | pilns           =
 | iesauka         = Baltie ērgļi
 | pilsēta         = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
 | līga            = [[Armēnijas Premjerlīga]]
 | sez             = 2022.—2023.
 | poz             = 6. vieta
 | dib             = 1935
 | dib_mēn         = 5
 | dib_dat         = 10
 | dib_com         = <!-- Komentārs pie ailes "Dibināts" -->
 | beidza_pastāvēt =
 | darbojās        =
 | stad            = [[Vazgena Sarkasjana republikāņu stadions]]
 | ietilp          = 14 403
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            =
 | menedžeris      =
 | tren            = {{flaga|Krievija}} [[Igors Kolivanovs]]
 | kapteinis       =
 | mediji          = [http://www.fcararat.am/ Oficiālā mājaslapa]
 | sadarbojas      =
 | current         =
<!------ Nosaukuma vēsture ------->
 | name1           = Erevānas "Spartak"
 | dates1          = 1935—1963
 | name2           = Erevānas "Ararat"
 | dates2          = 1963—
<!------ Čempiontituli ------->
 | līga1           = [[Armēnijas Premjerlīga]]s
 | uzvaras1        = 1
 | līga2           = [[PSRS futbola Augstākā līga|PSRS Augstākās līgas]]
 | uzvaras2        = 1
 | līga3           = Armēnijas
 | uzvaras3        = 5
 | līga4           = PSRS
 | uzvaras4        = 2
<!------ Tērpu krāsas ------->
|pattern_la1 = _araraterevan1819h
|pattern_b1  = _araraterevan1819h
|pattern_ra1 = _araraterevan1819h
|pattern_sh1 = _araraterevan1819h
|pattern_so1 =
|leftarm1    = CC0000
|body1       = CC0000
|rightarm1   = CC0000
|shorts1     = 000000
|socks1      = FF0000
|pattern_la2 = _araraterevan1819a
|pattern_b2  = _araraterevan1819a
|pattern_ra2 = _araraterevan1819a
|pattern_sh2 =
|pattern_so2 =
|leftarm2    = FFFFFF
|body2       = FFFFFF
|rightarm2   = FFFFFF
|shorts2     = 0000FF
|socks2      = 0000FF
}}
'''Erevānas "Ararat"''' ir [[Armēnija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Erevāna]]s, kas pašlaik spēlē [[Armēnijas Premjerlīga|Armēnijas Premjerlīgā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Luidži Pirandello
|     vārds_orig = ''Luigi Pirandello''
|         attēls = Luigi Pirandello 1932.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1867
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 28
| dz_vieta =
| m_dat_alt =
| m_gads = 1936
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 10
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Itāļi|itālis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[dzejnieks]]
|rakstīšanas valoda = [[itāļu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
|slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| alma_mater =
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1934)<br />Francijas Goda Leģiona ordenis
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Baiba Bambe
|     vārds_orig =
|         attēls = B.Bambe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Valmierā
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Līgonis Bambe, Veronika Bambe, dzimusi Hahele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], meža [[ekoloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Latvijas Valsts mežzinātnes institūts „Silava”]]
|     akad_amats = vadošā pētniece
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Meža fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Baiba Bambe''' ir latviešu botāniķe, brioloģe, mežzinātniece. Daudzu jaunu sūnu sugu pirmatklājēja Latvijā. Vairāk kā 100 zinātnisku publikāciju autore un līdzautore.

sentences:
'''Trigonometriskā''' jeb '''vienības riņķa līnija''' (TRL) ir [[riņķa līnija]], kuras centrs atrodas [[koordinātu sistēma|koordinātu sistēmas]] sākumpunktā un [[rādiuss]] ir vienu vienību garš.
 mērs.]]

sentences: {{Commonscat|Snowboarders from Canada|Kanādas snovbordisti}}

sentences:
[[File:Martin D28 Acoustic Guitar.jpg|thumb|Firmas "Martin" akustiskā ģitāra|286x286px]]
'''Akustiskā [[ģitāra]]'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.thefreedictionary.com/acoustic+guitar/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|11|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131128180025/http://www.thefreedictionary.com/acoustic+guitar |archivedate={{dat|2013|11|28||bez}} }}</ref> ir [[mūzikas instruments]], kuru spēlē, raustot vai strinkšķinot tā stīgas. Tās skaņa ir akustiska, jo šo ģitāru spēlē bez skaņas pastiprinātāja.

sentences:
[[File:Zangezi.jpg|thumb|[[Veļimirs Hļebņikovs|Veļimira Hļebņikova]] grāmta ''Zangezi'' (1922).]]
'''Zaums''' ({{val|ru|за́умь}}, arī {{val|ru|зау́мный язык}}) ir literārs paņēmiens, kad notiek atteikšanās no dažiem vai visiem dabiskas [[Valoda|valodas]] elementiem, tos aizstājot ar citiem elementiem vai konstrukcijām, kas konceptualizējami kā analoģiski valodas elementi.<ref>Литературная энциклопедия 1929—1939. — М.: 1987</ref> Zauma elementus izmantoja tādi krievu [[Dzejnieks|dzejnieki]] [[Futūrisms|futūristi]] kā [[Veļimirs Hļebņikovs]] un [[Aleksejs Kručonihs]]. Zaums nav jāsaprot kā atteikšanās no jēgas vispār (vai kā dažu [[Runas traucējumi|runas traucējumu]], piemēram, [[šizofāzija]]s, imitēšana): valodas elementu aizstāšana ļauj [[Autors|autoram]] piešķirt kādu nozīmi valodā trūkstošām skaņas sistēmām un [[Vārds|vārdu]] savienojumiem, bet lasītājam — šo (vai kādu citu) nozīmi uztvert. Taču precīzi formulēt zauma valodas konstrukcijās ietverto saturu ir grūti, bieži tas pat vispār nav iespējams, un tādēļ, kā uzskata šo paņēmienu izmantojošie autori, lasītāja saskarsmē ar zauma tekstu [[Emocijas|emocionāli]] [[Intuīcija|intuitīvā]] [[uztvere]] ņem virsroku pār [[Racionalitāte|racionālo]]. Tādēļ [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Filoloģija|filologs]] [[Džeralds Janečeks]] ({{val|en|Gerald Janeceek}}) zauma valodu uzskata par valodu ar nenoteiktām nozīmēm.

sentences: '''Pārstiklošanās temperatūra''' ir temperatūra, ko sasniedzot stāvoklis [[amorfas vielas|amorfam]] vai puskristāliskam materiālam ar amorfām daļām mainās no cieta un salīdzinoši trausla uz gumijveidīgu. To parasti apzīmē ar Tg, un pārstiklošanās temperatūra, ja tāda attiecīgajam materiālam pastāv, parasti ir zemāka par šī materiāla [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] (Tm).

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Pāvilostas pelēkā kāpa
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Gray_dune,_Gray_sand.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =56.895119 | latNS = N
 | longd =21.193094 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=42,5}}
 |     established = 2007
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Pāvilostas pelēkā kāpa" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29420977"
}
</mapframe>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Senaki
| official_name            = სენაკი
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Senaki Akaki Khorava Theatre.JPG
| image_caption            = Senaki teātris
|imagesize                 =
|image_flag                = Flag of Senaki Municipality.svg
|image_seal                = Senaki gerbi.jpg
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Senaki municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1871. gads
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1921
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 21596
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,4%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 16|lats= 08|latNS=N
| longd= 42|longm= 04|longs= 04|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 4100
| area_code                = +995 413
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 28
| website                  = {{url|http://www.senaki.gov.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Senaki''' ({{val|ka|სენაკი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mharē, [[Senaki municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumos [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]] [[Tehuri]] upes krastos {{nobr|272 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|479|Miha Chakaja}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Nikola
|          Attēls = 20 Años Nicole Fotos Sebastian Isla.JPG
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Denisa Liliāna Lavala Sosa
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1977|1|19}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Čīle|Santjago}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[roks]]
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = Vokāls, ģitāra
|            Gadi = 1989—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Denisa Liliāna Lavala Sosa''' (''Denisse Lillian Laval Soza''; dzimusi {{dat|1977|1|19}} [[Santjago]], [[Čīle|Čīlē]]), labāk pazīstama ar savu skatuves vārdu '''Nikola''' (''Nicole''), ir čīliešu dziedātāja. Izdevusi sešus studijas albumus, ar kuriem sasniegusi atzīstamus panākumus [[Latīņamerika|Latīņamerikā]]. Par ceturto studijas albumu ''Viaje Infinito'' viņa tika nominēta [[Grammy balva|Grammy]] balvai nominācijā "labākā Latīņamerikas sieviešu vokāliste". Nikola ir filmējusies vairākās filmās, kuras tikušas izrādītas kinofestivālos visā pasaulē.

sentences: '''Lieldienu ola''' ir [[ola (pārtika)|ola]], kas tiek krāsota un izdekorēta [[kristieši|kristiešu]] svētkos [[Lieldienas|Lieldienās]], lai atzīmētu [[Jēzus augšāmcelšanās|Jēzus augšāmcelšanos]]. Lieldienu olu krāsošana ir tradicionāls rituāls daudzās kultūrās, kur svin Lieldienas. Lieldienu ola ir ne tikai dekorācija, bet arī [[simbols]], kas simbolizē [[pavasaris|pavasara]] sākšanos, dabas mošanos pēc [[ziema]]s un jaunas dzīvības veidošanos. Pasaulē ir daudz dažādu tradīciju, ticējumu un rituālu, kas saistīti ar Lieldienu olām.

sentences:
'''Dakota''' var būt:
* [[Dakota (grupa)|Dakota]] — latviešu [[kantrimūzika]]s grupa;
* [[Dienviddakota]] ({{val|en|South Dakota}}) — ASV štats;
* [[Ziemeļdakota]] ({{val|en|North Dakota}}) — ASV štats;

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Zāmelis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Zamelis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Jaunvāles pag. "Norveļos", Latvijā
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Siguldā, Latvijā {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Eduards Zāmelis (1866 - 1947), Minna Zāmele (1870 - 1946)
|          brāļi = Nikolajs Zāmelis (1902 - 1981)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Ruta Zāmele Grotiņa (1930 - 1964), Ansis Zāmelis (1937 - 1972)
|       paraksts =
|        zinātne = Botānika, augu ģenētika
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultāte; Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Mežsaimniecības fakultāte
|     akad_amats = Docents, ārkārtas profesors
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Zāmelis''' (1897—1943) bija latviešu [[botānika|botāniķis]], augu [[Ģenētika|ģenētiķis]]. [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Latvijas Universitātes]] docents. [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes]] profesors. ''Dr. biol.''

sentences: '''Digitālā arhitektūra''' ir reālas vai virtuālas būves, kas radītas ar [[Datorizētā arhitektūras projektēšana|datorizētās arhitektūras projektēšanas]], [[Datorprogrammēšana|programmēšanas]] un [[Simulācija|simulāciju]] palīdzību. Šis termins tiek lietots arī, lai apzīmētu ēkas, kurās tiek izmantotas digitālās tehnoloģijas, piemēram, ēkas ar digitālām, interaktīvām fasādēm.

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Vampanoagi
Wôpanâak
|attēls =
|skaits =2000+
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Masačūsetsa]]
|reliģija=kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|angļu]], sākotnēji vampanoagu (tiek atjaunota)
|radi   =citas [[algonkinu tautas|algonkinu]] tautas
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valters Paukers
|     vārds_orig = ''Walther Hugo Theodor Paucker''
|         attēls = Paucker, Walter Hugo.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1878
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Veike-Mārjas pagasts]], [[Igaunijas guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Rakvere]], [[Igaunijas darba komūna]] (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Melnie kalni
|attēls                 = Needles_Highway_05.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Melnie kalni
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 43.865848
|longd                  = -103.532432
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Melnā Alņa smaile]]
|augstums               = 2208
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       attēls = Tamias_sibiricus_(eating_a3).JPG
|       valsts = Animalia
|    valsts_lv = Dzīvnieki
|         tips = Chordata
|      tips_lv = Hordaiņi
|        klase = Mammalia
|     klase_lv = Zīdītāji
|        kārta = Rodentia
|     kārta_lv = Grauzēji
|       dzimta = Sciuridae
|    dzimta_lv = Vāveres
|        cilts = Marmotini
|     cilts_lv = Murkšķi
|        ģints = Tamias
|     ģints_lv = Burunduki
|   apakšģints = Eutamias
|apakšģints_lv = Sibīrijas burunduki
| apakšģints_r = Sibīrijas burunduks
|         suga = Tamias sibiricus
|      suga_lv = Sibīrijas burunduks
|    izplatība =
{{legend|#58111a|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Introdukcijas izplatības areāls}}
|     binomial = Tamias sibiricus
|       autors = [[Erik Laxmann|Laxmann]], 1769
|  kategorijas = nē
|     sinonīmi =
*''Eutamias sibiricus''
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Jakani
|attēls          =
|image_caption   = Jakanu studentu dejotāju grupa tradicionālos tērpos kopā ar ASV vēstnieci Kristiju Keniju
|native_name     = ''Yakan''
|skaits          = 282 715 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[jakanu valoda]]
[[čavakano]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija        = [[islāms]]
|grupas          =
|radi            = [[moro]]
}}
'''Jakani''' (pašnosaukums: ''Yakan'', {{ara|ياكان}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām. Pēc konfesionālās piederības lielākā daļa ir [[musulmaņi]] [[sunnīti]], tādēļ tiek pieskaitīti [[moro]] tautām.<ref>{{PZT|492|Moro}}</ref> Jakanu kopskaits ir ap 0,28 miljoniem, kas veido 0,3 % no valsts kopējā iedzīvotāju skaita. Apdzīvo [[Basilana]]s salu [[Sulu arhipelāgs|Sulu arhipelāga]] ziemeļos, kā arī [[Zamboangas pussala]]s dienvidus. Jakani ir dominējošā tauta [[Basilana (province)|Basilanas]] provincē (222 601 cilvēks, 52,4 % no iedzīvotāju skaita), kā arī veido nozīmīgu iedzīvotāju daļu [[Isabela (Basilana)|Isabelas]] (22 430; 17,2 %) un [[Zamboanga]]s pilsētās (30 060; 3,1 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Runā [[jakanu valoda|jakanu valodā]]; kā ''[[lingua franca]]'' bieži izmanto [[čavakano]], bet oficiālā saziņā izmanto arī [[angļu valoda|angļu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodu.<ref>[https://sinaunangpanahon.com/yakan-language-of-the-philippines/ Yakan Language of the Philippines]</ref> Jakanu [[etnonīms]] nozīmē ‘cēlušies no [[dajaki]]em’ — kulturāli ir tuvi jūras [[nomadi]]em [[samali]]em, bet pieņēmuši nometnieku dzīvesveidu.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/maranao/ Ethnic Groups of the Philippines. Maranao]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/yakan/ |title=Peoples of the Philippines: Yakan |access-date={{dat|2024|03|03||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220723145508/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/yakan/ }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žans Fransuā Šampolions
|     vārds_orig = ''Jean-François Champollion''
|         attēls = Jean-Francois Champollion 2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Žana Fransuā Šampoliona 1831. gada portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Fižaka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|Francūzis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Valodniecība]], [[vēsture]], [[eģiptoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rozetas akmens]] rakstības atšifrēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Žans Fransuā Šampolions''' ({{val|fr|Jean-François Champollion}}; dzimis {{dat|1790|12|23}}, miris {{dat|1832|3|4}}) bija [[franči|franču]] [[vēsturnieks]], [[valodnieks]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Mēles kauls |
  Latin        = Os hyoideum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray186.png |
  Caption      = Mēles kauls.  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ēras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Margaret's_Cathedral,_Ayr_by_Ian_Rainey_Geograph_6036865.jpg
| image_size            =
| caption               = Ēras katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Ēras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.464722
| longd                 = -4.626667
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Sautēršīra|Ēra}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = Džeimss Dempsters (''James Dempster'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1826. gads
| year_completed        = 1827. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Svētās Margaritas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Margaret}}) jeb '''Ēras katedrāle''' ({{val|en|Ayr Cathedral}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s dienvidrietumu pilsētā [[Ēra|Ērā]]. 1827. gadā uzceltais dievnams ir 5. gadsimtā [[Svētais Ninians|Svētā Niniana]] dibinātās, 1689. gadā likvidētās un 1878. gadā atjaunotās [[Gallovejas diecēze]]s galvenā baznīca. Baznīcas ietilpība ir 350 sēdvietu. Baznīca par katedrāli kļuva 2007. gadā, kad vecā Ēras katedrāle jeb Labā Gana katedrāle tika pamesta baznīcas apmeklētāju trūkuma pēc. Tā savukārt par katedrāli kļuva 1961. gadā, kad nodega [[Damfrīsa]]s katedrāle. Vecā katedrāle tika pārbūvēta par daudzdzīvokļu māju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bīstamais bizness
| operators =
| attēls = Risky Business.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pols Brikmens]]
| producents =
| scenārijs = Pols Brikmens
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Rebeka De Morneja]]
| mūzika = ''[[Tangerine Dream]]''
| oriģinālnos = ''Risky Business''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1983|8|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|63,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl40666625/weekend/|title=Risky Business |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bīstamais bizness"''' ({{Val|en|Risky Business}}) ir 1983. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pols Brikmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]] un [[Rebeka De Morneja]]. Filma tiek uzskatīta par Krūza izlaušanās filmu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Morisejs
|Attēls = MorrisseySXSW2006.jpg
|Att_izm = 230 px
|Apraksts = Morisejs 2006. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Stīvens Patriks Morisejs
|Dzimis = 1959. gada 22. maijā
|Vieta = {{flagicon|United Kingdom}} [[Stretforda]], [[Mančestra]], [[Anglija]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
|Gadi = 1982 - tagad
|Darbojies_arī = [[The Smiths]]
|Mlapa = [http://www.morrisseymusic.com/ morrisseymusic.com]
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =عبد السلام
''Abdus Salam''
| attēls =Abdus salam.gif
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1926
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Džanga]], [[Pendžāba (Britu Indija)|Pendžāba]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]] (tagad [[Pendžāba]], [[Pakistāna]])
| m_gads =1996
| m_mēnesis=11
| m_diena=21
| m_vieta =[[Oksforda]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[pakistānietis]]
| darba_vietas =[[Pakistānas atomenerģijas komiteja]],
[[Pendžabas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Teorētiskās fizikas starptautiskais centrs]]
| alma_mater =[[Pendžabas Universitāte]]
[[Valdības koledžas universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Valters Gilberts]], [[Juvals Neemans]]
| sasniegumi =[[elektrovājā mijiedarbība]], [[Pati-Salama modelis]]
| apbalvojumi =1979. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Abduss Salams''' ({{val|en|Abdus Salam}}, {{val|ur|عبد السلام}}, dzimis {{dat|1926|1|29}}, miris {{dat|1996|11|21}}) bija [[Pakistāna|pakistāniešu]] [[fizika|fiziķis]]. Kopā ar [[Šeldons Glešovs|Šeldonu Glešovu]] un [[Stīvens Veinbergs|Stīvenu Veinbergu]] 1979. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijas izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1979 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1979/}}</ref> Teorijas pareizība tika parādīta eksperimentos [[Superprotonu sinhrotrons|Superprotonu sinhrotronā]] [[CERN]] centrā [[Ženēva|Ženēvā]] un līdz ar [[W un Z bozoni|W un Z bozonu]] atklāšanu 1983. gadā.

sentences: '''Baznīcas apustulitāte''' (''The Apostolicity of the Church'') ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s un [[Romas katoļu baznīca]]s [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] kopējas Luterāņu - Romas katoļu vienības komisijas (''Lutheran - Roman Catholic Commission on Unity'') teoloģiskās diskusijas dokuments (2006).

sentences:
s kanclers.]]
'''Volfi fon Līdinghauzeni''' ({{val|de|Lüdinghausen genannt Wolff}}) jeb '''Līdinghauzeni-Volfi''' (''von Lüdinghausen Wolff'') ir sena vācu dzimta, kas 15. gadsimtā ieceļoja Latvijā, vēlāk izplatījās Polijā, Zviedrijā, Krievijā un Prūsijā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Humanitārās zinātnes
| attēls                   = Liberal Arts FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Liberal Arts''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džošs Rednors]]
| producents               =
* [[Braiss Dal Farra]]
* [[Klods Dal Farra]]
* [[Džese Hara]]
* [[Lorēna Manša]]
* Džošs Rednors
| scenārija autors         = Džošs Rednors
| galvenajās lomās         =
* Džošs Rednors
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Elisona Džanija]]
* [[Džons Magaro]]
* [[Elizabete Rīzere]]
| mūzika                   = [[Bens Tots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Strategic Motion Ventures]]''
* ''[[BCDF Pictures]]''
* ''[[Tom Sawyer Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2012|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|14|ASV|}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012|title=Liberal Arts|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323133115/http://www.bbfc.co.uk/releases/liberal-arts-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=liberalarts.htm|title=Liberal Arts (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Humanitārās zinātnes"''' ({{val|en|Liberal Arts}}) ir 2012. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džošs Rednors]]. Citas lomas filmā atveido [[Elizabete Olsena]], [[Ričards Dženkinss]], [[Elisona Džanija]], [[Džons Magaro]] un [[Elizabete Rīzere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Ginecejs''' ({{val-la|gynaeceum}}) ir [[Augļlapas|augļlapu]] kopa [[zieds|ziedā]]. Augļlapa (''carpellum'') var būt viena, kā, piemēram, [[tauriņzieži]]em ('''vienlocekļa ginecejs'''), vai vairākas, kā piemēram, [[gundegas|gundegām]] ('''daudzlocekļu ginecejs'''). Saaugot katra ar savām malām, vai pa vairākām kopā, tās rada [[segsēkļi|segsēkļu]] ziedam raksturīgo [[auglenīca|auglenīcu]] (''pistillum'').

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alfreda Markovska
 |    vārds_orig = ''Alfreda Markowska''
 |        attēls = Alfreda Markowska Noncia.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = A. Markovska 2006. gadā
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1926
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = pie Stanislavovas, {{POL}} (tagad [[Ivanofrankivska]], {{UKR}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2021
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[Gožova Velkopolska]]
 |     pilsonība = {{POL}}
 |       tautība = [[čigāni]]ete
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alfreda Noncija Markovska''' ({{val|pl|Alfreda Noncia Markowska}}, dzimusi {{dat|1926|5|10}}, mirusi {{dat|2021|1|30}}) bija [[Polija]]s [[Polijas čigāni|čigāniete]]. Viņa [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā izglāba apmēram piecdesmit bērnus no [[holokausts|holokausta]] un [[genocīds pret čigāniem|Porajmosa]] genocīda.

sentences:
{{Citas nozīmes|sikspārņiem|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}
{{BioTakso infokaste
|       binomial = Desmodontinae
|         autors = [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], [[1845]]
|         attēls = Desmodus rotundus A Catenazzi.jpg
|  att_nosaukums = Vampīrsikspārnis
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Chiroptera
|       kārta_lv = Sikspārņi
|         dzimta = Phyllostomidae
|      dzimta_lv = Lapdeguņi
|    apakšdzimta = Desmodontinae
| apakšdzimta_lv = Vampīrsikspārņi
|      izplatība =
|       sinonīmi =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Rebecos en Picos de Europa, BK1D3929.jpg
|    att_nosaukums = Kantabrijas ģemzes (''R. p. parva'')
|       att_izmērs = 260px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Caprinae
|   apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|            ģints = Rupicapra
|         ģints_lv = Ģemzes
|             suga = Rupicapra pyrenaica
|          suga_lv = Pireneju ģemze
|         binomial = Rupicapra pyrenaica <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1845)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Pireneju ģemze''' (''Rupicapra pyrenaica'') ir [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[suga]], kurai ir 3 pasugas un kurām savstarpēji ir izolēta izplatība.<ref>[http://jhered.oxfordjournals.org/content/early/2009/07/17/jhered.esp053.full.pdf The Genetic Impact of Translocations and Habitat Fragmentation in Chamois (Rupicapra) spp.]</ref> Pireneju ģemze mājo [[Eiropa]]s dienvidrietumu un dienviddaļas [[kalns|kalnu]] masīvos ([[Pireneji|Pirenejos]] [[Francija]]s, [[Spānija]]s robežas reģionā, [[Andora|Andoru]] ieskaitot, [[Kantabrijas kalnis|Karntabrijas kalnos]] Spānijas ziemeļos un [[Apenīni|Apenīnos]] [[Itālija]]s centrālajā daļā).<ref name=iu>[http://www.iucnredlist.org/details/19771/0 IUCN: Rupicapra pyrenaica]</ref><ref name="adw"/>

sentences: '''Saules plankumi''' ir tumši apgabali uz [[Saule]]s virsmas, kuru temperatūra ir pazemināta par 1500°[[Kelvins|K]] salīdzinot ar apkārtējiem [[fotosfēra]]s apgabaliem. Tie no Zemes ir novērojami uz Saules diska (ar optisku iekārtu palīdzību, bet lielu plankumu gadījumā arī ar [[Neapbruņota acs|neapbruņotu aci]]) tumšu plankumu veidā. Saules plankumi ir apgabali fotosfērā, no kuriem iziet spēcīgi (līdz dažiem tūkstošiem [[Gauss (mērvienība)|gausu]]) [[Magnētiskais lauks|magnētiskie lauki]]. Fotosfēras aptumšošanos plankumu apgabalos izraisa magnētiskie lauki, kas apslāpē vielas [[Konvekcija|konvektīvās]] kustības, kā rezultātā šeit samazinās [[siltumenerģija]]s plūsmu pārnese<ref>Zenta Alksne, Aukstās zvaigznes, izdevniecība "Zinātne", Rīga, 1974. g., 11. lpp.</ref>.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Aleksandrs Ribaks
|          Attēls = Alexander Rybak 2018.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Aleksandrs Ribaks [[2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2018. gada Eirovīzijas]] preses konferencē.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = [[Baltkrievu valoda|Baltkrievu]]: Аляксандр Рыбак
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|13}}
|        Vieta_dz = [[Minska]], Baltkrievijas PSR, [[Padomju Savienība|PSRS]]
|     Instrumenti = [[balss]], [[vijole]], [[klavieres]]
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
[[Folkmūzika|Folks]]
[[Klasiskā mūzika|Klasiskā]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[aktieris]], [[vijolnieks]], [[komponists]], [[pianists]]
|            Gadi = [[1991]] - ''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = [[Frikar]]
|           Mlapa = [http://www.alexanderrybak.com/ alexanderrybak.com]
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{cita nozīme|kaķu dzimtas sugu|vācu uzņēmumu|Puma (uzņēmums)}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = CMM MountainLion.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Carnivora
 |      kārta_lv = Plēsēji
 | apakškārta=Feliformia
| apakškārta_lv=Kaķveidīgie
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
| apakšdzimta=Felinae
| apakšdzimta_lv=Kaķu apakšdzimta
 |         ģints = Puma
 |      ģints_lv = Pumas
 |          suga = P. concolor
 |       suga_lv = Puma
 |      binomial = Puma concolor ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1771)
 |     izplatība =
Pumas izplatības areāls iekrāsots zaļā krāsā.
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Semjons Šustins
| attēls              =Simons Šustins.jpg
| att_izm             =
| amats               = [[Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja|Latvijas PSR Valsts drošības tautas komisariāta]] priekšnieks
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| dzim_dati           ={{dat|1908||}}
| dzim_vieta          =[[Tveras guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
| mir_dati            ={{dat|1978|8|3}}
| mir_vieta           =[[Ļeņingrada]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[VK(b)P]] (vēlāk [[PSKP]])
| dzīvesb             =
| profesija           =[[čeka]]s virsnieks
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

'''Semjons Šustins''' ({{val-ru|Шустин Семён Матвеевич}}) arī '''Simons Šustins''' (''Симон Шустин'', 1908—1978) bija [[Krievija]]s [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes padomju [[čekists]]. [[Latvijas PSR]] Iekšlietu Tautas komisariāta ([[NKVD]]) Valsts drošības pārvaldes priekšnieks (1940), vēlāk Valsts drošības tautas komisariāta priekšnieks (1941).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Nd)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-70
|ķīm_formula=(Pb,Nd,Y,La,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zāles zaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes, agregāti
|skaldnība=
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,72
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences:
[[Kategorija:Kalni]]
[[Kategorija:Kriosfēra]]
[[Kategorija:Reljefa formas]]

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences: '''Azimuts''' ir [[leņķis]] starp atskaites [[plakne|plakni]] un [[punkts|punktu]]. Parasti to izsaka [[grāds (leņķis)|grādos]] un mēra pulksteņrādītāja virzienā, par atskaites plakni ņemot virzienu uz [[ziemeļi]]em. Azimuta koncepciju izmanto tādās praktiskās nozarēs kā [[navigācija]], [[astronomija]], [[kartogrāfija]], [[šahta|šahtu]] ierīkošana, [[artilērija]]. Vārds "azimuts" ir aizgūts no [[arābu valoda]]s السمت (''as-sumūt''), kas nozīmē "ceļi", saistot to ar ceļiem vai virzieniem, uz kuru virzīta persona.

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences:
[[Kategorija:Sports]]
[[Kategorija:Invaliditāte]]
[[Kategorija:Olimpiskās spēles]]
[[Kategorija:Daudzu sporta veidu sacensības]]

sentences: '''Alus''' ir [[Rūgšana|raudzēts]] [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisks dzēriens]], ko iegūst, pārraudzējot apiņotu [[mieži|miežu]] vai [[kvieši|kviešu]] [[iesals|iesala]] [[misa (produkts)|misu]].{{sfn2|Riekstiņš, Čerņevska|2010|p=15}} Tas ir pasaulē izplatītākais alkoholiskais dzēriens un 3. populārākais dzēriens aiz [[ūdens]] un [[tēja]]s.{{sfn2|Riekstiņš, Čerņevska|2010|p=4}}

sentences:
[[Kategorija:Premjerministri| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts]]
[[Kategorija:Valdību vadītāji pēc valsts| ]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Eunectes murinus2.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| apakštips      = Vertebrata
| apakštips_lv   = Mugurkaulnieki
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Serpentes
| apakškārta_lv  = Čūskas
| dzimta         = Boidae
| dzimta_lv      = Žņaudzējčūsku dzimta
| ģints          = Eunectes
| ģints_lv       = Anakondas
| suga           = Eunectes murinus
| suga_lv        = Anakonda
| binomial       = Eunectes murinus <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Anakonda''', arī '''parastā anakonda''' (''Eunectes murinus'') ir [[žņaudzējčūsku dzimta]]s (''Boidae'') [[suga]],<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634802 ''Eunectes murinus'' (Linnaeus, 1758)]</ref> kas dzīvo [[Dienvidamerika]]s [[tropu josla|tropu joslā]]. Tā ir masīvākā un smagākā, un pēc [[tīklainais pitons|tīklainā pitona]] otra garākā no mūsdienās sastopamajām [[čūskas|čūskām]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada aprīlī,}}
{{jāuzlabo|pārdēvēt [[Grieķijas konstitūcija]], uzrakstīt ievadu, NOTEIKTI salikt atsauces}}
{{atsauces+}}

sentences:
{{catmain|Datubāzu pārvaldības sistēma}}
{{Commonscat|Database}}

sentences: '''Patiesumjausma''' raksturo indivīda priekšstatu par patiesību, kas izpaužas apgalvojumu vai diskusijas argumentu veidā, balstoties uz intuīciju vai "iekšējo izjūtu", neatkarīgi no [[loģika]]s vai [[Fakts|faktiem]]. Latviešu filozofiskajā literatūrā tradicionāli lietoja apzīmējumu [[intuitīvā izziņa]]<ref>{{Grāmatas atsauce | first1 = Staņislavs | last1 = Ladusāns | title = Daudzpusīgā gnozeoloģija: izziņas fenomenoloģija un vispārējā kritiskā gnozeoloģija. | publisher = Atols | year = 1994 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | first1 = Alfrēds | last1 = Polis | title = Epistemoloģija. | publisher = Latvijas Universitāte | year = 2001}}</ref>. Savukārt ''patiesumjausma'' ir viens no iespējamajiem šādas izziņas metodes rezultātiem, kas izpaužas kā (patiesas vai aplamas) "zināšanas" par kaut ko konkrētu. Patiesumjausma ir intuitīva pasaules uztveres izpausme — tā jāatšķir no spriedumu kļūdām, stereotipiem vai [[Aizspriedums|aizspriedumiem]], kas nozīmētu kaut vai nepilnīgu loģisko secinājumu ķēdīti.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Sapņotāja no Ostendes"
| attēls           = Schmitt 04.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''La Rêveuse d'Ostende''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     = ''Leon Spilliaert'', fragments no ''Marine verte''
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            = īso stāstu krājums
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2007. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = 257
| isbn             = 978-2-253-13437-4
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = [[Odete Tulemonde un citi stāsti]] (2006)
| followed_by      = [[Uliss no Bagdādes]] (2008)
}}
'''"Sapņotāja no Ostendes"''' ({{val-fr|La Rêveuse d'Ostende}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] īso stāstu krājums. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2007. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

sentences: '''Aģitācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''agitatio'' — iekustināt) ir verbāla, [[Drukāšana|drukāta]] un vizuāla [[Politika|politiska]] darbība, kas ietekmē cilvēku domas un attieksmi, lai mudinātu viņus uz politisku vai citu rīcību.

sentences: '''Kivi''' ir [[subtropi|subtropu]] [[auglis]] ar brūnu, pūkainu [[miza|mizu]] un zaļu mīkstumu, pēc formas atgādina [[ola|olu]]. To iegūst no [[aktinīdijas|aktinīdiju]] ģints (''Actinidia'') augiem; vispopulārākā suga, no kuras tiek iegūti kivi augļi, ir [[Kivi (suga)|kivi augs]] (''Actinidia deliciosa''). Šo augu dabiskais izplatības areāls ir [[Ķīna]]s dienvidi. 1950. gados šie augļi tika nosaukti par kivi savas ārējās līdzības dēļ ar [[kivi (putni)|kivi]] putniem. Pirms tam tie angļvalodīgajās valstīs bija zināmi ar nosaukumu '''Ķīnas ērkšķogas''' (''Chinese gooseberry'').

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = AWIPEV Arktiskā pētniecības bāze
| oriģinālnosaukums    = ''AWIPEV Arctic Research Base''
| attēls               = International meteorological center - panoramio.jpg
| paraksts             = AWIPEV piederošā starptautiskā meteoroloģiskā observatorija
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{FRA}}/{{DEU}}
| latd=78| latm=55| lats=24| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=15| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 2003
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Alfreda Vēgenera institūts|AWI]], [[IPEV]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           = 3
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            = https://www.awipev.eu/
}}
'''AWIPEV Arktiskā pētniecības bāze''' ({{val|fr|Base Arctique L’AWIPEV}}, {{val|de|AWIPEV Forschungsbasis}}) ir [[Francija]]s un [[Vācija]]s vissezonas apvienotā [[polārstacija|pētniecības bāze]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://www.awipev.eu AWIPEV Arctic Research Base Ny-Ålesund]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Izveidota 2003. gadā, apvienojot Vācijas un Francijas pētnieciskos resursus Nīolesunnā. Bāze iekļauj Vācijas [[Koldeveja]]s staciju un Francijas stacijas [[Rabo]] un [[Korbela|Korbelu]], kā arī visas saistītās infrastruktūras. Bāzi kopīgi pārvalda Vācijas [[Alfreda Vēgenera institūts]]<ref>[https://www.awi.de/expedition/stationen/awipev-forschungsbasis.html AWIPEV Forschungsbasis. Grenzübergreifende Forschung in der Arktis]</ref> (AWI) un [[Pola Emīla Viktora Francijas polārais institūts]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.institut-polaire.fr/ipev-en/infrastructures-2/stations/arctic/ |title=AWIPEV: Franco-German Arctic Station, Svalbard |access-date={{dat|2019|09|16||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190901192747/https://www.institut-polaire.fr/ipev-en/infrastructures-2/stations/arctic/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190901192747/https://www.institut-polaire.fr/ipev-en/infrastructures-2/stations/arctic/ |date={{dat|2019|09|01||bez}} }}</ref> (IPEV), no kuru saīsinātajiem nosaukumiem veidots bāzes nosaukuma [[akronīms]].

sentences: Skaitļa '''dalītājs''' ir jebkurš tāds [[skaitlis]], kas ar doto skaitli dalās bez atlikuma. Piemēram, 3 ir skaitļa 12 dalītājs, 7 ir skaitļa 35 dalītājs, 1 ir skaitļa 5 dalītājs, utt. Viegli saprast, ka skaitlis 1 ir jebkura [[naturāls skaitlis|naturāla skaitļa]] dalītājs.

sentences:
s statuja meditē [[lotosa poza|lotosa pozā]]]]
'''Joga''' ({{val|sa|योग}}, ''yóga'') ir [[cilvēka ķermenis|ķermeņa]], [[prāts|prāta]] un [[dvēsele]]s vadīšanas un pilnveidošanas prakse un teorija, kas radusies [[Indijas vēsture|Senajā Indijā]]. Joga ir viena no sešām [[hinduisma filozofija|hinduisma filozofisko]] tradīciju ortodoksālajām skolām.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.bibelesbiedriba.lv/religiju-enciklopedija/hinduisms.html | title= Hinduisms | publisher= Reliģiju Enciklopēdija | accessdate= 2019. gada 18. februārī | archive-date= 2019. gada 21. Februāris | archive-url= https://web.archive.org/web/20190221220828/http://www.bibelesbiedriba.lv/religiju-enciklopedija/hinduisms.html }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | author= Jessica Frazier | title= The Bloomsbury Companion to Hindu Studies | url= https://books.google.com/books?id=AdZBAgAAQBAJ | year= 2014 | publisher= A&C Black | isbn= 978-1-4725-6716-1 | pages= 25–}}</ref> [[Hinduisms|Hinduismā]], [[budisms|budismā]] un [[džainisms|džainismā]] pastāv plašs jogas skolu, formu un mērķu loks. [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] bieži ar terminu ‘joga’ saprot [[hatha joga|hatha jogu]], kur tiek uzsvērta fiziskā attīstība, izpildot dažādus [[fizisks vingrinājums|vingrinājumus]], sauktus par [[āsana|āsanām]]. Jogs ir cilvēks, kurš praktizē jogu un ir jogas piekritējs.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Mīlestības tiltiņš
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Milestibas tiltins Krustpili.jpg
|attēla paraksts      = Mīlestības tiltiņš pār Donaviņu.
|oficiāl nosaukums    = Mūra gājēju tilts
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Donaviņa]]
|atrašanās vieta      = [[Jēkabpils]] un [[Krustpils]], [[Latvija]]
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = loka tilts
|materiāli            = dolomīta mūris
|posmu skaits         = 1
|balstu skaits        = 2
|posma garums         =
|garums               =
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigas
|atklāts              =
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences: '''Stāsts''' ir [[Proza|prozas]] darbs vai sacerējums, žanrisks apzīmējums visiem tiem [[literārs darbs|literārajiem darbiem]], kuros atainotā un tēlotā viena vai dažādu cilvēku rīcība ir neliels posms vairākos notikumos galvenā tēla darbībās, rīcībā un dzīvē.<ref name=":0">M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 34. lpp.</ref> Pārējās [[persona]]s tiek raksturotas tikai attieksmē pret centrālo tēlu.<ref name=":1">Vitolds Valeinis. Ievads literatūrzinātnē. Rīga: [[Latvijas Universitāte|Latvijas Universitāte]], 1994.</ref>

sentences: {{Commonscat|Volleyball players from Belarus|Baltkrievijas volejbolisti}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Bank of America''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/bac.html BAC]);
[[TYO]] ([http://www.bloomberg.com/apps/quote?ticker=8648:JP 0648])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = 1867. gads, [[Šarlota]], [[Ziemeļkarolīna]], {{USA}}
(kā ''Commercial National Bank'')
| Sēdeklis            = [[Šarlota]], [[Ziemeļkarolīna]], {{USA}}
| Vadība              = Kenets Lūiss (''Kenneth D. Lewis'')
| Darbinieku_skaits   = 203 425 (2006)
| Apgrozījums         = 119,19 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 1720 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 14,98 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[finanses un apdrošināšana]]
| Produkti            = finanšu pakalpojumi
| Mājaslapa           = http://www.bankofamerica.com/
}}

sentences:
{{0}}[[1. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''1''']]{{·}} {{0}}[[2. autobusu maršruts (Rēzekne)|2]]{{·}} {{0}}[[3. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|3]]{{·}} {{0}}[[4. autobusu maršruts (Rēzekne, agrākais)|''4'']]{{·}} {{0}}[[5. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''5''']]{{·}} {{0}}[[6. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|6]]{{·}} {{0}}[[8. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''8''']]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|11]]{{·}}[[13. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|13]]
[[15. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Rēzekne, līdz 2011)|17]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rēzekne)|'''21''']]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Rēzekne)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Rēzekne)|23]]{{·}} [[25. autobusu maršruts (Rēzekne)|25]]{{·}} [[26. autobusu maršruts (Rēzekne)|26]]{{·}}[[27. autobusu maršruts (Rēzekne)|27]]
[[28. autobusu maršruts (Rēzekne)|28]]{{·}} [[32. autobusu maršruts (Rēzekne)|32]]{{·}} [[33. autobusu maršruts (Rēzekne)|33]]{{·}} [[39. autobusu maršruts (Rēzekne)|39]]{{·}} [[40. autobusu maršruts (Rēzekne)|40]]{{·}} [[5906. autobusu maršruts|''51'']]{{·}} [[55. autobusu maršruts (Rēzekne)|55]]{{·}} [[70. autobusu maršruts (Rēzekne)|70]]{{0|{{·}} 00}}
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences: '''Dānijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Dānija]]s teritorijā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Code inconnu''
| operators =
| attēls = Code unknown poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mihaels Hāneke]]
| producents =
| scenārijs = Mihaels Hāneke
| aktieri = * [[Žiljeta Binoša]]
* [[Tjerī Neviks]]
* [[Aleksandrs Hamidi]]
* [[Helēna Diarrā]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Code inconnu''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''MK2 Editions''
* ''Artificial Eye''
* ''Leisure Time Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|19|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|11|15|Francija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GER}}
* {{ROU}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Rumāņu valoda|rumāņu]]
* [[franču zīmju valoda]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Code inconnu : Récit incomplet de divers voyages''''' ir 2000. gada [[Francija]]s, [[Vācija]]s un [[Rumānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mihaels Hāneke]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žiljeta Binoša]], [[Tjerī Neviks]], [[Aleksandrs Hamidi]] un [[Helēna Diarrā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| nosaukums = Erebuni lidosta
| LID =
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels =
| attela-platums = 250
| paraksts =
| attels2 =
| attela2-platums =
| paraksts2 =
| IATA =
| ICAO = UDYE
| gar_m =
| nosaukums_originalvaloda = ({{val|hy|Էրեբունի օդանավակայան}})
| karte = Armēnija#Āzija
|lat_deg=40.128333|lat_dir=N
|lon_deg=44.472778|lon_dir=E
| kartes_paraksts =
| karte_alt =
| kartes_izmērs =
| reljefa_karte =
| komandieris =
| metric-elev =
| lidostas_tips = militārā
| ipasnieks-operators =
| ipasnieks = Armēnijas Gaisa spēki
| operators = Krievijas Gaisa spēki
| apkalpo =
| atrasanas_vieta = [[Erevāna]]<br>{{vieta|Armēnija}}
| atklāta = 1938. gadā
| slēgta =
| uzcelta =
| used =
| gar_EW =
| coordinates_region =
| elevation-f = 2955
| elevation-m = 901
| majas_lapa =
| r1-number = 03/21
| r1-length-m = 2,650
| r1-length-f = 8,694
| r1-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits =
| lidojumu_skaits =
| krava=
}}
'''Erebuni lidosta''' ir [[militārisms|militāra]] [[lidosta]], kas apkalpo [[Erevāna|Erevānu]] un [[Armēnija|Armēnijas valsti]]. Tā atrodas 7,3 kilometrus uz dienvidiem no Erevānas centra. Pašlaik lidostā lielākoties darbojas [[gaisa spēki|militārie spēki]], tajā atrodas [[Krievija]]s 3624. Gaisa spēku bāze, kurā bāzējas kaujas [[Helikopters|helikopteru]] ''[[MiG-29]]'' un ''Mi-24'' eskadra. Dažkārt privātas firmas veic [[helikopters|helikopteru]] čārterlidojumus gan valsts iekšienē, gan uz [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]] valstīm, kā arī uz [[Stepanakerta]]s lidostu. Lidostā atrodas arī viena ''Diamond DA40'' [[lidmašīna]], ko izmanto vietējā lidskola.

sentences: [[Materiālzinātne|Materiālu zinātnē]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] '''cietība''' ir [[cieta viela|cietvielu]] raksturojošs lielums, kas apzīmē materiāla spēju pretoties pastāvīgai deformācijai. Cietību visbiežāk mēra ar [[Mosa skala]]s palīdzību, taču precīzākiem aprēķiniem tiek izmantotas arī citas metodes.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 37
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|             5. čaula = 1
|              simbols = Rb
|             atommasa = 85,4678
|   valences elektroni = [Kr]5s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ampula ar rubīdiju
|  oksidēšanas pakāpes = +1
|  elektronegativitāte = 0,82
|              blīvums = 1532
|  kušanas temperatūra = 312,46 K (39,31 °C)
| viršanas temperatūra = 961 K (688 °C)
}}

sentences: '''Reklāmas sauklis''' ir lakoniska, viegli iegaumējama [[frāze]], kas izsaka reklāmas paziņojuma būtību un kuru lieto reklāmas kampaņu laikā. Piemēri: ''"Dzer un brauc!"''; ''"Ķeriet tumšo!"''. Daži reklāmas saukļi var būt reģistrētas [[preču zīme]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Segedas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = Szeged_synagogue_SF.jpg
| image_size            =
| caption               = Segedas sinagoga
| map_type              = Ungārija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Segedas sinagoga
| position = left
| latd  = 46.253889  | latNS  = N
| longd = 20.142778  | longEW = E
| location              = {{Flag|Ungārija}}, [[Čongrādas meģe]], [[Segeda]]
| religious_affiliation = [[neologa jūdaisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[jūgendstils]], [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| architect = [[Lipots Baumhorns]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1907]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Bauskas novads]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Timola struktūrformula

 Timola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=960
|kušanas temperatūra=48-52 °C
|viršanas temperatūra=232 °C
}}
'''Timols''' (5-metil-2-izopropilfenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad timols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Timols ir bezkrāsaina kristāliska viela ar īpatnēju [[ķimenes|ķimeņu]] smaržu un asu garšu.

sentences:
'''Piecas civilizētās ciltis''' ir jēdziens, kas tika attiecināts uz piecām [[Indiāņi|indiāņu]] tautām: [[čiroki]]em, [[čikasi]]em, [[čoktavi]]em, [[krīki]]em jeb muskogiem, un [[seminoli]]em, kuras kolonizētāji uzskatīja par civilizētām, jo tās pārņēma daudzas kolonistu paražas un bija labās attiecībās ar kaimiņiem.
Sākotnēji tās apdzīvoja dienvidaustrumus, taču vēlāk tika pārvietoti uz citām valsts daļām, it īpaši tagadējo [[Oklahoma]]s štatu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Grēviņa
|         vārds_orig =
|             attēls = Anna Grēviņa.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = [[Katrīnas skola]], [[Viļķenes pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1979
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki = [[Kārlis Dēķens]]
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Valdis Grēviņš]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|title=Anna Grēviņa|publisher=Viļķenes pagasts|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150321191737/http://vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|archivedate={{dat|2015|03|21||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.limbazubiblioteka.lv/lv/ms/novadpetnieciba/novadnieku_enciklopedija/grevina_anna/&a=10|title=Grēviņa Anna|publisher=Limbažu Galvenā bibliotēka|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Tulkotāja, dziedātāja, teātra kritiķe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Grēviņa''' (dzimusi '''Dēķēna''' {{dat|1892|7|13}}, mirusi {{dat|1979|1|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] tulkotāja, dziedātāja un teātra kritiķe.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Brīvais džezs
| fona_krāsa             = pink
| krāsa                  = black
| stila_izcelsme         = [[džezs]]
| kultūras_izcelsme      = 1950. gadi, [[Amerikas Savienotās Valstis]].
| instrumenti            = [[saksofons]] — [[trompete]] — [[trombons]] — [[klavieres]] — [[ģitāra]] — [[kontrabass]] — [[bungas]]
| popularitāte           =
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          = [[postmetāls]] — [[progresīvais roks]] — [[pankdžezs]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            = [[avangarda džezs]] — [[brīvā improvizācija]]
}}

sentences: Par '''digrāfu''' sauc [[burts|burtu]] pāri, ar ko apzīmē vienu [[fonēma|fonēmu]] vai fonēmu sekvenci, kas neatbilst šo burtu parastajai skaniskajai vērtībai. Parasti (bet ne vienmēr) tā ir skaņa, ko dotās valodas [[ortogrāfija|ortogrāfijā]] nav iespējams apzīmēt ar vienu burtu. Parasti terminu "digrāfs" lieto [[grafēma|grafēmām]], kuru [[izruna]] gandrīz vienmēr ir viena un tā pati.

sentences: '''Pulsārs''' ir rotējoša [[neitronu zvaigzne]]. Zvaigznes [[rotācija]] rada ap zvaigzni intensīvu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]], kas ir miljoniem reižu spēcīgāks nekā uz [[Zeme]]s. Gluži kā bāka pulsārs izstaro starojuma kūļus no karstiem punktiem, kas atrodas uz zvaigznes virsas vai virs tās.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Serbijas zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sphyrapicus_ruber_2.jpg
| att_nosaukums = [[Sarkankrūšu suldziris]] (''Sphyrapicus ruber'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|   apakšdzimta = Picinae
|apakšdzimta_lv = Dzilnu apakšdzimta
|         ģints = Sphyrapicus
|      ģints_lv = Suldziri
|      binomial = Sphyrapicus <small>([[Spencer Fullerton Baird|Baird]], 1858)</small>
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}
'''Suldziri'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://putnidaba.lv/wp-content/uploads/2015/02/Putni_daba_4_pielikums.pdf |title=Putni Dabā |access-date={{dat|2017|05|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170529163154/http://putnidaba.lv/wp-content/uploads/2015/02/Putni_daba_4_pielikums.pdf |archivedate={{dat|2017|05|29||bez}} }}</ref> (''Sphyrapicus'') ir [[dzilnu dzimta]]s (''Picidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref> Tās visas mājo [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un ir gājputni.<ref name=world/><ref name=gen>[http://woodpeckersoftheworld.blogspot.com/2010/10/genus-sphyrapicus.html Genus: Sphyrapicus]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Benjamins fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Benjamin von Bergmann''
|              attēls = Benjamiņš Bergmanis.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1772
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Amatas pagasts|Āraiši]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1856
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Blusu muiža (tagad [[Cēsis]], {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[Vēsture]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
]]
'''Peptīdi''' ({{val-el|πεπτος (peptos)}} — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku [[aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par [[peptīdsaite|peptīdsaitēm]] —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par '''dipeptīdiem''', no trim — par '''tripeptīdiem''' utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par '''oligopeptīdiem''', bet peptīdus ar garāku ķēdi — par '''polipeptīdiem'''. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Bonus-malus''' klase ir [[Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskā apdrošināšana|Obligātās transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās apdrošināšanas]] (OCTA) sistēmas svarīga komponente, kas nodrošina objektīvu novērtējumu apdrošināšanas riskam. [[Latvija|Latvijā]] Bonus-malus sistēma darbojas kopš 2006. gada.
Bonus-malus sistēma paredz, ka transportlīdzekļu īpašniekiem, kuri brauc bez ceļu satiksmes negadījumiem, OCTA [[apdrošināšana]]s polise maksā lētāk nekā īpašniekiem, kuri pārkāpj ceļu satiksmes noteikumus. Šo sistēmu, veicot OCTA polises prēmijas aprēķināšanu un piemērojot atlaides vai piemaksas vidējai apdrošināšanas prēmijai, izmanto visas apdrošināšanas sabiedrības.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Batanas salas
|attēls              = Marlboro Hills, Uyugan, Batanes.jpg
|attēla paraksts     = Batanas sala ar Irajas kalnu fonā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Batan Islands''
|izvietojums         = [[Lusonas šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd= 20 |latm= 35 |lats= |latNS=N
|longd= 121 |longm= 54 |longs= |longEW=E
|platība             = 219
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Iraja
|augstums            = 1008
|salu skaits         = 10
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Kagajanas Ieleja]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Batanesa]]
|iedzīvotāji         = 18 831 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 93
|pamatiedzīvotāji    = [[ivatani (tauta)|ivatani]]
|valsts lielpilsēta  = [[Basko]]
|piezīme =
}}
'''Batanas salas''' ({{val|fil|Kapuluang ng Batan}}, {{val|en|Batan Islands}}) ir [[Filipīnas|Filipīnām]] piederošs arhipelāgs [[Lusonas šaurums|Lusonas šaurumā]]. Administratīvi ietilpst [[Kagajanas Ieleja]]s reģiona [[Batanesa]]s provincē, kur iedalās sešās municipalitātēs. Apdzīvo [[ivatani (tauta)|ivatani]] un lielākā apdzīvotā vieta ir provinces galvaspilsēta [[Basko]].

sentences:
krēpēm pēc šķirnes standartiem ir jābūt biezām un garām]]
Jēdziens '''"šķirne"''' tiek lietots, lai apzīmētu cilvēku selekcionētu grupu, kas var būt gan [[mājdzīvnieki]], gan [[kultūraugi]].

sentences: {{Commonscat|Monarchs of Bohemia|Bohēmijas monarhi}}

sentences: '''UUCP''' ({{val|en|'''U'''nix to '''U'''nix '''C'''o'''P'''y}} - "kopēšana no [[UNIX]] uz UNIX", sastopams arī skaidrojums '''''U'''nix to '''U'''nix '''C'''opy '''P'''rotocol'') ir [[datorprogramma|datorprogrammu]] un [[tīkla protokols|protokolu]] kopums, kas ļauj izpildīt komandas attālināti un pārvietot [[datne]]s, [[e-pasts|e-pastu]] un jaunumus starp [[dators|datoriem]]. Tas pirmoreiz parādījās [[1979]]. gadā, kad UUCP tika iekļauts [[UNIX]] 7. versijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Štange
|     vārds_orig = ''Alexander Stange''
|         attēls = Штанге Александр.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Mohiļeva]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1932
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Mineraļnije Vodi]], [[Ziemeļkaukāza novads]], [[PSRS]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Viktorija Meinharde
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
.]]
'''Starptautiskā krimināltiesa (SKT)''' ir 2002. gadā dibināta starptautiskās krimināljustīcijas iestāde, kas atrodas [[Hāga|Hāgā]]. Starptautiskā krimināltiesa ir starptautisko krimināltiesību, kā arī mūsdienu starptautisko tiesību nepieciešams institūts. Tās uzdevums ir kalpot par svarīgāko starptautisko tiesisko principu realizācijas garantu.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Sarangani līcis
| attēls       = En route to Glan Sarangani Province Philippines.jpg
| paraksts     = Līča piekraste pie Glanas
| karte        =
  | vietaskarte          = Filipīnas#Mindanao
  | reljefa_karte = jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
| vieta        = {{PHL}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Sulavesi jūra]]
| plat_d= 5 | plat_m= 58 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 125| gar_m= 11 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 449
| platība_ha   =
| garums       = 33
| platums      = 17
| Vid_dziļums  = 350
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Heneralsantosa]]
}}
'''Sarangani līcis''' ({{val|fil|Look ng Sarangani}}, {{val|en|Sarangani Bay}}) ir [[Sulavesi jūra]]s līcis [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Mindanao]] salas dienvidu piekrastē. Stiepjas 33 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā. Rietumos no līča paceļas Dagumas kalni, austrumos — Malalagas kalni. No augstienēm līcī ietek vairākas upes, lielākā no kurām ir Buajana līča ziemeļu galā. Lielākā pilsēta krastā ir [[Heneralsantosa]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|    attēls = EthiopianWolf1.jpg
|    valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
|      tips = Chordata
|   tips_lv = Hordaiņi
|     klase = Mammalia
|  klase_lv = Zīdītāji
|     kārta = Carnivora
|  kārta_lv = Plēsēji
|    dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
|     ģints = Canis
|  ģints_lv = Suņi
|      suga = Canis simensis
|   suga_lv = Etiopijas vilks
|  binomial = Canis simensis <small>([[Ruppell]], 1840)</small>
| izplatība =
}}

sentences:
Attēli jau ir Vikikrātuvē, nosaukums tāds pats vai attēls jau neizmantots, var izdzēst.
{{Tukša kategorija}}
[[Kategorija:Db-commons]]
[[Kategorija:NowCommons]]

sentences: {{Commonscat|Universities and colleges in Australia}}

sentences: '''WASP-3b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-3]] [[Lira (zvaigznājs)|Liras zvaigznājā]] 223 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0317 AU un gads uz tās ilgst tikai 44,324 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu dzīvībai komfortabli apstākļi. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-3b, tad uz tās būtu 1811 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences: '''Ciparsignālu procesors''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''digital signal processor'') ir [[specializācija|specializēts]] [[mikroprocesors]], kas izstrādāts ciparsignālu apstrādei reālā laikā. Šos plaši lieto arī analogo (digitalizētu) signālu apstrādei datu pārraides sistēmās. Ciparsignālu procesoriem parasti lieto vienkāršākas un īsākas programmas nekā vispārējas nozīmes procesoriem. Šiem procesoriem bieži vien lieto ļoti ātru atmiņu (kas šī iemesla dēļ ir dārga (un tāpēc mazietilpīga)).

sentences: '''Paneta šūna''' ir [[tievā zarna|tievo zarnu]] [[epitēlijs|epitēlija]] šūna, kam ir nozīme normālas zarnu mikrofloras regulēšanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Paneth cells |work= Cytokines & Cells Encyclopedia - COPE | url= http://www.copewithcytokines.org/cope.cgi?key=Paneth%20cells | accessdate= 2015. gada 29. jūlijā | language= angliski}}</ref> Tai ir apikāli izvietotas eozinofilas granulas.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Histology: A Text and Atlas |edition=5 |author1=Michael Ross |author2=Wojciech Pawlina |year=2005 |publisher=''Lippincott Wiliams & Wilkins'' |location=[[Baltimora]] |isbn=978-0-7817-5056-1 |page=617}}</ref> [[Toksīni|Toksīnu]] (piemēram, [[lipopolisaharīdi|lipopolisaharīdu]], lipīdu A) ietekmē izdala [[lizocīms|lizozīmu]], sekretoro fosfolipāzi A2, a-defenzīnus, tādējādi pasargājot zarnu epitēliju no [[Baktērijas|baktērijām]], [[Sēnes|sēnītēm]] un pat dažiem [[vīrusi|vīrusiem]]. Paneta šūnu daudzums pakāpeniski pieaug virzienā uz tievo zarnu beigu galu. Paneta šūnas nosauktas to atklājēja austriešu fiziologa [[Jozefs Panets|Jozefa Paneta]] (1857–1890) vārdā.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Liepāja—Vaiņode''' bija dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savienoja [[Liepāja]]s pilsētu ar Valsts robežu (9 km no [[Vaiņode]]s). Līnijas garums bija 67 km<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ldz.lv/texts_files/tikla_parskats_2007.pdf |title=Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja pārskats par plānotajiem pakalpojumiem 2007; VAS Latvijas dzelzceļš |access-date={{dat|2013|09|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130615135105/http://www.ldz.lv/texts_files/tikla_parskats_2007.pdf |archivedate={{dat|2013|06|15||bez}} }}</ref>, tajā bija viens sliežu ceļš. Pasažieru vilcienu kustība līnijā pārtraukta [[1998]]. gadā. [[2012]]. gadā nojaukts posms Liepāja—Priekule, bet posms Priekule—Vaiņode ir slēgts un netiek izmantots.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainā āda
| operators =
| attēls = Mysterious skin.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Gregs Araki]]
| producents = Gregs Araki
| scenārijs = Gregs Araki
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Breidijs Korbets]]
* [[Mišela Trahtenberga]]
* [[Džefs Likons]]
* [[Bills Seidžs]]
* [[Mērija Linna Raiskeba]]
* [[Elizabete Šū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mysterious Skin''
| studija = * ''Fortissimo Films''
* ''Antidote Films''
* ''Desperate Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Tartan Films''
* ''TLA Releasing''
* ''1More Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2005|5|6|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{NED}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Mysterious-Skin#tab=summary|title=Mysterious Skin (2005) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainā āda"''' ({{Val|en|Mysterious Skin}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Nīderlande]]s drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Gregs Araki]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Breidijs Korbets]], [[Mišela Trahtenberga]], [[Džefs Likons]], [[Bills Seidžs]], [[Mērija Linna Raiskeba]] un [[Elizabete Šū]]. Filma ir balstīta uz [[Skots Heims|Skota Heima]] 1995. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Strabons
|     vārds_orig = ''Στράβων''
|         attēls = Strabo.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 64. vai 63. gadā p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Amaseja, [[Senā Roma]]<br>[[Amasja]], [[Amasjas ils]], {{TUR}}
|      m_dat_alt = apmēram 24. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[filozofija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Strabons''' ({{val|el|Στράβων}}; dzimis 64. vai 63. gadā p.m.ē., miris apmēram 24. gadā) bija [[grieķi|grieķu]] [[vēsturnieks]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfs]], [[filozofija|filozofs]].

sentences: '''Tronheimas katedrāle''' (''Nidarosdomen'', arī ''Nidaros domkirke'', pēc viduslaiku Tronheimas nosaukuma Nidarosa (''Nidaro'')), ir [[luterisms|luterāņu]] [[katedrāle]] [[Tronheima|Tronheimā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]. Viena no ievērojamākajām Norvēģijas [[baznīca (celtne)|baznīcām]], kas līdz 1906. gadam kalpoja par Norvēģijas karaļu kronēšanas vietu. Tā celta no [[1070]]. līdz apmēram [[1300]]. gadam.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Galaktikas infokaste
| nosaukums =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts =
| epoha =
| zvaigznājs =
| rektascensija =
| deklinācija =
| tips =
| izmēri =
| spožums =
| sarkanā nobīde =
| masa =
| zv.skaits =
| attālums =
| rādiuss =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
[[Kategorija:Astronomijas veidnes]]</includeonly>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2514''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2514''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 751
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|2|7|SK}} 00:21 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2501]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2516]]''
}}
'''''Kosmos-2514''''' (''Космос-2514'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas palaists 2016. gada februārī. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 751. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 17.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
Šajā sarakstā apkopoti ievērojami '''[[Florence|Florencē]] dzimuši''' cilvēki:
* [[Marioto Albertinelli]] (''Mariotto Albertinelli'') (1474—1515) — mākslinieks
* [[Dante Aligjēri]] (''Dante Alighieri'') (1265—1321) — dzejnieks
* [[Alesandro Allori]] (''Alessandro Allori'') (1535—1607) — mākslinieks
* [[Kristofano Allori]] (''Cristofano Allori'') (1577—1621) — mākslinieks
* [[Džovanni Animuča]] (''Giovanni Animuccia'') (1520—1571) — komponists
* [[Fra Bartalomeo]] (''Fra Bartolomeo'') (1472—1517) — mākslinieks
* [[Sandro Botičelli]] (''Sandro Botticelli'') (1445—1510) — mākslinieks
* [[Anjolo Bronzino]] (''Agnolo Bronzino'') (1503—1572) — mākslinieks
* [[Filipo Brunelleski]] (''Filippo Brunelleschi'') (1377—1446) — arhitekts
* [[Benvenuto Čellini]] (''Benvenuto Cellini'') (1500—1571) — mākslinieks
* [[Džons Daglass]] (''John Douglas'') (1844—1900) — augstmanis
* [[Donatello]] (''Donatello'') (1386—1466) — mākslinieks
* [[Franko Dzefirelli]] (''Franco Zeffirelli'') (1923—2019) — kinorežisors
* [[Džoto]] (''Giotto'') (1267—1337) — mākslinieks
* [[Oriana Fallači]] (''Oriana Fallaci'') (1929—2006) — žurnāliste
* [[Ferdinando III]] (''Ferdinando III'') (1769—1824) — lielhercogs
* [[Francis II]] (''Franz II.'') (1768—1835) — imperators
* [[Frančesko I de Mediči]] (''Francesco I de' Medici'') (1541—1587) — lielhercogs
* [[Domeniko Girlandajo]] (''Domenico Ghirlandaio'') (1449—1494) — mākslinieks
* [[Frančeska Kačini]] (''Francesca Caccini'') (1587—1640) — komponiste
* [[Frančesko Kasagrande]] (''Francesco Casagrande'') (1970—) — riteņbraucējs
* [[Mateo Karkasi]] (''Matteo Carcassi'') (1792—1853) — komponists, ģitārists
* [[Lielhercogs Kārlis]] (''Karl von Österreich-Teschen'') (1771—1847) — augstmanis
* [[Katrīna Mediči]] (''Catherine de Médicis'') (1519—1589) — karaliene
* [[Gvido Kavalkanti]] (''Guido Cavalcanti'') (1255—1300) — dzejnieks
* [[Luidži Kerubini]] (''Luigi Cherubini'') (1760—1842) — komponists
* [[Klemenss VII]] (''Clemens VII'') (1478—1534) — pāvests
* [[Klemenss XII]] (''Clemens XII'') (1652—1740) — pāvests
* [[Karlo Kollodi]] (''Carlo Collodi'') (1826—1890) — rakstnieks
* [[Pjero di Kozimo]] (''Piero di Cosimo'') (1462—1521) — mākslinieks
* [[Kozimo de' Mediči]] (''Cosimo de' Medici'') (1389—1464) — valdnieks
* [[Kozimo I de Mediči]] (''Cosimo I de' Medici'') (1519—1574) — lielhercogs
* [[Kozimo II de Mediči]] (''Cosimo II de' Medici'') (1590—1621) — lielhercogs
* [[Bruneto Latini]] (''Brunetto Latini'') (1220—1294) — filozofs
* [[Leo X]] (''Leo X'') (1475—1521) — pāvests
* [[Leo XI]] (''Leo XI'') (1535—1605) — pāvests
* [[Leopolds II (Toskāna)|Leopolds II]] (''Leopoldo II'') (1797—1870) — lielhercogs
* [[Filipo Lipi]] (''Filippo Lippi'') (1406—1469) — mākslinieks
* [[Lorenco de' Mediči]] (''Lorenzo de' Medici'') (1449—1492) — valdnieks
* [[Žans-Batists Lullī]] (''Jean-Baptiste Lully'') (1632—1687) — komponists
* [[Nikolo Makjavelli]] (''Niccolò Machiavelli'') (1469—1527) — filozofs
* [[Rouza Makgauana]] (''Rose McGowan'') (1973—) — aktrise
* [[Marija de Mediči]] (''Marie de Médicis'') (1573—1642) — karaliene
* [[Mario del Monako]] (''Mario del Monaco'') (1915—1982) — operdziedonis
* [[Florensa Naitingeila]] (''Florence Nightingale'') (1820—1910) — medmāsa
* [[Sv. Filipo Neri]] (''San Filippo Neri'') (1515—1595) — katoļu svētais
* [[Antonio Pollajolo]] (''Antonio Pollaiuolo'') (1432/1433—1498) — mākslinieks
* [[Ričards Rodžers]] (''Richard Rogers'') (1933—2021) — arhitekts
* [[Antonio Sakīni]] (''Antonio Sacchini'') (1730—1786) — komponists
* [[Antonio da Sangallo Jaunākais]] (''Antonio da Sangallo il Giovane'') (1484—1546) — arhitekts
* [[Antonio da Sangallo Vecākais]] (''Antonio da Sangallo il Vecchio'') (1455—1534) — arhitekts
* [[Jakopo Sansovino]] (''Jacopo Sansovino'') (1486—1570) — arhitekts
* [[Džovanni Sartori]] (''Giovanni Sartori'') (1924—2017) — politologs
* [[Davids Sasoli]] (''David Sassoli'') (1956—2022) — politiķis, žurnālists
* [[Džons Singers Sardžents]] (''John Singer Sargent'') (1856—1925) — mākslinieks
* [[Džovanni Spadolini]] (''Giovanni Spadolini'') (1925—1994) — politiķis
* [[Paolo del Poco Toskanelli]] (''Paolo dal Pozzo Toscanelli'') (1397—1482) — matemātiķis
* [[Paolo Učello]] (''Paolo Uccello'') (1397—1475) — mākslinieks
* [[Urbāns VIII]] (''Urbanus VIII'') (1568—1644) — pāvests
* [[Frančesko Marija Veračini]] (''Francesco Maria Veracini'') (1690—1768) — komponists
* [[Andrea del Verokjo]] (''Andrea del Verrocchio'') (1435—1488) — mākslinieks
* [[Amerigo Vespuči]] (''Amerigo Vespucci'') (1451—1512) — kartogrāfs
* [[Vinčenco Viviani]] (''Vincenzo Viviani'') (1622—1703) — matemātiķis

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džeimss Goslings
|     vārds_orig = ''James Gosling''
|         attēls = James Gosling 2008.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Kalgari]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{CAN}}
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Liquid Robotics <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nighthacks.com/roller/jag/entry/i_ve_moved_again |title=I've moved again : On a New Road |access-date={{dat|2011|08|31||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110903203004/http://nighthacks.com/roller/jag/entry/i_ve_moved_again |archivedate={{dat|2011|09|03||bez}} }}</ref>
[[Google]]
[[Oracle Corporation|Oracle]]
[[Sun Microsystems]]
|     alma_mater = [[Karnegī Melouna universitāte]]
[[Kalgari Universitāte]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
|    apbalvojumi = Kanādas ordeņa virsnieks
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mārvina istaba
| attēls                   = Marvins room poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Marvin's Room''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džerijs Zekss]]
| producents               =
| scenārija autors         = [[Džons Guars]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Merila Strīpa]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Hams Kronins]]
* [[Gvena Verdona]]
* [[Hals Skardino]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|12|18||bez}}
| ilgums                   = 94 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/marvins-room-1996|title=Marvin's Room|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=marvinsroom.htm|title=Marvin's Room (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mārvina istaba"''' ({{val|en|Marvin's Room}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kura ir balstīta uz Skota Makfersona tāda paša nosaukuma lugu. Filmas režisors ir [[Džerijs Zekss]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Merila Strīpa]], [[Daiena Kītone]], [[Roberts De Niro]], [[Hams Kronins]], [[Gvena Verdona]] un [[Hals Skardino]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|12|18||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Jane Goodall''
| attēls =Jane Goodall HK.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Gombestrīma nacionālais parks]], [[Tanzānija]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[zooloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[šimpanze|šimpanžu]] pētniecība
| apbalvojumi =[[Britu impērijas ordenis]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mideja
| native_name    = {{gree|Μίδεια}}
| image          = Midea siedlung.jpg
| image_size     =
| caption        = Midejas apbūves paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 38| lats = 59| latNS = N
| longd = 22| longm = 50| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 24 000 m²
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Mikēnu
| excavations    = no 1939. gada
| archaeologists = Greek-Swedish programme under the direction of Dr Katie Demakopoulou
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Mideja''' (gr. Μιδέα, arī Μίδεια) bija nocietināta [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]]. Pilsētas akropole atradās uz paugura 268 metri virs jūras līmeņa [[Argosas līdzenums|Argosas līdzenuma]] ziemeļaustrumu galā, apmēram 10 kilometri no [[Argosa]]s. Nepilni 2 kilometri uz ziemeļrietumiem no Midejas ir [[Dendra]], kur  atrodas mikēniešu perioda kapenes, kas domājams bija Midejas [[nekropole]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Volters Tjūksberijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Walter Tewksbury''
 |              attēls = Walter Tewksbury.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Volters Bīrdslijs Tjūksberijs
 |              dz_dat = {{dat|1876|3|21}}
 |             dz_viet = [[Ešlija]], [[Pensilvānija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1968|4|24}}
 |            mir_viet = [[Tankannoka]], [[Pensilvānija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 5 (2 zelta, 2 sudraba un 1 bronzas)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešiem|200 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens vīriešiem|400 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem|60 metri]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 metru barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Zīmola infokaste
|nosaukums              = Xbox
|logo                   = Xbox_logo_(2019).svg
|logo_size              = 175px
|type                   = [[Videospēle|Video gaming]]
|currentowner           = [[Microsoft]]
|origin                 = [[Microsoft Redmond Campus]], [[Redmonda]] [[Vašingtona (štats)|Vašingtona]], ASV
|introduced             = {{start date and age|2001|11|15}}
|markets                = Pasaule
|trademarkregistrations = Pasaule
|website                = {{URL|https://www.xbox.com}}
}}
'''''Xbox''''' ir [[Videospēle|videospēļu]] [[zīmols]], kas izveidots un pieder ''[[Microsoft]]''. Zīmols sastāv no piecām spēļu konsolēm, un arī (spēļu) programmas, [[straumēšana]]s pakalpojumiem, tiešsaistes pakalpojumiem ar nosaukumu ''[[Xbox network]]'' un izstrādātāju nodaļas ar nosaukumu ''[[Xbox Game Studios]]''. Zīmols pirmo reizi tika prezentēts [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 2001. gada novembrī, izziņojot oriģinālo [[Xbox (konsole)|''Xbox'' konsoli]].

sentences: '''Baktēriju konjugācija''' ir divu [[šūna|šūnu]] savienošanās ar speciālu [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] pavedienu- [[F-pills|F-pillu]] (dzimum pills), kas piestiprinājies pie [[baktērija]]s sieniņas, tie daļēji apmainās ar ģenētisko informāciju. Jaunie [[DNS]] fragmenti aizstāj iepriekšējos fragmentus. Šādu "pārtapšanu" var uzskatīt par [[dzimumvairošanās]] "pirmssākumiem".

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Coursera''''' ir plaša mēroga atvērto tiešsaistes kursu nodrošinātājs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ko 2012. gadā dibināja [[Stenforda Universitāte]]s datorzinātņu profesori [[Endrū Ng]] un [[Dafne Kollere]].<ref>[https://www.nytimes.com/2012/11/04/education/edlife/massive-open-online-courses-are-multiplying-at-a-rapid-pace.html The year of MOOC]</ref> ''Coursera'' sadarbojas ar universitātēm un citām organizācijām, lai piedāvātu tiešsaistes kursus, sertifikātus un diplomus dažādos priekšmetos.<ref>[https://www.investopedia.com/articles/investing/042815/how-coursera-works-makes-money.asp How Coursera Makes Money]</ref> 2021. gadā aptuveni 150 universitātes piedāvāja vairāk nekā 4000 ''Coursera'' kursu.<ref>[https://www.businessinsider.com/guides/learning/what-is-coursera?r=US&IR=T Coursera is one of the top online learning platforms, with thousands of courses from schools like Yale and companies like Google — here's how it works]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |      platums = 240px
 |       attēls = Drop_fúzatý_(Otis_tarda)_(2416576086).jpg
 |att_nosaukums =
 |       valsts = Animalia
 |    valsts_lv = Dzīvnieki
 |         tips = Chordata
 |      tips_lv = Hordaiņi
 |        klase = Aves
 |     klase_lv = Putni
 |        kārta = Otidiformes
 |     kārta_lv = Sīgveidīgie
 |      kārta_r = Sīgu dzimta
 |       dzimta = Otididae
 |    dzimta_lv = Sīgu dzimta
 |        ģints = Otis
 |     ģints_lv = Lielās sīgas
 |      ģints_r = Lielā sīga
 |         suga = Otis tarda
 |      suga_lv = Lielā sīga
 |     binomial = Otis tarda <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |  kategorijas = nē
 |    izplatība =

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences: '''23. maijs''' ir gada 143. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (144. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 222 dienas.

sentences: '''Allods''' ([[Vācu valoda|vāciski]]: ''Allod'', ''mittellateinisch Allodium'') bija privāts nekustamais īpašums [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Vācija|Vācijā]], arī [[Livonija|Livonijā]].

sentences: '''DSL''' ({{val|en|digital subscriber line}} — ‘ciparu abonentlīnija’) ir tehnoloģiju saime, kas nodrošina piekļuvi [[Internets|internetam]], pārraidot datus pa vietējo [[Telefons|telefonu]] tīklu vadiem. [[Telekomunikācijas|Telekomunikāciju]] tirgū termins DSL ir pazīstams kā asimetriskā ciparu abonenta līnija (ADSL), kas ir visbiežāk izmantotā DSL tehnoloģija. DSL pakalpojums tiek sniegts vienlaicīgi ar vadu telefona pakalpojumu pa to pašu tālruņa līniju. Tas ir iespējams, jo DSL izmanto augstākas [[frekvence]]s joslas datiem. Klientu telpās DSL filtrs ir katrā kontaktligzdā, kura nav DSL, un tas bloķē jebkādus augstfrekvences traucējumus, lai nodrošinātu vienlaicīgu balss un DSL pakalpojumu izmantošanu.

sentences:
kuģa "[[Virsaitis]]" hidrolokatoru uzņemts [[kuģa vraks]] Igaunijas ūdeņos]]
'''Hidrolokators''' ({{val|grc|ὕδωρ}}, ''húdōr'' — ‘ūdens’; {{val|la|locātiō}} — ‘novietojums’) jeb '''sonors''' ({{val|la|sonōrus}} — ‘skanīgs’) ir ierīce, kura zem ūdens ar hidrolokācijas metodi — ar [[akustika|akustiskajiem]] viļņiem un [[Ultraskaņa|ultraskaņu]] — var atrast priekšmetus un to noteikt to atrašanās vietu, mērot [[Laiks|laiku]], kas paiet, kamēr no objekta atstarotā skaņa nonāk atpakaļ līdz ierīcei. To izmanto dažādiem nolūkiem — [[zivis|zivju]] bara atrašanā, zemūdens šķēršļu atrašanā, pretinieku [[zemūdene|zemūdeņu]] meklēšanā, [[Okeāna dibens|jūras dibena]] kartēšanā. Vēl hidrolokatoru dēvē par '''sonāru'''. Šis nosaukums ir radies kā [[akronīms]] no angļu vārdu salikuma ''SOund Navigation And Ranging'' (SONAR).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noderīgi draugi
| attēls                   = Friends with benefits poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Friends With Benefits''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Vils Glaks]]
| producents               =
* [[Liza Glocere]]
* Vils Glaks
* [[Mārtins Šafers]]
* [[Džerijs Zakers]]
* [[Dženeta Zakere]]
| scenārija autors         =
* [[Kīts Merimens]]
* [[Deivids A. Ņūmens]]
* Vils Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Dženna Elfmane]]
* [[Braiens Grīnbergs]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Vudijs Harelsons]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Olive Bridge Entertainment]]''
* ''[[Castle Rock Entertainment]]''
* ''[[Zucker Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|7|18|Ņujorka|2011|7|22|ASV|2011|9|9|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/friends-benefits-2011|title=Friends With Benefits|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2018|archive-date={{dat|2016|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160420142117/http://bbfc.co.uk/releases/friends-benefits-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=friendswithbenefits10.htm|title=Friends With Benefits (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|149,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noderīgi draugi"''' ({{val|en|Friends With Benefits}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Vils Glaks]]. Galvenās lomas atveido [[Džastins Timberleiks]], [[Mila Kūnisa]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Dženna Elfmane]], [[Braiens Grīnbergs]], [[Ričards Dženkinss]] un [[Vudijs Harelsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|7|18||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jokela
 | official_name            = ''Jokela''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Jokela Railway Station.jpg
 | image_caption            = Jokelas dzelzceļa stacija
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Somija
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{karogs|Somija}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         =
 | population_total         = 6000
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = EET
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = EEST
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 60 | latm = 33 | lats =10  | latNS = N
 | longd = 24 | longm =57  | longs =59 | longEW =E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ironman''''' ir garas distances [[triatlons|triatlona]] sacensību seriāls, ko organizē ''[[World Triathlon Corporation]]'' (WTC). Šajās sacensībās ir 3,86 km [[Peldēšana (sports)|peldēšanas]], 180,25 km [[Riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas]] un 42,2 km [[maratons|maratonskrējiens]], kas notiek nosauktajā secībā bez pārtraukumiem. Tās tiek uzskatītas par vienām no grūtākajām viendienas sacensībām pasaulē.<ref>{{cite web|url=http://www.sbnation.com/2012/10/19/3518540/ironman-world-championship-2012|title=2012 Ironman World Championship: The hardest day in sports|last=Hudson|first=Ryan|publisher=SB Nation|accessdate=July 23, 2013}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.ironman.com/ironman-faq.aspx#faq1|title=FAQ:How do I know if I have the right stuff to do an IRONMAN?|publisher=Ironman|accessdate=July 23, 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130821035515/http://www.ironman.com/ironman-faq.aspx#faq1|archivedate={{dat|2013|08|21||bez}}}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.performancesportandfitness.co.uk/articles/how-do-they-do-that/the-making-of-an-ironman.html|title=The making of an Ironman|last=Walpole|first=Brian|publisher=Performance Sports and Fitness|accessdate=July 23, 2013|archive-date={{dat|2017|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171007104631/http://www.performancesportandfitness.co.uk/articles/how-do-they-do-that/the-making-of-an-ironman.html}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Nevils''' var būt:

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas pilsētas daļu|Beberbeķi (nozīmju atdalīšana)|Beberbeķi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Beberbeķi
|attels             =
|paraksts           = Turlavas iela.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 1,204 km²
|iedzivotaju_skaits = 462 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]], [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [https://apkaimes.lv/beberbeki/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
istabas temperatūrā 298.15 K (25 C). Uz y-ass [[mērvienība]]s ir s/m, lai laukums zem līknes(kas atbilst varbūtībai kādai molekulai atrasties šajā ātruma diapazonā) būtu bez mērvienībām.]]
'''Maksvela sadalījums''' ir [[Varbūtību blīvums|varbūtību blīvuma]] funkcija [[Fizika|fizikā]], statistiskajā [[Mehānika|mehānikā]]. To oriģināli definēja un izmantoja, lai skaidrotu [[gāze]]s daļinu [[Ātrums|ātrumus]] ideālās gāzēs, kur tās neiedarbojās cita ar citu izņemot ar [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadursmēm]], kur tās apmainās ar [[Enerģija|enerģijām]] un [[Impulss|impulsiem]] savā starpā vai ar trauka sienām. Tiek pieņemts, ka ir iestājies termodinamiskais līdzsvars. Maksvela sadalījums ir rezultāts no [[Molekulāri kinētiskā teorija|gāzu kinētiskās teorijas]], kad tiek pieņemti vienkāršoti skaidrojumi [[Spiediens|spiedienam]] un [[difūzija]]i. Maksvela sadalījumu pielieto daļiņu ātrumiem trijās [[Dimensija|dimensijās]] un tas ir neatkarīgs no daļiņu kustības virziena.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences: '''Glikokortikoīdi''' ir [[kortikosteroīdi]], kas ietekmē galvenokārt [[Ogļhidrāts|ogļhidrātu]] un [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] maiņu. Glikokortikoīdi stimulē [[glikoneoģenēze|glikoneoģenēzi]], paaugstina cukura līmeni asinīs, kā arī veicina [[glikogēns|glikogēna]] sintēzi [[Aknas|aknās]]. Glikokortikoīdi spēj arī samazināt [[Iekaisums|iekaisumus]] un [[Alerģija|alerģiskās]] izpausmes. Tos cilvēka ķermenī sintezē [[virsnieres|virsnieru]] garoza. Glikokortikoīdu receptori ir gandrīz visām cilvēka šūnām, un tiem piesaistoties, notiek attiecīgie efekti.<ref>Pelt AC (2011). ''Glucocorticoids: effects, action mechanisms, and therapeutic uses''. Hauppauge, N.Y.: Nova Science. {{ISBN|978-1617287589}}.</ref> Dabiskie glikokortikoīdi ir [[kortizons]] un hidrokortizons jeb [[kortizols]], kurus dažādu preparātu veidā lieto medicīnā. <ref name=":0">Indulis Purviņš, Santa Purviņa (2002). Praktiskā farmakoloģija (3. izd.). Rīga: Zāļu infocentrs. 794. lpp. {{ISBN|9984193313}}.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Macrotis lagotis - bandicut conejo.jpg
| att_nosaukums =[[Lielais trušbandikuts]] (''Macrotis lagotis'')
| att_izmērs=250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Peramelemorphia
| kārta_lv=Bandikutveidīgie
| dzimta = Thylacomyidae
| dzimta_lv = Trušbandikuti
| ģints = Macrotis
| ģints_lv = Trušbandikuti
| binomial=Macrotis <small>([[James Reid|Reid]], 1837)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Norbits
| operators =
| attēls = Norbit (2007 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Braiens Robinss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edijs Mērfijs]]
* [[Tendiveja Ņūtone]]
* [[Edijis Grifins]]
* [[Terijs Krjūss]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Norbit''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|2|9}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|159,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2590475777/|title=Norbit |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Norbits"''' ({{Val|en|Norbit}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Braiens Robinss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Tendiveja Ņūtone]], [[Edijs Grifins]], [[Terijs Krjūss]] un [[Kuba Gudings jaunākais]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
[[File:Melanoma.jpg|thumb|Ādas melanoma]]
[[File:Iris melanoma.jpg|thumb|[[Acs]] melanoma]]
[[File:5616638691 0917ffb406 bMélanome.jpg|thumb|smadzeņu melanoma ([[autopsija]], ASV militārais medicīniskais arhīvs)]]
'''Melanoma''' ({{Val-el|melanos}} — 'melns') ir [[ādas vēzis|ļaundabīgs ādas audzējs]], kas attīstās no pigmenta šūnām — [[melanocīts|melanocītiem]]. Melanocīti ražo tumšo pigmentu, [[melanīns|melanīnu]], kas ir atbildīgs par ādas, matu un acu krāsu. Šīs šūnas galvenokārt rodas ādā, bet ir sastopamas arī citās ķermeņa daļās, tostarp [[zarnas|zarnās]], [[auss|iekšējā ausī]] un [[smadzenes|smadzenēs]]. Melanoma var izveidoties jebkurā ķermeņa daļā, kurā ir sastopami melanocīti. Visbiežāk tā attīstās uz [[āda]]s, bet retos gadījumos skar arī iekšējos orgānus. Melanoma ir mazāk izplatīta nekā citi [[ādas vēzis|ādas vēža]] veidi, taču tas ir daudz bīstamāks, jo to ne vienmēr atklāj sākotnējās stadijās. Tas izraisa lielāko daļu (75%) nāves gadījumu, kas saistīti ar ādas vēzi.<ref>^ Jerant AF, Johnson JT, Sheridan CD, Caffrey TJ (July 2000). "Early detection and treatment of skin cancer". Am Fam Physician 62 (2): 357–68, 375–6, 381–2. URL: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/10929700</ref>. [[Latvija|Latvijā]] melanomas saslimšanas gadījumu skaits laika posmā no 1985. gada līdz 2010. gadam bija dubultojies - no nepilniem 100 gadījumiem 1985. gadā līdz vairāk nekā 200 gadījumiem 2010. gadā. Savukārt mirstība no 30 gadījumiem 1985. gadā ir pieaugusi līdz gandrīz 90 gadījumiem 2010. gadā<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://epadomi.lv/sievietem/24032012-15_gadu_laika_latvija_triskarsojies_no_me |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2014|06|24||bez}} |archive-date={{dat|2021|03|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210306152405/https://epadomi.lv/sievietem/24032012-15_gadu_laika_latvija_triskarsojies_no_me }}</ref>. Pēdējo gadu laikā situācija ir stabilizējusies (2013.gadā tika reģistrēti 203 jauni saslimšanas gadījumi, 2012.gadā – 213 un 2011.gadā - 197 gadījumi). Mirstība ar melanomu arī nedaudz samazinās - 2013.gadā reģistrēti 83 mirušie ar melanomu, 2012.gadā – 80, bet 2010.gadā – 96<ref>Latvijas Slimību profilakses un kontroles centrs. Eiromelanomas dienā atgādina par ādas vēža riska faktoriem. 19.05.2014. http://www.spkc.gov.lv/</ref>.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''The Cad and the Hat''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| Image        =
| Caption      =
| Season       = 28. sezona
| Series no    = 611. sērija
| Episode      =
| Director     = [[Stīvens Dīns Mūrs]]
| Writer       = [[Rons Zimmermans]]
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|2017|2|19|N|bez}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt5847492/?ref_=fn_ep_tt_1|title=The Cad and the Hat |publisher=[[Internet Movie Database|IMDb]]|language=angļu|accessdate={{dat|2018|10|14||bez}}}}</ref>
| Length       =
| Guests       = [[Mangnuss Kārlsens]]
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
'''''The Cad and the Hat''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" 28. sezonas 15. sērija. Sēriju sarakstīja [[Rons Zimmermans]], režisēja — [[Stīvens Dīns Mūrs]]. Pirmoreiz tā tika pārraidīta ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]]'' televīzijas kanālā {{dat|2017|2|19||bez}}.

sentences: {{Commonscat|Musicians by instrument|Mūziķi pēc instrumenta}}

sentences:
s karalis [[Čulalongkorns]] (pirmais no labās) kopā ar dažiem no saviem 33 dēliem]]
'''Dēls''' ir [[vīrietis|vīriešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs sievietēm ir [[meita]]. Dažkārt vecāka persona jaunāku vīrieti var uzrunāt ar "dēls", pat ja abas personas nav radinieki.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums = Ukrainas Nacionālā gvarde
''Національна гвардія України''
|                   attēls = Great_emblem_of_the_National_Guard_of_Ukraine.svg
|            attēla izmērs = 100px
|               virsraksts =
|                   valsts = {{UKR}}
|              pastāvēšana = 1991—2000
2014—pašlaik

sentences:
interpretācija [[kristietība|kristietībā]]]]
'''Monoteisms''' ({{val|grc|μόνος}}, ''mónos'' — 'viens' un {{gree|θεός}}, ''theós'' — 'dievs') jeb '''viendievība''' ir [[ticība|reliģiska pārliecība]], ka pastāv tikai viens [[Dievs]] un atzīst tikai to,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/monoteisms | title= monoteisms | publisher= tezaurs.lv}}</ref> pretstatā [[duālisms|duālismam]] un [[politeisms|politeismam]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://plato.stanford.edu/entries/monotheism/ | title= Monotheism | publisher= Stanford Encyclopedia of Philosophy | language= en}}</ref> Monoteismā Dievs parasti ir visu varens, visur esošs, visu zinošs un vienmēr taisnīgs. Monoteisma reliģijas ir [[Ābrama reliģijas]] ([[kristietība]], [[islāms]], [[jūdaisms]]), [[deisms]], [[druzi]], [[rastafari]], [[jezīdisms]], [[bahāisms]], [[bābisms]], [[mandeisms]] un [[atonisms]]. Vēl monoteisms piemīt dažiem [[hinduisms|hinduisma]] novirzieniem, piemēram, [[šaivisms|šaivismam]] un [[vaišnavisms|vaišnavismam]]. Monoteisma elementi ir sastopami [[zoroastrisms|zoroastrismā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = White Stork RWD.jpg
 | att_nosaukums =[[Baltais stārķis]] (''Ciconia ciconia'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |  apakšklase=Neornithes
 | apakšklase_lv=Īstie putni
 | infraklase=Neognathae
 | infraklase_lv=Neognati
 |         kārta = Ciconiiformes
 |      kārta_lv = Stārķveidīgie
 |         binomial = Ciconiiformes <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1854)</small>
 |   kategorijas = nē
|  iedalījums=
* [[Stārķu dzimta]] (''Ciconiidae'')
}}
'''Stārķveidīgie, stārķveidīgo kārtas putni''' (''Ciconiiformes'') ir lieli, garkājaini [[putni]]. Pasaulē ir 19 stārķveidīgo sugas, kuras visas pieder vienai dzimtai — [[stārķu dzimta]]i (''Ciconiidae''). Pazīstamākā suga no tām ir [[baltais stārķis]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Tatāri
''Tatarlar'' / ''Татарлар''
| skaits = ~10 milj.<ref name="autogenerated1">[http://www.joshuaproject.net/peoples.php?rop3=109874 Joshua Project - Tatar Ethnic People in all Countries]</ref>
| vieta = {{RUS}} 5 554 601<ref>[http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_02.php Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей]</ref>

{{UZB}} 1 250 000<ref>[http://countrystudies.us/uzbekistan/19.htm Uzbekistan - Ethnic Composition]</ref>

{{KAZ}} 400 000

{{UKR}} 350 000

{{TJK}} 200 000<ref name="autogenerated1" />

{{KGZ}} 140 000<ref>[http://www.indexmundi.com/Russia/ethnic_groups.html Russia Ethnic groups - Demographics]</ref>

{{TKM}} 60 000<ref name="autogenerated1" />

{{AZE}} 30 000<ref name="autogenerated1" />

{{ROM}} 23 000<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geocities.com/Athens/9724/Tatar_FAQ-shs007.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2009|10|25||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/query?id=1256463517663601&url=www.geocities.com/Athens/9724/Tatar_FAQ-shs007.html |archivedate={{dat|2009|10|25||bez}} }}</ref>

{{BLR}} 15 000<ref name="autogenerated1" />

{{USA}} 10 000<ref name="autogenerated1" />

{{CHN}} 8000<ref name="autogenerated1" />

{{POL}} 5000

{{LTU}} 3000<ref name="autogenerated1" />

{{LAT}} 3000<ref name="autogenerated1" />

{{EST}} 2500<ref name="autogenerated1" />
| valoda = [[tatāru valoda]], [[krievu valoda]] u.c.
| reliģija = vairums [[musulmaņi]]
| grupas =
| radi = [[Tjurku valodas|Tjurku valodās]] runājošie: [[turki]], [[turkmēņi]], [[azerbaidžāņi]], [[uzbeki]], [[kazahi]], [[kirgīzi]], [[jakuti]], [[čuvaši]], [[baškīri]], [[karakalpaki]], [[tuvieši]], [[altajieši]], [[hakasi]], [[karačajieši]], [[nogajieši]], [[kumiki]], [[gagauzi]] un [[uiguri]].
| image_caption = Tatāru apdzīvotas vietas
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Antuāns Lorāns de Žisjē
|     vārds_orig = ''Antoine-Laurent de Jussieu''
|         attēls = Antoine Laurent de Jussieu.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1748
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liona]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Parīzes botāniskais dārzs]] (''Jardin des Plantes'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[augu klasifikācija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Illustration Actaea spicata0 clean.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Actaea spicata|Vārpainā krauklene}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Ranunculales
|         rinda_lv =Gundegu rinda
|           dzimta =Ranunculaceae
|        dzimta_lv =Gundegu dzimta
|            ģints =Actaea
|         ģints_lv =Krauklenes
|             suga =A. spicata
|          suga_lv =Vārpainā krauklene
|         binomial =Actaea spicata L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = Kapteinis Cubasa
| show_name_2          = キャプテン翼
| bgcolour             =
| color text           =
| image                = Captain Tsubasa logo.gif
| caption              = oriģinālais logotips
| genre                = sporta anime
| format               =
| creator              = [[Joiči Takahaši]]
| developer            =
| writer               =
| director             = [[Hirojoši Mitsunobu]]
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             = [[japāņu valoda|japāņu]]
| num_seasons          = 5
| num_episodes         = 128
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}
'''"Kapteinis Cubasa"''' ({{val|ja|キャプテン翼}}) ir [[japāņi|japāņu]] [[manga]]s sērija, kuru sarakstījis un ilustrējis [[Joiči Takahaši]]. Sērija galvenokārt ir par un ap [[futbols|futbolu]], koncentrējoties uz Cubasu Ozoru un viņa attiecībām ar draugiem, sāncensībām ar pretiniekiem, treniņiem, sacensībām un katru futbola spēli un tās rezultātu. Vairākās "Kapteinis Cubasa" sērijās stāsts ir par Cubasas un viņa draugu izaugsmi, sastopoties ar jauniem sāncenšiem.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Ricas ezers
|attēls=Ritsa1.jpg
|paraksts=
|map = Abhāzija
| plat_d=43 | plat_m=28 | plat_s=53 | plat_NS=N
| gar_d=40 | gar_m=32 | gar_s=29 | gar_EW=E
|platība=1,27
|garums=2,5
|Vid_dziļums=63
|Max_dziļums=131
|tilpums=
|augstums_vjl=950
|izteka=Jupšara
|baseins=
|valstis=[[Gruzija]]
|salas=0
|pilsētas=nav
}}
'''Ricas ezers''' ({{Val-ab|Риҵа}}, {{val-ka|რიწა}}), arī '''Rica ezers''' un '''Lielais Ricas ezers''' ir ezers [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza kalnos]], [[Gruzija]]s teritorijā, [[Abhāzija]]s ziemeļrietumu daļā. Ezers izveidojies apmēram pirms 250 gadiem, kad kalna nogruvuma dēļ tika aizsprostota Lašipses upes gultne. Vienīgais ceļš turp no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] piekrastes gar ezera dienvidu krastu tika uzbūvēts 1936. gadā, šī paša ceļa turpinājums vēlāk izbūvēts līdz Avadharas kūrortam uz ziemeļiem no ezera. Ezers padomju laikā bija nozīmīgs tūrisma objekts. To joprojām apmeklē [[Krievija]]s tūristi, tomēr likumīgi to apmeklēt ir problemātiski politiska un reizēm arī militāra konflikta dēļ starp Gruziju un pašpasludināto Abhāzijas valsti.

sentences: '''Lielvārdes muižas pils''' bija [[Lielvārde]]s ({{val|de|Lennewarden}}) [[muiža]]s kungu māja, kas celta [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] [[Klasicisms|klasicisma stilā]] [[Lielvārdes pagasts|Lielvārdes pagastā]]. Rašanās un pastāvēšana saistīta ar [[Lielvārdes viduslaiku pils]] vēsturi. Lielvārdes muižas pils tika sagrauta [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara laikā]], kad tika iznīcinātas arī citas muižas kompleksa celtnes, tai skaitā arī staļļi un strādnieku māja. 19. gadsimta muižas apbūve iekļāva viduslaiku pilsdrupas, muižas kungu māju, klētis un citas saimniecības ēkas, kā arī netālo luterāņu baznīcu (celtu 1747. gadā). Patlaban Lielvārdes muižas pils vietā atrodas koka skulptūru dārzs, kurā apskatāmi 16 tēli no [[Andrejs Pumpurs|A.Pumpura]] eposa "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]".

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Daina Jāņkalne
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1963
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 20
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta = [[Jūrmala]]
| pilsonība =
| tautība = Latviešu
| nodarbošanās = {{hlist|Žurnāliste|Režisore|Producente}}
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| dzīvesbiedrs = [[Kristaps Gulbis]]
| bērni = 3
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Daina Jāņkalne''' (dzimusi {{dat|1963|12|20}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu televīzijas un radio sarunu šovu vadītāja, veidotāja, redaktore un producente. Pazīstama kā televīzijas raidījumu ''Ienesīga vieta, Abi labi, Starp mums runājot, Sieviete. Personīgi.'' vadītāja un veidotāja un [[Latvijas Radio]] 1 šova ''Kā labāk dzīvot'' prezentētāja.<ref name="nra.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/kultura/personibas/217408-daina-jankalne-atkal-ekranos-sieviesu-pasauli-atklajot.htm|title=Daina Jāņkalne atkal ekrānos. Sieviešu pasauli atklājot|website=nra.lv|access-date=2020-12-30|language=lv}}</ref><ref name="stv-pirma-sieviete-personigi-tresdiena-2019-gada-14-augusts-plkst-21-un-00">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvepg.eu/lv/latvia/channel/stv_pirma/review/20190814210000/sieviete_personigi|title=STV Pirmā! - Sieviete. Personīgi. - trešdiena, 2019. gada 14. augusts, plkst. 21 un 00|last=TVEpg.eu|website=tvepg.eu|access-date=2020-12-30|language=lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour = #76A8FF
 |            name = Pablo Pikaso
 |           image = Pablo picasso 1.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Pablo Pikaso 1962. gadā
 |       birthname = Pablo Djego Hosē Fransisko de Paula Huans Nepomuseno Marija de los Remedios Kipriano de la Santisima Trinidads Martirs Patrisio Klito Ruiss i Pikaso
 |       birthdate = {{dat|1881|10|25}}
 |        location = {{flaga|Spānija|1875}} [[Malaga]], [[Spānija]]
 |       deathdate = {{Miršanas datums un vecums|df=yes|1973|4|8|1881|10|25}}
 |      deathplace = {{flaga|Francija}} [[Mužīna]], [[Francija]]
 |          places =
 |     nationality = [[spāņi|spānis]]
 |           field = gleznošana, zīmēšana, tēlniecība, keramika
 |        training =
 |        movement = [[kubisms]]
 |    famous works = "[[Aviņonas meitenes]]" (1907)<br />"[[Gernika]]" (1937)
 |        paraksts = Picasso Signatur-DuMont 1977.svg
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences: '''14. septembris''' ir gada 257. diena (258. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 108 dienas.

sentences:
Prezbiterieši bija [[Anglija|Anglijā]] dzīvojošie mērenie kalvinisti.
[[Kategorija:Prezbiterisms| ]]
[[Kategorija:Kalvinisti]]
[[Kategorija:Protestanti]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas
| attēls = X-Men Days of Future Past poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: Days of Future Past''
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Halle Berija]]
* [[Elena Peidža]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|5|10|Ņujorkas pirmizrāde|2014|5|23|ASV|2014|5|23|Latvija|}}
| ilgums = 131 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-days-future-past-2014|title= X-Men: Days of Future Past|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = agļu
| budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmen2014.htm |title=
X-Men: Days of Future Past (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|747,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmen2014.htm |title=
X-Men: Days of Future Past (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā = [[X-cilvēki: Pirmā klase]]
| nākamā = [[X-cilvēki: Apokalipse]]
| imdb =
}}
'''"X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas"''' ({{val|en|X-Men: Days of Future Past}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Braiens Singers]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[X-cilvēki: Pirmā klase]]". 2016. gadā iznāca filmas turpinājums "[[X-cilvēki: Apokalipse]]".

sentences:
{{otheruses4|upi|Bārta (nozīmju atdalīšana)|Bārta}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Bārta
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Bartuva
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Bartuva
| attēls            = Bārtas upe pie Bārtas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Bārtas upe pie [[Bārta]]s ciema
  | karte             = Latvijas upe Barta karte.png
  | kartes_paraksts   = Bārta, [[Liepājas ezers]] un [[Tirdzniecības kanāls]].
  | kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Pluņģes rajons]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Liepājas ezers]]
| baseina_valstis   = {{LTU}}<br />{{LAT}}
| tek_caur          =
| garums            = 103
| garums_latvijā    = 47
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,2
| kritums           = 156
| caurtece          = 11,1
| gada_notece       = 0,69
| baseins           = 2016
| baseins_latvijā   = 1036
| pietekas          = [[Vārtāja]], [[Apše]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=51 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=7 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=3 | iet_gar_s=6 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi
| attēls                   = Hoodwinked.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hoodwinked''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 =
* [[Korijs Edvardss]]
* [[Tods Edvardss]]
* [[Tonijs Līčs]]
| producents               = [[Korija Reja]]
* [[Keitija Hūtena]]
* [[Deivids K. Lavgrens]]
* [[Sjū Bea Montgomerija]]
* [[Prestons Stucmans]]
* [[Moriss Kanbars]]
| scenārija autors         =
* Korijs Edvardss
* Tods Edvardss
* Tonijs Līčs
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Patriks Varbērtons]]
* [[Entonijs Andersons]]
* [[Deivids Ogdens Staierss]]
| mūzika                   = [[Džons Marks Peinters]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Kanbar Entertainment]]''
* ''[[Kanbar Animation]]''
* ''[[Blue Yonder Films]]''
| izplatītājs              = [[The Weinstein Company]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16|Losandželosa|2006|1|13|ASV|2006|6|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 79 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hoodwinked-2005|title=Hoodwinked!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hoodwinked.htm|title=Hoodwinked! (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sarkangalvītes jaunie piedzīvojumi"''' ({{val|en|Hoodwinked!}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori un scenārija autori ir [[Korijs Edvardss]], [[Tods Edvardss]] un [[Tonijs Līčs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}} Losandželosā. Galvenās lomas ierunājuši [[Anna Hetaveja]], [[Glenna Klouza]], [[Džims Beluši]], [[Patriks Varbērtons]], [[Entonijs Andersons]] un [[Deivids Ogdens Staierss]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bāskervilu suns
| operators =
| attēls = The Hound of the Baskervilles - 1939- Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Sidnijs Lenfīlds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Grīns]]
* [[Bezils Retbouns]]
* [[Vendija Berija]]
* [[Naidžels Brūss]]
* [[Džons Keredīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Hound of the Baskervilles''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1939|3|31}}
| ilgums = 80 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bāskervilu suns"''' ({{Val|en|The Hound of the Baskervilles}}) ir 1939. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lenfīlds]]. Filma balstīta uz [[Arturs Konans Doils|Artura Konana Doila]] [[Bāskervilu suns|tāda paša nosaukuma romānu]]. Filmā [[Šerloks Holmss|Šerloka Holmsa]] lomu atveido [[Bezils Retbouns]], bet [[Doktors Vatsons|doktora Vatsona]] lomu [[Naidžels Brūss]]. Citas lomas atveido [[Ričards Grīns]], [[Vendija Berija]] un [[Džons Keredīns]]. Šī ir pirmā no 14 Šerloka Holmsa filmām no 1939. līdz 1946. gadam, kurā lomas atveidoja Retbouns un Grīns.

sentences: '''Aforisms''' ir konkrēta [[autors|autora]] īss, kodolīgs izteiciens, kas izsaka kādu pabeigtu, vispārinātu domu vai vērtējumu: domugrauds, dzīves gudrība, mutiskā vai pierakstītā formā. Pirmo reizi šis [[termins]] tika lietots [[Hipokrats|Hipokrata]] "[[Aforismi (Hipokrāts)|Aforismos]]".<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pilsētas| Karogi]]
[[Kategorija:Latvijas karogi|Pilsetu karogi]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās
| datums     = {{dat|2018|5|7}}
| laiks      = no 18.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Aktuālās tēmas
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Treisijs}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Feens}}
}}
Apspriestās tēmas
* Iespaidi no [[Vikipēdija:Konferences/Wikimedia Conference 2018|Wikimedia Conference 2018]], kur pabijis {{u|Edgars2007}} un {{u|Treisijs}}
** Tiek atzīmēts Papuasa lielais ieguldījums [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|organizācijas]] izveidē, kas nozīmē, ka var doties uz apmaksātām konferencēm
* aktuālie jautājumi
* EST-LAT projekti
** Igauņu, latviešu (un, iespējams, lietuviešu) vikipēdistu kopīgā fotoekspedīcija jūlijā—augustā
** EST-LAT rakstu konkurss oktobrī—novembrī
* CEE Spring
** apspriests konkurss Pasaules kausa futbolā laikā
* Feens informē par plāniem dibināt organizāciju
* Feena vadītās nodarbības Ventspilī un Aizkrauklē
* [[Vikiprojekts:Dabas skati Vikipēdijā 2018|Dabas skati Vikipēdijā 2018]]
* Tuvākie [[WP:Konferences|starptautiskie pasākumi]]
** tiek domāts, ka ar laiku cilvēku interese un konkurence par konferencēm pieaugs
** uz Stokholmu vasaras beigās varēs doties pieci latvieši, vajag sākt izrādīt interesi
* Neformālas sarunas
* Tiek nolemts, ka "atveidošana" ir aizliegtais temats sanāksmēs

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = V. H. Odens
|         vārds_orig = ''W. H. Auden''
|             attēls = AudenVanVechten1939.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = V. H. Odens 1939. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1907
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 21
|           dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Jorka}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1973
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 29
|            m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Vistans Hjū Odens''' ({{val|en|Wystan Hugh Auden}}; dzimis {{dat|1907|2|21}}, miris {{dat|1973|9|29}}), publicējies kā '''V. H. Odens''' (''W. H. Auden''), bija angļu/amerikāņu [[dzejnieks]]. Tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta lieliskākajiem rakstniekiem.

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Tramvaju satiksme Antverpenē
|fona krāsa        = #C80404
|logo              = Premetro_Antwerpen_Logo.svg
|karte             =
|valsts            = {{flag|Beļģija}}
|pilsēta           = [[Antverpene]]
|atklāts           = 1873. gads
|izmaksas          =
|kopējais garums   = 116,6 km
|līniju skaits     = 14
|staciju skaits    =
|pieturu skaits    =
|transporta vienīb =
|depo              =
|pasažieri dienā   =
|pasažieri gadā    =
|mājas lapa        = [https://www.delijn.be/ delijn.be]
|apakšveidne       =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Hypericum montanum RF.jpg|dzimta_lv=Asinszāļu dzimta|suga_lv=Kalnu asinszāle|suga=Hypericum montanum|binomial=Hypericum montanum <small>L.</small>|iedalījums=|ģints_lv=Asinszāles|ģints=Hypericum|dzimta=Hypericaceae|valsts=Plantae|rinda=Malpighiales|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}
'''Kalnu asinszāle''' (''Hypericum montanum'') ir augu suga [[asinszāļu dzimta]]s [[Asinszāles|asinszāļu ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Rietumeiropa|Eiropas rietumu]] un [[Centrāleiropa|centrālajā]] daļā, kā arī dažviet [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Mazāzija|Mazāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] kalnu asinszāle ir sastopama ļoti reti — [[Daugavas ieleja|Daugavas ielejā]] valsts vidusdaļā, visbiežāk uz [[Kaļķis|kaļķaina]] substrāta, piemēram, [[Daugava]]s krastā uz [[Dolomīts|dolomīta]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/hypericum-montanum-l/|title=kalnu asinszāle - Hypericum montanum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-01}}</ref>

sentences: '''29. marts''' ir gada 88. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (89. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 277 dienas.

sentences:
== Tukšs paraugs ==

{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds =
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
traktāta "Par lietu īpašībām"]]
'''Autopsija''' ({{val|grc|αυτος}}, ''autos'' — ‘pats’, {{gree|όψις}}, ''opsis'' — ‘skats’) vai '''līķa sekcija''', arī '''obdukcija''' ir [[līķis|līķa]] uzšķēršana patologanatomiskās izmeklēšanas nolūkos, [[nāve]]s cēloņa noskaidrošanai. Autopsiju izdara morgā. To veic ārsts patologs vai tiesu medicīnas eksperts. Anatomisko līķa sekciju veic medicīnas studenti mācību nolūkos. Autopsijas laikā aplūko katra orgāna stāvokli, kā arī paņem audu paraugus mikroskopiskajai izmeklēšanai. Uzšķēršanas tehnika iekļauj: taisno griezienu, Leškes griezienu, Fišera griezienu vai kombinēto griezienu. Iekšējos orgānus izņem pēc Šora metodes. Galvaskausa atvēršanai izmanto speciālu rokas vai elektrisko zāģi. Mīksto audu pāršķelšanai izmanto [[skalpelis|skalpeli]], ķirurģiskās šķēres<ref name="Latvautops">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vmnvd.gov.lv/lv/datu-bazes/rstniecb-izmantojamo-medicnisko-tehnoloiju-datu-bze/28-patologijas-mediciniskie-pakalpojumi/lika-patologanotomiskas-izmeklesanas-tehnologijas|title=Latvijā apstiprinātās līķa patologanatomiskās izmeklēšanas tehnoloģijas.|publisher=Nacionālais veselības dienests.|accessdate={{dat|2014|8|12||bez}}|archive-date={{dat|2014|04|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140401090740/http://vmnvd.gov.lv/lv/datu-bazes/rstniecb-izmantojamo-medicnisko-tehnoloiju-datu-bze/28-patologijas-mediciniskie-pakalpojumi/lika-patologanotomiskas-izmeklesanas-tehnologijas}}</ref>.

sentences: uzkritīs skaitlis “5”, ir vienāda ar 1:6 jeb {{nobr|(<math>\tfrac{1}{6}</math>)}}, tāpat kā varbūtība jebkuram citam kauliņa skaitlim]]

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: {{Izolēts raksts|date=2014. gada septembrī,}}

sentences: {{cita nozīme|atmosfēras daļu, kas redzama no Zemes|metafizisku jēdzienu|debesis (reliģija)}}

sentences:
{{Pārvietot|Izaks Babels}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Īzaks Bābels
|     vārds_orig = Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель
|         attēls = Isaac Babel.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Odesa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Butirku cietums]], [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Jātnieku armija]] (1926), [[Odesas stāsti]] (1931)
|    ietekmējies = [[Maksims Gorkijs]]
|     ietekmējis = [[Ilfs un Petrovs]], [[Jurijs Oleša]], [[Valentīns Katajevs]], [[Konstantīns Paustovskis]], [[Eduards Bagrickis]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Īzaks Bābels''' ({{val|ru|Исаа́к Эммануи́лович Ба́бель}}, dzimis {{dat|1894|7|13}}, miris {{dat|1940|1|27}}) bija [[Odesa|Odesā]] dzimis [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[krievi|krievu]] rakstnieks un dramaturgs. Pazīstamākie darbi — 1926. gada stāstu krājums "[[Jātnieku armija]]" par [[Semjons Budjonnijs|Semjona Budjonnija]] jātnieku armiju un 1931. gadā izdotie "[[Odesas stāsti]]" par Odesas ebreju bandītu dzīvi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
 | name             = ''Swedbank AB''
 | logo             =
 | type             = [[Akciju sabiedrība]]
 | foundation       = 1820
 | founder          =
 | location         = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 | locations        =
 | area_served      =
 | key_people       = Jenss Henriksons (prezidents un izpilddirektors),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedbank.com/about-swedbank/management-and-corporate-governance/ceo-and-group-executive-management/photos-and-cvs|title=CEO and Group Executive Committee {{!}} CVs Photos {{!}} Swedbank|website=www.swedbank.com|access-date=2022-10-31|language=en}}</ref> Jērans Pēšons (priekšsēdētājs)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedbank.com/about-swedbank/management-and-corporate-governance/the-board-of-directors/photos-and-cvs|title=The Board of Directors {{!}} CVs {{!}} Photos for download {{!}} Swedbank|website=www.swedbank.com|access-date=2022-10-31|language=en}}</ref>
 | industry         = Finanšu pakalpojumi
 | products         =
 | services         =
 | revenue          = [[Zviedrijas krona|SEK]] 31,04 miljardi (2010)<ref name="AR2010">{{Tīmekļa atsauce |url=http://feed.ne.cision.com/wpyfs/00/00/00/00/00/13/A9/A3/wkr0011.pdf |title=Annual Results 2010 |accessdate=8 February 2011 |publisher=Swedbank}}</ref>
 | operating_income = SEK 9,955 miljardi (2010)<ref name="AR2010" />
 | net_income       = SEK 7,444 miljardi (2010)<ref name="AR2010" />
 | assets           =
 | equity           = SEK 95,04 miljardi (2010)<ref name="AR2010" />
 | num_employees    = 17220 (FTE, 2010)<ref name="AR2010" />
 | divisions        =
 | subsid           = Swedbank Luxemburg, Swedbank Russia, Hansabank Estonia, Swedbank Latvia, Swedbank Lithuania, Swedbank Ukraine
 | homepage         = [http://www.swedbank.com/ www.swedbank.com]
 | intl             = yes
}}
'''''Swedbank''''' ir [[Zviedrija|Zviedrijā]] reģistrēta [[banka|banku]] grupa, kas darbojas Zviedrijā un [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dārgais Džons
| attēls                   = Dear John film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dear John''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Lase Halstrēms]]
| producents               =
* [[Mārtijs Bouvens]]
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Raiens Kavanahs]]
| scenārija autors         = [[Džeimijs Lindens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Henrijs Tomass]]
* [[Ričards Dženkinss]]
| mūzika                   = [[Debora Lūrija]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|2|5||bez}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dear-john-2010|title=Dear John|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]25 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dearjohn.htm|title=Dear John (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]115 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dārgais Džons"''' ({{val|en|Dear John}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Nikolasa Spārksa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Amanda Saifreda]], [[Henrijs Tomass]] un [[Ričards Dženkinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|2|5||bez}}.

sentences: '''Provokācija''' ir darbība vai pasākumu kopums, ar mērķi izraisīt atbildes rīcību vai provocētā (-ēto) bezdarbību, tādā veidā ar mērķi mākslīgi radīt sarežģītus apstākļus, vai sekas provocētam (-iem). Provokācijas veicējs tiek saukts par provokatoru. Tā kā provokācijas pamatojas uz cilvēka psiholoģiju un kā sociālas būtnes uzvedību, tās pēta [[psiholoģija]] un [[socioloģija]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainais dārzs
| operators =
| attēls = The Secret Garden 2020 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, drāma
| režisors = [[Marks Mandens]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kolins Fērts]]
* [[Džūlija Voltersa]]
* [[Diksija Egeriksa]]
* [[Īdans Heihērsts]]
* [[Amirs Vilsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Secret Garden''
| studija = * ''StudioCanal''
* ''Heyday Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sky''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|8|7}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2702920/?ref_=bo_se_r_1|title=The Secret Garden (2020) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainais dārzs"''' ({{Val|en|The Secret Garden}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] fantāzijas filma, kuras režisors ir [[Marks Mandens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kolins Fērts]], [[Džūlija Voltersa]], [[Diksija Egeriksa]], [[Īdans Heihērsts]] un [[Amirs Vilsons]]. Filma balstīta uz [[Frānsisa Hodžsone Bērneta|Frānsisas Hodžsones Bērnetas]] 1911. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: ) baletam Sanktpēterburgā, 1899. gads. Lenjani bija pirmā balerīna, kas jebkad oficiāli tika nosaukta par ''Prima balerīna assoluta'' — augstākais rangs sievietēm. ]]

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences: '''Humifikācija''' ir [[augsne]]s augšējā daļā notiekoša mikrobioloģiska un bioķīmiska vienkāršu [[organiskā viela|organisku savienojumu]] pārvēršanās par daudz sarežģītākiem organiskiem savienojumiem, kas saistīti ar augsnes minerālo daļu. Augsnes slāni, kas izveidojas šajā procesā, sauc par [[humuss|humusu]]. Tas ietekmē mitruma režīmu un tumšā krāsa sekmē [[Saule]]s enerģijas absorbēšanu.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Ukrainas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''Sāļus neradošie oksīdi''' ir tādi [[oksīdi]], kuriem tieši neatbilst ne [[skābes]], ne [[Bāze (ķīmija)|bāzes]].<ref>G. Rudzītis, F. Feldmanis. Neorganiskā ķīmija. R., "Zvaigzne", 1981, 112. lpp.</ref> Agrāk tos dēvēja par '''indiferentajiem oksīdiem''', tomēr no šī nosaukuma atteicās, jo sāļus neradošie oksīdi ir visai reaģētspējīgas vielas. Salīdzinājumā ar citiem oksīdiem, sāļus neradošo oksīdu ir ļoti maz. Pazīstamākie sāļus neradošie oksīdi ir [[oglekļa monoksīds]] CO un [[slāpekļa monoksīds]] NO. Tradicionāli pie sāļus neradošajiem oksīdiem pieskaita arī [[Dislāpekļa oksīds|dislāpekļa oksīdu]] N2O, kas pēc savas molekulas uzbūves īstenībā ir slāpekļa oksonitrīds. Sāļus neradošie oksīdi ir arī  mazpazīstamie [[silīcija monoksīds]] SiO, [[sēra monoksīds]] SO un [[sēra suboksīds]] S2O. Pie sāļus neradošiem oksīdiem var pieskaitīt arī ūdeņraža oksīdu — [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
{{cita nozīme|kauju 1812. gadā|par kaujām 1916. gadā|Ķekavas kaujas}}
{{Kauja infobox
|kauja=Ķekavas kauja
|attēls=
|paraksts=Ķekavas kaujas shēma
|konfl=[[1812. gada karš]]
|laiks=1812. gada 22. (10.) - 23. (11.) augusts
|vieta= [[Ķekava]]s apkārtne
|iznāk=[[Krievijas Impērija]]s karaspēka uzvara
|puse1=[[Francija|Francijas impērija]]
|puse2=[[Krievijas Impērija]]
|karavad1=[[Žaks Makdonalds]] - Lielās armijas Prūšu korpusa pavēlnieks,
[[Ludvigs Jorks fon Vartenburgs]]
|karavad2=[[Johans fon Esens]] - Rīgas kara gubernators,
[[Frīdrihs fon Lēviss of Menārs]]
|spēki1= vairāki tūkstoši
|spēki2= ap 6000<ref>[http://ww-person.com/html/wwp/germ/entr/Gefecht4047.html 22.8.1812 Gefecht bei Dahlenkirchen/Olai/Schlock]</ref>
|zaud1= vairāk kā 650 sagūstīto
|zaud2= ap 300 karavīru, no tiem 42 kritušo
}}
'''1812. gada Ķekavas kauja''' jeb '''Kauja pie Doles baznīcas''' ({{val|de|Schlacht bei Keckau, Gefecht bei Dahlenkirchen}}, {{val|ru|Битва при Кекау, бой у Даленкирхена}}) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas uzbrukuma operācija [[1812. gada karš|1812. gada kara]] laikā pret [[Napoleons|Napoleona]] Lielās armijas Prūšu korpusa pozīcijām. Kauja notika [[1812]]. gada 22.-23. (10.-11.) augustā un beidzās ar Napoleona karaspēka atkāpšanos.

sentences: '''14. jūlijs''' ir gada 195. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (196. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 170 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bebrenes pagasts
| karte             = Bebrenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Bebrenes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Bebrenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Bebrene
| platība           = 102,8
| iedzīvotāji       = 1059<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1059 / 102.8 round 1}}
| izveidots         = 1864
| mājaslapa         =
| nos_vācu          = Bewern
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Бевернская
| ref_krievu        =
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=2|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=7|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Frenks Raiks|bg_color=#013369|divīzija=Dienvidu divīzija|klubs=Indianapolis Colts|logo=Indianapolis Colts logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Indianapolisas "''Colts''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Indiana|Indianapolisa}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1953|menedžeris=Kriss Balards|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''Lucas Oil Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 000|krāsas=Zila, balta, pelēka, melna<br />{{color box|#013369}} {{color box|#FFFFFF}} {{color box|#A5ACAF}} {{color box|#1D252C}}|īpašnieks=Džims Ersijs|prezidents=|divīzijas tituli=16}}'''Indianapolisas "Colts"''' ({{Val|en|Indianapolis Colts}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Indianapolisa|Indianapolisā]], [[Indiāna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1953. gadā kā '''Baltimoras "Colts"'''. "Colts" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Dienvidu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Lucas Oil Stadium'' stadionā. 1970. gadā komanda ieguva [[Superkauss|Superkausu]], bāzējoties [[Baltimora|Baltimorā]], savukārt 2007. gadā to ieguva, jau pārstāvot Indianapolisas pilsētu.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Seborgas Firstiste
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Principato di Seborga
|               karoga_attēls = Flag of the Principality of Seborga.svg
|            karoga_nosaukums =
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto = ''Sub Umbra Sedi'' (Es apsēdos ēnā)
|                valsts_himna = "La Speranza"
|               kartes_attēls = SeborgaMap.jpg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Seborga (pilsēta)|Seborga]]
| latd  = 43 |latm  = 50 |lats  =  |latNS  = N
| longd = 7 |longm =  42 |longs =  |longEW = E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Itāļu valoda|itāļu]], [[Ligūriešu valoda|ligūriešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = Princis
|                valsts_galva = [[Marčello Menegato|Marčello I]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Pirms mikronācijas
|          neatkarības_datums = [[954]]
|       neatkarības_notikums2 = Kā mikronācija
|         neatkarības_datums2 = [[1963]]
|                 platība_km2 = 15
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits =
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Seborga''' vai oficiāli '''Seborgas Firstiste''' ({{val|it|Principato di Seborga}}) ir [[mikronācija]], kas atrodas [[Itālija]]s ziemeļaustrumu daļā, netālu no [[Francija]]s robežas. Tās teritorija ietver vienīgi [[Seborga (pilsēta)|Seborgas]] pilsētu. Oficiāli Seborgas hercogiste ir Itālijas daļa.

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Alatira<br />''Алатырь''
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Rator lej Ordanjbye.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Alatiras upe, Ardatovas rajonā, Mordovijā
  | karte             = Sura basin-2.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     = 200px
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Sura (Volgas pieteka)|Sura]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = Krievijas Federācija
  | garums            = 296
  | iztekas_augstums  = 133
  | ietekas_augstums  = 79
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 11 200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=54 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=26 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=43 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=55 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=54 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=11 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=46 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=54 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
šķirne 'Yecoro' (pa labi) ir jutīga pret augsnes sāļumu, augi, kas iegūti, krustojot ar šķirni 'W4910' (pa kreisi) ir izturīgāki pret augsnes sāļumu]]
'''Augu selekcija '''ir [[zinātne]] par to, kā mainīt [[Augi|augu]] pazīmes, lai iegūtu vēlamās īpašības.<ref>Breeding Field Crops. 1995. Sleper and Poehlman. Page 3</ref> Tā tiek izmantota, lai uzlabotu pārtikas un lopbarības produktu kvalitāti.<ref name=":0">{{Cite journal|last=Hartung|first=Frank|last2=Schiemann|first2=Joachim|date=|title=Precise plant breeding using new genome editing techniques: opportunities, safety and regulation in the EU|url=http://onlinelibrary.wiley.com.libproxy.uregina.ca:2048/doi/10.1111/tpj.12413/full|journal=The Plant Journal|volume=78|issue=5|pages=|doi=10.1111/tpj.12413|via=}}</ref> Augu selekcijā tiek izmantotas dažādas metodes — sākot ar augu izlasi pēc vēlamajām pazīmēm, līdz metodēm, kuras izmanto zināšanas par [[ģenētika|ģenētiku]], [[hromosomas|hromosomām]] un dažādām molekulārajām tehnikām. Augu gēni nosaka, kādas kvalitatīvās vai kvantitatīvās īpašības būs augam. Augu audzētāji cenšas radīt īpašus augus un arī jaunas augu šķirnes.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Anete Salinieka
 |    vārds_orig = Anete Salinieka
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1990
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|Latvija|Sigulda}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = Londona, Apvienotā Karaliste
 |     pilsonība = Latviete
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = Grima māksliniece
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = S
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = Mode, Māksla, Kosmētika
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Aplozīvs slēdzenis''' ir [[eksplozīvs|eksplozīvs slēdzenis]] [[līdzskanis]], kam nav šai skaņu kategorijai raksturīgā spējā impulsa (eksplozijas). Respektīvi - [[balss trakts]] tiek noslēgts līdzskaņa radīšanai, bet nav dzirdamas pazīmes, ka [[oklūzija]] ir beigusies, līdzskanis ir '''nerealizēts'''. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] aplozīvos līdzskaņus apzīmē ar [[diakritiskā zīme|diakritisko zīmi]] (uz augšu un pa labi vērsts augšējs "stūrītis"): {{IPA|[p̚]}}, {{IPA|[t̚]}}, {{IPA|[k̚]}}.

sentences:
{{navbox
|name = Juņnaņa
|title = [[Juņnaņa]]s prefektūras līmeņa administratīvās vienības
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1 =
* [[Baošaņa]]
* [[Cjuidzjina]]
* [[Džaotuna]]
* [[Jusji]]
* '''[[Kuņmina]]'''
* [[Lidzjana]]
* [[Liņcana]]
* [[Puera]]
|group2 = Autonomā prefektūra
|list2 =
* [[Čusjunas Ji autonomā prefektūra]]
* [[Dali Baju autonomā prefektūra]]
* [[Dehunas Daju un Dzjinpo autonomā prefektūra]]
* [[Dicjinas Tibetiešu autonomā prefektūra]]
* [[Hunhes Hani un Ji autonomā prefektūra]]
* [[Nudzjanas Lisu autonomā prefektūra]]
* [[Sjišuanbaņnas Daju autonomā prefektūra]]
* [[Veņšaņas Džuanu un Meo autonomā prefektūra]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Juņnaņa]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences: '''19. augusts''' ir gada 231. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (232. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 134 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Cyclorrhapha''
| attēls =Musca_domestica_housefly.jpg
| att_nosaukums =[[Mājas muša]] (''Musca domestica'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Friedrich Moritz Brauer|Brauer]], 1863)</small>
| iedalījums =
* sekcija {{TaksoSaite|Aschiza}}
* sekcija {{TaksoSaite|Schizophora}}
}}

sentences: '''Darba valoda''' (arī '''procedūras valoda''') ir kādai valodai piešķirts sevišķs legāls statuss starptautiskā kompānijā, organizācijā, biedrībā tās iekšējās un ārējās komunikācijas nodrošināšanai. Pirmām kārtām tā ir ikdienas korespondences un saziņas valoda.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ludvigsburgas pils
| native_name         = ''Residenzschloss Ludwigsburg''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vācija#Eiropa
| status              =
| image               = Residenzschloss_Ludwigsburg_Garten_(cropped).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Ludvigsburga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}}
| latd  = 48.9 | latNS  = N
| longd = 9.195833 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1704. gads
| completion_date     = 1733. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.schloss-ludwigsburg.de/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: , ar [[Ubuntu Linux|Ubuntu]] un [[Windows Vista]] ieejām]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Litija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=LiH
|molmasa=7,95
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=692 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 850 °C<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Litija hidrīds''' (LiH) ir jonu tipa [[hidrīdi|hidrīds]] — [[litijs|litija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tas ir balta vai pelēcīga, cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli, to [[kristālrežģis]] līdzīgs [[NaCl]] kristālrežģim). Litija hidrīds nedaudz šķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences: '''Londonas satiksmes nodeva''' (bieži saīsina '''CC''') ir maksa tiem [[Londona]]s autobraucējiem, kuri pārvietojas ar savu [[mehāniskais transportlīdzeklis|mehāniskajiem transportlīdzekļiem]] pa noteiktām [[Londonas satiksmes nodevas zona|Londonas satiksmes nodevu zonām]] (CCZ). Šīs maksas mērķis ir ierobežot privāto automašīnu lietošanu, samazināt [[sastrēgums|sastrēgumus]] un iegūt naudas līdzekļus, kurus pēc tam iegulda [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] attīstībā. Par šādu satiksmes nodevas zonu [[2003. gads|2003]].gada [[17. februāris|17.februārī]] tika pasludināta daļa no [[Centrālā Londona|Centrālās Londonas]]. [[2007. gads|2007]].gada [[19. februāris|19.februārī]] arī [[Rietumlondona|Rietumlondonā]] izveidoja šādas zonas. Lai gan šī nav pirmā šāda veida shēma [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], tā bija lielākā, kad tā tika ieviesta, un joprojām tā ir viena no lielākajām [[pasaule|pasaulē]]. Par 10,50 [[sterliņu mārciņa|sterliņu mārciņu]] samaksu<ref>http://www.tfl.gov.uk/roadusers/congestioncharging/6744.aspx</ref> ir iespējams katru dienu no septiņiem rītā līdz sešiem vakarā iebraukt zonā jebkādiem [[satiksmes līdzeklis|satiksmes līdzekļiem]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lisabona
 | native_name              = ''Lisboa''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Lisbon Praça do Comércio BW 2018-10-03 13-33-44 s.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Lisboa.PNG
 | image_seal               = Crest of Lisboa.png
 | pushpin_map              = Portugal
|latd= 38|latm= 42 | lats= | latNS= N
|longd= 9|longm= 11 | longs= | longEW= W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Portugāle}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Lisabonas reģions]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Lisabonas apgabals]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1200. gadā p.m.ē.
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Antoniu Košta
 | area_total_km2           = 84,8
 | elevation_m              = 2
 | elevation_min_m          = 0
 | population_total         = 564657
 | population_as_of         = {{dat|2004|||SK|bez}}
 | population_urban         = 2435837
 | population_metro         = 2830867
 | population_density       = 5659
 | timezone                 = [[Rietumeiropas laiks|WET]]
 | utc_offset               = +0
 | timezone_DST             = [[Rietumeiropas vasaras laiks|WEST]]
 | utc_offset_DST           = +1
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 1149-014 Lisboa
 | area_code                = (+351) 21 XXX-XXXX
 | website                  = [http://www.cm-lisboa.pt/ cm-lisboa.pt]
}}
'''Lisabona''' ({{val|pt|Lisboa}}; {{IPA|[ɫiʒˈboɐ]}}<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://phonetic-blog.blogspot.com/2010/07/portuguese.html | title = Portuguese | accessdate = 2012-06-17 | last = Wells | first = John C.}}</ref>) ir [[Portugāle]]s galvaspilsēta un lielākā pilsēta ar 547 631 iedzīvotājiem tās administratīvajā teritorijā,<ref>[http://www.ine.pt/scripts/flex_v10/Main.html Censos 2011 – Resultados Preliminares]</ref> kuras platība ir 84,8 kvadrātkilometri. Lisabonas aglomerācijā 958 kvadrātkilometros<ref name=World_Urban_Areas /> dzīvo vairāk kā 3 miljoni iedzīvotāju,<ref name=World_Urban_Areas>[http://www.demographia.com/db-worldua.pdf Demographia: World Urban Areas], March 2010</ref> padarot to par devīto apdzīvotāko reģionu [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]]. Lisabona ir vistālāk rietumos esošā lielā pilsēta [[Eiropa|Eiropā]], kā arī vistālāk esošā galvaspilsēta un vienīgā Atlantijas okeāna krastā. Tā atrodas [[Ibērijas pussala]]s rietumos, [[Težu]] upes grīvā.

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Horvātija]]
[[Kategorija:Horvātija]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Nissan Motor Co., Ltd.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
|traded_as         =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1933. gads]]
|founder           =
| defunct          =
| location_city    = [[Jokohama]]
| location_country = {{JPN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = [[vieglā automašīna|vieglās automašīnas]]
| services         =
|revenue           =
|operating_income  =
|net_income        =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
|assets            =
|equity            =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
|homepage          =  {{URL|http://www.nissan-global.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
{{nihongo|'''''Nissan Motor Corporation, Ltd.'''''|日産自動車株式会社|Nissan Jidōsha [[Kabushiki gaisha|Kabushiki-gaisha]]|lead=yes}} jeb '''''Nissan''''' ({{izrunā|niːsɑːn}}{{nepieciešama atsauce}} vai {{IPA|nɪsæn}}; japāņu: {{IPA|nisːaɴ}}) ir [[Japāna]]s [[autobūve]]s uzņēmums.
Galvenais birojs atrodas [[Jokohama|Jokohamā]].

sentences: '''Delta''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nesējraķete|nesējraķešu]] saime. ''Delta'' attīstīta no [[Starpkontinentālā ballistiskā raķete|starpkontinentālās ballistiskās raķetes]] [[Thor]], kas tika izstrādāta 1950. gados.

sentences: '''Dabiskā vide''' jeb vienkārši '''vide''' ir [[fizika|fizikālo]], [[ķīmija|ķīmisko]] un [[bioloģija|bioloģisko]] faktoru kopums, kas ietekmē [[organisms|organismus]] vai organismu kopumu, nosakot to dzīves veidu un izdzīvošanas nosacījumus. Dabisko vidi nosaka [[atmosfēra]], [[klimats]], [[reljefa forma]]s, [[hidrosfēra]], [[okeāns]] un citi faktori. Attiecības starp noteiktā vidē dzīvojošajiem organismiem pēta [[ekoloģija]]. Savukārt visu [[Zeme]]s apvalku, kuru veido organismu aizņemtās vides, sauc par [[biosfēra|biosfēru]]. [[Ģeohronoloģija]] ir zinātne, kurā tiek pētītas vides pārmaiņas ilgākā laika posmā. Kopš [[Rūpnieciskā revolūcija|Rūpnieciskās revolūcijas]] daudz tiek diskutēts par vides saglabāšanu dažādos mērogos, sākot ar vietēja mēroga vides saglabāšanu un beidzot ar globālas dabas jautājumiem, piemēram, [[globālā sasilšana]].

sentences: '''Sterilizācija''' ({{lang-la|sterilis}} — ‘neauglīgs’) ir dažādu priekšmetu, šķidrumu, pārtikas produktu, pārsienamā un brūces materiāla, operācijas veļas, ārstniecisko šķīdumu apstrāde ar fizikālām metodēm, lai iznīcinātu [[mikroflora|mikrofloru]].<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sterilizacija Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984.gads]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Parku štats
| attēls                   = Garden State Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garden State''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Zaks Brafs]]
| producents               =
* [[Gerijs Gilberts]]
* [[Dens Halsteds]]
* [[Pamela Ebdija]]
* [[Ričards Klabeks]]
| scenārija autors         = Zaks Brafs
| galvenajās lomās         =
* Zaks Brafs
* [[Natālija Portmane]]
* [[Ians Holms]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
| mūzika                   =
* [[Aleksis Mērdoks]]
* [[Čads Fišers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Camelot Pictures]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[Double Features Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|16|[[Sandensas kinofestivāls]]|2004|7|28|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/garden-state-2004-0|title=Garden State|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 20, 2019|archive-date={{dat|2019|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190420140338/http://www.bbfc.co.uk/releases/garden-state-2004-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gardenstate.htm|title=Garden State|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[File:KZuse denkmal.jpg|thumb|Konrāda Cūzes (''Konrad Zuse'') piemineklis [[Vācija|Vācijā]] ]]
'''Digitālā filozofija''', arī '''digitālā fizika''' ir strīdīgs mūsdienu novirziens [[filozofija|filozofijā]], [[kosmoloģija|kosmoloģijā]] un teorētiskajā [[fizika|fizikā]]. Šo terminu ap 1992. gadu ieviesa [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] [[informācijas teorija]]s pētnieks un fiziķis Edvards Fredkins.<ref>[http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130829040455/http://64.78.31.152/wp-content/uploads/2012/08/intro-to-DP.pdf |date={{dat|2013|08|29||bez}} }} Fredkina raksts: "Ievads digitālā filozofijā" {{en ikona}}</ref> Vācu inženieris un [[izgudrotājs]] [[Konrāds Cūze]] 1969. gadā, šķiet, bija pirmais, kurš aprakstīja digitālo fiziku.<ref>[http://www.mathrix.org/zenil/ZuseCalculatingSpace-GermanZenil.pdf] Cūzes  (''Zuse'') raksts: "Rēķināt telpu" {{en ikona}}</ref><ref>[ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200618062108/ftp://ftp.idsia.ch/pub/juergen/zuse67scan.pdf |date={{dat|2020|06|18||bez}} }} Cūzes ''Rechnender Raum'' {{de ikona}}</ref> Reizēm tiek lietots termins digitālā mehānika.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = OpenTimestamps
|                   logo = openTimestamps logo.png
|               logo alt =
|           logo caption =
|             screenshot = <!-- Image name is enough. -->
|         screenshot alt =
|                caption =
|            collapsible = <!-- Any text here will collapse the screenshot. -->
|                 author =
|              developer =
|               released =
|           discontinued = <!-- Set to yes if software is discontinued, otherwise omit. -->
|             ver layout = <!-- simple (default) or stacked -->
| latest release version = 0.7.0<ref name="ots-client">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/opentimestamps/opentimestamps-client/releases/tag/opentimestamps-client-v0.7.0 |title=OpenTimestamps client |accessdate={{dat|2020|01|05}} |language=en}}</ref>
|    latest release date = {{Release date and age|2019|08|21|df=yes/no}}<ref name="ots-client" />
| latest preview version = <!-- {{Start date and age|2017|01|10|df=yes/no}} -->
|    latest preview date = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
|                   repo = {{URL|https://github.com/opentimestamps/}}
|                 status =
|   programming language = ''[[Python]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Javascript]], [[Rust (programmēšanas valoda)|Rust]]''
|       operating system =
|               platform =
|                   size =
|               language =
|         language count = <!-- Number only -->
|      language footnote =
|                  genre = [[Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|Decentralizēta laikzīmogošana]]
|                license = [[LGPL|LGPL3]]
|                  alexa =
|                website = {{URL|https://opentimestamps.org}}
|               standard =
|                   AsOf =
}}
'''''OpenTimestamps''''' ir decentralizēta [[laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|laikzīmogošanas]] infrastruktūra, kas paļaujas uz ''[[Bitcoin]]'' [[blokķēde|blokķēdi]]. Tā ļauj pierādīt jebkādu dokumentu vai citu [[cipardati|cipardatu]] eksistenci pirms noteikta datuma un laika. Parasti tas notiek, izmantojot kalendāra serverus, kas ļauj grupēt neierobežotu skaitu pierādījumu vienā ierakstā (''Bitcoin'' transakcijā), izmantojot [[Merkles koks|Merkles koku]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Biutiful''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Biutiful (2010 movie poster).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
 |  producents =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Džons Kiliks]]
* [[Fernando Bovaira]]
 |   scenārijs =
* Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Armando Bo]]
* [[Nikolass Gjakobone]]
 |     aktieri =
* [[Havjers Bardems]]
* [[Luo Džins]]
* [[Marisela Alvareza]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Televisió de Catalunya]]''
* ''[[Televisión Española]]''
* ''[[Cha Cha Cha Films]]''
* ''[[Focus Features|Focus Features International]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[LD Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|5|17|Kannu kinofestivāls|2010|10|22|Meksika|2010|12|3|Spānija|}}
 |      ilgums = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010|title=Biutiful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 21, 2018|archive-date={{dat|2017|05|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170510100031/http://www.bbfc.co.uk/releases/biutiful-2010}}</ref>
 |      valsts =
* {{ESP}}
* {{MEX}}
 |      valoda =
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|25,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biutiful.htm|title=Biutiful (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|19||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Biutiful''''' ir 2010. gada [[Spānija]]s un [[Meksika]]s drāmas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Galvenās lomas atveido [[Havjers Bardems]], [[Luo Džins]] un [[Marisela Alvareza]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|17||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences: {{Citas nozīmes|vampīriem - fantastiskām būtnēm|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}

sentences: '''Vulkanoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta [[Vulkāns|vulkānus]], bet [[Zinātnieks|zinātniekus]], kuri ilgstoši novēro vulkānu uzvedību un to izcelšanos, pēta [[lava]]s un [[Gāze|gāzu]] sastāvu, sauc par vulkanologiem. Pētot lavas, gāzu, [[fumarola|fumarolu]] ķīmisko sastāvu un [[Temperatūra|temperatūru]], zinātnieki spēj izpētīt [[Zemes mantija|Zemes mantiju]] un [[Zemes garoza|garozu]] un var paredzēt aptuvenu nākamo izvirduma laiku, savukārt tas ļauj laikus brīdināt un [[Evakuācija|evakuēt]] iedzīvotājus.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Zachte dravik in bloei Bromus mollis.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|suga=Bromus mollis|suga_lv=Mīkstā lāčauza|binomial=Bromus mollis|autors=L.|sinonīmi=Bromus hordeaceus <i>L.</i>}}'''Mīkstā lāčauza''' ({{val|la|Bromus mollis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura savvaļā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Oregona
Oregon
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = Nav
| galvaspilsēta = [[Seilema (Oregona)|Seilema]]
| pilsēta = [[Portlenda (Oregona)|Portlenda]]
| iestāšanās = [[1859]]. gada [[14. februāris]]
| laiks = lielākajā daļā - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-8
Malēras grāfiste - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-7
| saīsinājumi = OR Ore. US-OR
| mājaslapa = [http://www.oregon.gov www.oregon.gov]
| iedzgads = 2010
| iedzīvotāji = 3 831 074
| iedzīvotājiV = 27
| iedzblīvums = 15,4
| iedzblīvumsV = 39
| ieņēmumi = 42 617
| ieņēmumiV = 31
| rase = baltie - 83,6%
aziāti - 3,7%
melnie - 1,8%
| reliģija = [[protestanti]] - 30%
[[katoļi]] - 15%
nereliģiozi - 24%
| platība = 255 026
| platībaV = 9
| garums = 580
| platums = 420
| ūdens = 2,4
| augstums = Hūda kalns, 3 425
| Vaugstums = 1 005
| Zaugstums = Klusais okeāns, 0
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņetiķskābes ketoformas struktūrformula

Skābeņetiķskābes enolformas struktūrformula (''cis-trans'' izomēri)
|ķīmiskā formula=C4H4O5
|molmasa=132,07
|blīvums=
|kušanas temperatūra=ketoformai 161 °C
enolformas ''cis''-izomēram 152 °C
enolformas ''trans''-izomēram 184 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Skābeņetiķskābe''' (ketodzintarskābe, oksobutāndiskābe, НООС–С(ОН)=СН–СООН jeb НООС–С(О)−СН2–СООН) pieder pie divvērtīgajām keto[[karbonskābe|karbonskābēm]], bet tās [[enoli|enolforma]] - pie divvērtīgajām nepiesātinātajām hidroksikarbonskābēm. Labi šķīst ūdenī. Skābeņetiķskābes sāļus sauc par '''oksālacetātiem'''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Naukšēnu pagasts
| karte             = Naukšēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Naukšēni
| platība           = 192,3
| iedzīvotāji       = 1527<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1527 / 192.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.naukseni.lv
}}
'''Naukšēnu pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām [[Igaunija]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Ķoņu pagasts|Ķoņu]], [[Jeru pagasts|Jeru]], [[Rencēnu pagasts|Rencēnu]] un [[Ēveles pagasts|Ēveles]] pagastiem un [[Valkas novads|Valkas novada]] [[Kārķu pagasts|Kārķu]] un [[Ērģemes pagasts|Ērģemes]] pagastiem, kā arī [[Viljandi apriņķis|Viljandi apriņķa]] [[Muļgu pagasts|Muļgu pagastu]] un [[Valgas apriņķis|Valgas apriņķa]] [[Tervas pagasts|Tervas pagastu]].

sentences:
{{Cita nozīme|vienu četrām gada daļām|koka vecuma norādošajiem gredzeniem koka šķērsgriezumā|gadskārta (dendroloģija)}}
{{Citas nozīmes|vienu četrām gada daļām|Gadalaiki (nozīmju atdalīšana)|Gadalaiki}}

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences: [[Manga]] "Naruto", kuras autors ir [[Masasi Kisimoto]], tika iknedēļu izdota žurnālā ''Weekly Shonen Jump''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/manga.php?id=1598|title=Naruto (manga) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-31}}</ref> Manga tika izdota kopš 1999. gada, bet 2015. gadā pārtrauca izdošanu.

sentences:
'''Bops''' var būt:
* [[bībops]] — džeza stils.

sentences:
[[Kategorija:Psiholoģijas teorija]]
[[Kategorija:Uzvedība]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences: '''Mehāniskie audi''' jeb '''balstaudi''' ir speciālas [[šūna]]s un [[audi]], kas [[augi|auga]] organismā izpilda mehānisko funkciju, t.i., padara to izturīgāku un elastīgāku. Mehānisko audu raksturīgākā īpatnība ir tā, ka mehānisko izturību tiem piedod uzbiezinātais [[šūnapvalks]]. Atkarībā no šūnu formas, šūnapvalka uzbiezinājuma veida un ķīmiskā sastāva mehāniskos audus iedala divās grupās – kolenhīmā, sklerenhīmā. Savukārt sklerenhīmu iedala sklerenhīmas šķiedrās un sklereīdās jeb akmensšūnās.<ref name="kondratovics">Kondratovičs R. Augu anatomijas praktikums. 1976. Rīga: Izdevniecība "Zvaigzne", 130. - 146.lpp</ref>

sentences:
kristīšana]]
'''Kristības''' jeb '''kristīšana''' [[kristietība|kristīgajā ticībā]] ir [[sakraments]], ar kuru cilvēks tiek uzņemts [[Kristīgā baznīca|kristīgajā baznīcā]] un arī konkrētā [[konfesija|konfesijā]]. Kristību atzīst visi kristietības novirzieni, kaut arī dažādos traktējumos. Lielākā daļa konfesiju praktizē bērnu kristīšanu, taču dažas, kā [[baptisti]] un [[anabaptisms|anabaptisti]], kristī tikai pieaugušus cilvēkus. Neviens cilvēks nevar kristīt pats sevi. Kristību procesu parasti vada [[priesteris]] vai [[diakons]].<ref name="katolis">{{tīmekļa atsauce | url= http://katolis.lv/liturgija/sakramenti/kristibas-sakraments.html | title= Kristības sakraments | publisher= katolis.lv | accessdate= 2019. gada 31. jūlijā | archive-date= {{dat|2019|07|30||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20190730232129/http://katolis.lv/liturgija/sakramenti/kristibas-sakraments.html }}</ref> Izņēmums ir nāves briesmu gadījumā, kad kristīt drīkst arī cits cilvēks, arī tāds, kas pats nav kristīts.<ref name="katolis"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Oļa Poļakova
|          Attēls = 2022_Olya_Polyakova_-_by_2eight_-_ZSC6310_(cropped).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Oļa Poļakova 2022. gadā
|        Dz_vārds = Oļha Poļakova
|      Pseidonīms = Oļa Poļakova
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1979|1|17}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Vinnica|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
|     Instrumenti = balss, klavieres
|            Gadi = 2000—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
* JRC
* Moon
* Best Music
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|https://polyakova.com.ua/}}
|         Dzimums = S
| paraksts =
}}
'''Oļha Poļakova''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Ольга Юріївна Полякова''; dzimusi [[1979. gads|1979.]] gada [[17. janvāris|17. janvārī]], [[Vinnica|Vinnicā]]),<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tsn.ua/glamur/olya-polyakova-shokuvala-skilki-yiy-naspravdi-rokiv-ta-poyasnila-chomu-prihovuvala-sviy-vik-2078092.html|title=Оля Полякова шокувала, скільки їй насправді років, та пояснила, чому приховувала свій вік|website=ТСН.ua|access-date=2022-10-19|date=2022-06-03|language=uk}}</ref> labāk pazīstama kā '''Oļa Poļakova''', ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Blogeris|blogere]], TV raidījumu vadītāja, komiķe un [[aktrise]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Nils Hiļevičs
|         vārds_orig = ''Ніл Сымонавіч Гілевіч''
|             attēls = Nil Hilevich.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Baltkrievijas PSR|Minskas apgabals|Lahojskas rajons}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 03
|            m_diena = 29
|            m_vieta = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[baltkrievi|baltkrievs]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]], [[literatūrzinātnieks]], folklorists
| rakstīšanas valoda = [[baltkrievu valoda|baltkrievu]]
|            periods = 1946—2016
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Nils Hiļevičs''' ({{val|be|Ніл Сымонавіч Гілевіч}}, {{val|ru|Ни́л Семёнович Гиле́вич}}; dzimis {{dat|1931|9|30}}, miris {{dat|2016|3|29}}) bija [[baltkrievi|baltkrievu]] dzejnieks, [[Baltkrievijas Valsts universitāte]]s profesors, vairāk nekā 80 dzejas, publikāciju un tulkojumu grāmatu autors. Viens no [[Francisks Skarina|Franciska Skarinas]] baltkrievu valodas biedrības dibinātājiem.<ref>{{ziņu atsauce |title=Ніл Гілевіч: «Мы сёньня працуем у вельмі ненармальных умовах» |url=https://charter97.org/be/news/2011/9/30/43173/ |accessdate={{dat|2020|10|16||bez}} |publisher=Hartija 97 |date={{dat|2011|9|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200421100137/https://charter97.org/be/news/2011/9/30/43173/ }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Justs Kristiāns fon Loders
|     vārds_orig = Justus Christian Loder
|         attēls = JustusChristianLoder.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1753
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga|Rīgā]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Maskava|Maskavā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Justs Kristiāns fon Loders''' (''Justus Christian Loder''; dzimis {{dat|1753|3|12}}, miris {{dat|1832|4|16}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un medicīnas organizators.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Oksfordas angļu valodas vārdnīca
| image            = OED2 volumes.jpg
| image_caption    =
| books            =
| author           =
| editors          =
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{GBR}}
| language         = Angļu
| discipline       =
| publisher        = ''[[Oxford University Press]]''
| pub_date         =
* 1884—1928 (pirmais izdevums)<ref name="Liniņš"/>
* 1989 (otrais izdevums)<ref name="Liniņš"/>
* 3. izdevums tiek gatavots<ref name=Dickson>Andrew Dickson, [https://www.theguardian.com/news/2018/feb/23/oxford-english-dictionary-can-worlds-biggest-dictionary-survive-internet "Inside the OED: can the world’s biggest dictionary survive the internet?"], ''[[The Guardian]]'', 23 February 2018 (page visited on 23 February 2018).</ref>
| english_pub_date =
| media_type       =
| number_of_books  =
| list_books       =
| oclc             =
| preceded by      =
| followed by      =
| website          =
}}
'''Oksfordas angļu valodas vārdnīca''' ({{val|en|Oxford English Dictionary}}) ir galvenā [[angļu valoda]]s [[vārdnīca]], ko izdod ''[[Oxford University Press]]''. Vārdnīcā izsekojama angļu valodas attīstība laika gaitā.

sentences:
]]
'''Mugursoma''' ir uz [[mugura]]s nēsājama [[soma]], kas parasti novietojama ar divām siksnām pāri pleciem un zem [[paduse|padusēm]]. Mugursomas  paredzētas nesamā pārnēsāšanai, ko nebūtu ērti nest rokās. Sporta mugursomas, kas domātas izmantošanai, piemēram, skriešanā, riteņbraukšanā, pārgājienos, parasti atslogo lielāko daļu svara (līdz aptuveni 90%) no to svara ar polsterētu gūžas jostu, atstājot plecu siksnas galvenokārt, lai stabilizētu slodzi. Tas uzlabo iespēju pārnēsāt smagu nesamo, jo [[gurni]] ir stiprāki par pleciem,<ref>{{Publikācijas atsauce|last=AKINYELE, SAMUEL TAIWO; AKINYELE, ESTHER FEYISAYO; GBOLAHAN, DANIEL DAMILARE|date=September, 2019|title=EFFECTS OF ENTREPRENEURIAL SKILLS ACQUISITION IN LEATHER BACKPACK MAKING ON YOUTH EMPLOYABILITY IN ABEOKUTA, NIGERIA|url=https://www.cambridgenigeriapub.com/wp-content/uploads/2020/06/SJMSE_Vol14_No7-3.pdf|journal=Journal of Management Science & Entrepreneurship.|volume=14|issue=7|page=40|pages=38-73}}</ref> kā arī palielina [[veiklība|veiklību]] un [[mehāniskais līdzsvars|līdzsvaru]], jo slodze ir tuvāk paša lietotāja [[masas centrs|masas centram]].

sentences: '''Baltkrievu virtuve''' ({{val|be|беларуская кухня}}) ir [[baltkrievi]]em raksturīgo [[ēdiens|ēdienu]] un to gatavošanas īpatnību kopums, kas veidojies dažādu ģeogrāfisku un vēsturisku apstākļu ietekmē.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Akcidence''' ({{val|la|accidens}} — 'gadījuma, nejaušība') ir nesvarīgais, mainīgais, nejaušais, kas var būt neievērots bez lietas būtības maiņas (lietas mazsvarīgums).

sentences: '''Sarkanie gvardi''' vai '''hunveibini''' ({{val|zh|紅衛兵}}, {{val|zh-p|hóngweìbīng}} — ‘sarkanie sargi’, ‘sarkanie gvardi’) bija radikalizētu skolēnu un studentu grupējumi [[Mao Dzeduns|Mao Dzeduna]] uzsāktās [[Kultūras revolūcija]]s laikā [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republikā]]. Viņiem raksturīga bija Mao citātu [[Mazā sarkanā grāmatiņa]], ko tie visur nēsāja līdz un demonstrācijās turēja rokās. Sarkanos gvardus Mao galvenokārt izmantoja, lai 1967. gadā fiziski sagrautu esošo Komunistiskās partijas aparātu un valsts birokrātiju, gvardiem pazemojot un piekaujot Mao pretiniekus. Aktīvākais Sarkano gvardu darbības posms bija 1966.-1968. gados, kad viņu skaits sasniedza 11 miljonus.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Red-Guards Red Guards]</ref> Milzīgās Sarkano gvardu grupas drīz uzsāka haotiskas fiziskas un bruņotās cīņās savā starpā, kā arī ar citiem radikālo iedzīvotāju izveidotajiem grupējumiem. Lai atjaunotu kārtību valstī, Mao vairākas reizes Kultūras revolūcijas laikā izmantoja armiju, kas 1968. gada beigās arī pielika beigas Sarkano gvardu pastāvēšanai. Sarkano gvardu lielāko daļu nosūtīja strādāt fizisku darbu uz lauku reģioniem un rūpnīcām, līdz pat Mao nāvei 1976. gadā.

sentences:
sadegšanas vienādojums. Redzams, ka no vienas metāna molekulas rodas 2 ūdens molekulas, t.i., šajā reakcijā metāna un ūdens stehiometriskā attiecība ir 1:2. Tāpat no vienādojuma var secināt, ka, lai metāns pilnīgi sadegtu, metāna un skābekļa attiecībai jābūt 1:2]]
'''Stehiometrija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''στοιχεῖον'' — 'elements' un ''μετρέω'' — 'mērīt') ir noteikumu sistēma [[Ķīmija|ķīmijā]], pēc kuras tiek noteikts [[Ķīmiskais sastāvs|vielu sastāvs]] un [[Vielas daudzums|vielu daudzums]] [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās reakcijās]].

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{jāuzlabo|valoda}}
{{Citas nozīmes|rēgu|Poltergeists (nozīmju atdalīšana)|Poltergeists}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Harakiri
| operators =
| attēls = Harakiri Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Masaki Kobajaši]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tacuja Nakadai]]
* [[Šima Ivašita]]
* [[Akira Išihama]]
* [[Tecuro Tamba]]
* [[Rentaro Mikuni]]
| mūzika = [[Toru Takemicu]]
| oriģinālnos = ''切腹, Seppuku''
| studija = ''[[Shochiku]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Shochiku''
| izdošana = {{Filmas datums|1962|9|16}}
| ilgums = 134 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Harakiri"''' ({{Val|ja|切腹}}, ''Seppuku'') ir 1962. gada [[Japāna]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Masaki Kobajaši]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tacuja Nakadai]], [[Šima Ivašita]], [[Akira Išihama]], [[Tecuro Tamba]] un [[Rentaro Mikuni]].

sentences:
[[Kategorija:Triatlons]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_persa3.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| virsdzimta = Caenophidia
| virsdzimta_lv = Augstākās čūskas
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints = Natrix
| ģints_lv = Ūdenszalkši
| binomial = Natrix <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Ūdenszalkši, ūdenszalkšu ģints''' (''Natrix'') ir [[zalkšu dzimta]]s (''Colubridae'') ģints, kas pieder pie [[ūdenszalkšu apakšdzimta]]s (''Natricinae''). Saskaņā ar Starptautisko rāpuļu datu bāzi ({{val-en|Reptile Database}}), šajā ģintī apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[čūskas|čūsku]] sugas, kuras nav indīgas.<ref name=rep>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Natrix Reptile Database: Genus: Natrix]</ref><ref name=brit>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/637263/water-snake Britannica: Water snake]</ref> Visas ūdenszalkšu sugas dzīvo [[Eirāzija|Eirāzijā]] ([[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumos), kā arī visas sugas sastopamas [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=brit/> [[Latvija|Latvijā]] mājo viena šīs ģints suga — [[parastais zalktis]] (''Natrix natrix'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |title=Latvijas daba: Zalkšu dzimta (Colubridae) |access-date={{dat|2015|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150907012625/http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |archivedate={{dat|2015|09|07||bez}} }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 =
| attēls               =
| izveidotājs          = ''[[Nintendo]]''
| paaudze              = Piektā
| priekstecis          = ''[[Game Boy]]''
| pectecis             = ''[[Game Boy Advance]]''
}}

sentences: '''Pārmiesošanās''' jeb '''reinkarnācija''' (no {{val|la|reincarnatio}} — 'atgriešanās ķermenī') ir pieņēmums, ka [[dvēsele]] pēc [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] [[nāve]]s atgriežas uz [[Zeme]]s jaunā ķermenī (pārmiesojas). Šis uzskats ir plaši izplatīts pasaulē, it īpaši [[Indija|Indijā]], jo tas ir [[hinduisms|hinduisma]] un [[budisms|budisma]] mācības pamatā.

sentences:
kondensēšanās uz aukstas ūdens pudeles]]
'''Kondensēšanās''' ({{val|la|condensatio}} — 'sabiezinājums') ir [[viela]]s pāreja no [[gāze|gāzveida]] fāzes [[šķidrums|šķidrajā]] vai [[Cieta viela|cietajā]] fāzē. Kondensēšanās notiek, gāzi izotermiski saspiežot vai atdzesējot zem kritiskās temperatūras. Kondensācijai pretēja norise ir [[iztvaikošana]] un [[viršana]] (ja gāzes temperatūra ir intervālā starp [[kritiskā temperatūra|kritisko temperatūru]] un [[trīskāršais punkts|trīskāršo punktu]]) vai [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanās]] (ja temperatūra ir zemāka par trīskāršā punkta temperatūru).

sentences: '''Nācija''' (no {{val|la|natio}} — 'cilts, tauta') ir vēsturiski izveidojusies cilvēku kopība, kurai ir kopīga [[valoda]], [[Zeme (teritorija)|teritorija]], saimnieciskā dzīve, [[kultūra]] un [[Psiholoģija|psiholoģijas]] īpatnības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.oxforddictionaries.com/definition/N%C4%80CIJA|title=vārds NĀCIJA {{!}} definīcija Latviski valodā - Oxford Living Dictionaries|website=Oxford Dictionaries {{!}} Latviski|access-date=2018-11-20}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Figure skaters from Italy|Itālijas daiļslidotāji}}

sentences:
autobiogrāfijas oriģināla vāks]]
'''Autobiogrāfija''' ({{val-el|αὐτός}}, ''aútós'' — ‘pats’, {{gree|βίος}}, ''bíos'' — ‘dzīve’, {{gree|γράφειν}}, ''gráphein'' — ‘rakstīšana’) ir [[literārs darbs]], kurā autors vai rakstītājs sistemātiski ir aprakstījis savu [[dzīve|dzīvi]].<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Atšķirībā no [[dienasgrāmata|dienasgrāmatām]], kur pārsvarā raksta jaunākos notikumus, autobiogrāfijā apraksta jau sen notikušus notikumus no tagadējā skatu punkta, kad ir iegūta dzīves [[pieredze]], labāk izprot notikumu likumsakarības un ir mainījusies [[attieksme]] pret dažādām lietām. Neskatoties uz to, autobiogrāfijas ir [[subjektivitāte|subjektīvas]]. Vēl viens līdzīgs žanrs ir [[memuāri]], kas vairāk izpaužas kā [[atmiņa|atmiņu]] stāstījumi.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Alberts Ponzolds
|     vārds_orig = ''Albert Ponsold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Liepāja]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Minstere]], [[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tiesu medicīnas ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zaļais soilents
| operators =
| attēls = Soylent green.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, trilleris
| režisors = [[Ričards Flaišers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārltons Hestons]]
* [[Lī Teilore-Janga]]
* [[Čaks Konorss]]
* [[Džozefs Kotens]]
* [[Broks Pīterss]]
* [[Paula Kellija]]
* [[Edvards Robinsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Soylent Green''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|19}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zaļais soilents"''' ({{Val|en|Soylent Green}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Antiutopija|antiutopiska]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Ričards Flaišers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārltons Hestons]], [[Lī Teilore-Janga]], [[Čaks Konorss]], [[Džozefs Kotens]], [[Broks Pīterss]], [[Paula Kellija]] un [[Edvards Robinsons]]. Filma balstīta uz [[Harijs Herisons|Harija Herisona]] 1966. gada romānu "[[Pavirzieties! Pavirzieties!]]" (''Make Room! Make Room!'').

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Genocīds pret čigāniem
| attēls            = Bundesarchiv R 165 Bild-244-48, Asperg, Deportation von Sinti und Roma.jpg
| attēla_apraksts   = Čigāni [[Asperga|Aspergā]] 1940. gada 22. maijā
| vieta             = [[Trešais reihs]] un vācu okupētās teritorijas
| koordinātas       =
| datums            = 1935—1945
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[genocīds]], etniskās tīrīšanas, masu slepkavības
| bojā_gājušie      = Vismaz 150 000.<ref>https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/genocide-of-european-roma-gypsies-1939-1945</ref> Citas aplēses sniedz tādus skaitļus kā 500 000—800 000<ref>https://books.google.lv/books?id=5a69Dk0T2YwC&q=800.000&redir_esc=y</ref> vai pat 1,5 miljoni<ref>https://web.archive.org/web/20110928102756/http://www.radoc.net/radoc.php?doc=art_e_holocaust_porrajmos&lang=en&articles=</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Trešais reihs]] un tā [[Ass valstis|sabiedrotie]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Aruba
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Aruba
|               karoga_attēls = Flag of Aruba.svg
|            karoga_nosaukums = Arubas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Aruba.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Arubas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 60px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Aruba Dushi Tera]]''
|               kartes_attēls = Aruba in its region.svg
|             kartes_paraksts = Arubas atrašanās vieta [[Karību reģions|Karību reģionā]]
|               galvaspilsēta = [[Oranjestade]]
| latd=12 | latm=31 | latNS=N | longd=70 | longm=1 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]], [[papiamento]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Nīderlandes monarhs|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Vilems Aleksandrs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Arubas gubernators|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Alfonso Bekhuts]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 = [[Evelina Vevera-Krusa]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Pašpārvalde Nīderlandes Antiļu sastāvā
|          neatkarības_datums = {{dat|1986|1|1}}.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 193
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 103 065
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 534
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $2,400 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 207. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $23 831
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Arubas guldenis]]
|                valūtas_kods = AWG
|                  laika_zona = AST
|                  utc_offset = -4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.aw]]
|              tālsarunu_kods = 297
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 533
|              iso_kods_alfa2 = AW
|              iso_kods_alfa3 = ABW
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Estradiola struktūrformula

Estradiola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',13''S'',14''S'',17''S'')-13-metil-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahidrociklopenta[''a'']fenantrēn-3,17-diols
|           CAS numurs = 50-28-2
|      ķīmiskā formula = C18H24O2
|              molmasa = 272,38
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 177 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Estradiols''' ir steroīdais hormons, kuru sievietēm pamatā sekretē [[olnīca]]s, [[virsnieres]], kā arī grūtniecības laikā [[placenta]]. Vīriešiem estradiola sintēze notiek virsnierēs, [[Sēklinieks|sēkliniekos]]. Mazāk nozīmīgi estradiola avoti ir [[taukaudi]] un [[Nervu audi|nervaudi]]. Estradiola izdali regulē [[hipofīze|adenohipofīzes]] izdalītie gonadotropie hormoni FSH un LH.<ref>E.Gulbja Laboratorija. [http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf Estradiols] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510130802/http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf |date={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Estradiols tiek sintezēts vairāku bioķīmisku reakciju rezultātā — vispirms no [[holesterīns|holesterīna]] veidojas [[pregnenolons]], pēc tā [[progesterons]], bet beigās tiek iegūts estradiols.<ref>Saldanha, Colin J., Luke Remage-Healey, and Barney A. Schlinger. "Synaptocrine signaling: steroid synthesis and action at the synapse." Endocrine reviews 32.4 (2011): 532-549.</ref> Asinīs esošā estradiola daļa lielākoties tiek saistīta ar nesējolbaltumvielu — dzimumhormonus saistošo globulīnu (''Sex hormone binding globulin'', SHBG). Estradiols tiek metabolizēts [[aknas|aknās]] un izdalās ar [[žultsskābes|žultsskābēm]].

sentences: '''13. Bauskas Aizsargu pulks''' izveidots 1922. gada 18. decembrī, apvienojot [[Bauskas apriņķis|Bauskas apriņķa]] [[Aizsargi (organizācija)|aizsargu]] militārās vienības.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Olga Pavuka
| vārds_orig = Olga Tolkača
| attēls = Pavuk Olga.jpg
| att_nosaukums = Olga Pavuka
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rīga, Latvijas PSR, PSRS
| dzīves_vieta = Rīga
| nodarbošanās = ekonomiste, pasniedzēja, žurnāliste, redaktore
| vecāki = tēvs: Andrejs Tolkačs, māte: Marija Tolkača (Skuratovska)
| dzīvesbiedrs = Vladimirs Pavuks
| bērni = dēls Pjotrs, meita Olga
| alma_mater = LVU Ekonomikas fakultāte, Vissavienības Arodbiedrību centrālās padomes Arodbiedrību kustības augstākā skola (AKAS)
| dzimums = S
}}
'''Olga Pavuka''' (dzimusi 1948. gada [[15. janvāris|12. janvārī]] [[Rīga|Rīgā]]) — [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Latvija]]s ekonomiste, ekonomikas doktore, asociētā profesore, žurnāliste,  redaktore, publicējusi vairākus desmitus zinātnisko darbu par mūsdienu ekonomiku, interneta žurnāla „Baltic Course” redaktore.<ref>[http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ ПАВУК Ольга Андреевна (PAVUKA Olga) - RuBaltic.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170829045359/http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ |date={{dat|2017|08|29||bez}} }} (рус.).  www.rubaltic.ru. Проверено 17 мая 2017.</ref><ref>[http://www.mixnews.lv/mixtv/programmi/3654 Доктор экономических наук Ольга Павук в программе "Утро на Балткоме", Mixnews.lv]{{Novecojusi saite}} (ru-RU), ''Mixnews.lv''. Проверено 17 мая 2017.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dmitrijs Petrovs
|     vārds_orig = ''Дмитрий Петров''
|         attēls = Dmitry Petrov 01.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PSR|Novomoskovska|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =  [[tulks]]
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda|krievu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences: '''Taukaudi''' ({{val-la|textus adiposus}}) ir daudzos [[Orgāns|orgānos]] sastopams [[Saistaudi|saistaudu]] veids, ko veido [[taukšūnas|taukšūnu]] kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti [[Cilvēks|cilvēka]] organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt [[Jaundzimušais|jaundzimušiem]] un dažiem [[dzīvnieki]]em ([[grauzēji]]em un ziemojošiem) visas dzīves garumā.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristians Lorencs
|Attēls           = RammsteinFlake.jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Grupas ''Rammstein'' taustiņinstrumentālists.
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dz_vārds         = Kristians Flake Lorencs
|Dzimis           = {{ddv|1966|11|16}}
|Vieta_dz         = {{vieta|VDR|Berlīne|1s=Vācijas Demokrātiskā Republika}}
|Instrumenti      = [[sintezators]]
|Žanrs            = [[industriālais metāls]], ''[[Neue Deutsche Härte]]''
|Nodarbošanās     = taustiņinstrumentālists
|Gadi             = 1994—mūsdienas
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Music Group]]''
|Darbojies_arī    = ''[[Feeling B]]''
|Mlapa            =
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''Antiohijas patriarhāts''', oficiāli '''Antiohijas un Visu Austrumu Grieķu pareizticības patriarhāts''' ({{val|ar|بطريركية أنطاكية وسائر المشرق للروم الأرثوذكس}}) ir viena no 15 neatkarīgajām (autokefālajām) pareizticīgo baznīcām, kas kopīgi veido [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgo baznīcu]]. Aizņem trešo vietu [[Pareizticīgo baznīcu diptihs|Pareizticīgo baznīcu diptihā]] (pēc [[Konstantinopoles patriarhāts|Konstantinopoles]] un Aleksandrijas baznīcām). Viens no četriem senajiem Austrumu baznīcas patriarhātiem. Antiohijas baznīcu dibināja apustuļi Pēteris un Pāvils ap [[37. gads|37. gadu]]. No 451. gada baznīcai ir patriarhāta statuss.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Vitol''
| logo             =
| caption          =
| type             = privāta kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1966. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ženēva]]
| location_country = {{CHE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = biržas produkti
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Vitol Holding B.V'', {{NED}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.vitol.com vitol.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Vitol''''' ir [[Šveice|Šveicē]] reģistrēta uzņēmumu grupa, kas nodarbojas ar [[nafta]]s un
biržas produktu tirdzniecību un loģistiku. Dibināta 1966. gadā. Galvenie biroji atrodas [[Roterdama|Roterdamā]] un  [[Ženēva|Ženēvā]].

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences:
{{infobox
| child      = {{yesno|{{{embed|}}}}}
| bodyclass  = vcard
|bodystyle   = width:25em;

sentences:
{{Infobox planet
|discovery=yes
|physical_characteristics = yes
|bgcolour=#99cccc
|name=4 Vesta
|symbol=
|image=
|caption =
|discoverer=[[Heinrihs Vilhelms Matiass Olberss]]
|discovered={{dat|1807|3|29|N|bez}}
|named_after = [[Vesta (mitoloģija)|Vesta]]
|mp_category=Galvenā josla
|orbit_ref =<ref name="jpldata">{{Tīmekļa atsauce
  |title=JPL Small-Body Database Browser: 4 Vesta
  |url=http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=4
  |accessdate=1 June 2008}}</ref>
|epoch={{dat|2008|5|14}} (JD 2454600,5)
|aphelion=2,572 [[AU]] (384,72 [[Giga|Gm]])
|perihelion=2,151 AU (321,82 Gm)
|semimajor=2,361 AU (353,268 Gm)
|eccentricity=0,089 17
|period=3,63 [[Jūlija gads (astronomija)|a]] (1325.15 [[diena|d]])
|inclination=7,135° līdz ''Ecliptic''
5,56° līdz ''Invariable plane''<ref name=meanplane>{{Tīmekļa atsauce
 |date       = 3 April 2009
 |title       = The MeanPlane (Invariable plane) of the Solar System passing through the barycenter
 |url       = http://home.surewest.net/kheider/astro/MeanPlane.gif
 |accessdate       = 10 April 2009
 |archive-date       = {{dat|2009|05|14||bez}}
 |archive-url       = https://www.webcitation.org/5glwILykY?url=http://home.comcast.net/~kpheider/MeanPlane.gif
 }} (produced with [http://chemistry.unina.it/~alvitagl/solex/ Solex 10] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120210152814/http://chemistry.unina.it/~alvitagl/solex/ |date={{dat|2012|02|10||bez}} }} written by Aldo Vitagliano; see also [[Invariable plane]])</ref>
|asc_node=103,91°
|arg_peri=149,83°
|mean_anomaly=90,53°
|avg_speed=19,34 km/[[sekunde|s]]
| p_orbit_ref =<ref name=Vesta-POE>{{Tīmekļa atsauce
  |title=AstDyS-2 Vesta Synthetic Proper Orbital Elements
  |publisher=Department of Mathematics, University of Pisa, Italy
  |url=http://hamilton.dm.unipi.it/astdys/index.php?pc=1.1.6&n=4
  |accessdate=1 October 2011}}</ref>
| p_semimajor = 2,3615126
| p_eccentricity = 0,0987580
| p_inclination = 6,3923416°
| p_mean_motion = 99,188833
| perihelion_rate = 36,872897
| node_rate = −39,597863
|dimensions= 578×560×458 km<ref name="Thomas1997">{{Laikraksta atsauce
  |author=Thomas, P. C.; ''et al.''
  |title=Impact excavation on asteroid 4 Vesta: Hubble Space Telescope results
  |journal=Science
  |volume=277
  |issue=5331
  |page=1492
  |year=1997
  |doi=10.1126/science.277.5331.1492|bibcode = 1997Sci...277.1492T}}</ref>
529 km (vidēji)
|mass=2,5920 kg<ref name="Dawn Journal">[http://dawn.jpl.nasa.gov/mission/journal_08_11_11.asp Dawn Journal at the DAWN website of JPL]</ref>
|density=3,42 g/cm³<ref name="Baer2007">{{Laikraksta atsauce
 |last         = Baer
 |first        = James
 |author2      = Chesley, Steven R.
 |title        = Astrometric masses of 21 asteroids, and an integrated asteroid ephemeris
 |journal      = Celestial Mechanics and Dynamical Astronomy
 |volume       = 100
 |issue        = 2008
 |pages        = 27–42
 |publisher    = Springer Science+Business Media B.V. 2007
 |url          = http://www.springerlink.com/content/h747307j43863228/fulltext.pdf
 |format       = PDF
 |doi          = 10.1007/s10569-007-9103-8
 |accessdate   = 11 November 2008
 |year         = 2008
 |bibcode      = 2008CeMDA.100...27B
 |archive-url  = https://web.archive.org/web/20110224014158/http://www.springerlink.com/content/h747307j43863228/fulltext.pdf
 |archive-date = {{dat|2011|02|24||bez}}
}}</ref>
|surface_grav=0,22 [[paātrinājums|m/s2]]
0,022 ''[[g]]''
|escape_velocity=0,35 km/s
|rotation=0,222 6 d (5,342 h)<ref name="jpldata" /><ref name="lc">{{Tīmekļa atsauce
 |last        = Harris
 |first       = A. W.
 |coauthors   = Warner, B. D.; Pravec, P.; (Eds.)
 |title       = Asteroid Lightcurve Derived Data. EAR-A-5-DDR-DERIVED-LIGHTCURVE-V8.0.
 |publisher   = [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]]
 |year        = 2006
 |url         = http://www.psi.edu/pds/resource/lc.html
 |accessdate  = 15 March 2007
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070128183706/http://www.psi.edu/pds/resource/lc.html
 |archivedate = {{dat|2007|01|28||bez}}
}}</ref>
|spectral_type=[[V-type asteroid]]<ref name="jpldata" /><ref name="tax">{{Tīmekļa atsauce
 |last        = Neese
 |first       = C.
 |coauthors   = Ed.
 |title       = Asteroid Taxonomy EAR-A-5-DDR-TAXONOMY-V5.0
 |publisher   = [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]]
 |year        = 2005
 |url         = http://www.psi.edu/pds/resource/taxonomy.html
 |accessdate  = 15 March 2007
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070310220044/http://www.psi.edu/pds/resource/taxonomy.html
 |archivedate = {{dat|2007|03|10||bez}}
}}</ref>
| magnitude = 5,1<ref name="Pasachoff1983">{{Grāmatas atsauce
  |author=Menzel, Donald H.; and Pasachoff, Jay M.
  |year=1983
  |title=A Field Guide to the Stars and Planets
  |edition=2nd
  |publisher=Houghton Mifflin
  |page=391
  |location=Boston, MA
  |isbn=0-395-34835-8}}</ref> līdz 8,48
| abs_magnitude=3,20<ref name="jpldata" /><ref name="iras">{{Tīmekļa atsauce
 |last        = Tedesco
 |first       = E. F.
 |coauthors   = Noah, P. V.; Noah, M.; Price, S. D.
 |title       = Infra-Red Astronomy Satellite (IRAS) Minor Planet Survey. IRAS-A-FPA-3-RDR-IMPS-V6.0.
 |publisher   = [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]]
 |year        = 2004
 |url         = http://www.psi.edu/pds/resource/imps.html
 |accessdate  = 15 March 2007
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070311123634/http://www.psi.edu/pds/resource/imps.html
 |archivedate = {{dat|2007|03|11||bez}}
}}</ref>
|albedo=0,423 (ģeometriskais)<ref name="iras" />
|angular_size = 0,64" līdz 0,20"
|single_temperature=''min:'' 85 [[Kelvin|K]] (−188 °C)
''max:'' 270 K (−3 °C)<ref name="Mueller01">{{Laikraksta atsauce
  |url=http://www.esa.int/esapub/bulletin/bullet108/chapter4_bul108.pdf
  |author=Mueller, T. G.
  |author2=Metcalfe, L.
  |title=ISO and Asteroids
  |journal=European Space Agency (ESA) bulletin
  |volume=108
  |page=38
  |year=2001}}</ref>
}}
'''4 Vesta''' jeb '''Vesta''' ir viens no lielākajiem [[asteroīds|asteroīdiem]] [[Saules sistēma|Saules sistēmā]]. Tā vidējais diametrs ir aptuveni 530 [[kilometrs|kilometri]]<ref name="jpldata" /> un masa — aptuveni 2,59×1020 [[Kilograms|kg]].<ref name="Dawn Journal" />

sentences: '''Monogrāfija''' ir [[Zinātne|zinātnisks]] darbs [[grāmata]]s formā, kurā padziļināti pētīta viena tēma vai vairākas cieši saistītas tēmas. Monogrāfijā tiek apkopota un analizēta literatūra par pētāmo tēmu un parasti tiek izvirzītas jaunas hipotēzes, teorijas, koncepcijas, kas veicina zinātnes attīstību.

sentences: '''Parāds''' ir [[nauda]]s summa vai citas vērtības, kas uz saistību pamata jāatdod aizdevējam vai jāsaņem aizdevējam ar vai bez [[procenti]]em. Gan [[fiziska persona|fiziskas]], gan [[juridiska persona|juridiskas personas]] veido parādus, lai iegūtu līdzekļus, kas konkrētā brīdī nav, lai varētu veikt noteiktas, plānotas finanšu darbības. Pateicoties parādsaistībām, [[uzņēmums]] var veidot savu [[kapitāls|kapitālu]]. No parādu saistību pārvaldības daudzējādā ziņā ir atkarīgs uzņēmuma veiksmīgums. Ja uzņēmums nonāk situācijā, kad nevar norēķināties par parādiem, tad to sauc par [[bankrots|bankrotu]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Vincenta de Pola katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Petrašiūnų_bažnyčia.JPG
| image_size            =
| caption               = Kauņas Vincenta de Pola katoļu baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Kauņas Vincenta de Pola katoļu baznīca
| label_position        = right
| latd                  = 54.893889
| longd                 = 23.988778
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņa|Petračūni}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Nikolajs Mačuļskis]]
| architecture_style    = [[modernisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1934. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Vincenta de Pola katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16455780"
}
</mapframe>
'''Kauņas Sv. Vincenta de Pola katoļu baznīca''' ({{val|lt|Kauno šv. Vincento Pauliečio bažnyčia}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s austrumos, [[Petračūni|Petračūnu]] rajonā.

sentences:
, tās var paredzami saliekties un neplaisāt.]]
'''Termiskā izplešanās''' ir ķermeņa lineāro izmēru, tilpuma un formu izmaiņas, mainoties tā [[temperatūra]]i. Šķidrumu un [[Gāze|gāzu]] termiskās izplešanās daudzumu pie pastāvīga [[Spiediens|spiediena]] raksturo ar [[Izobārais process|izobāro]] [[Termiskā izplešanās koeficients|izplešanās koeficientu]]. Cietvielu termiskās izplešanās raksturošanai papildus izmanto lineāro termiskās izplešanās koeficientu. [[Monokristāli]]em [[anizotropija]]s dēļ termiskā izplešanās dažādos virzienos ir dažāda.

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums           = Džonstona atols
| attēls              = Nwrjohnstonair320.gif
| attēla paraksts     = Džonstona salas lidlauks
| attēla izmērs       =
| vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
| mark = Orange pog.svg
| vietējais nosaukums = ''Johnston Atoll''
| nickname            =
| izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
| latd=16 | latm=44 |lats=0| latNS=N | longd=169 | longm=32|longs=0 | longEW=W <!-- kordinātas -->
| arhipelāgs          =
| salu skaits         = 4
| galvenās salas      =
| platība             = 2,67
| garums              = <!-- tikai skaitli -->
| platums             = <!-- tikai skaitli -->
| krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
| augstākais kalns    = Samitpīks
| augstums            = 6
| valsts                            = ASV
| valsts adm vienības tips          = Teritorija
| valsts adm vienība                = [[ASV Mazās Aizjūras Salas]]
| valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
| valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
| valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
| valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
| valsts galvaspilsēta              =
| valsts lielpilsēta                =
| valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
| valsts vadoņa tituls              =
| valsts vadoņa vārds               =
| iedzīvotāji      = 0
| iedzīvotāju gads =
| blīvums          =
| pamatiedzīvotāji =
| piezīme          =
}}
'''Džonstona atols''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]] piederošs neapdzīvots [[koraļļi|koraļļu]] [[atols]] [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]].<ref>{{PZT|189}}</ref> Izvietojies okeāna centrālajā daļā ap 1400 km uz dienvidrietumiem no [[Havaju salas|Havaju salām]]. Tā ir ASV [[neinkorporēta teritorija]], ko pārvalda ASV Iekšlietu departamenta Dabas aizsardzības dienests kā daļu no [[ASV Klusā Okeāna Salu Aizsargājamās Teritorijas|ASV Klusā Okeāna Salu Aizsargājamām Teritorijām]]. Statistiski šis atols ietilpst [[ASV Mazās Aizjūras Salas|ASV Mazajās Aizjūras Salās]]. Atolu var apmeklēt tikai ar speciālām atļaujām, galvenokārt tikai zinātnieki.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Armēņu genocīda memoriālais komplekss
|native_name   =
|image         = Astela near Armenian Genocide Museum-Institute (3-1).JPG
|image_size    = 300
|caption       =
|map_image     = Erevāna
|map_text      =
|map_width     = 300
|latd  = 40 | latm  = 11 | lats  =  9 | latNS  = N
|longd = 44 | longm = 29 | longs = 26 | longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 44 m
|begin         =
|complete      =
|open          = 1967
|governing     =
|dedicated_to  = [[armēņu genocīds|Armēņu genocīda]] upuru piemiņai
|visitors      =
* ap 200 000<ref>{{cite news|title=On April 24 about 100 thousand visitors at Armenian Genocide Museum-Institute|url=http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|agency=[[Armenpress]]|date=24 April 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616154103/http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|archivedate=16 June 2014}}</ref>
* (līdz 150 000 cilvēkiem, izņemot 24. aprīli)<ref>{{cite news|title=Ցեղասպանությունն` օտարների աչքերով [The Armenian Genocide in the eyes of foreigners]|url=http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|agency=[[Yerkir Media]]|date=23 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616155306/http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|archivedate=16 June 2014|location=Yerevan|language=hy|quote=Ծիծեռնակաբերդի հուշահամալիր` չհաշված ապրիլի 24-ը, տարեկան է 120-150 հազար մարդ է այցելում: Նրանցից 80 հազարն օտարազգի են, այդ թվում եւ թուրքեր:}}</ref>
|public_transit=
|extra         =
}}
<mapframe text="Armēņu genocīda memoriālais komplekss" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q154775"
}
</mapframe>
'''Armēņu genocīda memoriālais komplekss''' ({{val|hy|Հայոց ցեղասպանության զոհերի հուշահամալիր}}, ''Hayots tseghaspanut'yan zoheri hushahamalir'') ir oficiālais [[Armēnija]]s memoriāls, kas veltīts [[armēņu genocīds|armēņu genocīda]] upuru piemiņai. Izveidots 1967. gadā Cicernakaberda pakalnā valsts galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences: '''Micēlijs''' (no {{val|grc|μύκης}} ''(múkēs)'' — 'sēne') jeb '''sēņotne''' ir [[sēne|sēņu]] organisma paslēptā daļa, kas var atrasties zem [[sūnas|sūnām]], koku mizas, vai vienkārši zemē. Tas ir smalks tīklveida veidojums, veidots no ļoti smalkām pavedienveida [[hifas|hifām]], kas izplešas tālu prom no sēnes [[augļķermenis|augļķermeņa]]. Micēlijs var būt vienšūnas jeb ''rizomicēlijs'' (zemākajām sēnēm) vai daudzšūnu (augstākajām sēnēm). Sēņotne kalpo gan kā barības uzsūcējs, gan arī priekš [[veģetatīvā vairošanās|veģetatīvās vairošanās]]. Primitīvākajām sēnēm micēlija var arī nebūt. Sēņu organisms galvenokārt attīstās no [[sporas|sporām]], kas labvēlīgos apstākļos izdīgst un izveido sēņotni.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|dzimta_lv=Rubiju dzimta|attēls=Galium intermedium - Botanischer Garten, Frankfurt am Main - DSC02577.JPG|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Šultesa madara|suga=Galium intermedium|ģints_lv=Madaras|ģints=Galium|binomial=Galium intermedium <small>(Shult.)</small>|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|sinonīmi=Galium schultesii Vest.}}'''Šultesa madara''' (''Galium schultesii Vest.'', sinonīms ''Galium intermedium Schult.''))<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galium-schultesii-vest/|title=Šultesa madara - Galium schultesii Vest - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-10}}</ref> ir a augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s [[Dienvideiropa|dienvidos]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumos]], tostarp ļoti reti sastopama [[Latvija]]s valsts vidū un dienvidaustrumu daļā, platlapju vai jauktos [[Mežs|mežos]] un krūmājos.

sentences:
[[Image:Dominoeffect.png|thumb|right|Matemātisko indukciju neformāli var attēlot, izmantojot [[Domino princips|krītošus domino kauliņus]].]]
'''Matemātiskā indukcija''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]]. To parasti izmanto, lai pierādītu, ka kāds apgalvojums vai īpašība ir spēkā visiem [[naturāls skaitlis|naturālajiem skaitļiem]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Gamovs
Džordžs Gamovs
|     vārds_orig = {{ubl|''Георгий Гамов''|''George Gamow''}}
|         attēls = Bragg lab1 1930 (cropped).jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Odesa|td=Ukraina}}
|         m_gads = 1968
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kolorādo|Boldera}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
{{vieta|Padomju Savienība}}
{{vieta|Amerikas Savienotās Valstis}} (kopš 1940. gada)
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[teorētiskā fizika]]|[[astrofizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Universitāte]] (tagad Sanktpēterburgas Valsts universitāte)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =Ontārio hokeja līga
''Ontario Hockey League''
| aktuāla_sezona =
| logo           =205px-OHL Logo.svg.png
| pikseļi        =200px
| apraksts       =
| sports         =[[Hokejs]]
| dibin          =1974
| moto           =
| komandas       =20
| valsts         ={{CAN}} (17 komandas)
{{USA}} (3 komandas)
| čempions       =[[Hamiltonas "Bulldogs"]] (2 tituls)
| čempions_visv  =[[Ošavas "Generals"]] (13 tituli)
| mlapa          =http://www.ontariohockeyleague.com
}}
'''Ontārio hokeja līga''' ({{Val-en|Ontario Hockey League}}) ir viena no trim galvenajām [[Kanāda]]s junioru [[hokejs|hokeja]] līgām, kas kopā ar [[Kvebekas junioru hokeja līga|Kvebekas junioru hokeja līgu]] un [[Rietumu hokeja līga|Rietumu hokeja līgu]] veido [[Kanādas hokeja līga|Kanādas hokeja līgu]]. Līgā drīkst spēlēt hokejisti no 15 līdz 20 gadu vecumam.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .et
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Ethiopian Telecommunications Corporation''
|sponsors              = ''Ethiopian Telecommunications Corporation''
|domātais-pielietojums = Ar [[Etiopija|Etiopiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros tiek izmantots Etiopijā
|ierobežojumi          = Nav zināmi
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             = [http://www.telecom.net.et/EthioInternet/ServiceAgreement.pdf Service agreement]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.telecom.net.et/ www.telecom.net.et]
}}

sentences:
{{cita nozīme|Izraēlas etnoreliģisku grupu|tautu Filipīnās|Varaji}}
{{Jūdaisms}}

sentences:
'''Ham''' var būt:
* HAM — [[Radioamatierisms|amatieru radio]] operatora apzīmējums;
* [[Kenets Hems]] (''Kenneth Ham''), ASV kosmonauts (dzimis [[1964]]).

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Grīnis''' ir zemas biezības [[parastā priede|priežu]] [[mežs|mežu]] tips, kas izplatīts slapjās un mazauglīgās smilts augsnēs. Domājams, ka tas veidojies senu meža ugunsgrēku vietā. Augiem te ir ekstremāli apstākļi. Pavasarī un slapjā rudenī grīnis applūst, bet vasarā izkalst, tāpēc te zemsedzi veido izturīgāki augi - virši, vaivariņi, zilenāji.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Īslīces pagasts
| karte             = Īslīces pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Īslīces pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Īslīces pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Īslīces pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Bauskas novads
| centrs            = Rītausmas
| platība           = 104,2
| iedzīvotāji       = 4084<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4084 / 104.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.islice.lv
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Alburnus_alburnus_Hungary.jpg
| att_nosaukums = [[Vīķe]] (''Alburnus alburnus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv=Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Alburninae
| apakšdzimta_lv=Vīķu apakšdzimta
| ģints = Alburnus
| ģints_lv = Vīķes
| binomial =Alburnus <small>([[Rafinesque]], 1820)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Chalcalburnus''
}}
'''Vīķes, vīķu ģints''' (''Alburnus'') ir viena no [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') ģintīm, kas apvieno 46 [[saldūdens]] zivju sugas.<ref name=fish/><ref name=anat/><ref name=alb/><ref name=iuc/> Vairākas sugas izdalītas pēc 2010. gada.<ref name=anat/><ref name=alb/><ref name=iuc/><ref name=ami/> Tās mājo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]],<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/identification/SpeciesList.php?class=Actinopterygii&order=Cypriniformes&famcode=122&subfamily=Alburninae&genus=Alburnus&areacode=&c_code=&spines=&fins=&resultPage=1&sortby=species FishBase: Genus: Alburnus]</ref> turklāt lielākā sugu dažādība sastopama [[Turcija]]s reģionā.<ref>[http://www.pfeil-verlag.de/04biol/pdf/ief18_4_03.pdf Alburnus demiri, a new species of bleak from Western Anatolia, Turkey (Teleostei: Cyprinidae)]</ref> Mūsdienās vīķu ģintī ir iekļautas kādreizējās ''Chalcalburnus'' ģints zivis.<ref>Özuluğ M.; Freyhof J. (2007). "Rediagnosis of four species of Alburnus from Turkey and description of two new species (Teleostei: Cyprinidae)" (PDF). Ichthyological Exploration of Freshwaters. 18 (3): 233–246.</ref> Vīķēm ķermenis ir slaids un no sāniem saplacināts. [[Mute]] vērsta uz augšu un uz priekšu.<ref name=lat/>

sentences:
s Indijas subkontinentā.]]
'''Indijas subkontinents''' ir daļa no [[Āzija]]s [[kontinents|kontinenta]], kas aizņem [[Indijas plātne|Indijas tektonisko plātni]]. Indijas subkontinents lielākoties aizņem [[Indostānas pussala|Indostānas pussalu]] un teritoriju ziemeļos no tās. Reģionu nodala tāpēc, ka tas ģeoloģiski, ģeogrāfiski un kultūras ziņā atšķiras no pārējās Āzijas.

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name   = ''Wikimedia Foundation, Inc.''
| Non-profit_logo   =
''Wikimedia Foundation'' logo
| Non-profit_type   =
| founded_date      = {{vieta|ASV|Florida|Sentpītersbērga}}
{{dat|2003|6|20}}
| founder           = [[Džimijs Veilss]]
| location          =
| key_people        = Marija Sefidari, valdes priekšsēdētāja<ref name="bot">{{tīmekļa atsauce | accessdate =July 21, 2018 | url = https://blog.wikimedia.org/2018/07/20/wikimedia-foundation-board-appointments-wikimania/ | title = Wikimedia Foundation announces Tanya Capuano as new Trustee, alongside leadership appointments at 14th annual Wikimania | author = Wikimedia Foundation | publisher = Wikimedia Foundation }}</ref>
[[Marjana Iskandera]], izpilddirektore
| area_served       = Visa pasaule
| focus             =
| method            = ''[[Wikipedia]], [[Wiktionary]], [[Wikiquote]], [[Wikibooks]], [[Wikisource]], [[Wikimedia Commons]], [[Wikispecies]], [[Wikinews]], [[Wikiversity]], [[Wikidata]], [[Wikivoyage]], [[meta:Wikimedia Incubator|Wikimedia Incubator]]'' un ''[[Wikipedia:Meta|Meta-Wiki]]''
| revenue           = {{increase}} 109,9 miljoni [[US$]] (2017)
81,9 miljoni (2015)<ref name=2016-2017 />
| num_volunteers    = 350 000 (2005)<ref>{{fr ikona}} Open for business (2007), Jaap Bloem & Menno van Doorn (trad. Audrey Vuillermier), éd. VINT, 2007 ({{ISBN|978-90-75414-20-2}}), p. 93. [http://stats.wikimedia.org/WikimediaProjectsGrowth.png No official number available since 2006]</ref>
| num_employees     = ap 300 darbinieku (2018)<ref name="WMF staff">{{tīmekļa atsauce |url=https://wikimediafoundation.org/wiki/Staff_and_contractors|title=Staff and contractors page (Wikimedia Foundation website)|date=September 21, 2017|accessdate=August 8, 2018|publisher=Wikimedia Foundation}}</ref>
| num_members       =
| owner             =
| Non-profit_slogan =
| homepage          = {{URL|https://wikimediafoundation.org}}
| footnotes         =
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Roger Penrose''
| attēls = Roger Penrose at Festival della Scienza Oct 29 2011.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Rodžers Penrouzs 2011. gadā
| dz_gads = 1931
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 8
| dz_vieta = [[Kolčestera]], [[Eseksa]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| vecāki = [[Laionels Penrouzs]]
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]],
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]], [[kosmoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[matrica]]s [[Mūra-Penrouza pseidoinversija]], [[Penrouza mozaīka]], [[tvistoru teorija]] ''(twistor theory)'', [[kosmiskās cenzūras hipotēze]], [[spinu tīkls]] (''spin network''), [[laiktelpa]]s ģeometrija
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2020)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Sers Rodžers Penrouzs''' ({{val|en|Sir Roger Penrose}}, dzimis {{dat|1931|8|8}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[matemātiķis]] un [[fiziķis]]. Viņš ir emeritēts profesors [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. Pazīstams ar pētījumiem [[relativitātes teorija|vispārīgajā relativitātes teorijā]], un līdz ar [[Stīvens Hokings|Stīvenu Hokingu]] ir viens no mūsdienu pazīstamākajiem [[kosmoloģija|kosmologiem]]. Penrouzs ir darbojies arī atpūtas matemātikā un [[Zinātnes filozofija|zinātnes filozofijā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''Arrowhead Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 43 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Kanzassitijas "Chiefs"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (1972—pašlaik)
[[Kanzassitijas "Sporting"|Kanzassitijas "Wizards"]] ([[ASV augstākā futbola līga|MLS]]) (1996—2007)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 76 416
| embedded =
| website = {{URL|https://www.chiefs.com/stadium/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 39
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Aerial view of Arrowhead Stadium 08-31-2013.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Misūri|Kanzassitija|2s=Misūri (štats)|3s=Kanzassitija (Misūri)}}
| map_type = Misūri
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 2
| expanded = 1995, 1997
| coordinates_display =
| renovated = 1991, 1994, 2007—2010
| opened = {{dat|1972|8|12||bez}}
| built = 1968—1972
| broke_ground = {{dat|1968|7|11||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 56
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 2
| longm = 29
| longd = 94
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''Arrowhead Stadium''''' ir [[stadions]] [[Kanzassitija (Misūri)|Kanzassitijā]], [[Misūri (štats)|Misūri]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Kanzassitijas "Chiefs"]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Piejūra
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Ziemeļu Garezers.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Ziemeļu Garezers]] dabas parka ziemeļdaļā
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 | latd  = 57| latm  = 7| lats  = 15| latNS  = N
 | longd = 24| longm = 13| longs = 52| longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=4315}}
 |     established = 1962
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas reģionālā administrācija
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
glezna "Desmittūkstoš mocekļu sodīšana"]]
'''Moceklis''' ir persona, kas pacieš [[vajāšana|vajāšanu]] un [[spīdzināšana|spīdzināšanu]], kā arī atrodas smagos dzīves apstākļos savas [[ticība]]s vai [[ideja]]s vārdā. [[Kristietība|Kristietībā]] moceklis ir kanonizēts [[svētais]], kas bijis pakļauts mokpilnai dzīvei savas ticības dēļ.<ref name="tezaurs"/> Nereti mocekļi savas ticības dēļ ir [[nogalināšana|nogalināti]]. Arī citās reliģijās ir mocekļi, piemēram, [[islāms|islāmā]] mocekļi tiek saukti par [[šahīds|šahīdiem]].

sentences: '''Menora''' ir [[Tora|Torā]] aprakstīts septiņzaru zelta svečturis, ko, sekojot Dieva norādēm, izgatavojis [[Mozus]]. Tas izmantots pirmstempļa periodā Saiešanas teltī, kā arī [[Jeruzalemes templis|Jeruzalemes templī]]. Menora jau kopš senatnes ir viens no [[jūdaisms|jūdaisma]] un [[ebreji|ebreju]] simboliem; tā iekļauta [[Izraēla]]s valsts ģerbonī.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 53
|             5. čaula = 7
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = I
|             atommasa = 126,90447
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kristālisks jods un violeti joda tvaiki [[kolba|kolbā]]
|  oksidēšanas pakāpes = '''+7''', +5, +3, +1, '''-1'''
|  elektronegativitāte = 2,66
|              blīvums = 4940
|  kušanas temperatūra = 386,85 K (113,7 °C)
| viršanas temperatūra = 457,4 K (184,3 °C)
}}
'''Jods''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''I''' (līdz 20. gadsimta 50. gadiem - '''J''') un atomnumuru 53. Jods ir smagākais neradioaktīvais [[halogēni|halogēns]]. Jods dabā ir sastopams [[jodīdi|jodīdu]] veidā. Jodu pirmo reizi brīvā veidā ieguva [[1811]]. gadā, jūras zāļu [[pelni]]em pieliekot pārāk daudz [[sērskābe]]s. Izveidojās joda tvaiki, kurus izdevās [[kondensācija|kondensēt]]. Mūsdienās visvairāk jodu ražo [[Čīle|Čīlē]], jo tur atrodas jodu saturoša minerāla atradnes.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džanni Versače
 |    vārds_orig = ''Gianni Versace''
 |        attēls = Gianni Versace 1982.jpeg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums = Džanni Versače 1982. gadā
 |       dz_gads = 1946
 |    dz_mēnesis = 12
 |      dz_diena = 2
 |      dz_vieta = {{vieta|Itālija|Redžo di Kalabrija}}
 |        m_gads = 1997
 |     m_mēnesis = 7
 |       m_diena = 15
 |       m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Florida|Maiamibīča}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = modes dizaineris, uzņēmējs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
]]
 oāze [[Antarktīda|Antarktīdā]]]]
'''Oāze''' (no {{val-el|ὄασις}}, ''óasis'', kas savukārt aizgūts no [[ēģiptiešu valoda]]s) ir [[tuksnesis|tuksnešainā]] apvidū pie dabīga [[ūdens]] avota ar [[augājs|augāju]] klāta teritorija. Dabiskās oāzes veidojas vietās ar augstāku [[gruntsūdens]] līmeni nekā apkārtējā teritorijā, kā arī [[avots|avotu]] izplūdes vai [[upe|upju]] periodiskas applūšanas vietās.<ref>{{LPE|7|267}}</ref> Mākslīgās oāzēs ūdens tiek piegādāts no [[artēziskā aka|artēziskajiem urbumiem]] vai kanāliem. Oāžu lielums svārstās no dažiem [[hektārs|hektāriem]] līdz desmitiem tūkstošu kvadrātkilometru.

sentences:
{{coord|43.667|40.28857|region:RU-KDA_type:landmark|format = dms|display = title}}
{{Stadiona infokaste
|valsts = {{flag|Krievija}}
|pilsēta = Krasnaja Poļana
|adrese = Adleras rajons, Krasnaja Poļana
|atklāts = [[2012]]|pabeigts = [[2012]]
|nosaukums = Kamaniņu sporta centrs "Sanki"
|attēls =Центр санного спорта Санки.JPG
|celtniecība-no = [[2010]]
|izmaksas2 =
}}
'''Kamaniņu sporta centrs "Sanki"''' ({{val-ru|Центр санного спорта «Санки»}}) ir [[Bobslejs|bobsleja]], [[Kamaniņu sports|kamaniņu]] un [[Skeletons|skeletona]] trase, kas atrodas [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novadā]], [[Krievija|Krievijā]], apmēram 60 km uz ziemeļaustrumiem no [[Soči]]em pie [[Krasnaja Poļana]]s pilsētciemata, kalnu slēpošanas kūrortā "Alpika-Serviss".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pastaiga
| attēls                   = The Walk (2015 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Walk''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Toms Rotmens]]
* [[Stīvs Stārkijs]]
* [[Džeks Rapke]]
* Roberts Zemekis
| scenārija autors         =
* [[Kristofers Brauns]]
* Roberts Zemekis
| galvenajās lomās         =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Šarlote Le Bona]]
* [[Džeimss Bedžs Deils]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[ImageMovers]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|26|Ņujorkas filmu festivāls|2015|9|30|ASV|2015|10|9|Latvija|}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-2015|title=The Walk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 11, 2019|archive-date={{dat|2016|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161111122506/http://bbfc.co.uk/releases/walk-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=clouds2015.htm|title=The Walk (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pastaiga"''' ({{val|en|The Walk}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Bens Kingslijs]], [[Šarlote Le Bona]] un [[Džeimss Bedžs Deils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|26||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Bayerische Motoren Werke AG''
| logo             = BMWLogo.svg.png
| caption          = BMW Logo 1992-2011
| type             = Akciju sabiedrba
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1916
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minhene]]
| location_country = {{DEU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = Visā pasaulē
| key_people       =
| industry         = Mašīnbūve
| products         = Automašīnas, motocikli, riteņi, dzinēji, u.c.
| services         =
| revenue          = [[€]]62.82 miljardi(2011)
| operating_income = [[€]]8.006 miljardi(2011)
| net_income       = [[€]]4.881 miljardi(2011)
| aum              =
| assets           = [[€]]123.42 miljardi(2011)
| equity           = [[€]]27.10 miljardi(2011)
| owner            =
| num_employees    = 102 007(2011)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           = Mini<br />Rolls Royce
| homepage         = {{URL|www.bmw.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''BMW''''' ('''''Bayerische Motoren Werke AG''''' — "Bavārijas Motordarbnīcas") ir [[Vācija]]s uzņēmums, kas ražo automobiļus, motociklus, velosipēdus un dzinējus, un ir dibināta 1916. gada 7. martā. BMW galvenā mītne atrodas Minhenē, Bavārijā, Vācijā. Kompānijai arī pieder un ražo ''Mini'' un ''Rolls Royce'' markas automašīnas. Uzņēmumam kopumā ir 25 rūpnīcas, 13 valstīs kā [[Vācija]], [[Ķīna]], [[Dienvidāfrika]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Indija]], [[Japāna]], [[Kanāda]], [[Lielbritānija]], [[Austrija]], [[Krievija]], [[Indonēzija]], [[Malaizija]] un [[Ēģipte]].

sentences:
]]
'''Eskalators''' ir [[mašīna|mehāniska ierīce]], kas pārvieto cilvēkus no dažādiem līmeņiem (stāviem) vertikālā virzienā. Eskalatoru veido slīdošas [[kāpnes]], kas slīd uz augšu vai leju. Eskalatorus izmanto sabiedriskās un komerciālās ēkās, piemēram, [[lielveikals|lielveikalos]], [[metro]], [[lidosta|lidostās]], [[birojs|biroju]] ēkās un citur, kur vajag nodrošināt cilvēku plūsmu pa dažādiem līmeņiem. Salīdzinājumā ar [[lifts|liftu]], eskalatori spēj nodrošināt lielāku cilvēku plūsmu starp stāviem, savukārt tas ir lielāks un aizņem vairāk vietas nekā lifti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2006 Leccinum albostipitatum crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. albostipitatum
| suga_lv = Baltkāta apšubeka
| binomial =Leccinum albostipitatum
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetonilacetona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H10O2
|molmasa=114,1438
|blīvums=973
|kušanas temperatūra=-5,5 °C
|viršanas temperatūra=191 °C
}}
'''Acetonilacetons''' (2,5-heksāndions, diacetonils, СН3–СО–СН2–СН2–СО–СН3) ir vienkāršākais γ-di[[ketoni|ketons]] — savienojums ar divām [[karbonilgrupa|karbonilgrupām]] molekulā, starp kurām ir divas [[metilēngrupa]]s. Acetonilacetons ir bezkrāsains šķidrums ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izsitējs
| attēls                   = Goonfinalposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Goon''
| žanrs                    = komēdija, sporta filma
| režisors                 = [[Maiks Douss]]
| producents               =
* [[Dons Karmodijs]]
* [[Deivids Gross]]
* [[Džese Šapira]]
* [[Andrē Rolo]]
* [[Džejs Barušels]]
* [[Īens Dimermans]]
| scenārija autors         =
* [[Evans Goldbergs]]
* Džejs Barušels
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Viljams Skots]]
* Džejs Barušels
* [[Elisona Pilla]]
* [[Marks-Andrē Grondins]]
* [[Kims Koutss]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Jūdžins Levijs]]
| mūzika                   = [[Ramačandra Borkars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[No Trace Camping]]''
* ''[[Caramel Film]]''
* ''[[Don Carmody Productions]]''
* ''[[Inferno Pictures Inc.]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Alliance Films]]''
* ''[[Magnet Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|10|Toronto kinofestivāls|2012|2|24|ASV|2012|5|4|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/goon-2011-0|title=Goon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414155817/http://www.bbfc.co.uk/releases/goon-2011-0}}</ref>
| valsts                   = {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goon.htm|title=Goon (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = ''[[Goon: Last of the Enforcers]]''
| imdb                     =
}}
'''"Izsitējs"''' ({{val|en|Goon}}) ir 2011. gada sporta komēdija, kuras režisors ir [[Maiks Douss]]; viens no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džejs Barušels]]. Citas lomas filmā atveido [[Šons Viljams Skots]], [[Elisona Pilla]], [[Marks-Andrē Grondins]], [[Kims Koutss]], [[Līvs Šreibers]] un [[Jūdžins Levijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|10||bez}} Toronto filmu festivālā. 2017. gadā filmai iznāca turpinājums ''[[Goon: Last of the Enforcers]]''.

sentences: '''Nivelieris''' ir [[ģeodēzija|ģeodēzisks]] instruments, kas darba stāvoklī nodrošina horizontālu vizūru. Tā galvenās sastāvdaļas ir tālskatis un ierīce vizūras horizontēšanai — [[cilindriskais līmeņrādis]] vai [[kompensators]].<ref>[https://tezaurs.lv/nivelieris Tezaurs. Nivelieris]</ref> Gandrīz visiem nivelieriem apakšējā daļā ir iebūvēts [[limbs]] horizontālo leņķu mērīšanai ar ne visai augstu precizitāti.

sentences:
[[Kategorija:Masu slepkavības]]
[[Kategorija:Skolas]]
[[Kategorija:Drošība]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikole Stota
|     vārds_orig = Nicole P. Stott
|         attēls = Nicole Stott v2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1962
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Olbani]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štats]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 103 d 5 h 49 min
| kos_iesaukums = 2000.
| kos_misija = 1. [[STS-128]]↑ [[SKS 20. ekspedīcija|SKS-20]] [[SKS 21. ekspedīcija|SKS-21]] [[STS-129]]↓<br />2. [[STS-133]]
| kos_kuģi = [[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]], [[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]↓
}}
{{Infodaļa inženieris
|         nozare = aeroinženierija
|   darba_vietas =
|      izglītība = ''Embry-Riddle Aeronautical University'', ''University of Central Florida''
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Nikole Stota''' (''Nicole Marie Passonno Stott'', dzimusi {{dat|1962|11|19}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]], [[inženieris|inženiere]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pateicības diena
| operators =
| attēls = Pateicibas-diena.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = šausmu filma
| režisors = [[Īlaijs Rots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Patriks Dempsijs]]
* [[Edisone Reja]]
* [[Milo Manheims]]
* [[Dželens Tomass Brukss]]
* [[Nella Verlake]]
* [[Riks Hofmans]]
* [[Džīna Geršone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thanksgiving''
| studija = * ''Spyglass Media Group''
* ''Dragonfly Entertainment''
* ''Electromagnetic Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|11|17|ASV|2023|12|08|Latvija}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1448754/|title=
Thanksgiving (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pateicības diena"''' ({{Val|en|Thanksgiving}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[šausmu filma]], kuras režisors ir [[Īlaijs Rots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Patriks Dempsijs]], [[Edisone Reja]], [[Milo Manheims]], [[Dželens Tomass Brukss]], [[Nella Verlake]], [[Riks Hofmans]] un [[Džīna Geršone]]. Filma balstīta uz Rota izdomātas filmas treilera no filmas "[[Maltuve]]" (2007).

sentences: '''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Angelina Topiča
 |      vārds_orig = ''Ангелина Топић''
 |          attēls = Angelina Topic 2022.png
 |         att_izm =
 |        paraksts = Angelina Topiča 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|2005|7|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|Serbija un Melnkalne|Belgrada|td=Serbija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SRB}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a = 1 ([[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 1,97 m (2023) {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = Eiropas vieglatlētikas uzlecošā zvaigzne — 2023
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|}}
}}
'''Angelina Topiča''' ({{val|sr|Ангелина Топић}}; dzimusi {{dat|2005|7|26}} [[Belgrada|Belgradā]]) ir serbu [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir [[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2022. gada Eiropas čempionāta]] bronzas medaļas ieguvēja.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bezrūpīgais braucējs
| operators = * [[Lāslo Kovāčs]]
* [[Bērts Braiants]]
| attēls = EasyRider.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Deniss Hopers]]
| producents = * [[Pīters Fonda]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = * Pīters Fonda
* Deniss Hopers
* [[Terijs Souterns]]
| aktieri = * Pīters Fonda
* Deniss Hopers
* [[Džeks Nikolsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Easy Rider''
| studija = * ''Pando Company Inc.''
* ''Raybert Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|7|14}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|360–400 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldwideboxoffice.com/movie.cgi?title=Easy%20Rider&year=1969|title=Easy Rider, Worldwide Box Office Gross. |publisher=Worldwide Box Office |accessdate= {{dat|2022|12|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bezrūpīgais braucējs"''' ({{Val|en|Easy Rider}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīgā]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Deniss Hopers]], bet scenārija autori Hopers, [[Pīters Fonda]] un [[Terijs Souterns]]. Filmā galvenās lomas atveido Hopers, Fonda un [[Džeks Nikolsons]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C13H10O
|molmasa=182,217
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=47,9 °C
|viršanas temperatūra=305,4 °C
}}
'''Benzofenons''' (difenilketons, difenilmetanons, benzoilbenzols, С6H5–СО–С6H5) ir aromātiskais [[ketoni|ketons]] ar diviem benzola gredzeniem molekulā. Benzofenons ir balta kristāliska viela (rombiski kristāli). Ir pazīstama otra benzofenona modifikācija - monoklīni kristāli ar kušanas temperatūru 27 °C (šī modifikācija ir ļoti nestabila).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ērmotie ļaudis
| attēls                   = PosterFunnyPeople.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Funny People''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Kleitons Taunsends]]
* [[Berijs Mendels]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = Džads Apatovs
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Džona Hills]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
| mūzika                   =
* Džeisons Švarcmans
* [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
* ''[[Madison 23]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|7|20|Losandželosa|2009|7|31|ASV|}}
| ilgums                   = 146 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/funny-people-2009|title=Funny People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=funnypeople.htm|title=Funny People (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ērmotie ļaudis"''' ({{val|en|Funny People}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Sets Rogens]], [[Leslija Manna]], [[Ēriks Bana]], [[Džona Hills]] un [[Džeisons Švarcmans]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2009|7|20||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada septembris}}
{{Uzņēmuma infokaste v2|name=''Freimans''|logo=|type=Sabiedrība ar ierobežotu atbildību|traded_as=|foundation={{dat|2010|5|31|N|bez}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://company.lursoft.lv/woodcon/41203036961?l=LV|title=lursoft.lv dati|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>|location_country=Latvija|locations=|area_served=Eiropa|key_people={{nowrap|[[Raitis Freimanis]] (priekšsēdētājs)}}|industry=Jumta konstrukciju ražošana un projektēšana|products={{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Produktu saraksts
|1=''[[Koka Kopnes]]''
|2=''[[Jumta Konstrukcijas]]''
|3=''[[Karkass]]''
}}|services={{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Pakalpojumi
|1=''[[Jumta Konstrukciju Projektēšana]]''
}}|net_income={{Palielinājās}} EUR {{0|0}}62,252  (2017) <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.firmas.lv/profile/freimans-timber-constructions-sia/120303696|title=Firmas.lv dati|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>|num_employees=9 (2017)|subsid=|homepage={{URL|freimans.com}}}}
'''''Freimans Timber Constructions''''' ir Latvijā vadošais koka kopņu ražotājs, kurš Raita Freimaņa vadībā tirgū darbojas jau 12 gadus. Uzņēmums ir ieguvis tiesības marķēt savu produkciju ar CE zīmi, kas ir apliecinājums ražotā produkta atbilstībai tirgū un būvniecībā. Tas uzņēmumam dod tiesības sertificēt savu produkciju atbilstoši Eiropas standartiem un prasībām (EN 14250:2010).<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://freimans.com/lv/par-mums/|title=Par Mums - Freimans|work=Freimans|access-date=2018-09-17|language=lv-LV}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Gymnospermae
|        attēls = IMG 6492 monkey puzzle.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Araucaria araucana}}
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Alūksnes muižas parks''' ierīkots 18. gadsimtā, kad šo teritoriju nopirka barons Otto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls. Parks atrodas Latvijas ziemeļaustrumu daļā, [[Alūksnes novads|Alūksnes novadā]] — pretī [[Alūksnes Jaunā pils|Alūksnes Jaunajai pilij]], [[Alūksnes ezers|Alūksnes ezera]] krastā.
Pašreizējā parka platība ir 32 hektāri.
Mūsdienās Alūksnes muižas parks pieder pie nozīmīgākajiem [[Kultūras piemineklis|vēstures un kultūras pieminekļiem Latvijā]], jo tajā visvairāk saglabājušās mazās arhitektūras formas. Tas, kā vienots kultūras pieminekļu ansamblis, ir autentisks 18. gadsimta ainavu parka paraugs.
Alūksnes muižas parkā sastopama lielākā mazo arhitektūras formu koncentrācija Latvijā.
2018. gadā Alūksnes muižas parks ir atguvis vairākus objektus, kas restaurēti vai atjaunoti: Granīta obelisku, Pomonas templi, Apaļo un Ovālo strūklaku, Putnu paviljonu, Mauzoleju, granīta soliņus.<ref>{{tīmekļa atsauce |last1=Alūksnes pašvaldība |title=Alūksnes muižas parks |url=https://visitaluksne.lv/visit/aluksnes-muizas-parks-un-struklakas/ |accessdate=20.02.2023}}</ref>

sentences:
{{Labs raksts}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Szamár 038.jpg
| att_nosaukums =Equus asinus
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus asinus
| suga_lv =Mājas ēzelis
|     izplatība =
| binomial =Equus asinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Mājas ēzelis''' (''Equus asinus'') ir zirgu [[Ģints (bioloģija)|ģints]] (''Equus'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') viena no [[suga|sugām]]. Pastāv uzskats, ka tas ir cēlies no [[Āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļa]]<ref name="Kletona">Džuljeta Kletona-Broka "Zirgi. Enciklopēdija", Apgāds Zvaigzne ABC {{ISBN|9984-17-076-4}}</ref> (''Equus afracanus''). Skarbo dzīves apstākļu ietekmē ēzelis izveidojies par ļoti spēcīgu un izturīgu [[dzīvnieks|dzīvnieku]], kas veic lielus attālumus, nesdams smagas kravas, turklāt patērē maz [[barība]]s un [[ūdens]].

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Uzbekistāna]]
[[Kategorija:Uzbekistāna]]

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences: '''Klase''' ({{val|la|classis}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Klase ir nākamā vienība aiz [[Tips (zooloģija)|tipa]]. Klašu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[kārta]]s. Vienību klase lieto [[Zooloģija|zooloģijā]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Vandela jūra
|attēls=Wandel Sea map.png
|attēls_izm = 300
 |vietaskarte = Arktika
 |relief = jā
 |latd = 82 |latm = 15 |lats =  |latNS = N
 |longd = 17 |longm = 00 |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = right
| okeāns = Ziemeļu Ledus okeāns
|platība=
|garums= 800
|platums=
|Max_dziļums=
|Vid_dziļums =
|valstis={{GRL}}<br />{{NOR}}
|pilsētas=
}}
'''Vandela jūra''' ({{val|da|Wandelhavet}}),<ref>[http://www.denstoredanske.dk/Geografi_og_historie/Oceanien/Arktis/Wandelhavet Den Store Danske. Gyldendals åbne encyklopædi. Wandelhavet]</ref> arī '''Makinlija jūra''' ({{val|en|McKinley Sea}}), ir [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīga [[malas jūra]] ziemeļos no [[Grenlande]]s. Nosaukta par godu dāņu polārpētniekam un hidrogrāfam Karlam Frederikam Vandelam (1843—1930), kurš 1906.—1908. gada ekspedīcijā pētīja Grenlandes piekrasti. Jūras robežas nav oficiāli noteiktas, bet tiek uzskatīts, ka tā stiepjas no [[Morisa Džesepa rags|Morisa Džesepa raga]] rietumos līdz [[Ziemeļaustrumu rags|Ziemeļaustrumu ragam]] Grenlandes ziemeļos vai līdz [[Svalbāra]]s ziemeļrietumu galam. [[Frama šaurums]] dienvidos to savieno ar [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]]. Vandela jūras akvatoriju gada lielāko daļu klāj ledus. Jūras krastā [[Princeses Dagmaras sala|Princeses Dagmaras salā]] ierīkota [[Dānija]]s polārstacija [[Statjonnorda]]. Grenlandes piekrastē vairāki lieli [[fjords|fjordi]] to skaitā [[Independensas fjords]].

sentences:
{{atveidošana+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{pareizrakstība+}}
'''Čūska''' ([[Mitoloģija|mitoloģijā]], [[Reliģija|reliģijā]] un sakrālajā mākslā) ir viens no vissenākajiem un nozīmīgākajiem [[Simbolisms|simboliem]]. Nekristīgajā kultūrā [[Čūskas|čūska]] simbolizē dzīvības spēku, auglību, [[Svētums|svētumu]], sievieti/māti, gudrību, bet jūdu-kristiešu tradīcijā čūska tiek demonizēta, tā ir saistīta ar [[Grēks|grēku]], velnu, visu ļauno un [[Nāve|nāvi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dilemma
| attēls                   =  The Dilemma Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Dilemma''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Rons Hauards]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* Rons Hauards
* [[Vinss Vons]]
| scenārija autors         = [[Alans Lēbs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Dženifere Konelija]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Vinona Raidere]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Lorne Balfs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Wild West Picture Show Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|1|14||bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dilemma-2011|title=The Dilemma|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 26, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=howardvaughnjames.htm|title=The Dilemma (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|69,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dilemma"''' ({{val|en|The Dilemma}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Rons Hauards]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Vinss Vons]], [[Kevins Džeimss]], [[Dženifere Konelija]], [[Kvīna Latifa]] un [[Vinona Raidere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|14||bez}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kārlis fon Bukshēvdens
| vārds_orģ           = ''Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden''
| attēls              = Karlos Matthias von Buxhoeveden.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Krievijas Impērija]]s sūtnis Dānijā
| term_sākums         = 1910
| term_beigas         = 1917
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1856|3|14}}
| dzim_vieta          = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1935|8|4|1856|3|14}}
| mir_vieta           = [[Brisele]], {{BEL}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[tiesību zinātne|Jurists]]
| alma_mater          = [[Pēterburgas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Padparadža''' (cēlies no [[singāļu valoda]]s, nozīmē "lotoss"; '''padmaragaija''', '''padaradža''') ir [[minerāls|minerāla]] — [[korunds|korunda]] paveids. Ar šo terminu juvelierizstrādājumu tirdzniecībā apzīmē augstas kvalitātes neparastas krāsas korunda kristālus — padparadžam piemīt unikāls oranžas un sārtas krāsas sajaukums. Tā kā jebkurus juvelierkvalitātes korundus, kas nav sarkanā krāsā, sauc par [[safīrs|safīriem]], arī padparadža ir uzskatāms par safīra paveidu.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums =
|                   attēls =
|            attēla izmērs =
|               virsraksts =
|                   valsts =
|              pastāvēšana =
|               pakļautība =
|                  daļa no =
|          karaspēka veids =
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja =
|                   devīze =
|     militārās operācijas =
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marija Geperte-Maiere
|     vārds_orig = ''Maria Goeppert-Mayer''
|         attēls = Maria Goeppert-Mayer.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marija Geperte-Maiere 1963. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Katovica, [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Katovice]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vāciete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Maria Goeppert-Mayer signature.JPG
|   darba_vietas =[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]], [[Argonnas Nacionālā laboratorija]], [[Kalifornijas Universitāte, Sandjego]]
|     alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Makss Borns]], [[Džeimss Franks]], [[Ādolfs Vindauss]]
|       studenti =
|     sasniegumi =[[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] struktūra
|    apbalvojumi = 1963. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[kosmoloģija]] — skatījums uz visu esošo sakarību kopumā]]
'''Metafizika''' ({{val|el|μετά}}, ''metά'' un {{gree|φύσις}}, ''phýsis'' — ‘aiz dabas’) jeb '''pirmfilozofija''' ({{val|la|philosophia prima}}, {{val|grc|φιλοσοφία πρώτη}}) ir [[filozofija]]s nozare, kas nodarbojas ar pirmpamatu jeb pirmcēloņu un pirmelementu, kā arī ar [[esamība]]s ([[ontoloģija]]s) jautājumiem. Tiek izteiktas atziņas, kas neizriet no zinātniskiem faktiem. Tā ir pretēja domāšanas metode [[dialektika]]i. Pastāv uzskats, ka drošas zināšanas par metafizikas jautājumiem nav iespējamas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Carassius carassius Prague Vltava 1.jpg
| att_nosaukums =[[Karūsa]] (''Carassius carassius'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv=Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Cyprininae
| apakšdzimta_lv=Īstās karpas
| ģints=Carassius
| ģints_lv=Karūsas
| binomial =Carassius <small>([[Sven Nilsson|Nilsson]], 1832)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Karūsas, karūsu ģints''' (''Carassius'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') ģints, kas apvieno 5 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref name="fish" /> Karūsu izplatība aptver plašu reģionu [[Eirāzija|Eirāzijā]], un tās mājo daudz tālāk uz rietumiem nekā [[karpas]].<ref>de Graaf, Martin; Megens, Hendrik-Jan; Samallo, Johannis & Sibbing, Ferdinand A. (2007): Evolutionary origin of Lake Tana's (Ethiopia) small Barbus species: indications of rapid ecological divergence and speciation. Anim. Biol. 57(1): 39-48. doi:10.1163/157075607780002069</ref> Kopumā lielākā sugu dažādība sastopama [[Āzija|Āzijā]].<ref name=fish/>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hafnons
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosilikāts
|ŠtruncaID=8/A.09-20
|ķīm_formula=HfSiO4
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Brūngans, dzeltens, oranžsarkans, reti — bezkrāsas
|svītra=Pelēki balta
|habituss=Labi izteikti līdz vidēji izteikti kristāli, līdz 1 cm lieli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=7,5
|spīdums=Stikla, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.930 - 1.970 nε = 1.980 - 2.030
|pleohroisms=
|blīvums=6,97
}}
'''Hafnons''' (nosaukums no minerāla sastāvā esošā hafnija) - rets [[minerāls]], 66% minerāla masas veido dabā reti sastopams elements — [[hafnijs]], kas tajā atrodas [[hafnija silikāts|hafnija silikāta]] veidā. Atklāts [[1974]]. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-undekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)9CH3
|molmasa=156,31
|blīvums=740
|kušanas temperatūra=−26 °C
|viršanas temperatūra=196 °C
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Heinrihs fon Kleists
| vārds_orig = ''Heinrich von Kleist''
| attēls = Kleist, Heinrich von.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1777
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Oderas]], [[Brandenburgas markgrāfiste]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1811
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 21
| m_vieta = Mazais Vanzē ezers, [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Kleist Signature.gif
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks, rakstnieks
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods = 1803—1811
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = [[romantisms]]
| slavenākie darbi = luga ''Der zerbrochne Krug'' (1806), novele ''Michael Kohlhaas'' (1810), luga ''Prinz Friedrich von Homburg'' (1821, pēc autora nāves)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Bernds Heinrihs Vilhelms fon Kleists''' ({{val|de|Bernd Heinrich Wilhelm von Kleist}}; dzimis {{dat|1777|10|18}}, miris {{dat|1811|11|21}}) bija 19. gadsimta sākuma [[romantisms|romantisma]] stila vācu dramaturgs un rakstnieks. Ar savām lugām ietekmējis [[Vācija]]s un [[Francija]]s [[reālisms|reālisma]], [[ekspresionisms|ekspresionisma]], [[nacionālisms|nacionālisma]] un [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]] attīstību. Pamezdams militāro karjeru, bet vēlāk — studijas universitātē, Kleists devās uz [[Parīze|Parīzi]], pēc tam uz [[Šveice|Šveici]], kur 1803. gadā publicēja savu pirmo darbu, traģēdiju ''Die'' ''Familie Schroffenstein''. Vēlāk dzīvoja [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]], [[Drēzdene|Drēzdenē]] un [[Berlīne|Berlīnē]]. Vīlies dzīvē, vienojās ar neglābjami slimu sievieti Henrieti Fogeli, ka nogalinās to un pēc tam izdarīs pašnāvību, ko 1811. gadā realizēja Berlīnes pievārtē.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Maderass
| Nosaukums2       = {{ubl|''Maderas''}}
| Photo            = Maderas seen from the South by ET.JPG
| Paraksts         = Maderass
| Augstums         = 1394
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.446 |latNS=N
| longd=85.515 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = -
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Département de Mayotte
|    pilnais_valsts_nosaukums = Majotas Departaments
|            valsts_nosaukums = Mayotte
|               karoga_attēls = Flag_of_Mayotte_(local).svg
|            karoga_nosaukums = Majotas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_Arms_of_Mayotte.PNG
|           ģerboņa_nosaukums = Majotas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 110px
|                 valsts_moto = ''"Liberté, Égalité, Fraternité"''
(Brīvība, vienlīdzība, brālība)
|                valsts_himna = ''[[Marseljēza|Marseljēza]]''
|               kartes_attēls = LocationMayotte.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Mamudzu]]
| latd=12 | latm=47 | latNS=S | longd=45 | longm=14 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Francijas aizjūras departaments
|        valsts_galvas_tituls = [[Francijas prezidents]]
|                valsts_galva = [[Emanuels Makrons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Majotas Ģenerālās padomes prezidents|Padomes prezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Ahmeds Atumani Dušina]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Francijas aizjūras teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = referendums par Majotas statusu
|          neatkarības_datums = [[2009. gads|2009]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 374
|               platība_rangs = 185
|              procenti_ūdens = 0,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|          iedzīvotāju_skaits = 310 022
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 179
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 499
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 11
|                     IKP_PPP = $466,8 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2003
|               IKP_PPP_rangs = 208
|          IKP_PPP_per_capita = $2600
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 129
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.yt]]
|              tālsarunu_kods = 262
|                iso_kods_num = 175
|              iso_kods_alfa2 = YT
|              iso_kods_alfa3 = MYT
}}

sentences:
{{POV}}
'''Ebreju vēstures hronoloģija''' apkopo svarīgākos [[Ebreji|ebreju]] vēstures notikumus no [[Tora]]s laikiem līdz [[Izraēla]]s valsts izveidošanai.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 52
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| 10
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| 20
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| 30
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| 40
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| 50
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| 60
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| 70
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| 80
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| 90
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| 10
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| 11
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| 12
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| 13
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| 14
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| 15
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| 16
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| 17
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| 19
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| 20
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| 21
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| 22
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| 23
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| 24
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| 25
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| 26
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 26
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| 27
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| 28
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| 29
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| 30
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| 31
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| 32
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| 33
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| 34
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| 35
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| 36
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| 37
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| 38
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| 39
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| 40
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| 41
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| 42
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| 43
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| 44
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| 45
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| 46
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| 47
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| 48
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| 49
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| 50
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| 51
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| 52
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Katoļu bruņinieku ordeņi]]
[[Kategorija:Livonija]]
[[Kategorija:Livonijas krusta kari]]
[[Kategorija:Livonijas ordenis]]
[[Kategorija:Latvijas vēsture]]
[[Kategorija:Igaunijas vēsture]]
[[Kategorija:Vācijas vēsture]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Uvigerina peregrina.jpg
|     att_nosaukums= Uvigerīna ''[[Uvigerina peregrina]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Cassidulinoidea
|    virsdzimta_lv =
|           dzimta = Uvigerinidae
|        dzimta_lv = Uvigerinīdas
|      apakšdzimta = Uvigerininae
|   apakšdzimta_lv = Uvigerinīnas
|            ģints = Uvigerina
|         ģints_lv = Uvigerīnas
|         binomial = Uvigerina d'Orbigny, 1826
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Uvigerīnas''' (''Uvigerina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Ģinti 1826. gadā izveidoja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Uvigerina pygmaea]]'' d'Orbigny, 1826. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] uvigerīnas ir zināmas no vēlā [[Eocēns|eocēna]] ([[Ipras laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Spotted Redshank (Tringa erythropus) at Bharatpur I IMG 5552.jpg
|    att_nosaukums = [[Tumšā tilbīte]] (''Tringa erythropus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Tringa
|         ģints_lv = Tilbītes
|         binomial = Tringa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
'''"Kurzemes Šveice"''' ir abstrakts apzīmējums, kas ieviests 19. gadsimtā [[Abavas senleja]]s un apkārtnes posmam no [[Kandava]]s, kas tiek dēvēta par „Kurzemes Šveices” vārtiem, līdz [[Sabile]]i un tālāk līdz [[Renda]]i.<ref name="sd">[http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:129979|article:DIVL1460 No M. Skruzischa, Kurzemes Schweizija.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_aust1894n01{{!}}article:DIVL1460{{!}}query:SabilesSabiles{{!}}issueType:P|date={{dat|2016|04|06||bez}}}} publicēts: „Austrums” – zinības un rakstniecības mēnešraksts, Jelgavā,Nr.1., 1894. gada 1. janvārī, 64.lpp.</ref> Poētiskā apzīmējuma ieviešanas cēlonis ir apvidus krāšņās ainavas un īpatnējā augu valsts. Jau izsenis Kurzemes Šveicē plaukusi [[vīnkopība]]. Tagad tur atrodas vairāki vīnogulāji, kā, piemēram, [[Sabiles vīnakalns]], vīna darītavas "Abavas" vīnogulāji un vīna darītavas "Drubazas" vīnogulāji Sabiles apkārtnē, zemnieku saimniecības "Celmiņi" vīnogulāji Kandavas apkārtnē, Hercoga Jēkaba "Riesling" vīnogu audzētava Rendā un tiek stādīti arī jauni vīnogulāji Sabiles apkārtnē un citur Kurzemes Šveicē. Kurzemes Šveicē atrodas arī daudzas muižas, kas tagad atjaunotas, piemēram, [[Lielvirbu muiža]], uz kuru savulaik vēstules savam draugam [[Kārlis Amenda|Kārlim Amendam]] rakstījis [[Bēthovens]], [[Kukšu muiža]], [[Rūmenes muiža]], [[Pedvāles muiža]], [[Valdeķu muiža]] un daudzas citas.
<gallery>
Attēls:Kandavas pulvera dzirnavas.jpg|Skats uz hercoga Jēkaba pulvera sudmalām Kandavā (20. gadsimta sākumā)
Attēls:Sabile abava 2006 06.jpg|[[Sabile]] 2006. gadā
Attēls:AbavaSabile.JPG|Abava pie [[Sabile]]s
Attēls:SabileBaznica.JPG|[[Sabile]]s baznīca
</gallery>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Prāta trauslā robeža
| attēls                   =  The Professor and the Madman (film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Professor and The Madman''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[P. B. Šemrans]]
| producents               =
* [[Nikolass Čartjērs]]
* [[Gastons Pavlovičs]]
| scenārija autors         =
* [[Tods Komarnickis]]
* P. B. Šemrans
| galvenajās lomās         =
* [[Mels Gibsons]]
* [[Šons Penns]]
* [[Natālija Dormere]]
* [[Edijs Marsans]]
* [[Dženifere Ēle]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Deivids O'Hāra]]
| mūzika                   = [[Bērs Makkrīrijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fastnet Films]]''
* ''[[Icon Entertainment International]]''
* ''[[Voltage Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Vertical Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|5|10|ASV|}}
| ilgums                   =
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{IRL}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Prāta trauslā robeža"''' ({{val|en|The Professor and The Madman}}) ir 2019. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Saimona Vinčestera grāmatu ''The Surgeon of Crowthorne''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[P. B. Šemrans]]. Galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Šons Penns]], [[Natālija Dormere]], [[Edijs Marsans]], [[Dženifere Ēle]], [[Džeremijs Ērvins]] un [[Deivids O'Hāra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|11||bez}} ASV.

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda struktūrformula

Nikotīnamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, nikotīnskābes amīds
3-piridīnkarbonskābes amīds, niacīnamīds
|           CAS numurs = 98-92-0
|      ķīmiskā formula = C6H6N2O
|              molmasa = 122,12
|              blīvums = 1446,3
|  kušanas temperatūra = 129,5 °C
| viršanas temperatūra = 334 °C
|        šķīdība ūdenī = labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Nikotīnamīds''' jeb '''nikotīnskābes amīds''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. Organismā viegli veidojas no [[nikotīnskābe]]s fermentatīvās amidēšanās ceļā. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. Nikotīnamīds ir balta pulverveida viela,kas var pastāvēt četrās polimorfajās formās. Organismā nikotīnamīds uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]]. Atšķirībā no nikotīnskābes, kas atrodama galvenokārt augos, nikotīnamīds sastopams dzīvnieku izcelsmes produktos.<ref>Zariņš, L. Neimane. Uztura mācība. R:, LU Akadēmiskais apgāds, 2009, 45. lpp., {{ISBN|978-9984-45-074-2}}</ref>

sentences: '''Kodominance''' ir viena [[gēns|gēna]] dažādu [[alēle|alēļu]] vienlaicīga izpausme [[heterozigota|heterozigotā]], neviens no [[fenotips|fenotipiem]] nav dominējošs. Dažkārt pirmajā paaudzē pēc krustošanas indivīdam ir vienādi izteiktas abu vecāku pazīmes. Piemēram, ja vienam no vecākiem ir A [[asinsgrupa]], bet otram vecākam B asinsgrupa, bērnam var būt AB asinsgrupa.

sentences: '''Ungerni-Šternbergi''' ({{val-de|von Ungern-Sternberg, von Ungern genannt Sternberg}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas [[Livonija|Livonijā]] zināma kopš 13. gadsimta sākuma un ierakstīta [[Igaunijas bruņniecība]]s (1746), [[Vidzemes bruņniecība]]s (1747), [[Kurzemes bruņniecība]]s (1841/1882) un [[Sāmsalas bruņniecība]]s (1851) matrikulās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ingrīda — pašiņu karaliene
| attēls                   = Ingrid Goes West.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ingrid Goes West''
| žanrs                    = melnā komēdija, drāma
| režisors                 = [[Mets Spaisers]]
| producents               =
* [[Džareds Īens Goldmens]]
* [[Obrija Plaza]]
* [[Tims Vaits]]
* [[Trevors Vaits]]
* [[Ādams Mirelss]]
* [[Roberts Mirelss]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Brensons Smits]]
* Mets Spaisers
| galvenajās lomās         =
* [[Obrija Plaza]]
* [[Elizabete Olsena]]
* [[Billijs Magnusejs]]
* [[Vaiets Rasels]]
* [[Poma Klementjeva]]
* [[O'Šea Džeksons jaunākais]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Star Thrower Entertainment]]''
* ''[[Mighty Engine]]''
* ''[[141 Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Neon]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|8|11|ASV|2017|11|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ingrid-goes-west-2017|title=Ingrid Goes West|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323151754/http://www.bbfc.co.uk/releases/ingrid-goes-west-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ingridgoeswest.htm|title=Ingrid Goes West (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ingrīda — pašiņu karaliene"''' ({{val|en|Ingrid Goes West}}) ir 2017. gada ASV melnā kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mets Spaisers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Obrija Plaza]], [[Elizabete Olsena]], [[Billijs Magnusejs]], [[Vaiets Rasels]], [[Poma Klementjeva]] un [[O'Šea Džeksons jaunākais]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|20||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Memorands''' ir viens no [[diplomātija|diplomātiskās]] sarakstīšanās veidiem, kas parasti ir mazāk svarīgs nekā [[nota]]. Memorandu sastāda sarunās apspriežamā jautājuma faktiskās vai juridiskās puses izklāsta veidā un bieži vien pievieno notai vai verbālnotai, paskaidrojot un pamatojot tās saturu.

sentences: '''ANO Klimata pārmaiņu konference''' ir ikgadēja [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] dalībvalstu sanāksme ar mērķi cīnīties pret [[klimata pārmaiņas|klimata pārmaiņām]]. Nozīmīgākie pieņemtie lēmumi konferencēs ir [[Kioto protokols]] un [[Parīzes nolīgums]].

sentences: '''Lantanīdi''' jeb '''lantanoīdi''' ir četrpadsmit [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] saime, kuru [[atomskaitlis|atomskaitļi]] ir no 58 līdz 71 (no [[cērijs|cērija]] līdz [[lutēcijs|lutēcijam]]). Tie atrodas [[Dmitrijs Mendeļejevs|Mendeļejeva]] [[ķīmisko elementu periodiskā tabula|ķīmisko elementu periodiskās tabulas]] VI periodā aiz [[lantāns|lantāna]] un tiem ir ar to līdzīgas īpašības (dažreiz pie šīs grupas pieskaita arī pašu lantānu, bet citreiz viņu pieskaita pie [[pārejas metāli|pārejas metāliem]]). Periodiskajā tabulā lantanīdus un [[aktinīdi|aktinīdus]] dažreiz mēdz attēlot atsevišķi zem lielās tabulas. Lantanīdu atomos aizpildās dziļi esošā ceturtā elektronu slāņa ''f'' [[orbitāle]]s (4f14). Tā kā ir septiņas ''f'' orbitāles, kurās katrā var atrasties līdz 2 elektroniem, lantanīdu var būt tikai 14. Palielinoties kodola lādiņam, divu ārējo elektronu apvalku struktūra paliek nemainīga (izņēmums ir [[gadolīnijs]], kam ''4f8'' orbitāles vietā aizpildās ''5d1'' orbitāle, jo [[atoma kodols|kodola]] ekranēšanas efekta dēļ tā ir enerģētiski izdevīgāk), tādēļ visiem lantanīdiem ir līdzīgas ķīmiskās īpašības.

sentences:
{{infokaste+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Dmitrijs Laptevs''' ({{val|ru|Дмитрий Яковлевич Лаптев}}; dzimis 1701. gadā, miris {{dat|1771|1|31}}) bija [[krievi|krievu]] [[polārpētnieks]] un viceadmirālis.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .td
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Société des télécommunications du Tchad
|sponsors              = Société des télécommunications du Tchad
|domātais-pielietojums = Ar [[Čada|Čadu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Mazliet tiek lietots Čadā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācijas tiek pieņemtas otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            =
|}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}

sentences: '''Smadzenes''' ir centrālās [[nervu sistēma]]s kontroles centrs, kas ir atbildīgs par [[uzvedība|uzvedību]]. Smadzenes atrodas [[galva|galvā]] un tās no ārpuses aizsargā [[galvaskauss]]. Smadzeņu galvenais uzdevums ir apstrādāt [[informācija|informāciju]], ko [[Cilvēka ķermenis|ķermenis]] iegūst, izmantojot visas piecas maņas: [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[garša|garšu]], [[oža|ožu]] un [[tauste|tausti]]. Visiem [[mugurkaulnieki]]em ir smadzenes.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gastons Viktors Bakmanis
|     vārds_orig = ''Gaston Victor Backman''
|         attēls = Gastons Bakmanis 1925.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = 1925. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1964
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 18
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{SWE}}
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Torstens Alfrēds Bakmans (1852—1913), Ida Nīberga (1852—1935)
|          brāļi = ''Louis Backman'' (1883—1965),<br />''Charles Pierre Backman'' (1892—1969)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Nadežda (1898—1978)
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[Lundas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Upsālas Universitāte]]
|        zinātne = [[antropoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Jānis Vilde]]
|     sasniegumi = latviešu [[antropoloģija]]s pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Gastons Viktors Bakmanis''' (''Gaston Victor Backman'', dzimis {{dat|1883|7|11}}, miris {{dat|1964|2|18}}) bija [[zviedri|zviedru]] [[anatomija|anatoms]] un [[antropoloģija|antropologs]]. [[Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte]]s anatomijas un histoloģijas profesors (1920-1925).

sentences:
{{Neatkarīgas atsauces+}}
'''Hiromantija''' ({{val-el2|cheir}} — 'roka', ''manteia'' — 'zīlēšana', 'pareģošana') ir [[zīlēšana]]s sistēma, kura izmanto [[Cilvēks|cilvēka]] [[roka]]s ([[delna]]s) līnijas. Šajā sistēmā tiek iekļauta [[nākotnes pareģošana]], pētot līnijas un zīmes, kuras atrodas cilvēka plaukstās.  Tā  bija pazīstama jau senos laikos [[Hindi|hindu]] tautām, [[ebreji]]em, [[grieķi]]em, [[romieši]]em un [[ķīnieši]]em.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://yourastrologer.lv/index.php/lv/hiromantija-lv |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|07|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170615015149/http://yourastrologer.lv/index.php/lv/hiromantija-lv# |archivedate={{dat|2017|06|15||bez}} }}</ref> Hiromantijas ziedu laiki bija XVI—XVII gs., kad to mācīja pat [[Eiropa]]s universitātēs.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.saulesjosta.lv/index.php/garigais-cels/1679-hiromantija-zilesana-pec-roku-linijam.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|10|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160601120810/http://www.saulesjosta.lv/index.php/garigais-cels/1679-hiromantija-zilesana-pec-roku-linijam.html# |archivedate={{dat|2016|06|01||bez}} }}</ref>

sentences: '''Taiga''' (no {{val|mn|тайга}} — ‘mūžamežs’) ir [[dabas zona]], kurā pārsvarā sastopami [[Skujkoki|skujkoku]] meži. Taiga ir plašākā sauszemes dabas zona un klāj plašus [[Krievija]]s, it īpaši [[Sibīrija]]s reģionus. Tā aptver plašus apvidus arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Somija|Somijā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]] un citur. Raksturīgākie dzīvnieki — burunduks, lūsis, brūnais lācis, bebrs, tinis, staltbriedis, alnis, sabulis, mednis. Klimata josla ir mērenā josla. Vidējā gaisa temperatūra ir −10 °C. Nokrišņu daudzums ir 213 mm gadā. Tur ir sastopamas melnās egles, Kanādas egles, balzāma baltegles, priedes, apses, papīra bērzi, baltegles un lapegles.

sentences: '''Saums'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author= Hiršs I., Hirša S. |title= Reliģisko terminu vārdnīca |location= Rīga |publisher= Kristīgās vadības koledža |year= 2008 |page= 160 |url= http://hirss.lv/wp-content/uploads/2015/02/religisko-terminu-vardnica.pdf#page=160 |accessdate= {{dat|2019|08|13||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20170712180307/http://hirss.lv/wp-content/uploads/2015/02/religisko-terminu-vardnica.pdf#page=160 |archivedate= {{dat|2017|07|12||bez}} }}</ref> ({{val|ar|صوم}}, ''ṣawm'' — ‘gavēnis’), arī '''uraza''',<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |location= Rīga |publisher= [[Jumava]] |year= 1999 |volume= 3. izdevums}}</ref> ir [[gavēšana]], ko [[musulmaņi]] ievēro [[ramadāns|ramadānā]], tas ir viens no [[islāma pieci pīlāri|pieciem islāma pīlāriem]]. Pēc ramadāna mēneša sākas [[dzīru svētki]], kuru laikā gavēšana netiek veikta un to uzskata par grēku.

sentences:
'''Centrāleiropas diabēta biedrība''' ({{val-de|Zentraleuropäische Diabetesgesellschaft}}; {{val-en|Central European Diabetes Association}}) ir starptautiska medicīniski zinātniska profesionāla biedrība. Tā tika dibināta 1969. gadā Vīnē kā "Starptautisko Donavas Simpoziju Federācija par Cukura Diabētu" (saīsināti - FID). 2006. gadā sakarā ar [[Baltija]]s valstu pievienošanos tā tika pārdēvēta, kaut arī pārejas periodā tiek lietoti abi nosaukumi.

== Vēsture un pašreizējie uzdevumi ==
"Aukstā kara" periodā FID kongresi kalpoja "Dzelzs priekškara" pārvarēšanai starp diabēta speciālistiem padomju bloka valstīs un rietumvalstīs. Austrija tika izvēlēta kā piemērota sanāksmju vieta, jo tā bija pie blokiem nepiederoša valsts, uz kuru bija vieglāk iegūt izbraukšanas atļaujas. Tagad biedrības mērķis ir veikt teorētisko un praktisko zināšanu pārnesi un veicināt [[Cukura diabēts|diabēta]] ārstēšanas standartu izlīdzināšanos šajā Eiropas daļā.

sentences: '''Fullerēns''' ir [[ogleklis|oglekļa]] alotropiskais veids - slēgta tipa [[molekula]]s C32, C60, C70, C90 u.c. Vispazīstamākais un visplašāk pielietotais fullerēns ir C60, kas savas [[simetrija]]s un stabilitātes dēļ ir izraisījis lielu interesi daudzos zinātniekos.

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''DC Comics''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1934 (kā ''National Allied Publications'')
| founder          = Malkolms Vīlers-Nikolsons
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.dccomics.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''DC Comics, Inc''''' ir ASV uzņēmums, kas nodarbojas ar komiksu un ar to saistītu mediju izdošanu. To dibināja 1934. gadā kā ''National Allied Publications''.<ref name=origin>{{Tīmekļa atsauce | title=DC Entertainment Chronology | url=http://www.comicbookbin.com/dcchronologyplatinumage_001.html | accessdate=October 18, 2008}}</ref> Uzņēmums ir daļa no ''DC Entertainment'', kas pieder ''[[Warner Bros.]] Entertainment'' uzņēmumam,<ref name="CBRDE">{{Tīmekļa atsauce|url=http://robot6.comicbookresources.com/2009/09/dc-entertainment-what-we-know-so-far/|title=DC Entertainment - what we know so far|last=Melrose|first=Kevin|date=October 10, 2009|publisher=Comic Book Resources|accessdate=September 11, 2009|archive-date={{dat|2016|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160601111626/http://robot6.comicbookresources.com/2009/09/dc-entertainment-what-we-know-so-far/}}</ref> kas savukārt pieder ''[[WarnerMedia]]''. ''DC Comics'' ir izveidojuši vairākus plaši pazīstamus tēlus, tai skaitā [[Supermens|Supermenu]], [[Betmens|Betmenu]], Robinu, [[Brīnumsieviete|Brīnumsievieti]], Zaļo Laternu, Zibsni, Leksu Lutoru, [[Džokers (tēls)|Džokeru]], Kaķsievieti, Pingvīnu, ģenerāli Zodu, Divseji un citus. Uzņēmums arī publicē komiksus, kas nav saistīti ar ''[[DC Universe]]'', tostarp "[[Sargi]]" (''Wachers''), "[[V ir vendeta]]", ''[[Fables]]'' un daudzus citus komiksus, ko publicē ar ''[[Vertigo]]'' preču zīmi.

sentences: '''Dzīves jēga''' jeb '''eksistences jēga''' ir [[Filozofija|filozofiska]] un [[Gars|garīga]] problēma, kas saistīta ar eksistences galīgā mērķa, cilvēces, cilvēka kā bioloģiskās sugas, kā arī cilvēka kā indivīda mērķa definēšanu.

sentences: '''Sienas mākonis''' ({{val|en|Wall clouds}}) ir milzīgs [[negaiss|negaisa]] [[mākonis]], kurš, skatoties no priekšpuses, ir līdzīgs vertikālai sienai. Visspēcīgākie [[virpuļviesulis|virpuļviesuļi]] veidojas tieši šajos mākoņos. To platums var būt no 250 metriem, bet garums — līdz 8 km. Rotējoši sienas mākoņi no augšas izskatās līdzīgi [[ciklons|ciklonam]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Carduelis carduelis 1.jpg
 | att_nosaukums =[[Dadzītis]] (''Carduelis carduelis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Fringillidae
|    dzimta_lv=Žubīšu dzimta
| apakšdzimta=Carduelinae
| apakšdzimta_lv=Dadzīšu apakšdzimta
| ģints=Carduelis
| ģints_lv=Dadzīši
| binomial = Carduelis <small>([[Brisson]], 1760)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Dadzīši''', '''dadzīšu ģints''' (''Carduelis'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 3 sugas, kas izplatītas [[Eiropa|Eiropā]]. Viena no tām ([[dadzītis]]) sastopama arī  [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref> Saskaņā ar jaunāko sistemātiku [[Latvija|Latvijā]] sastopamas viena dadzīšu ģints [[suga]] — [[dadzītis]] (''Carduelis carduelis'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/fringillidae/ |title=Žubīšu dzimta |access-date={{dat|2012|02|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110605230757/http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/fringillidae/ |archivedate={{dat|2011|06|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-metionīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2S
|molmasa=149,21
|blīvums=1340
|kušanas temperatūra=281 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Metionīns''' ('''''Met''''', α-amino-γ-metilmerkaptosviestskābe, C5H11NO2S) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Metionīns ir viena no divām [[sērs|sēru]] saturošajām aminoskābēm (otra ir [[cisteīns]]). Metionīns ir heksagonālu plāksnīšu veida kristāli.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Aleksandra Ņevska katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = AlexanderNevskyCathedral-Sofia-6.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 42 | latm  = 41 | lats  =    45 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 19 | longs = 58.64 | longEW = E
| religious_affiliation = Pareizticīgie
| rite                  =
| location              = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = Aleksandrs Pomerancevs
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1882
| year_completed        = 1912
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 53 m
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     = 45 m<ref name=MD/>
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Svētā Aleksandra Ņevska katedrāle''' ({{val|bg|Храм-паметник „Свети Александър Невски“}}) ir [[Pareizticība|pareizticīgo]] [[katedrāle]] [[Sofija|Sofijā]], [[Bulgārija|Bulgārijā]]. Viens no lielākajiem Austrumu pareizticīgās baznīcas dievnamiem pasaulē. Katedrāle ir arī viens no pilsētas simboliem un tās galvenais tūrisma objekts.<ref name="MD">"Sofia, Bulgaria", Mihail Dyuzev, Hitotoki.org, 2010, web:   [http://hitotoki.org/classic/sofia/004 Hito-4] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100330000719/http://hitotoki.org/classic/sofia/004 |date={{dat|2010|03|30||bez}} }}.</ref><ref name="ArchN">"Neo-Byzantine architecture | archipaedia.net",   archipaedia.net, 2010, web:   [http://archipaedia.net/2009/07/neo-byzantine-architecture/ A7] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120308145626/http://archipaedia.net/2009/07/neo-byzantine-architecture/ |date={{dat|2012|03|08||bez}} }}.</ref> Aizņem 3170 m{{sup|2}} lielu teritoriju, tajā vienlaicīgi var atrasties 10 tūkstoši cilvēku.<ref name=MD/>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Žirafe
| abbreviation = Cam
| name_latin = Camelopardalis
| RA = 6
| dec = +70
| areatotal = 757
| arearank = 18. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = β Cam
| starmagnitude = 4.03
| neareststarname =HD 46588
| stardistance = 58.22
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Kasiopeja]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Carl Sagan''
| attēls =Carl Sagan Planetary Society.JPG
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =9
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1996
| m_mēnesis=12
| m_diena=20
| m_vieta =[[Sietla]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Smitsona institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Kornela Universitāte]]
[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| alma_mater =[[Čikāgas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[SETI (programma)|SETI]]
[[Planetārā biedrība]]
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Sagan Signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{cita nozīme|tauriņziežu dzimtas pākšaugiem|dzidru ķermeni, ko no apkārtējās vides norobežo dažādas lauzējvirsmas,|lēca}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Ēdamās lēcas
|         binomial = Lens culinaris
|           autors =
|           attēls = 3 types of lentil.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Trīs dažāda veida lēcas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Lens
|         ģints_lv = Lēcas
|          ģints_r = Lēcu ģints
|             suga = L. culinaris
|          suga_lv = Ēdamās lēcas
|           suga_r = Lēcas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
'''Finanšu nestabilitātes hipotēze''' ({{val-en|Financial Instability Hypothesis}}) ir [[finanšu krīze]]s pētījums, ko izvērsa amerikāņu [[ekonomists]] Haimans Minskījs (''Hyman Minsky'') un valdības un centrālbankas lietpratēji reizēm piesauc [[makroekonomika|makroekonomiskās]] politikas lēmumos.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986">Minsky, Hyman P. (1986), Stabilizing an Unstable Economy, Yale University Press, {{ISBN|978-0071592994}}</ref>
== Raksturojums ==
[[kapitālisms|Kapitālisma]] [[ekonomika]] iekļauj [[inflācija|inflāciju]] un [[deflācija|deflāciju]], kurām ir potenciāls iziet ārpus kontroles. [[Keinsisms|Keinsisma]] valdību mērķi parasti ir apturēt ekonomisko lejupslīdi. Šīs vēsturiskās epizodes tiek pieminētas Minskīja un citu ekonomistu rakstos par ekonomisko stabilitāti.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986"/>

Atšķirībā no klasiskāsās [[monetārā politika|monitārās politikas]] teorijas, hipotēze uzsver [[banka]]s [[peļņa]]s meklēšanas nozīmi. Bankas, tā skaitā visādi brokeri un dīleri, ir arī [[kredīts|kredītu]] un parādu [[tirgus|tirgotāji]], kas cenšas ieviest jauninājumus [[aktīvi|aktīvos]], kurus paši arī iegādājušies. Šī nodarbošanās it kā padara par spēkā neesošu pamata [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājuma]] teorijas efektu, ka ir nemainīgs „naudas” postenis, kura apgrozības ātrums ir praktiski nemainīgs. (Tādējādi izmaiņas šajā [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājumā]] ir lineāra proporcionāla attiecība uz [[cena|cenu]] līmeni.){{fact}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lupinus angustifolius 1DS-II 3-6532.jpg
| binomial = Lupinus angustifolius
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lupinus
| ģints_lv = Lupīnas
| suga = Lupinus angustifolius
| suga_lv = Šaurlapu lupīna
| kategorijas = nē
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Šaurlapu lupīna''' (''Lupinus angustifolius'') ir [[Lupīnas|lupīnu]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], taču mūsdienās tā ir bieži kultivēta un vietām naturalizējusies [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] daļā. [[Latvija|Latvijā]] tas ir ļoti rets kultūrbēglis.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lupinus-angustifolius-l/|title=šaurlapu lupīna - Lupinus angustifolius L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-14}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences:
{{Klostera infokaste
| name           = Maulbronnas klosteris
| krāsu_shēma    =
| image          = Maulbronn-Klosterhof 29,28,25-2019-06-16.jpg
| caption        = Maulbronnas klostera pagalms
| full           =
| other_names    =
| order          = [[Romas katoļu baznīca]]
| established    = 1147
| disestablished =
| mother         =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| dedication     =
| people         =
| location       = {{GER}}, [[Bādene-Virtemberga]], [[Maulbronna]]
| map_type = Vācija#Eiropa
| latd  = 49.0011 | latNS  = N
| longd = 8.8129 | longEW = E
| public_access  = jā
| embedded       = {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Maulbronnas klostera komplekss
   | designation1_date = 1993 <small>(17. sesija)</small>
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = ii, iv
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/546rev 546rev]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Vācija}}
   | designation1_free2name =  Reģions
   | designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirolidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9N
|molmasa=71,11
|blīvums=866
|kušanas temperatūra=-63
|viršanas temperatūra=87 °C
}}
'''Pirolidīns''' (tetrahidropirols, tetrametilēnimīns, C4H9N) ir piesātināts [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]] — pilnīgi hidrogenēts [[pirols]]. Tas pieder pie cikliskajiem amīniem (imīniem). Pirolidīns ir bezkrāsains šķidrums ar [[amīni]]em raksturīgu smaku. Ar ūdeni jaucas jebkurās attiecībās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Mitrovičs''' var būt:

sentences: '''Tilpuma deformācija''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem. Šajā deformācijā nemainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]], mainās tikai [[tilpums]], tā notiek, pieliekot visiem ķermeņa [[virsma]]s punktiem vienādu normālo (virsmai perpendikulāro) [[Mehāniskais spriegums|mehānisko spriegumu]], un ir iespējama visu [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļu]] ķermeņiem. Praktiski tas veicams [[Barokamera|barokamerā]].

sentences:
[[Kategorija:Ielejas]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences: '''Gumiņbaktērijas''' jeb '''gumiņu baktērijas''' (''Rhizobium'') ir [[baktērija|baktēriju]] ģints, kas dzīvo [[tauriņziežu dzimta]]s [[augi|augu]] [[sakne|sakņu]] izaugumos — [[gums|gumos]] — un piesaista [[atmosfēra]]s [[slāpeklis|slāpekli]], ko ar [[nitrogenāze|nitrogenāzi]] pārveido [[amonjaks|amonjakā]].

sentences: '''Agroekoloģija '''ir viena no [[lauksaimniecība]]s sistēmām, mācība par lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz vidi. Tā ir daudz[[sistemātika|sistemātiska]] pieeja, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Tā vērsta uz [[bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] saglabāšanu un [[pārtikas ražīgums|pārtikas ražīguma]] palielināšanu<ref>Science of Agroecology, homepage, Agroecology, http://www.scienceofagroecology.info/id3.html</ref>

sentences:
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}
'''Auglības atpazīšanas metodes''' (AAM) attiecas uz metožu kopumu, ko izmanto, lai noteiktu sievietes [[Menstruālais cikls|menstruālā cikla]] auglīgo un neauglīgo fāzi. Auglības atpazīšanas metodes var izmantot, lai izvairītos no [[grūtniecība]]s, lai sasniegtu grūtniecību vai var izmantot kā veidu, lai monitorētu ginekoloģisko veselību.

sentences: '''Līgatnes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 38 [[iela]]s [[Līgatne|Līgatnē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Līgatne, Cēsu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
]]
'''Vecvecāki''' ir otrās pakāpes [[radniecība|radinieki]]. Tie ir [[tēvs|tēva]] vai [[māte]]s [[vecāki]]. Vecvecāki pēc dzimuma tiek dalīti vectēvos (vectētiņos, opīšos) un vecāsmātēs (vecmammās, vecmāmiņās, omītēs). [[Persona]], attiecībā pret saviem vecvecākiem, ir mazbērns (mazdēls vai mazmeita). Dažādās kultūrās un sabiedrībās vecvecākiem var būt atšķirīgas lomas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Daiena Rosa
|      Vārds_orig = ''Diana Ross''
|          Attēls = Diana Ross (1981).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Daiena Rosa 1981. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1944|3|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Mičigana|Detroita}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[disko]], [[popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, ierakstu producente
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1959–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[The Primettes]]'', ''[[The Supremes]]'', ''[[The Temptations]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: {{Commons category|Tributaries of the Po river|Po pietekas}}

sentences:
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 101
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 31
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Md
|             atommasa = [258]
|   valences elektroni = [Rn]5f137s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Ārsta infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Galēns
|          vārds_orig = ''Γαληνός'', ''Galēnos''
''Galenus''
|              attēls = Galen detail.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = [[129]]. gada septembrī
|            dz_vieta = [[Pergama|Pergamā]], [[Mēzija|Mēzijā]], [[Anatolija|Anatolijā]]
(mūsdienās [[Bergama]], [[Turcija]])
|           m_dat_alt = laika posmā no [[199]]. līdz [[217]]. gadam
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[grieķi]]s
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|                joma =  [[anatomija]], [[fizioloģija]], [[patoloģija]], [[farmakoloģija]], [[neiroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences: '''Lineārs vienādojums''' ir [[vienādojums]], kura abas puses var būt izteiktas ar pirmās pakāpes [[polinoms|polinomiem]] (no nezināmajiem). Vienādojuma vispārīgais veids ir <math>ax+b=0</math>, kur a un b ir koeficienti un x ir nezināmais.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autoceļš Nr. 60
| operators =
| attēls = Interstate 60'2002.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Bobs Geils]]
| producents =
| scenārijs = Bobs Geils
| aktieri = * [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Eimija Smārta]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Eimija Džo Džonsone]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Ārts Evanss]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Maikls Dž. Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Interstate 60''
| studija = * ''Fireworks Pictures''
* ''Seven Arts Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Samuel Goldwyn Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|10|4}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autoceļš Nr. 60"''' ({{Val|en|Interstate 60}}) ir 2002. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bobs Geils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Gērijs Oldmens]], [[Eimija Smārta]], [[Kristofers Loids]], [[Eimija Džo Džonsone]], [[Anna Mārgreta]], [[Ārts Evanss]], [[Kriss Kūpers]], [[Kurts Rasels]] un [[Maikls Dž. Fokss]].

sentences:
'''Trido''' (''Trudeau'') var būt:
* [[Žistēns Trido]], Kanādas premjerministrs;
* [[Pjērs Trido]], Kanādas premjerministrs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Stirnurags
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          = Stirnu rags.jpg
| image_caption          = Skats uz Stirnuragu no Lielupes
| image_shield           =
| image_map              = Stirnurags location map.png
| map_caption            = Stirnuraga novietojums Jūrmalā
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jūrmala]]
| established_title      =
| established_date       =
| established_title1     =
| established_date1      =
| established_title2     =
| established_date2      =
| established_title3     =
| established_date3      =
| area_total_km2         = 1.5
| population_as_of       = 2008
| population_footnotes   = <ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
| population_total       = 370
| population_density_km2 = 246.7
| latd  = 56 | latm  = 59| lats  = 00| latNS  = N
| longd = 23 | longm = 53| longs = 00| longEW = E
| elevation_m            = 3
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code            = <!-- pasta indekss un nosaukums, ja atšķiras no apdz. v. (LV-1234 Kaktumiests) -->
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Stirnurags''' ir [[Jūrmala]]s pilsētas daļa tās austrumos, [[Lielupe]]s kreisajā krastā starp [[Buļļuciems|Buļļuciemu]] un [[Lielupe (Jūrmala)|Lielupi]].

sentences:
— hermētisma simbols]]
'''Hermētisms''' ir reliģiska, filozofiska un ezoteriska tradīcija, kas balstās [[Hermess Trismegists|Hermesa Trismegista]] rakstos. Viņa raksti ļoti ietekmēja Rietumu [[ezoterika]]s tradīciju, kā arī bija nozīmīgi [[renesanse]]s un [[reformācija]]s laikā kopumā.<ref>Heiser, James D., ''Prisci Theologi and the Hermetic Reformation in the Fifteenth Century'', Repristination Press, Texas: 2011. {{ISBN|978-1-4610-9382-4}} {{en ikona}}</ref> Hermētismu ar [[zinātne|zinātni]] Viduslaiku noslēgumā vienoja uzskats, ka cilvēkam ir iespēja pārvaldīt [[daba]]s procesus.

sentences: '''Jeremija''' ({{val|he|}}יִרְמְיָה, ''Yirmĭyahu'') [[jūdaisms|jūdaismā]] un [[kristieši|kristietībā]] ir [[pravietis]], kura pravietojumi un dzīve aprakstīti [[Bībele]]s [[Jeremijas grāmata|Jeremijas grāmatā]]. Viņš tiek uzskatīts arī par [[Raudu dziesmas|Raudu dziesmu]] autoru. Aktīvi darbojās no aptuveni 627. gada p.m.ē. līdz 587. gadam p.m.ē.

sentences: '''IK kods''' ir skaitlis, kas norāda elektroiekārtas aizsardzības pakāpi pret mehāniskiem triecieniem.  Eiropas standartizācijas komisijas standarts '''EN 62262''', vai internacionālais standarts IEC 62262 (2002) ar IK koda palīdzību definē iekārtas aizsardzību pret mehāniskiem triecieniem. IK kods tika 1995. gadā definēts (un 1998. gadā labots) kā Eiropas standarts '''BS EN 50102'''. Pēc standarta globālas atzīšanas, tas tika pārsaukts par EN 62262.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                    = ''Calligra Suite''
| logo                    = Calligra-logo.svg|150px
| screenshot              = Calligra Stage 2.4.png
| caption                 = ''Calligra Stage'' ekrānšāviņš
| collapsible             =
| developer               = [[KDE]]
| frequently updated      =
| programming language    = [[C++]] ([[Qt (ietvars)|Qt]], [[KDE]])
| operating system        = ''[[Unix|Unix-like]]'', ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[Android]]''<ref name=CalligraAndroid>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.kde.org/node/4521 |title=Calligra on Android |publisher=blogs.kde.org |date= |accessdate=2012-03-30 |archive-date=2012-04-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20120420215759/http://blogs.kde.org/node/4521 }}</ref>
| platform                =
| size                    = ~115 [[Megabaits|MB]] ([[xz|xz-kompresija]] [[pirmkods]]), ~20 [[Megabaits|MB]] (tulkojumi)<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/{{Novecojusi saite}}</ref>
| language                = 31 valodā<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/calligra-l10n/{{Novecojusi saite}}</ref>
| status                  = Aktīvs
| genre                   = [[Graphic art software|Grafika]] un [[ofisa komplekts]]
| license                 = [[GNU General Public License#2. versija|GPLv2+]], [[GNU Lesser General Public License#2. versija|LGPLv2+]]
| website                 = {{URL|http://calligra.org/}}
}}

sentences: Šis ir '''spožāko zvaigžņu uzskaitījums'''.

sentences:
, mediānas un [[vidējā vērtība|vidējās vērtības]] salīdzinājums]]
'''Mediāna''' ({{val|la|mediana}} — ‘vidējā’) jeb '''centrālā vērtība'''<ref name="rokasgrāmata">{{Grāmatas atsauce|last1=Siliņa|first1=Biruta|authorlink1=Biruta Siliņa|last2=Šteiners|first2=Kārlis|authorlink2=Kārlis Šteiners|title=Rokasgrāmata matemātikā|year=2006|publisher=Zvaigzne ABC|location=Rīga|isbn=9984-37-141-7|page=342}}</ref> [[statistika|statistikā]] un [[varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir [[skaitlis]], kas sadala kādu sakārtotu skaitļu [[kopa|kopu]] divās daļās. Parasti apzīmē ar '''''Me''''',<ref name="rokasgrāmata" /> taču nav viena noteikta apzīmējuma.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Fleks''' var būt:

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mendija Mūra
|      Vārds_orig = ''Mandy Moore''
|          Attēls = Mandy Moore 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1984|4|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ņūhempšīra|Našua}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1999–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Mendija Mūra''' (''Mandy Moore'', dzimusi {{dat|1984|4|10}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] popdziedātāja, dziesmu autore, aktrise un modes dizainere. Viņa ir uzaugusi [[Florida|Floridā]]. Mūra kļuva slavena [[pusaudzis|pusaudžu]] gados [[2000. gadi|2000. gadu]] sākumā, kad izdeva pusaudžiem veltīto [[popmūzika]]s albumus ''[[So Real, I Wanna Be with You]]'' un ''[[Mandy Moore (albums)|Mandy Moore]]''. Pēc tam viņa uzsāka arī karjeru kā aktrise. Viņa to uzsāka, piedaloties [[2002]]. gada filmas "[[Bezgalīgais ceļojums]]" (''A Walk to Remember'') uzņemšanā. Mūra vēlāk filmējās vēl vairākās pusaudžiem paredzētās [[Kinofilma|filmās]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pēteris fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Peter von Meyendorff''
|         attēls = Meiendorf pk.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1796
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1863
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Kazimirs fon Meijendorfs]], Anna Katrīna fon Fēgezaka
|          brāļi = Kazimirs (1794—1854), [[Georgs fon Meijendorfs|Georgs]] (1795—1863), Aleksandrs (1798—1865)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox flag
|Name = PSRS
|Image = Flag of the Soviet Union.svg
|Image_size = 300px
|Use = 010110
|Proportion = 1:2
|Adoption = 1923. gada 12. novembris <small>(oriģinālā versija)</small>
|Relinquished = 1991. gada decembris
|Designer =
|Type =
}}
'''PSRS karogs''' bija viens no [[Padomju Savienība]]s oficiālajiem valsts simboliem. Oficiālais valsts karogs no 1923. līdz 1991. gadam. Karoga dizains un simbolisms ir no [[1917. gada Krievijas revolūcija]]s. Piecstaru zvaigzne, sirpis un āmurs ir arī [[komunisms|komunisma]] starptautiskais simbols.

sentences:
'''Nemirstīgā partija''' ({{val|de|Unsterbliche Partie}}) — šaha partija, kas tika spēlēta 1851. gada 21. jūnijā [[Londona|Londonā]] starp [[Ādolfs Andersens|Ādolfu Andersenu]] (baltie) un [[Lionels Kīzerickis|Lionelu Kīzericki]] (melnie). Ievērības cienīga ar lielu daudzumu figūru upuru, kurus izdarīja baltie, lai sasniegtu uzvaru.
Viena no pašām pazīstamākajām partijām visā šaha vēsturē, kura tika atzīta par romantiskās šaha skolas augstāko sasniegumu 19. gadsmitā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis NT small.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammolepis venyukovi}} rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv = Psammolepji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis <small>Agassiz, 1845</small>
}}
'''Psammolepji''' (''Psammolepis'') (no sengr. ψαμμο - smiltis + λεπίς - zvīņas, zvīņu ādas zobi atgādina smilšu graudiņus) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[Psammosteju apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi [[1845. gads|1845. gadā]] aprakstīja dabaspētnieks [[Luijs Agassis]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Psammolepis paradoxa]]'', kas tika aprakstīta gadu iepriekš, kā ''Psammosteus paradoxus''.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Aknīstes pilskalns
| alternate_name =
| image          =
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=56.167696 |latNS=N
| longd=25.738700 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Aknīste}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Susējas (Aknīstes) pilskalns
|      numurs = 882
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''10. jūlijs''' ir gada 191. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (192. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 174 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{infokaste+}}
'''Kodijs Kolodziejziks''', plašāk pazīstams kā '''Kodijs Ko''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Cody Kolodziejzyk;'' dzimis 1990. gada 22. novembrī) ir kanādiešu izcelsmes ''[[YouTube]]'' personība. Kolodziejziks plaši pazīstams arī ar saviem klipiem aplikācijā ''[[Vine]]''. Šobrīd dzīvo Venisā, [[Losandželosa|Losandželosā]] un ir daļa komēdijas dueta ''Tiny Meat Gang''.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.youtube.com/user/codyko69/about|title=Cody Ko|last=|first=|website=Youtube|access-date=January 24, 2019|date=}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džons Frimonts
|     vārds_orig =
|         attēls = John C Frémont.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1813
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Savana]], [[Džordžija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, ceļotājs, uzņēmējs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John C. Frémont Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Malaika Mihambo
 |      vārds_orig = ''Malaika Mihambo''
 |          attēls = 2019 Malaika Mihambo - by 2eight - DSC6979.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Malaika Mihambo 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1994|2|3}}
 |         dz_viet = {{vieta|Vācija|Heidelberga}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 171 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 58 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,30 m
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCountry|{{karogs|Vācija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{Medaļa|Gold|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|{{osv|Vieglatlētika|2020|Vasaras|title=Tāllēkšana}}}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medaļa|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Silver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Tāllēkšana}}
{{Medaļa|Bronze|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Tāllēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medaļa|Silver|Toruņa 2021|Tāllēkšana}}
}}
'''Malaika Mihambo''' (dzimusi {{dat|1994|2|3}} [[Heidelberga|Heidelbergā]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu [[vieglatlēte]], startē [[tāllēkšana]]s sacensībās. Pašreizējā olimpiskā ({{oss|V=2020}}), divkārtējā pasaules ([[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2019]], [[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2022]]) un [[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2018. gada]] Eiropas čempione tāllēkšanā. Viņas māte ir no [[Vācija]]s, bet tēvs no [[Tanzānija]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
'''Frics''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda adenīndinukleotīda struktūra
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = C21H27N7O14P2
|              molmasa = 663,425
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|                 citi =
}}

sentences: '''RA-140 DS''' jeb '''Raisu''' ir [[Somija]]s spriguļu tipa [[atmīnēšana]]s mašīna, kas paredzēta [[mīna|mīnām]] līdz 10 kg [[Trinitrotoluols|TNT]] (prettanku, kājnieku mīnām). To 1994. gadā izstrādājis uzņēmums [[Sisu Auto]] un 1996. gadā tā ražošanu pārņēmis [[Patria (uzņēmums)|Patria]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Truisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''truisms'', no ''true'' "patiess", "pareizs") ir vispārzināma, nodeldēta doma, kā arī vispārzināms, nodeldēts izteikums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/truisms:1|title=truisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-04-27}}</ref>

sentences: Datorikā '''virtuālā mašīna''' ir datorsistēmas emulācija. Virtuālās mašīnas ir balstītas [[Datora arhitektūra|datoru arhitektūrās]] un nodrošina fiziska datora funkcionalitāti. To izveidei var lietot specializētu aparatūru, programmatūru vai to kombināciju.

sentences: '''Elektriskā pretestība''' ir visām [[viela|vielām]], tajā skaitā vadītājiem, piemītoša īpašība bremzēt brīvo [[elektrons|elektronu]] kustību tajos. Par pretestību sauc vadītāja pretdarbību [[Strāva|strāvas]] plūsmai un tā pamata mērvienība ir [[oms]] (Ω).

sentences: '''Starptautiskais astronomijas gads''' jeb ''SAG2009'') ({{val|en|International Year of Astronomy}}, ''IYA2009'') ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s (ANO) gads, kas veltīts [[astronomija]]i. Tas notiek [[2009. gads|2009]]. gadā, atzīmējot 400. gadadienu kopš [[Galileo Galilejs]] pavērsa [[teleskops|teleskopu]] pret debesīm. Pasākuma iniciatori ir [[Starptautiskā Astronomijas savienība]] (SAS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija ([[UNESCO]]). Lēmums par SAG2009 organizēšanu tika pieņemts ANO 62. Ģenerālajā asamblejā [[2007. gads|2007]]. gadā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Harrieta Tabmena
|     vārds_orig ='''Harriet Tubman'''
|         attēls = Harriet Tubman 1895.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Tabmena 1895. gadā
|     dz_dat_alt = [[1822]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Dorčesteras apgabals]], [[Merilenda]], [[ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1913
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Obērna]], [[Ņujorka]], [[ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība =
|        dzimums = s
|         vecāki = Bens Ross<br>Harrieta Grīna Rosa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Nelsons Deiviss
|          bērni = Gērtija (adoptēta)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankinovičīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/G.07-15
|ķīm_formula=(Ni,Zn)Al4(VO3)2(OH)12(H2O)2.5
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas līdz bāli zilganzaļš
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, kas veidotas no maziem plākšņveida kristāliņiem
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=2,5 - 3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,48
}}
__NOTOC__

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Grizelda Kristiņa
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Vaide}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{CAN}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lībieši|lībiete]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki = Pēteris un Lize Bertoldi<ref name="Livones.net"/>
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Voldemārs<ref name="Livones.net"/>
|          bērni = Vēsma, Sarmīte<ref name="Livones.net"/>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Grizelda Marija Kristiņa''' ({{val|liv|Grizelda Kristiņ}}; dzimusi '''Bertolde''' {{dat|1910|3|19}}, mirusi {{dat|2013|6|2}}) bija [[Kanāda|Kanādā]] dzīvojoša [[lībieši|lībiete]], līdz miršanas brīdim {{dat|2013|6|2||bez}} viņa bija pēdējā [[lībiešu valoda]]s pratēja, kam tā bijusi dzimtā valoda.<ref>[http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina Lībiešu valoda vairs nav „dzīva”! Mūžībā aizsaukta pēdējā īstā lībiete Grizelda Kristiņa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130609035602/http://www.kasjauns.lv/lv/zinas/119951/libiesu-valoda-vairs-nav-dziva-muziba-aizsaukta-pedeja-libiete-grizelda-kristina |date={{dat|2013|06|09||bez}} }} Kasjauns.lv</ref><ref name="diena">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/latvija/zinas/103-gadu-vecuma-muziba-aizgajusi-vecaka-libiesu-dzimtas-valodas-runataja-grizelda-kristina-14010863 |title=103 gadu vecumā mūžībā aizgājusi vecākā lībiešu dzimtās valodas runātāja Grizelda Kristiņa |publisher=[[Diena (laikraksts)|Diena]] |accessdate={{dat|2013|6|4||bez}}}}</ref>

sentences:
[[File:Mercedes Benz AMG SLS Black.jpg|thumb|right|[[Mercedes-Benz SLS AMG|Mercedes-Benz SLS]]]]
 ir ļoti populārs superauto]]

sentences: '''Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca''' ({{val|en|Native American Church}}) ir reliģiska [[konfesija]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], kas kulta un ceremoniju mērķiem lieto [[Halucinogēni|halucinogēno]] [[Peijots|peijota]] kaktusu (ASV Indiāņu reliģiskās brīvības likums paredz izņēmumus šīs baznīcas sekotājiem, jo peijota lietošana ASV parasti ir aizliegta). Baznīca radās [[Oklahoma]]s štatā, kur 19. gadsimta beigās tika pārceltas daudzas [[Indiāņi|indiāņu]] ciltis. Pašlaik tā ir plaši izplatīta ASV pamatiedzīvotāju vidū.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Benni Andešons
|      Vārds_orig = ''Benny Andersson''
|          Attēls = Benny Andersson 2012-09-24 001.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Benni Andešons 2012. gadā
|        Dz_vārds = Jērans Brūrs Andešons
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1946|12|16}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Vellingbi}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[šlāgermūzika]], [[folkroks]], [[tautas mūzika]], [[mūzikli]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs]], [[komponists]]
|     Instrumenti = [[Klavieres]], [[sintezatori]], [[akordeons]], [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[balss]]
|            Gadi = 1964—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Polar Music]], [[Mono Music]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], ''[[Hep Stars]]'', [[Bjērns Ulveuss]], ''[[Benny Anderssons orkester]]'', [[Anni Frida Lingstade]], ''[[Orsa Spelmän]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Jērans Brūrs "Benni" Andešons''' ({{val|sv|Göran Bror "Benny" Andersson}}; dzimis {{dat|1946|12|16}} [[Vellingbi]]) ir [[Zviedri|zviedru]] instrumentālists un komponists. Pazīstams kā grupas [[ABBA]] dalībnieks. Pēc grupas izjukšanas kopā ar otru dalībnieku [[Bjērns Ulveuss|Bjērnu Ulveusu]] radīja [[mūzikls|mūziklus]] "[[Šahs (mūzikls)|Šahs]]" (''Chess''; 1986), ''Kristina från Duvemåla'' (1995), kā arī piedalījies mūzikla un filmas ''[[Mamma Mia! (mūzikls)|Mamma Mia!]]'' tapšanā.<ref>[https://www.worldcat.org/identities/lccn-n82-243153/ Benni Andešona ''Worldcat'' lapa]</ref>

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Kantrimūzika
| krāsa                  = yellow
| fona_krāsa             = #0000E1
| stila_izcelsme         =
| kultūras_izcelsme      = Amerikas dienvidi — (Džordžija, Alabama, Tenesī, Kentuki, Karolīna, Virdžīnija)
| instrumenti            = ģitāras (elektriskās, akustiskās, dobro), vijole (akustiskā, ar pastiprinājumu), mandolīna, 5 stīgu bandžo, stīlģitāra, klavieres, arī bungas un sintezators
| popularitāte           =
| atvasinātās_formas     = ''[[rockabilly]]'', ''[[dansband]]''
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          =
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{Pamatraksts|Pārtautošana}}
{{Vikikrātuves kategorija|Cultural assimilation|Pārtautošana}}

sentences: '''Nosacījuma refleksi''' ir [[pieredze]]s rezultātā iegūti [[reflekss|refleksi]], kas katram indivīdam var būt atšķirīgi, atšķirībā no [[beznosacījuma refleksi]]em. Nosacījuma refleksi neiedzimst, tie rodas kā reakcija uz kādu kairinātāju ([[smarža|smaržu]], [[garša|garšu]], [[skaņa|skaņu]], [[sāpes|sāpēm]]). Dzīves laikā noteikti nosacījuma refleksi var arī izzust. Pirmais nosacījuma refleksus aprakstīja krievu fiziologs un psihologs [[Ivans Pavlovs]], tāpēc tos mēdz saukt arī par '''Pavlova nosacījuma refleksiem'''.

sentences: '''Jaunbornes kapela''' ir stabveida kapela, kas atrodas [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Salienas pagasts|Salienas pagasta]] [[Jaunborne]]s ciemā. Atrodas netālu no [[Jaunbornes Svētā Krusta atrašanas Romas katoļu baznīca|Jaunbornes katoļu baznīcas]].  Mazo arhitektūras formu [[arhitektūras piemineklis]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudio Abado
|     vārds_orig = ''Claudio Abbado''
|         attēls = Claudio Abbado (dirigent) krijgt AVROs publieksprijs Klassiek 81 Claudio Abbad, Bestanddeelnr 932-2754.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klaudio Abado 1982. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Milāna]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Boloņa]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Blue Latan (Latania loddigesii).jpg
| att_nosaukums  = Zilā latānija botāniskajā dārzā [[Havajas|Havajā]].
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Liliopsida
| klase_lv       = Viendīgļlapji
| rinda          = Arecales
| rinda_lv       = Palmu rinda
| dzimta         = Arecaceae
| dzimta_lv      = Palmu dzimta
| apakšdzimta    = Coryphoideae
| apakšdzimta_lv =
| ģints          = Latania
| ģints_lv       = Latānijas
| suga           = Latania loddigesi
| suga_lv        = Zilā latānija
| kategorijas = nē
}}
'''Zilā latānija''' (''Latania loddigesi''), arī '''Raundas latānija''', '''Maurīcijas latānija'''<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/38588/0 ''Latania loddigesii''], [[Sarkanā grāmata]]</ref>  ir [[palmu dzimta]]s [[suga]]. [[Endēms|Endēma]] [[Raunda]]s salai, taču šobrīd sekmīgi reintroducēta citviet un audzēta arī kā krāšņumaugs. Tiek pārdota [[Maurīcija]]s audzētavās.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Elmans Rodžerss Sērviss''' ({{val-en|Elman Rogers Service}}; {{Dat|1915|5|18|N}} — {{Dat|1996|11|14|N}}) bija amerikāņu [[kultūra]]s [[antropologs]].

sentences: '''Epistāze''' ir dominēšanai līdzīga parādība, ko dažkārt novēro starp dažādu [[gēns|gēnu]] [[alēle|alēlēm]]. Gēnu izpausmi var nomākt gan cits [[dominantais gēns]], gan cits [[recesīvais gēns]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ec
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = EcuaNet
|sponsors              = NICEC
|domātais-pielietojums = Ar [[Ekvadora|Ekvadoru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Ekvadorā
|ierobežojumi          = Nav (izņemot dažus apakšdomēnus)
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.nic.ec/eng/politicas/default.htm Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [[UDRP]]
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ec/ NIC.ec]
|}}

sentences:
[[Kategorija:Datu pārvaldība]]
[[Kategorija:Serveri]]
[[Kategorija:Datori]]

sentences:
[[Kategorija:Garīgā veselība]]
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Nervu sistēmas slimības]]
[[Kategorija:Invaliditāte]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Socioloģija]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|official_name            = Šaiena
|settlement_type          = [[Lielpilsēta]]
|nickname                 = "Magic City of the Plains"
|website                  = [http://www.cheyennecity.org www.cheyennecity.org]
|image_skyline            = Cheyenne capitol.jpg
|imagesize                =
|image_caption            =
|image_flag               = Flag of Cheyenne, Wyoming.svg
|image_seal               = Seal of Cheyenne, Wyoming.svg
|image_map                = WYMap-doton-Cheyenne.PNG
|mapsize                  = 180px
|map_caption              = Šaiena, Vaiominga
|image_map1               =
|mapsize1                 =
|map_caption1             =
|subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
|subdivision_type1        = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
|subdivision_type2        = [[Vaiomingas apgabali|Apgabals]]
|subdivision_name         = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|subdivision_name1        = [[Vaiominga]]
|subdivision_name2        = [[Laramī apgabals|Laramī]]
|government_type          =
|leader_title             = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
|leader_name              = Patriks Kolinss
|established_date         = 1867.
|area_footnotes           = |area_magnitude
|area_total_sq_mi         =
|area_land_sq_mi          =
|area_water_sq_mi         =
|area_total_km2           = 57.9
|area_land_km2            = 54.7
|area_water_km2           = 0.2
|population_as_of         = 2020
|population_total         = 64 742
|population_metro         =
|population_density_km2   = 969.6
|population_footnotes     =
|timezone                 = EST
|utc_offset               = -7
|timezone_DST             = EDT
|utc_offset_DST           = -6
|postal_code_type         =
|postal_code              =
|area_code                = 307
|elevation_m              = 1,848  m
|elevation_ft             =
|latd = 41 |latm = 8 |lats = 44 |latNS = N
|longd = 104 |longm = 48 |longs = 7 |longEW = W
|blank_name               =
|blank_info               =
|blank1_name              =
|blank1_info              =
|footnotes                =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alleganijīts
|attēls=
|klase=[[Nesosubsilikāts]]
|ŠtruncaID=8/B.04-60
|ķīm_formula=Mn2+5(SiO4)2(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Pelēki sārta, koši sārta, brūna, balta
|svītra=
|habituss=Graudaina, masīvi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.756 nβ = 1.780 nγ = 1.792
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ketamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 6740-88-1
|      ķīmiskā formula = C13H16CINO
|              molmasa = 237,725
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 262 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Ketamīns''' ir viela, ko izmanto cilvēku un veterinārajā medicīnā. Ketamīns tiek izmantots kā [[narkoze]]s līdzeklis, tomēr cilvēki to izmanto arī kā apreibinošu vielu — [[halucinogēni|halucinogēnu]] ar disociatīvu iedarbību. Ketamīnu pirmoreiz sintezēja 1962. gadā, meklējot daudz drošāku vielu un alternatīvu [[fenciklidīns|fenciklidīnam]].

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Krievijas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Krievijā]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Māris Laiviņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Alūksne|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sniedze Laiviņa
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], "[[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Silava]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[mežzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Māris Laiviņš''' (dzimis 1942. gada 25. septembrī [[Alūksne|Alūksnē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[ģeogrāfs]], [[biologs]] un [[mežzinātnieks]]. Bioloģijas un ģeogrāfijas [[zinātņu doktors]]. [[Latvijas Universitāte]]s profesors un [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|institūta "Silava"]] pētnieks.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Vaiņodes Svētā Krusta Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10958175
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Komunistiskā [[Terors (politika)|terora]] upuru piemiņas vieta Torņakalnā
|native_name   =
|image         = Akmens tēli, Torņakalns.JPG
|caption       = Pieci akmens tēli
|map_image     = Rīga
|map_text      =
|latd  = 56|latm  = 55|lats  = 55.38|latNS  = N
|longd = 24|longm = 5|longs = 21.07|longEW = E
|location      = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      =
|open          =
|dedicated_to  = 1941. gada jūnijā deportētajiem Latvijas iedzīvotājiem
|extra         =
}}
'''Komunistiskā terora upuru piemiņas vieta Torņakalnā''' atrodas pie [[Torņakalns (stacija)|Torņakalna dzelzceļa stacijas]], [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]].<ref name="lat">{{LAT e|2|442}}</ref> Piemiņas vieta veltīta [[1941. gada jūnija deportācijas Latvijā|1941. gada jūnijā deportētajiem]] Latvijas iedzīvotājiem.

sentences: '''Labiovelārs berzenis''' ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās. [[IPA]] šo skaņu apzīmē ar simbolu {{IPA|[w]}}. Šis ir viens no '''puspatskaņiem'''.<ref>{{cite web |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=puspatskanis&list=puspatskanis&lang=LV |title=puspatskanis |quote=Definīcija: Vokalizācijas rezultātā radies nezilbisks patskanis. Latviešu valodā, vokalizējoties līdzskaņiem . un ., var rasties puspatskaņi [i] un [u], piemēram, klājs [klis], govs [guous]. |accessdate=2013. gada 25. novembris |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151029064257/http://termini.lza.lv/term.php?term=puspatskanis&list=puspatskanis&lang=LV |archivedate=2015. gada 29. Oktobris }}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Kainū
| official_name = ''Kainuun maakunta''<br />''Kajanaland''
| image_skyline =Viitajoki_Puolanka.JPG
| imagesize = 250px
| image_caption = Vītajoki upe
| settlement_type = [[Somijas administratīvais iedalījums|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag = Flag_of_Kainuu.svg
| image_shield =Kainuu.vaakuna.svg
| shield_size = 75px
| image_map = Kainuu_sijainti_Suomi.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{FIN}}
| area_total_km2 = 22687.38
| population_total = 72306
| population_as_of = 2019
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = | latm = | lats =| latNS =
| longd = | longm = | longs =| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Kajāni]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 8 pašvaldības
| website = {{url|https://kainuunliitto.fi/}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|augu|filmu|Mandarīni (filma)}}
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|         binomial = Citrus reticulata
|          platums =
|           attēls = Mandarin orange tree.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Mandarīnu krūms
|          attēls2 = Mandarins - whole and halved.jpg
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums = Mandarīni
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. reticulata
|          suga_lv = Mandarīni
|           suga_r = Mandarīns
|  izcelsmes_vieta = [[Ķīna]]s dienvidi, [[Vjetnama]]s dienvidi
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunbērzes pagasts
| karte             = Jaunbērzes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Jaunbērze
| platība           = 110,55
| iedzīvotāji       = 1094<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1094 / 110.55 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences: {{Commonscat|Sports in Northern Ireland}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Skvoveli
 | native_name              = ''Squaw Valley''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Squaw Valley entrance sign right.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = bottom
 | latd  =  39 | latm  = 11 | lats  = 47 | latNS  = N
 | longd = 120 | longm = 14 | longs =  1 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = {{karogs|Kalifornija}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           =
 | elevation_m              = 1890
 | population_total         = 7777
 | population_as_of         = {{dat|2000|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Skvoveli''' ({{val|en|Squaw Valley}}) atrodas [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šeit atrodas Skvoveli slēpošanas kūrorts. {{oss|Z=1960}}. gadā te notika [[ziemas olimpiskās spēles]], tā ir mazākā vieta pasaulē, kas organizējusi Olimpiskās spēles.{{fact}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Uvigerina peregrina.jpg
|     att_nosaukums= Uvigerinīda ''[[Uvigerina peregrina]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Cassidulinoidea
|    virsdzimta_lv =
|           dzimta = Uvigerinidae
|        dzimta_lv = Uvigerinīdas
|         binomial = Uvigerinidae <small>Haeckel, 1894</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Angulogerininae}}
* {{TaksoSaite|Uvigerininae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Uvigerinīdas''' (''Uvigerinidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1894. gadā izveidoja vācu biologs [[Ernsts Hekels]] ar nosaukumu ''Uvigerinida'', bet 1927. gadā amerikāņu mikropaleontologs [[Džesijs Džeimss Galovejs]] un ģeologs [[Stenlijs Vislers]] publicēja darbu jau ar pašreizējo dzimtas nosaukumu. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] uvigerinīdas ir zināmas no [[Paleocēns|paleocēna]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga = Alona archeri
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial= Alona archeri <small>Artem Yu. Sinev, 2002</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona archeri''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Izplatīta ūdenstilpēs [[Austrālija|Austrālijā]] ([[Kvīnslenda|Kvīnslendā]], [[Jaundienvidvelsa|Jaundienvidvelsā]] un [[Tasmanija|Tasmanijā]]), [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]]. Ir diezgan reta suga. Garumā sasniedz 0,38—0,48 mm.<ref name="Sinev2002"/>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = TBWA\Latvija
| Logo = TBWA Latvia logo.png
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = akciju sabiedrība
| Dibināšanas_datums = 1999. gada 15. februāris
| Sēdeklis = [[Rīga]], [[Latvija]]
| Birža =
| Indekss =
| Vadība = Kaspars Eglītis, Kristīne Kalniņa
| Darbinieku_skaits =
| Apgrozījums =
| Aktīvi =
| Bilance =
| Peļņa =
| Nozare = Reklāma, stratēģija, komunikācija
| Produkti =
| Mājaslapa = http://www.tbwa.lv
}}
'''TBWA\Latvija''' ir [[Reklāma|reklāmas]] aģentūra [[Latvija|Latvijā]], kas pārstāv starptautisko reklāmas un mārketinga komunikāciju tīklu TBWA\Worldwide. Uzņēmuma lielākie klienti ir ''[[McDonald's]]'', ''[[Tet]]'', [[Starptautiskā lidosta "Rīga"]], [[Latvijas Loto]], ''[[Elektrum Latvija|Elektrum]]''.

sentences: '''Alfa sabrukšana''' ir [[atoma kodols|atoma kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izstarota [[alfa daļiņa]] jeb [[hēlijs|hēlija]] atoma kodols. Šajā procesā kodola masa samazinās par 4 vienībām, bet kodola lādiņš - par 2 vienībām, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 2 vietām tuvāk tās sākumam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Lignīna struktūrformulas fragments
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9005-53-2
|      ķīmiskā formula = C9H10O2, C10H12O3, C11H14O4
|              molmasa =
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Lignīns''' (no {{val|la|lignum}} — 'koks, koksne') ir otrs izplatītākais biopolimērs [[Augi|augu]] valstī pēc [[Celuloze|celulozes]]. Lignīnu satur visi [[vaskulārie augi]]. Lignīnam ir sarežģīta neregulāra uzbūve un tā sastāvā ietilpst [[benzols|benzola]] gredzeni, skābekli saturoši piesātināti [[heterocikls|heterocikli]], alifātiskie atlikumi, [[hidroksilgrupa]]s −OH, [[metoksilgrupa]]s −O−CH3, [[aldehīdgrupa]]s −CHO, [[ketogrupa]]s −CO−, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumi. Lignīns ir amorfa gaišdzelteni brūngana viela, ūdenī tā ir termoplastiska, bet koncentrētā [[sērskābe|sērskābē]] nešķīst. To var izšķīdināt, vārot kopā ar [[kalcija hidrogēnsulfīts|kalcija hidrogēnsulfītu]].

sentences:
'''Katjonu apmaiņas kapacitāte''' (CEC — ''cation exchange capacity'') ir kopējais apmaiņas [[Katjons|katjonu]] daudzums jeb kopējais negatīvais [[lādiņš]], ko substrāts spēj saistīt ar virsmas [[Lādiņš|lādiņu]] pie attiecīgas vides reakcijas [[pH]].<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Bauer|first1=Andreas|last2=Velde|first2=Bruce D.|title=Geochemistry at the Earth’s Surface|date=2014|publisher=Springer Berlin Heidelberg|location=Berlin|isbn=978-3-642-31359-2|url=http://link.springer.com/book/10.1007%2F978-3-642-31359-2|accessdate={{dat|2016|3|6||bez}}}}</ref>
Saistītie [[Katjons|katjoni]] var tikt aizstāti ar citiem, piemēram, [[Kālijs|K]] var tikt aizstāts ar [[Kalcijs|Ca]] un pretēji. Jo lielāka CEC, jo lielāks negatīvais [[lādiņš]] un vairāk [[Katjons|katjonu]] var tikt saistīti.<ref name=CEC>{{tīmekļa atsauce|title=Fundamentals of Soil Cation Exchange Capacity (CEC)|url=https://www.extension.purdue.edu/extmedia/ay/ay-238.html|accessdate={{dat|2016|3|6||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Algejas Alpi
|attēls                 = Grosser_Krottenkopf.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Krotenšpice, Efneršpice un Groserkotenkopfs
| map = Karte_Allgäuer_Alpen.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.311944 | latNS  = N
| longd = 10.356111 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{GER}}, {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Groserkotenkopfs]]
|augstums               = 2 656
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Telemedicīna''' ir informācijas un [[Telesakari|telekomunikāciju]] tehnoloģiju izmantošana medicīniskās informācijas apmaiņai. Tas ir viens no visstraujāk augošajiem veselības aprūpes segmentiem pasaulē (ap 20 % gadā).<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Telehealth: A quarter-trillion-dollar post-COVID-19 reality?|url=https://ueaeprints.uea.ac.uk/id/eprint/61374/1/Accepted_manuscript.pdf|accessdate=2022. gada 8. aprīlis|website=mckinsey.com}}</ref>

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Lēdijas Annas šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Bafina līcis]]
| savieno1     = [[Džonsa šaurums]]
| atdala       = [[Devona (sala)|Devona]]
| atdala1      = [[Koburgas sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=75| plat_m= 45| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=79| gar_m= 55| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 50
| platums      = 28
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 280px
|         attēls = Pair of mandarin ducks.jpg
|  att_nosaukums = Mandarīnpīļu pāris, tēviņš pa kreisi
| att_izmērs = 260px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
| ģints =Aix
| ģints_lv=Mandarīnpīles
| suga = Aix galericulata
| suga_lv = Mandarīnpīle
|       binomial = Aix galericulata <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: [[Latvijas Kultūras akadēmija]] sadarbībā ar [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|Vikipēdijas latviešu valodā kopienu]] 2016. gada 11. maijā rīkoja vikidarbnīcu. Pasākuma galvenais mērķis bija radīt un uzlabot Vikipēdijas rakstus par mākslu, iesaistoties arī [[Vikipēdija:Europeana mākslas vēstures izaicinājums|''Europeana 280'' mākslas vēstures izaicinājumā]].

sentences:
ziemeļrietumu provinces]]
'''Irānas Azerbaidžāna''' jeb '''Dienvidazerbaidžāna''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Cənubi Azərbaycan'') ir vēsturiska un ģeogrāfiska teritorija [[Irāna|Irānas]] ziemeļrietumos.

sentences:
.]]
'''Lēvenvoldes''' ({{val-de|Löwenwolde}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas [[Livonija|Livonijā]] zināma kopš 13. gadsimta un bija ierakstīta [[Vidzemes bruņniecība]]s matrikulā (1747). Vēlāk dzimtas atzari izplatījās arī Austrijā un Krievijā.

sentences: '''PSKP 22. kongress''' notika [[Maskava|Maskavā]] no 1961. gada 17. līdz 31. oktobrim. Kongresā piedalījās gandrīz 4500 [[PSKP]] delegāti un 80 pasaules valstu komunistisko partiju pārstāvji. Vēsturē iegājis ar to, ka tas apstiprināja PSKP 3. programmu un partijas pirmā sekretāra [[Ņikita Hruščovs|Ņikitas Hruščova]] paziņojumu par [[Komunisms|komunistiskas]] sabiedrības sākumu pēc 1980. gada. Kongress notika jaunuzceltajā Kremļa kongresu pilī. Par godu 22. kongresam uzcēla Eiropā lielāko [[Volgogradas HES]] uz [[Volga]]s un veica pasaulē lielākās [[ūdeņraža bumba]]s izmēģinājumu virs [[Novaja Zemļa]]s. Kongress iezīmējās ar atjaunotu uzbrukumu [[Staļins|Staļina]] [[Personības kults|personības kultam]], viņa zārku iznesa no [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] [[Mauzolejs|Mauzoleja]], un dažu mēnešu laikā valstī pazuda gandrīz visas atsauces uz Staļinu (pilsētu, ielu, kolhozu nosaukumi, pieminekļi un portreti). Ideoloģiskās nesaskaņas ar [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] komunistiem noveda pie tā, ka Ķīnas delegācija pameta kongresu.

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Pekinas Universitāte
| native_name       = 北京大学
| image             =
| latin_name        = Universitas Pekinensis
| motto             =
| tagline           =
| established       = 1898. gadā
| vision            =
| type              = publiska universitāte
| calendar          =
| endowment         =
| rector            = {{vikidati|properties|linked|P488}}
| faculty           =
| staff             = 11 337 (2018)
| students          = 44 730 (2018)
| postgrad          =
| doctoral          =
| divinity          =
| residents         =
| other             =
| profess           =
| alumni            =
| location          = {{nobr|{{vieta|Ķīna|Pekina}}}}
| country           =
| address           =
| sports            =
| colors            =
| colours           =
| nickname          =
| mascot            =
| fightsong         =
| athletics         =
| affiliations      =
| nobel_laureates   =
| website           = {{URL|https://www.pku.edu.cn/}}
| logo              = Peking University Logo.png
| publictransit     =
| footnotes         =
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Hildegarde no Bingenas
|      dzimšanas datums = {{dat|1098}}
|          nāves datums = {{dat|1179|9|17}}
|        piemiņas diena = {{dat||9|17|N|bez}}
|                  godā = [[Romas Katoļu baznīca]] ([[Benediktiešu ordenis]]), [[Anglikāņu baznīca]], [[Luterisms]]
|                attēls = Hildegard.jpg
|         attēla izmērs =
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta =
|           nāves vieta =
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}
[[File:Engraving; German abbess and physician Hildegard von Bingen Wellcome L0005783.jpg|thumb|300px]]

sentences:
{{Citas nozīmes|militārpersonu|Askari (nozīmju atdalīšana)|Askari}}
, Dienvidāfrikā 1943. gadā]]
'''Askari''' (no [[Somāļu valoda|somāļu]], [[svahili]] un [[Arābu valoda|arābu]] عسكري, ʿaskarī, kas nozīmē "karavīrs" vai "militārs", arī "policija" somāliski) bija vietējais karavīrs, kas dienēja Eiropas [[Koloniālisms|koloniālo]] lielvaru armijās Āfrikā, īpaši [[Āfrikas Lielie ezeri|Āfrikas Lielo ezeru]] reģionā, [[Ziemeļaustrumāfrika|Ziemeļaustrumāfrikā]] un [[Centrālā Āfrika|Centrālajā Āfrikā]].

sentences: '''Fiziska persona''' ir [[cilvēks]] kā [[tiesības|tiesību]] un [[pienākumi|pienākumu]] subjekts un īstenotājs. Fiziskas personas statuss sākas līdz ar personas [[piedzimšana|piedzimšanu]] un beidzas ar [[nāve|nāvi]]; abi šie fakti ir pierādāmi ar izrakstiem no dzimtsarakstu nodaļu reģistriem un to izdotiem dokumentiem. Otrs personas veids ir [[juridiska persona]].<ref>http://termini.lza.lv/term.php?term=fiziska%20persona&list=fiziska%20persona&lang=LV</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Inmarsat-6 F1''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Inmarsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Eurostar 3000EOR]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Inmarsat]]'', {{GBR}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Airbus Defence and Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|12|22|SK}} 15:32 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[H-IIA]] 204'', {{JPN}}
| Starta_vieta           = [[Tanegašimas kosmosa centrs|Tanegašima]]
| Starta_laukums         = ''Yoshinobu 1''
| Starta_valsts          = {{JPN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 5470 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 11° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GX5]]''
| KA_nāk                 = ''[[Inmarsat-6 F2]]''
}}
'''''Inmarsat-6 F1''''' jeb '''''I-6 F1''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēta uzņēmuma ''[[Inmarsat]]'' sestās paaudzes [[sakaru pavadonis]]. <!--Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā un Vidējos Austrumos. -->Pavadonis tika palaists 2021. gada decembrī<!-- un ievadīts [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]]-->.

sentences: '''Potenciālā enerģija''' ir [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] stāvokļa [[enerģija]], kas atkarīga tikai no ķermeņu savstarpējā novietojuma. Potenciālā enerģija piemīt virs zemes paceltiem ķermeņiem un elastīgi deformētiem ķermeņiem. Potenciālo enerģiju apzīmē ar Ep.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Rāznas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = II
 |           photo = Raznas ezers.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Rāznas ezers]]
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 16 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 27 | longm = 30 | longs =  | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Latgale}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=59 615}}
 |     established = {{dat|2007|1|1|N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Rāznas nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q549295"
}
</mapframe>
'''Rāznas nacionālais parks''' (līdz 2007. gadam '''Rāznas dabas parks''') ir jaunākais un otrs lielākais no četriem [[Latvija]]s [[nacionālais parks|nacionālajiem parkiem]]. Parks atrodas [[Latgale|Latgalē]], [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]], daļēji arī [[Krāslavas novads|Krāslavas]] un [[Ludzas novads|Ludzas]] novados. Parka teritorija aizņem 59 615 ha lielu teritoriju, tas atrodas [[Rāznas ezers|Rāznas ezera]] apkārtnē, [[Latgales augstiene]]s centrālajā daļā. Starptautiskā [[putniem nozīmīgā vieta]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Pasaule
|               kartes_attēls =World map.png
|             kartes_paraksts = Pasaules karte - Zemes virsmas karte
|                 platība_km2 = 149 000 000
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits =  8 miljardi
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2023. gads|2023]]
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 45
|                     IKP_PPP = 70,650 triljoni [[USD]]
|                IKP_PPP_gads = 2010
|                         HDI = 0,753
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
}}
'''Pasaule''' ir termins, kas ietver [[Zeme]]s uztveri no [[cilvēks|cilvēka]] skatu punkta. Vārds "pasaule" bieži tiek lietots, lai visplašākajā iespējamā nozīmē apvienotu un apzīmētu cilvēka [[pieredze|pieredzi]] un [[vēsture|vēsturi]].

sentences: '''Aksas mošeja''' ({{val-ar|المسجد الأقصى}}, ''al-Masjid al-Aqṣā'' — ‘tālākā mošeja’) [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]] ir trešā svētākā vieta [[islāms|islāmā]] pēc [[Harāma mošeja]]s [[Meka|Mekā]] un [[Nabavi mošeja]]s [[Medīna|Medīnā]]. Tā atrodas [[Jeruzaleme]]s vecpilsētā, [[Tempļa kalns (Jeruzaleme)|Tempļa kalna]] virsotnē. Aksas mošejā vienlaicīgi var lūgties līdz 5000 ticīgo.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lāna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Lahn
| attēls            = Lahn bei Buchenau 1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Lāna pie Buhenavas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Zauerlande]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Reina]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=53 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= 8 | sāk_gar_m=14 | sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=50 | iet_plat_m=18 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= 7 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=42 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 245,6
| iztekas_augstums  = 602
| ietekas_augstums  = 61
| kritums           =
| caurtece          = 54
| gada_notece       =
| baseins           = 5 926
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Cigarete''' ({{val|de|zigarette}}, {{val|fr|cigarrete}} — 'neliels cigārs') ir [[smēķēšana]]i domāts [[tabaka]]s izstrādājums, kas sastāv no [[papīrs|papīra]] [[cilindrs|cilindra]], kurā iepildīta smalki sagriezta tabaka.

sentences: {{Commons category|Streets in Talsi|Ielas Talsos}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dahiardīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.22-20
|ķīm_formula=(Ca,Na2,K2)5Al10Si38O96·25H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārta, oranžsarkana
|svītra=Balta
|habituss=Iegarenas prizmas, oktaedri, [[dvīņukristāls|dvīņukristāli]]
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas, nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,488 - 1,494 nβ = 1,490 - 1,496 nγ = 1,494 - 1,499
|pleohroisms=
|blīvums=2,17
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name            = Atila
| image           = Atli.jpg
| caption         =
| succession      = Huņņu [[kagans]]
| reign           = {{ubl|{{nobr|no 434. līdz 444. gadam kopā ar [[Bleda|Bledu]]}}|no 444. līdz 453. gadam viens pats}}
| predecessor     = [[Bleda]] un [[Rugila]]
| successor       = [[Ellaks]], [[Dengizihs]], [[Ernaks]]
| spouse          = [[Kreka]] un [[Ildiko]]
| issue           =
| father          = [[Mundzuks]]
| birth_date      = ap [[406. gads|406]]. gadu
| dzim_vieta      = iespējams [[Kaukāzs|Kaukāzā]]
| death_date      = [[453]]. gada martā (46 vai 47 gadu vecumā)
| mir_vieta       = [[Tisa]]s ieleja, [[Panonija]] (tagad {{HUN}})
| dzimums         = V
}}

sentences: '''Siltumsūknis''' ir ierīce, kas pārvieto siltumu no aukstākas vietas uz siltāku. Šis process patērē enerģiju, jo siltums patvaļīgi plūst tikai no siltākas vietas uz aukstāku. Šī iemesla dēļ siltajai vietai pievadītais siltuma daudzums vienmēr ir lielāks nekā no aukstās vietas aizvadītais siltuma daudzums.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dial M for Murder
| oriģinālnos = ''Dial M for Murder''
| attēls = Dial M For Murder.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents = Alfreds Hičkoks
| scenārijs = [[Frederiks Nots]]
| aktieri = * [[Rejs Millands]]
* [[Greisa Kellija]]
* [[Roberts Kamingss]]
* [[Džons Viljamss (aktieris)|Džons Viljamss]]
| mūzika = [[Dmitrijs Tjomkins]]
| operators = [[Roberts Bērkss]]
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1954|5|18}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dial-M-for-Murder-(1954)#tab=summary|title=Dial M for Murder (1954) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2021|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Dial M for Murder''''' ir 1954. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trilleris. Filmas režisors un producents ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rejs Millands]], [[Greisa Kellija]], [[Roberts Kamingss]], un [[Džons Viljamss (aktieris)|Džons Viljamss]]. Filma ir balstīta uz [[Frederiks Nots|Frederika Nota]] 1952. gada lugas motīviem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija jona struktūrformula

Amonija jona modeļi
|       citi nosaukumi = amonijs
|           CAS numurs = 14798-03-9
|      ķīmiskā formula = NH4+
|              molmasa = 18,04
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Amonija jons''' jeb vienkārši '''amonijs''' ir pozitīvi lādēts vairākatomu [[jons]] ar formulu NH4+. Ja amonija joniem pievienojas anjoni (negatīvi lādēti joni), veidojas [[amonija sāļi]], kas pieder pie tā dēvētajiem "onija" sāļiem.

sentences: '''Pārstāvnieciskā demokrātija''' (arī '''reprezentatīvā demokrātija''' un '''netiešā demokrātija''') ir [[demokrātija]]s paveids, kas paredz, ka tiek vēlēti kādas cilvēku grupas interešu pārstāvji. Tas ir visizplatītākais demokrātijas veids [[valsts pārvaldes forma|valstu pārvaldes struktūrās]]. Pārstāvnieciskā demokrātija atšķiras no [[tiešā demokrātija|tiešās demokrātijas]], kurā lēmumus pieņem cilvēku grupas locekļi paši. Gan [[prezidentālisms|prezidentālā]], gan [[parlamentārisms|parlamentārā]] sistēma ir pārstāvnieciskā demokrātija.

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''vienkāršā'''
| '''pamatnē centrētā'''
| '''telpiski centrētā'''
| '''malās centrētā'''
|-
||
||
||
||
|}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolass de Ovando
|     vārds_orig = ''Nicolás de Ovando''
|         attēls = Nicolás de Ovando y Cáceres.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1460
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{Vieta|Spānija|Estremadura|Brosasa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1511
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{Vieta|Spānija|Madride}}
}}
'''Nikolass de Ovando i Kaseress''' ({{val|es|Nicolás de Ovando y Cáceres}}; dzimis [[1460. gads|1460. gadā]] [[Brosasa|Brosasā]], miris {{dat|1511|5|29}} [[Madride|Madridē]]) bija [[spāņi|spāņu]] jūrasbraucējs, [[konkistadors]], trešais [[Indiju gubernators]] (1502—1509). Iegājis vēsturē ar nežēlību Espanjolas ([[Haiti]]) vietējo iedzīvotāju — [[taino]] indiāņu pakļaušanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Flickr - Rainbirder - Black-throated Diver (Gavia arctica) swimming.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Gaviiformes
 |      kārta_lv = Gārgaļveidīgie
 |      dzimta=Gaviidae
 |    dzimta_lv=Gārgaļu dzimta
 |    dzimta_r=Gārgales
 |     ģints=Gavia
 |    ģints_lv=Gārgales
 | suga = Gavia arctica
 | suga_lv = Melnkakla gārgale
 |         binomial = Gavia arctica <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences:
{|tableborder="1" cellspacing="0" style="float:right; margin: 1em 1em 0.5em 0.5em; border:1px solid #BBBBBB; background:#FBF5DF; text-align:center;" class="toccolours"
|style="padding:0;" class="toccolours"|
|-
|'''''Pasaulīgo baudu dārzs'''''
|-
|jeb
|-
|'''''Pasaulīgo prieku dārzs'''''
|-
|'''[[Hieronīms Boss]]''', apm. 1500.-1510. g.
|-
|Eļļa un koks, centrālais panelis — 220 × 195 cm
|-
|sānu paneļi — 220 × 97 cm katrs
|-
|[[Prado muzejs]], [[Madride]]
|}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Džeisons Deivids Frenks
 |            vārds_orig = ''Jason David Frank''
 |                attēls = Jason David Frank (44471975230) (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Džeisons Deivids Frenks 2018. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1973|9|4}}
 |              dz vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Kovina}}
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2022|11|19|1973|9|4}}
 |            mirš vieta = {{vieta|ASV|Teksasa|Hjūstona}}
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = aktieris, cīņas mākslas meistars
 |         darbības gadi = 2002—2022
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Džeisons Deivids Frenks''' ({{val|en|Jason David Frank}}; dzimis {{dat|1973|9|4}}, miris {{dat|2022|11|19}}) bija amerikāņu aktieris un cīņas mākslas meistars. Vislabāk zināms ar [[Tomijs Olivers|Tomija Olivera]] lomu seriālā ''[[Mighty Morphin Power Rangers]]'' un citos "[[Spēka reindžeri]]" (''Power Rangers'') seriālos.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Rjūkjū salas
琉球諸島
|attēls              = Kumejima.jpg
|attēla paraksts     = [[Kume]]s sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Japāna
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|label               = Rjūkjū
salas
|position            = left
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=26|latm=30|lats=0|latNS=N |longd=128|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 2271
|garums              = 1000
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Jonaha]]
|augstums            = 498
|salu skaits         =
|valsts              = Japāna
|valsts adm vienības tips  = Prefektūras
|valsts adm vienība        = [[Okinavas prefektūra]]
|iedzīvotāji         = 1 410 000
|iedzīvotāju gads    = 2013. gadā
|blīvums             = 622
|pamatiedzīvotāji    = [[rjūkjūieši]], [[japāņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Okinava (pilsēta)|Okinava]]
|piezīme =
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| native_name = ''Чăваш''
|       image =
|  population = līdz 2 miljoniem
|     region1 = {{RUS}}
|        pop1 = 1,64 miljoni
|     region2 = {{KAZ}}
|        pop2 = 0,02 miljoni
|     region3 = {{UKR}}
|        pop3 = 0,01 miljons
|     region4 = {{UZB}}
|        pop4 = 0,01 miljons
|      valoda = [[čuvašu valoda]]<br />[[krievu valoda]] (kā otrā valoda)
|    reliģija = dominējošā [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|     related =
}}

sentences:
{{Infobox OS
| name                   = Series 90
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''[[Nokia 7710]]'' ar ''Series 90''
| website                =
| developer              = ''[[Nokia]]''
| family                 = ''[[Symbian]]''
| source model           =
| released               =
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = ''[[Nokia Communicator]]'' [[viedtālrunis|viedtālruņi]]
| language               =
| kernel_type            =
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                =
| working_state          = pārtraukts
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        =
}}
'''''Series 90''''' (nosaukums izstrādes procesā ''Hildon'') ir programmatūras platforma [[viedtālrunis|viedtālruņiem]], kas bāzēta uz ''[[Symbian]]'' operētājsistēmu. To izstrādāja ''[[Nokia]]'' sadarbībā ar ''[[Psion]]''.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| official_name = Milvoki
| settlement_type = [[Lielpilsēta]]
| nickname =
| website =
| image_skyline = Collage of sites in Milwaukee.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag =
| image_seal =
| image_map = WIMap-doton-Milwaukee.PNG
| mapsize = 180px
| map_caption = Milvoki, Viskonsina
| image_map1 =
| mapsize1 =
| map_caption1 =
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_type1 = [[ASV administratīvais iedalījums|Štats]]
| subdivision_type2 = Apgabals
| subdivision_name = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| subdivision_name1 =  [[Viskonsina]]
| subdivision_name2 = [[Milvoki apgabals|Milvoki]], [[Vašingtona apgabals|Vašingtona]], [[Vaukešā apgabals|Vaukeša]]
| government_type =
| leader_title = [[Pašvaldības vadītājs|Mērs]]
| leader_name = Toms Berets
| established_date =
| area_footnotes = |area_magnitude
| area_total_sq_mi =
| area_land_sq_mi =
| area_water_sq_mi =
| area_total_km2 = 251.0
| area_land_km2 = 248.8
| area_water_km2 = 2.2
| population_as_of = 2008
| population_total = 604 477
| population_metro = 1 739 497
| population_density_km2 = 2399.5
| population_footnotes =
| timezone = CST
| utc_offset = -6
| timezone_DST = CDT
| utc_offset_DST = -5
| postal_code_type =
| postal_code =
| area_code = 414
| elevation_m =
| elevation_ft =
| blank_name =
| blank_info =
| blank1_name =
| blank1_info =
| footnotes =
| native_name = ''Milwaukee''
}}
'''Milvoki''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Milwaukee'') ir pilsēta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Viskonsina]]s štata lielākā pilsēta [[Mičigans|Mičigana]] dienvidrietumu krastā.

sentences: '''18. maijs''' ir gada 138. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (139. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 227 dienas.

sentences:
kolekcijas).]]
'''Zasumuiža''' ({{val|de|Sassenhof}}) bija [[Rīgas patrimoniālais apgabals|Rīgas patrimoniālā apgabala]] [[muiža]], kas atradās tagadējā [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences: '''Šaujampulveris''' (novecojis termins — '''biszāles'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/bisz%C4%81les |title= biszāles |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2019. gada 28. aprīlī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/bisz%C4%81les |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref>) ir strauji degošs produkts, kam sadegot, izdalās gāzes, kuras darbojas kā virzošais spēks [[šaujamierocis|šaujamieročos]]. Šaujampulveris ir zemi eksplozīvs. Tam degot, rodas drīzāk sadegšanas zemskaņas ātruma vilnis, nekā virsskaņas sprādziena vilnis, kurš ir raksturīgs augsti eksplozīvām vielām (šaujampulveris ir ballistiskā, nevis brizantā sprāgstviela). Rezultātā spiediens šaujamieroča [[Stobrs|stobrā]] ir pietiekošs, lai dzītu uz priekšu [[Lode (munīcija)|lodi]], bet nepietiekošs, lai iznīcinātu [[Stobrs|stobru]]. Tajā pašā laikā šī īpašība padara šaujampulveri mazāk piemērotu klinšu vai nocietinājumu sagraušanai, kam ir vairāk piemērotas brizantās [[sprāgstvielas]].

sentences:
{{iw+}}
'''Viendobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru [[koordināta]]s apmierina [[Vienādojums|vienādojumu]] <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā
| attēls                   = Scooby doo two poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scooby-Doo 2: Monsters Unleashed''
| žanrs                    = [[piedzīvojumu filma]], [[fantastikas filma]]
| režisors                 = [[Radža Gosnels]]
| producents               =
* [[Čārlzs Rovens]]
* [[Ričards Sakls]]
| scenārija autors         = [[Džeimss Ganns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Mišela Gelāra]]
* [[Fredijs Princs jaunākais]]
* [[Metjū Lilards]]
* [[Linda Kardelīni]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                = [[Deivids Egbijs]]
| montāža                  = [[Kents Beida]]
| studija                  = ''[[Mosaic Media Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|3|20|[[Holivuda (Losandželosa)|Holivuda]]|2004|3|26|ASV}}
| ilgums                   = 93 minūtes
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25-80 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|181,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Scooby-Doo 2: Monsters Unleashed (2004) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0331632/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Skubijs Dū (filma)|Skubijs Dū]]"
| nākošā                   = "[[Skubijs Dū: Mistērija sākās]]"
| imdb                     = 0331632
}}
'''"Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā"''' ({{val|en|Scooby-Doo 2: Monsters Unleashed}}) ir 2004. gada ASV un Kanādas kopražojuma piedzīvojumu filma, kuras režisors ir [[Radža Gosnels]]. Tā ir turpinājums filmai "[[Skubijs Dū (filma)|Skubijs Dū]]" (2002).

sentences: '''Citosols''' (no {{val|el|κύτος}} (''kútos'') — 'šūna' un {{val|la|solutio}} — 'šķīdums') ir dzīvās šūnas [[citoplazma]]s šķidrā daļa. Tā ir šūnas galvenā sastāvdaļa.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Šūnu bioloģija |author=Tūrs Selga |year=2008 |publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-802-81-7 |page=22 |pages=}}</ref> Dažreiz citosolu sauc arī par '''hialoplazmu''' jeb '''šūndzidri'''.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=hialoplazma&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — hialoplazma]</ref> Citosols aizpilda visu telpu šūnā starp dažādiem [[šūnas organoīdi|organoīdiem]] un ieslēgumiem. Veido šūnas iekšējo vidi. Elektronmikroskopā hialoplazma izskatās kā homogēna vai smalkgraudaina vide.

sentences:
'''Levits''' var būt persona:
* [[Egils Levits]] — latviešu jurists, [[Latvijas Valsts prezidents]] (dzimis 1955. gadā);
* [[Jānis Levits]] — latviešu smagā roka ģitārists;
* [[Karls Levits]] — Vācijas ebreju filozofs (1897—1973(79?));
* [[Mihaels Levits]] — Izraēlas, ASV un Lielbritānijas biofiziķis (dzimis 1947. gadā).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rožkalnu pagasts
| karte             = Rožkalnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Rimicāni
| platība           = 111,5
| iedzīvotāji       = 723<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 723 / 111.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Rožkalnu pagasts''' viena no [[Preiļu novads|Preiļu novada]] administratīvajām teritorijām, [[Dubna (upe)|Dubnas]] kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Upmalas pagasts|Upmalas]] un [[Pelēču pagasts|Pelēču]] pagastiem, [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Dubnas pagasts|Dubnas]] un [[Nīcgales pagasts|Nīcgales]] pagastiem un [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Jersikas pagasts|Jersikas]] un [[Rožupes pagasts|Rožupes]] pagastiem.

sentences:
[[Kategorija:Mārupes novada pagasti]]
[[Kategorija:Mārupes novads]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences: Šajā sarakstā uzskaitīti vārdos nosauktie Zemes garozas [[vairogs (ģeoloģija)|vairogi]] un [[kratons|kratoni]]:

sentences: '''Purvciema tirgus''' bija [[tirgus]], kas atradās [[Rīga]]s [[Purvciems (Rīga)|Purvciema]] apkaimē, [[Dzelzavas iela|Dzelzavas]] un [[Stirnu iela (Rīga)|Stirnu ielas]] krustojumā (adrese Stirnu iela 25). Atklāts 1993. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.delfi.lv/tasty/jaunumi/semockas-un-baltkrievu-krusturi-tasty-peta-kas-notiek-purvciema-tirgu.d?id=50867693 |title=Semočkas un baltkrievu krūšturi: 'Tasty' pēta, kas notiek Purvciema tirgū |access-date={{dat|2020|05|17||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200731143409/https://www.delfi.lv/tasty/jaunumi/semockas-un-baltkrievu-krusturi-tasty-peta-kas-notiek-purvciema-tirgu.d?id=50867693 }}</ref> 2020. gada martā slēgtajā tirgū demontēja [[tirdzniecība]]s vietas. Plānots, ka tirgus vietā uzbūvēs [[lielveikals|lielveikalu]].<ref>[https://www.tvnet.lv/6973214/sakta-purvciema-tirgus-teritorijas-labiekartosana Sākta Purvciema tirgus teritorijas labiekārtošana]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tas
| attēls                   = It (2017) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''It''
| žanrs                    = [[Šausmu filma]]
| režisors                 = [[Andress Musčieti]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džeidens Līberers]]
* [[Sofija Lilisa]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džeremijs Rejs Teilors]]
* [[Finns Volfhards]]
* [[Džeks Dilans Greizers]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[KatzSmith Productions]]''
* ''[[Lin Pictures]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 135 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{US$|35 miljoni}}
| ienākumi = {{US$|327,481,748}}<ref>https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=it.htm</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Tas — otrā nodaļa]]" (2019)
| imdb                     = 1396484
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ulrihs fon Šlipenbahs
|          vārds_orig = ''Ulrich von Schlippenbach''
|              attēls = Ulrich von Schlippenbach (1774-1826).jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums = Ulrihs fon Šlipenbahs ap 1800. gadu
|             dz_gads = 1774
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = Dižvormsātes muiža, [[Piltenes apgabals]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad [[Vormsāte]] {{LAT}})
|              m_gads = 1826
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 20
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Jelgava|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Malerische Wanderungen durch Kurland" (1809)
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = Kēnigsbergas universitāte, Leipcijas universitāte
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=Waldst. et Kit.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex oblongifolia|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex oblongifolia|suga_lv=Garlapu balodene|attēls=Atriplex oblongifolia sl14.jpg}}
'''Garlapu balodene''' ({{val|la|Atriplex oblongifolia}}) ir [[Amarantu dzimta|amarantu dzimtas]] suga, kura ir sastopama [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], [[Centrāleiropa|Eiropas centrālajā]] un dienvidaustrumu daļā. [[Latvija|Latvijā]] garlapu balodene ir rets ievazāts (adventīvs) augs, kurš ir galvenokārt [[Rīga|Rīgā]] un [[Daugavpils|Daugavpilī]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Naruto Uzumaki
| series        = "[[Naruto]]"
| image         = naruto-uzumaki.jpg
| caption       =
| first         = "Naruto" 1. nodaļa
| last          =
| creator       = [[Masashi Kishimoto]]
| portrayer     =
| voice         = [[Junko Takeučī]]
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = Hinata Hyuga
| significantother =
| children      =
* Boruto Uzumaki
* Himawari Uzumaki
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         = Spējas
| data21        =
* Pārvēršanās
* Perversais Džutsu
* Harēma Džutsu
* Ēnu klonu tehnika
* Izsaukšanas tehnika (vardes)
* Rasengans
* Lielais rasengans
* Milzu rasengans (Zintnieka režīmā)
* Super milzu rasengans (Zintnieka režīmā)
* Zintnieka režīms
* Vēja stihija: Vēja šurikens
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
{{nihongo|'''Naruto Uzumaki'''|うずまき ナルト|Uzumaki Naruto}} ir galvenais personāžs [[manga]] un [[anime]] seriālā "[[Naruto]]", ko izveidoja [[mangaka]] [[Kisimota, Masasi|Masasi Kisimota]]. Naruto radīšanā Kisimota gribēja, lai personāžs paliktu "vienkāršs un stulbs", dodot viņam tādas iezīmes kā [[Son Goku]], galvenajam personāžam no [[Dragon Ball]] sērijas. Tomēr, Kisimota pievienoja viņam tumšu pagātni, lai padarītu viņu unikālu. Naruto izskats ir mainījies pāris reizes, Kisimoto iedodot viņam citas drēbes un padarot viņu pievilcīgāku rietumu publikai kā arī, lai viņu būtu vieglāk zīmēt.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Branchiostoma_lanceolatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Branchiostoma lanceolatum|Eiropas lancetnieks}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Cephalochorda
| klase_lv =Galvhordaiņi
| sinonīmi =
''Amphioxi''
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Branchiostomatiformes}}
| kategorijas =nē
}}
'''Lancetnieki''' (''Leptocardii'') ir [[Galvhordaiņi|galvhordaiņu]] apakštipa klase. Tās pārstāvjus raksturo pilnīga ķermeņa segmentācija, nenorobežotā [[galva]], [[Muguras stiegra|horda]]s turpinājums aiz smadzeņu priekšējā gala, īpašs apžaunu jeb [[atriālais dobums]], kurā atveras ļoti daudz [[žaunu atveres|žaunu atveru]], tiem nav centrālā asinsrites orgāna — [[sirds]], skaidri izteiktu [[galvas smadzenes|galvas smadzeņu]] un augsti attīstītu [[maņu orgāni|maņu orgānu]], ir segmentēta [[nefridiālā sistēma]] un [[dzimumsistēma]].

sentences: '''Tiesības uz atbilstošu dzīves līmeni''' ir daļa no "otrās paaudzes" (ekonomiskajām, sociālajām un kultūras) cilvēktiesībām.

sentences: '''Baltijas sineklīze''', arī '''Polijas-Lietuvas ieplaka''', ir viena no lielākajām [[Austrumeiropas platforma]]s struktūrām, kas aptver [[Igaunija]]s dienvidrietumu daļu, [[Latvija]]s centrālo un rietumu daļu, [[Lietuva]]s centrālo un rietumu daļu, [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabalu]], [[Polija]]s ziemeļaustrumu daļu un šīm teritorijām pieguļošo [[Baltijas jūra]]s [[akvatorija|akvatoriju]]. Baltijas sineklīze robežojas ziemeļos ar [[Baltijas vairoga dienvidu nogāze|Baltijas vairoga dienvidu nogāzi]], austrumos ar [[Latvijas ieliece|Latvijas ielieci]], dienvidaustrumos ar [[Baltkrievijas anteklīze|Baltkrievijas anteklīzi]], dienvidrietumos ar [[Dānijas-Polijas ieliece|Dānijas-Polijas ielieci]]. Baltijas sineklīzei plānā ir simetriska [[Elipse|eliptiska]] forma ar garumu 700 km un platumu 500 km. [[Pamatklintājs]] atrodas no 0,3—0,5 km (nogāzēs) līdz 4,5—5 km (centrālajā daļā) dziļumā. Latvijas teritorijā tā ir no 600 m zem jūras līmeņa ([[Vidzeme]]s ziemeļrietumos) līdz 1900 m zem [[Jūras līmenis|jūras līmeņa]] pie [[Bārta]]s.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|125-126}}</ref>

sentences: '''Tarirīnskābe''' (6-oktadecīnskābe, CH3(CH2)10C≡C(CH2)4−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Tarirīnskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā - [[stearolskābe]].

sentences: '''Apakšnodalījums''' ({{val|la|subdivisio}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā apakšvienība]], kas ir atvasināta no nodalījuma. Apakšnodalījums ir nākamā vienība zem [[Nodalījums (botānika)|nodalījuma]]. Zem nodalījuma atrodas vai nu [[Klase (bioloģija)|klase]], vai [[Virsklase|virsklase]]. Taksonomisko vienību "apakšnodalījums" lieto [[Botānika|botānikā]], bet [[Zooloģija|zooloģijā]] šai vienībai atbilst [[apakštips (bioloģija)|apakštips]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''Everets''' var būt:

sentences: '''Radioteleskops''' ir [[teleskops]] kosmisko objektu [[radiostarojums|radiostarojuma]] uztveršanai un reģistrēšanai. Radioteleskops sastāv no [[antena]]s (visbiežāk liela diametra [[paraboloīds|paraboloīda]] formas metāla atstarotāja antenas) un starojuma uztvērēja — radiometra. Atsevišķam radioteleskopam ir neliela izšķirtspēja (ne augstāka par 1'), tās paaugstināšanai izmanto [[radiointerferometrs|radiointerferometru]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Balvi
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Balvu_katoļu_baznīca_1.jpg
| imagesize =
| image_caption = Balvu katoļu baznīca
| image_flag = Flag of Balvi.svg
| flag_link = Balvu karogs
| image_shield = Coat of Arms of Balvi.svg
| shield_link = Balvu ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = left
| latd = 57
| latm = 07
| lats = 57
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 15
| longs = 57
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Balvu novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1928. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|pl|Bołowsk}}
{{val|de|Bolwen}}
| area_total_km2 = 5.08
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 6486
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4501
| area_code =
| website = {{URL|www.balvi.lv}}
| footnotes =
}}
'''Balvi''' ({{Val-ltg|Bolvi}}) ir pilsēta [[Latgale]]s ziemeļaustrumos, [[Balvu novads|Balvu novada]] centrs. Izvietojusies starp [[Balvu ezers|Balvu]] un [[Pērkonu ezers|Pērkonu]] ezeriem pie tos savienojušās [[Bolupe]]s, [[reģionālie Latvijas autoceļi|autoceļu]] [[P35]] un [[P47]] krustojumā. Attālums līdz [[Rēzekne]]i — 80 km, līdz [[Rīga]]i — 219 km.

sentences: '''Utilītprogramma''' (no {{val|en|utility}} — "derīgums", saukta arī '''utilīta'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2022-11-17|language=lv}}</ref>) ir [[programmatūra|datoru programmatūra]], kas paredzēta [[datoraparatūra]]s, [[operētājsistēma]]s vai [[lietojumprogrammatūra]]s apkalpošanai. Utilītprogrammas parasti ir nelielas un veic kādu noteiktu, šauras specializācijas uzdevumu. Daudzas utilītprogrammas ir jau iekļautas operētājsistēmās.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Nikolaje Čaušesku
| vārds_orģ           = ''Nicolae Ceaușescu''
| attēls              = Nicolae Ceaușescu.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Rumānijas Komunistu partijas Ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|1965|3|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1989|12|22|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 1. [[Rumānijas Tautas Republika]]s prezidents
| term_sākums2        = {{dat|1974|3|28|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1989|12|22|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1918|1|26}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Rumānija|Skorničešti}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1989|12|25|1918|1|26}}
| mir_vieta           = {{vieta|Rumānija|Tirgovište}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Rumānis]]
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Nicolae Ceauşescu Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Nikolaje Čaušesku''' ({{val|ro|Nicolae Ceaușescu}}, {{izrunā|nikoˈla.e t͡ʃe̯a.uˈʃesku}}; dzimis {{dat|1918|1|26}}, miris {{dat|1989|12|25}}) bija [[Rumāņi|rumāņu]] [[komunisti|komunistu]] [[politiķis]] un valsts vadītājs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bojaji''' var būt:

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences:
ir redzams sengrieķu ārstniecības dieva [[Asklēpijs|Asklēpija]] rokās]]
'''Medicīna''' ({{val|la|medicina}} — ‘ārstniecība’, ‘dziedniecība’) ir zinātnisku atziņu sistēma un praktiska darbība [[cilvēks|cilvēka]] [[veselība]]s saglabāšanai.<ref name="ZTV"/> Pēc būtības medicīna ir [[veselības zinātne]]s nozare. Tajā tiek pētīts cilvēka [[organisms]], tā uzbūve, funkcijas, bet visvairāk [[slimība]]s un to ārstēšanas iespējas. Medicīnas mērķis ir noteikt slimību izcelsmi, norisi, kā arī [[medicīniskā diagnostika|diagnostika]], [[ārstniecība|ārstēšana]] un [[profilakse]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pažaisles klosteris
| native_name         = ''Pažaislio vienuolynas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Kaunas Pazailis monastery.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Kauņa]], [[Petrašūnu seņūnija]], [[Kauņas apriņķis]], {{LTU}}
| latd  = 54.876 | latNS  = N
| longd = 24.022 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1662. gads
| completion_date     = 1674. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 1712. gads, 1755. gads
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums  = ''California Republic''
|nosaukums_latv_val   = <small>Kalifornijas Republika</small>
|sugasvārds           = Kalifornijas Republika
|
|kontinents           = Ziemeļamerika
|reģions              = Amerika
|valsts               =
|laikmets             =
|statuss              = [[Starptautiski neatzītu valstu uzskaitījums|Neatzīta valsts]]
|statusa_teksts       =
|impērija             =
|valdības_veids       = [[Prezidentāla republika]]
|
|gads_sākums          = 1846
|gads_beigas          = 1846
|date_end             = 9. jūlijs
|event_start          =
|event1               =
|date_event1          =
|event2               =
|date_event2          =
|event3               =
|date_event3          =
|event4               =
|date_event4          =
|event_end            =
|image_flag           = First Bear Flag of California (1846).svg|thumb
|flag                 = Kalifornijas Republikas karogs
|flag_type            = Karogs
|image_coat           =
|symbol               =
|symbol_type          =
|image_map            = Alta California in Mexico (1824).svg
|image_map_caption    = Meksikas Alta Kalifornijas departaments, no kura nelielu teritoriju uz ziemeļiem no [[Sanfrancisko]] kontrolēja ''Lāču karoga nemiernieki''
|national_motto       =
|national_anthem      =
|galvaspilsēta        = [[Sonoma]]
|kopīgas_valodas      = [[spāņu valoda]], [[angļu valoda]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]]
|reliģija             =
|nauda                =
|
|title_leader         = Prezidents
|leader1              = Viljams Īds
|year_leader1         = 1846
|leader2              =
|year_leader2         =
|leader3              =
|year_leader3         =
|leader4              =
|year_leader4         =
|title_deputy         =
|deputy1              =
|year_deputy1         =
|deputy2              =
|year_deputy2         =
|deputy3              =
|year_deputy3         =
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = [[Likumdošanas vara]]
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1           = 1846
|stat_pop1            = 15 000
|stat_year2           =
|stat_pop2            =
|stat_year3           =
|stat_pop3            =
|stat_year4           =
|stat_pop4            =
|stat_year5           =
|stat_platība5        =
|flag_p1              =[[File:Bandera de la República Central Mexicana.svg|25px]]
|p1                   = [[Meksikas Centrālistu republika]]
|flag_p2              = [[file:California Lone Star Flag 1836.svg|25px]]
|p2                   = [[Kalifornijas departaments]]
|flag_p3              =
|p3                   =
|flag_p4              =
|p4                   =
|flag_p5              =
|p5                   =
|flag_p6              =
|p6                   =
|s1                   = [[ASV]]
|flag_s1              = {{flaga|ASV}}
|s2                   = [[Kalifornija]]
|flag_s2              = [[File:Flag of California.svg|25px]]
|today                = Oficiālā mantiniece: [[ASV]]
}}

sentences: {{Commons category|Streets in Vilnius|Ielas Viļņā}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Indiānis
| abbreviation = Ind
| name_latin = Indus
| RA = 21
| dec = −55
| areatotal = 294
| arearank = 49. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ind''
| starmagnitude = 3,11
| neareststarname = ''ε Ind''
| stardistance = 11,82
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 15
| latmin = 90
}}

sentences: '''Materiāls''' ({{val-la|materialis}} — 'vielisks') ir [[viela]] vai vielu maisījums, no kā kaut kas tiek izgatavots vai kas nepieciešams kaut kādām izgatavošanas darbībām. Pēdējā gadījumā precizē, ka tas ir palīgmateriāls vai izejmateriāls. [[Ēdiens]], [[degviela]] un [[medikamenti]] nav materiāli, jo lietošanas laikā tie iesaistās [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskās reakcijās]] un pakāpeniski gandrīz pilnīgi izzūd, jeb pārveidojas citās vielās.<ref>[http://www.radiovesti.ru/articles/2012-11-10/fm/72732 Валентин Крапошин: наше время порождает новые материалы]{{Novecojusi saite}}</ref> Materiāli var būt dabiskas vai sintētiskas (mākslīgas) izcelsmes; tie var būt homogēni vai arī kā heterogēnas kompozīcijas.

sentences: '''Tomātu mērce''' jeb '''kečups''' ({{val|zh|膎汁}}, ''kê-chiap'' — ‘zivju mērce’; {{val|id|kecap}} — ‘sojas mērce’) ir no [[tomāti]]em pagatavota [[mērce]], [[ēdienu piedeva]], kurai pievienotas dažādas [[garšviela]]s. Vēsturiski par kečupu dēvēja arī no citām izejvielām gatavotu mērci, piemēram, no [[sēnes|sēnēm]], no [[soja]]s, kā arī [[zivju pastēte|zivju pastēti]], bet mūsdienās to galvenokārt lieto tomātu mērces apzīmēšanai.{{fact}}

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vindhuka
 | official_name            = ''Windhoek''
''ǀAi-ǁGams''
''Otjomuise''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Windhoek-269058 1920.jpg
 | image_caption            = Pilsētas centrs
 | image_flag               =
 | image_shield             = Windhoek COA.svg
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Namībija#Āfrika
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NAM}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Khomasa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1840
 | established_title1       =
 | established_date1        =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 5133
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 431000
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[SAST]]
 | utc_offset               = +2
 | latd = 22| latm = 34| lats =12 | latNS = S
 | longd = 17| longm = 05| longs = 01| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 1655
 | website                  = {{url|www.windhoekcc.org.na}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Common kestrel falco tinnunculus.jpg
 | att_nosaukums = [[Lauku piekūns]] (''Falco tinnunculus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neognathae
 | apakšklase_lv = Neognati
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |      binomial = Falco <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Piekūni,''' '''piekūnu ģints''' (''Falco'') ir [[piekūnu dzimta]]s (''Falconidae'') ģints, kas apvieno 39 plēsīgo [[Putni|putnu]] [[suga]]s.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/falcons/ World Bird List: Seriemas, falcons, 2020]</ref> Viena no tām ir izmirusi.<ref name=world/>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Valentīns Emīls Hūgenbergers
|     vārds_orig = ''Karl Valentin Emil Hugenberger''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1818
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Ārlava|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Kārlis Frīdrihs Jēkabs Hūgenbergers]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
s zinātni.]]
 "Dievs kā Ģeometrs (arhitekts)" no ''Bible moralisée'' (13. gs.).]]
'''Brīvmūrniecība''', arī '''Brīvmūrnieku ordenis''', '''masonu''' jeb '''frankmasonu''' (no {{val|fr|franc}} — 'brīvs', ''maçon'' — 'mūrnieks') '''kustība''', ir saskaņā ar [[brālība]]s principiem veidota organizācija, lielā mērā arī vairāk vai mazāk integrēta vispasaules savienība, kuras dalībniekus — brīvmūrniekus — vieno kopīgi [[morāle]]s, [[ētika]]s, [[filosofija]]s, [[metafizika]]s principi un [[ideāls|ideāli]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lielais Kaukāzs
|attēls                 = Dykhtau.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Otra augstākā Lielā Kaukāza virsotne [[Dihtau]]
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min =21|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =22|lon_sec =
 | pushpin_map           = Kaukāzs#Krievija#Eiropa#Āzija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AZE}}
{{GEO}}
{{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Lielais Kaukāzs''' ir lielākā un augstākā [[kalns|kalnu]] sistēma [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza kalnu]] masīvā uz [[Āzija]]s un [[Eiropa]]s robežas starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]]. Stiepjas aptuveni 1100 [[Kilometrs|km]] garumā no [[Tamaņas pussala]]s ziemeļrietumos līdz [[Abšeronas pussala]]i dienvidaustrumos. Augstākā virsotne ir [[Elbruss]] (5642 m vjl).<ref>{{PZT|425}}</ref> Ziemeļpusē Kaukāza kalniem piekļaujas [[Terekas-Kumas zemiene]] ziemeļaustrumos, [[Stavropoles augstiene]] ziemeļos un [[Kubaņas-Pieazovas zemiene]] ziemeļrietumos. Dienvidrietumos Lielajam Kaukāzam piekļaujas [[Kolhīdas zemiene]], dienvidaustrumos — [[Kūras-Araksas zemiene]], bet [[Lihas grēda]] Lielo Kaukāzu savieno ar [[Mazais Kaukāzs|Mazo Kaukāzu]].

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|autors=Schreb.|binomial=Carex flacca|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|attēls=Carex flacca kz05.jpg|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex flacca|suga_lv=Zilganais grīslis|sinonīmi=Carex glauca <i>Scop.</i>}}'''Zilganais grīslis''' ({{val-la|Carex flacca}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot kontinenta galējos ziemeļus un austrumus), kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]] sastopama suga.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Hanzas vidusskola
|logo                   =
| logo_size =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas Hanzas vidusskola.jpg
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Grostonas iela]] 5, [[Rīga]], LV-1013, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 56 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 7 | longs = 13 | longEW = E
|established           = 1993
|headmaster             = Valdis Lapiņš
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 1016 (2019)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{URL|http://www.rhv.edu.lv}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|               vārds = Hermanis Vrangelis
|          vārds_orig = ''Hermann von Wrangel''
|              attēls = Herman von Wrangel.PNG
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = Feldmaršala tērpā (1626)
|          dz_gads    = 1587
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 29
|            dz_vieta = [[Zviedru Igaunija]] (tagad {{EST}})
|              m_gads = 1643
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =
|               brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Dziedātāji pēc tautības]]
[[Kategorija:Tatāri]]

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Raķupes ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo =
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =57  |  latm =25  |  lats =33 |  latNS = N
 | longd =22  | longm =12  | longs =25 | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Kurzeme]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=2204}}
 |     established = 1987
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Raķupes ieleja''' ir [[dabas liegums]] [[Kurzeme|Ziemeļkurzemē]], administratīvi ietilpst [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Dundagas pagasts|Dundagas]] un [[Valdgales pagasts|Valdgales]] pagastos un [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Ances pagasts|Ances]] un [[Puzes pagasts|Puzes]] pagastos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/rakupes_ieleja/%22%22/ |title=Dabas aizsardzības pārvalde. Raķupes ieleja |access-date={{dat|2016|03|31||bez}} |archive-date={{dat|2012|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120604010713/http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/rakupes_ieleja/%22%22/ }}</ref> Izveidots 1987. gadā kā kompleksais dabas liegums [[Raķupe]]s vidustecē un lejtecē, paplašināts 2004. gadā. Nozīmīga boreālo mežu, avotu un daudzu ES Biotopu direktīvas pļavu biotopu aizsardzības vieta (minerālvielām bagāti avoti un avotu purvi, sausas pļavas kaļķainās augsnēs, sugām bagātas atmatu pļavas, borelie meži, eitrofas augsto lakstaugu audzes, palieņu pļavas). Teritorijā konstatēts viens no lielākajiem [[grieze|griežu]] ligzdošanas blīvumiem Kurzemē, sastopams Eiropā apdraudētais [[lapkoku praulgrauzis]]. Galvenās lieguma vērtības ir nepārveidota upes ieleja ar palieņu pļavām, lielu dimensiju [[Parastais ozols|ozolu]] grupām un lielu dimensiju kritalām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Rakupes_ieleja-07.pdf |title=DABAS LIEGUMS “RAĶUPES IELEJA” DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS |access-date={{dat|2016|03|31||bez}} |archive-date={{dat|2020|10|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201030041346/https://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Rakupes_ieleja-07.pdf }}</ref> Liegums ir iekļauts ''[[Natura 2000]]'' — [[Eiropa]]s nozīmes aizsargājamo dabas teritoriju tīklā, kā arī tajā atrodas starptautiskā [[putniem nozīmīgā vieta]] "Raķupe un Pāce" (''Rakupe and Pace'').

sentences:
glezna „Zirgi mēnesnīcā. Pieguļā” (ap 1910. gadu)]]
'''Pieguļa''' bija sena tradīcija, kopīgs [[Zirgi|zirgu]] ganīšanas veids naktī, kas pastāvēja aptuveni līdz 20. gadsimta sākumam. Pirmo reizi pēc ziemas zirgi tika palaisti ganībās savā vaļā ganu (pieguļnieku) uzraudzībā. Nereti pieguļā kopīgi jāja vairāku [[Viensēta|viensētu]] puiši, kas pārnakšņoja ganībās līdzās zirgiem. Tas bija nepieciešams, jo zirgus apdraudēja gan [[Pelēkais vilks|vilki]], gan arī zagļi. Pieguļnieki siltumam kurināja ugunskurus un daudz dziedāja. Gulēja turpat pie ugunskuriem uz skujām, zariem vai līdzpaņemtiem salmu maisiem. Lietus laikā nereti cēla zaru būdas. Pirmā pieguļa parasti sakrita ar [[Ūsiņš|Ūsiņa]] dienu un tad pie ugunskuriem tika ēsts īpašs ēdiens — [[pantāga]], bet pieguļās varēja jāt līdz par [[Mārtiņdiena|Mārtiņiem]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name                   = ''Sailfish''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| website                = [https://sailfishos.org// sailfishos.org]
| developer              = ''[[Jolla]]''
| family                 = ''[[Linux]]''
| source model           =
| released               = 2013. gads
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = mobilās ierīces
| language               =
| kernel_type            = [[monolīts kodols|monolīts]] (''[[Linux kodols|Linux]]'')
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                = atvērtais kods operētājsistēmai, citām komponentēm ir dažādas
| working_state          = aktīvs
| supported_platforms    =
| updatemodel            =
| package_manager        = ''[[RPM Package Manager]]''
}}
'''''Sailfish''''' (no [[angļu valoda|angļu]] — '[[buruzivs]]') ir uz ''[[Linux]]'' bāzēta [[operētājsistēma]], kas paredzēta mobilajām ierīcēm. To izstrādā Somijas uzņēmums ''[[Jolla]]''.

sentences:
savienojas ar [[olšūna|olšūnu]], izveidojot [[zigota|zigotu]]]]
'''Apaugļošanās''' ir [[gameta|gametu]] savienošanās, lai radītu jaunu [[organisms|organismu]]. Apaugļošanās procesā vīrišķā dzimumšūna savienojas ar sievišķo dzimumšūnu un veido [[zigota|zigotu]] — apaugļotu olšūnu. [[Dzīvnieki|Dzīvnieku]] pasaulē [[olšūna|olšūnu]] apaugļo [[spermatozoīds|spermatozoīdi]]. Vairumam sugu apaugļošanās notiek [[mātīte]]s ķermenī, bet ir arī sugas, kurām ir [[ārējā apaugļošanās]]. [[Augi|Augu]] pasaulē apaugļošanās notiek ar [[apputeksnēšanā]]s palīdzību. Apaugļošanās ir daļa no [[vairošanās]] procesa.

sentences: '''6. armija''' bija [[Trešais reihs|nacistiskās Vācijas]] sauszemes spēku operatīvā vienība. Tā piedalījās [[Otrais pasaules karš|Otrajā pasaules karā]]. Tā ieguva sliktu slavu par kara noziegumiem, piemērām, par vairāk nekā 30 000 ebreju slepkavībām [[Babinjara|Babinjarā]] 1941. gada septembrī.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Ježijs Hilzens
|     vārds_orig = ''Józef Jerzy Hylzen''
|         attēls = Portret Józefa Jerzego Hilzena.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1786
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta Valsts]]<br />({{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, sabiedriskais darbinieks, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|zivi|rauda (nozīmju atdalīšana)|rauda}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Rauda
|         attēls = Rutilus rutilus Prague Vltava 3.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Rutilus
|       ģints_lv = Raudas
|           suga = R. rutilus
|        suga_lv = Rauda
|       binomial = Rutilus rutilus
|         autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|    kategorijas = nē
}}
'''Rauda''' (''Rutilus rutilus'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') anadroma vai saldūdens [[zivs]], kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/272 FishBase: Rutilus rutilus  (Linnaeus, 1758) Roach]</ref> Mājo dažāda lieluma upēs, upju grīvās un ezeros.

sentences: '''"Rokijs"''' ({{val|en|Rocky}}) ir pilnmetrāžas filmu sērija, kuras izplatītājs ir ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hitīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = fungīns
|           CAS numurs = 1398-61-4
|      ķīmiskā formula = (C8H13NO5)n
|              molmasa = līdz 260 000
|              blīvums = ~1480<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/1398-61-4/chitin.html 1398-61-4 Chitin]</ref>
|  kušanas temperatūra = sadalās virs 300 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Hitīns''' ({{val|el|χιτών}} (''chitōn'') — '[[hitons]]') ir dabā bieži sastopams [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[polisaharīdi|polisaharīds]]. Tā ir cieta, puscaurspīdīga viela. Ķīmiski hitīns ir uzskatāms par N-acetil[[glikozamīns|glikozamīna]] [[polimērs|polimēru]] — poli-N-acetil-D-glikozo-2-amīnu ar formulu (C8H13NO5)n. N-acetilglikozamīna atlikumi savā starpā saistīti ar ''β''-(1,4)-glikozīdsaitēm, tādējādi hitīna ķīmiskā struktūra līdzīga [[celuloze]]s struktūrai, tikai pie glikozes otrā oglekļa atoma [[hidroksilgrupa]]s −OH vietā hitīnā atrodas acetilaminogrupa −NHCOCH3. Sadalās virs 300 °C

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Fidži]]
[[Kategorija:Fidži]]

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Sventāja (nozīmju atdalīšana)|Sventāja}}
.]]
, 1661).]]
s un [[Lietuvas dižkunigaitija]]s robeža pa [[Sventāja (upe)|Sventājas upi]] (Dorthezena karte, 1747). Zviedru aizbērtās Sventājas ostas vieta (iezīmēta ar burtu b) atradās Kurzemes daļā.]]
'''Sventāja''' ({{val|lt|Šventoji}}) ir [[Palanga]]s pilsētas daļa [[Sventāja (upe)|Sventājas]] upes grīvā [[Baltijas jūra]]s krastā.

sentences: Ar jēdzienu "'''relativitātes teorija'''" var saprast vai nu vienu no Einšteina relativitātes teorijas daļām, vai tās abas. 1905. gadā [[Alberts Einšteins]] formulēja savu [[speciālā relativitātes teorija|speciālo relativitātes teoriju]], savukārt 1915. gadā — [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgo relativitātes teoriju]], kurā nu bija iekļauts arī [[gravitācija]]s apraksts.

sentences: '''Monoms''' ir [[skaitlis|skaitļu]], [[mainīgais|mainīgo]] un/vai mainīgo [[pakāpe (matemātika)|pakāpju]] reizinājums. Monomu var definēt arī kā [[polinoms|polinomu]], kas sastāv tikai no viena [[saskaitāmais|saskaitāmā]]. Piemēram funkcija <math>\ f(x) = 2x^3</math> ir vienargumenta monoms, bet <math>\ f(x,y) = 3x^2y^3</math> - divargumentu monoms.

sentences:
kartītes fotokopija no pirmstiesas apcietinājuma centra [[Maskava|Maskavā]]]]
'''Politiskais ieslodzītais''' ir persona, kas atrodas apcietinājumā, trimdā vai izcieš brīvības atņemšanas sodu, kā arī kurai tika apzināti nepareizi noteikta diagnoze un tā tika nosūtīta uz piespiedu ārstēšanu [[Psihiatriskā slimnīca|psihiatriskajā slimnīcā]], un kuras lietā ir nepārprotama politiska komponente, piemēram, [[Opozīcija (politika)|opozīcija]] pašreizējai valdībai gan nevardarbīgu akciju, gan bruņotas cīņas veidā, kā arī daži strīdīgi gadījumi, kas saistīti ar neveiksmīgiem mēģinājumiem bēgt uz ārzemēm politiskā patvēruma meklējumos (lidmašīnas vai ūdens transportlīdzekļa nolaupīšana).

sentences:
{{Kosmosa aģentūras infokaste
|nosaukums      = Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija
|orig_nos       = National Aeronautics and Space Administration
|attēls         = NASA seal.svg
|att_nos        = ''NASA'' oficiālais zīmogs
|att_izmērs     = 173px
|īpašnieks      = [[ASV federālā valdība]]
|galvenā mītne  = [[Vašingtona]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|kosmodroms     = [[Kenedija kosmosa centrs]]
|moto           = ''For the Benefit of All'' ("Par labu visiem")<ref name="motto">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.lightmillennium.org/2004_newyear/gokoglu_nasa_stands_forall.html |title=NASA stands "for the benefit of all."—Interview with NASA's Dr. Süleyman Gokoglu |work= lightmillennium.org|publisher=The Light Millennium |date=2007 |accessdate=1 April 2018|author=Lale Tayla |author2=Figen Bingul |last-author-amp=yes}}</ref>
|dibināta       = {{dat|1958|07|29}}
|administrators =  [[Bills Nelsons]]
|budžets        = {{peļņa}} [[ASV dolārs|US$]] 20,7 miljardi (2018)<ref name="budget">{{tīmekļa atsauce|url= http://www.sciencemag.org/news/2018/03/updated-us-spending-deal-contains-largest-research-spending-increase-decade|title= Trump, Congress approve largest U.S. research spending increase in a decade|work=sciencemag.org|publisher=Science|date=23 March 2018|accessdate=1 April 2018}}</ref>
|valoda         = [[angļu valoda|angļu]]
|URL            =  {{URL|nasa.gov}}
}}

sentences: '''Metriskā sistēma''' ir starptautiski atzīta decimāla [[mērīšana]]s sistēma. Sistēmas pamatā tiek izmantotas tādas mērvienības, kā [[metrs]], [[kilograms]] un [[sekunde]], tāpēc tā tiek saukta arī par '''MKS sistēmu''' (abreviatūru veido mērvienību pirmie burti). Tiek izmantotas arī citas [[Starptautiskā mērvienību sistēma|Starptautiskās mērvienību sistēmas]] (SI sistēmas) mērvienības un balstoties uz to, kā arī izmantojot [[daudzkārtņi|daudzkārtņus]], iegūst dažnedažādas mērvienības. Piemēram, izmantojot garumu pamatmērvienību un daudzkārtņus, var iegūt [[kilometrs|kilometrus]], [[centimetrs|centimetrus]], [[decimetrs|decimetrus]], [[milimetrs|milimetrus]] un tā tālāk.

sentences: '''Atomskaitlis''' ir vienāds ar [[protons|protonu]] skaitu [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodolā]]. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu '''Z'''. Pēc atomskaitļa var noteikt arī [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram [[ķīmisko elementu periodiskā sistēma|periodiskajā sistēmā]] un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav [[jons|jonizēti]]), atomskaitlis ir vienāds ar [[elektrons|elektronu]] skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] '''A''', kurš parāda protonu un [[neitrons|neitronu]] kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu '''N''' atoma kodolā, tad no masas skaitļa '''A''' ir jāatņem atomskaitlis '''Z''', respektīvi, '''''A''''' = '''''Z''''' + '''''N'''''. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa [[izotops|izotopi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Boletus edulis JPG9.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Boletus
| ģints_r =Beku ģints
| ģints_lv =Bekas
| suga =B. edulis
| suga_lv =Egļu baravika
| binomial =Boletus edulis
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Dakaras rallijs|Motociklisti]]
[[Kategorija:Motocikli]]
[[Kategorija:Motorsportisti pēc sacīkšu sērijas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Knudsona hipotēze''' ir teorija, ka [[Audzējs|audzēji]] rodas uzkrājoties [[Mutācija|mutācijām]] šūnas DNS.<ref>Knudson A (1971). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 "Mutation and cancer: statistical study of retinoblastoma"]. ''[[PNAS|Proc Natl Acad Sci USA]]''. '''68''' (4): 820–823. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1073/pnas.68.4.820|10.1073/pnas.68.4.820]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 389051].[[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/5279523 5279523].</ref> [[Retinoblastoma|Retinoblastomas]] kanceroģenēzē kļuva par galveno teorētisko pieņēmumu modelim, kā aprakstīt pārmainīta [[Iedzimtība|gēna mantošanas]] ietekmi uz gēna nesēja predispozīciju [[Vēzis (slimība)|vēzim]]. Teorija nosaka, ka šūna var iniciēt audzēju tikai tad, ja abas tās [[alēles]] ir izmainītas. Personai, kura manto vienu kopiju no mutantā retinoblastomas gēna, ir jānotiek otrai, somatiskai mutācijai vienā vai vairākos retinoblastos, lai attīstītos viena vai vairākas retinoblastomas.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Sverdrupa šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Meighen island.jpg
| paraksts     = Mīena sala (centrā) un Sverdrupa šaurums uz austrumiem no tās
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
| savieno1     = [[Mesija šaurums]]
| atdala       = [[Mīena sala]]
| atdala1      = [[Aksela Heiberga sala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=80| plat_m= 00| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=97| gar_m= 45| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 75
| platums      = 39
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = Feja salas
| pilsētas     =
}}
'''Sverdrupa šaurums''' ({{val|en|Sverdrup Channel}}) ir [[jūras šaurums]] [[Kanāda]]s [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Arktiskajā arhipelāgā]] starp [[Aksela Heiberga sala|Aksela Heiberga salu]] austrumos un [[Mīena sala|Mīena salu]] rietumos. Savieno [[Mesija šaurums|Mesija šaurumu]] dienvidos ar [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānu]] ziemeļos.<ref>[https://geonames.nrcan.gc.ca/search-place-names/unique/OAPYL Canadian Geographical Names Database (CGNDB). Sverdrup Channel]</ref> Šauruma dienvidu galā atrodas nelielo Feja salu grupa. Lielāko daļu gada pildīts ar 1 līdz 5 m biezu ledus kārtu; tikai siltākajās vasarās tā sadalās.

sentences: '''Latviešu personvārdus''' veido viens vai vairāki vārdi, kam seko [[uzvārds]]. Atsevišķos gadījumos sastopami dubultuzvārdi, kuru daļas savieno ar [[defise|defisi]]. Latviešu uzvārdu raksturīga īpatnība ir [[galotne (valodniecība)|galotņu]] maiņa atbilstoši uzvārda īpašnieka dzimumam. Vīriešu dzimtes lokāmās galotnes parasti ir ''-s, -š, -is'', bet sieviešu dzimtes lokāmās galotnes parasti ir ''-a, -e''. Citvalodu [[personvārds|personvārdus]] [[latviešu valoda|latviešu valodā]] atveido atbilstoši to izrunai oriģinālvalodā un iekļauj latviešu valodas gramatiskajā sistēmā.<ref>{{Laikraksta atsauce |date=2004. gada 3. marts |title=Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju |publisher=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr.36 |url=http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |journal= |access-date=2016. gada 4. Septembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20161111015658/http://likumi.lv/doc.php?id=85209 |archive-date=2016. gada 11. Novembris }}</ref>

sentences: '''Kandavas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļauta 71 [[iela]] [[Kandava|Kandavā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Kandava, Tukuma nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         =
  | attēls            = Vecslocene, 25.12.2013.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Dūņieris]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | vietaskarte       =
  | reljefs           =
  | vietaskartes_paraksts=
  | ieteka            = [[Lielupe]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=59 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=19 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=56 | iet_plat_m=56 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=23 | iet_gar_m=36 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 14,9<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96552 |title=Informācija par objektu: Vecslocene |accessdate={{dat|2022|10|04||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | kritums_km        =
  | kritums_latvijā   =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | notece_latvijā    =
  | slūžu_skaits      =
  | baseins           =
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Vecslocene''' ir upe [[Latvija|Latvijā]], senais [[Slocene]]s upes posms no [[Kaņieris|Kaņiera]] ezera līdz tās ietekai [[Lielupe|Lielupē]]. Tagad par Vecsloceni dēvētā upīte savieno [[Siliņupe (upe)|Siliņupi]] un [[Slokas ezers|Slokas ezeru]], un pie [[Sloka (Jūrmala)|Sloka]]s ietek Lielupē.

sentences: '''Jonu mikroskops''' (jeb '''jonu projektors''') sastāv no [[sfēra|sfēriska]] trauka, kuras [[rādiuss]] ir aptuveni 0,1 [[metrs|m]] (10 [[centimetrs|cm]]), un [[volframs|volframa]] adatas, kuras smaile novietota trauka centrā (sk. zīmējumu). Smailes liekuma rādiuss izveidots tik mazs, cik vien tas ar modernām [[metāls|metāla]] apstrādes metodēm iespējams (apmēram 50 [[nanometrs|nm]]). Sfēras iekšējā virsma pārklāta ar plānu vadītāja slāni, kas, līdzīgi [[televizors|televizora]] [[kineskops|kineskopa]] ekrānam, spīd ātru daļiņu triecienu iedarbībā. Starp pozitīvi lādēto smaili un negatīvi lādēto vadītāja slāni rada dažus simtus [[volts|voltus]] lielu [[spriegums|spriegumu]]. Trauku piepilda ar [[hēlijs|hēliju]] nelielā [[spiediens|spiedienā]] 100 [[paskāls|Pa]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Blūzroks
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = #003366
| stila_izcelsme         = [[blūzs]], [[elektriskais blūzs]], [[rokenrols]]
| kultūras_izcelsme      = [[1960. gadi|1960. gadu]] sākums, [[Anglija]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| instrumenti            = [[elektriskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[Hamonda ērģeles]], [[mutes harmonikas]]
| popularitāte           = Lielākā popularitāte 1960. un 1970. gados.
| atvasinātās_formas     = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]<ref>Weinstein, Deena. ''Heavy Metal: The Music and its Culture''. DaCapo, 2000. {{ISBN|0-306-80970-2}}, pg. 14.</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last=Christe |first=Ian |title=Sound of the Beast |publisher=Allison & Busby |isbn=0749083514 |pages=1}}</ref>, [[smagais roks]], ''[[boogie rock]]''
| apakšžanri             =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
| jauktie_žanri          = ''[[punk blues]]''
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Africa|Pasaules mantojuma vietas Āfrikā}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Safety Last!''
| operators =
| attēls = Safety last poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = * [[Freds Ņūmeiers]]
* [[Sems Teilors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Herolds Loids]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Safety Last!''
| studija = ''Hal Roach Studios''
| montāža =
| izplatītājs = ''Pathé Exchange''
| izdošana = {{Filmas datums|1923|4|1}}
| ilgums = 73 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Safety Last!''''' ir 1923. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] romantiskā [[kinokomēdija]], kuras režisori ir [[Freds Ņūmeiers]] un [[Sems Teilors]]. Filmā galveno lomu atveido [[Herolds Loids]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Erevānas Zilā mošeja
| infobox_width         =
| image                 = Մզկիթ_«Կապույտ»_(Գյոյ_մզկիթ),_ArmAg.jpg
| image_size            =
| caption               = Erevānas Zilā mošeja
| map_type              = Armēnija#Āzija
| map_size              =
| map_label = Erevānas Zilā mošeja
| position = left
| latd  = 40.1781  | latNS  = N
| longd = 44.5056  | longEW = E
| location              = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
| religious_affiliation = [[islāms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[mošeja]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[islāma arhitektūra]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1765–1766
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| minaret_quantity      = 1
| minaret_height        = 24
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Erevānas Zilā mošeja" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1979112"
}
</mapframe>
'''Erevānas Zilā mošeja''' ({{val|hy|Կապույտ մզկիթ}}) ir 18. gadsimtā celta [[šiīti|šiītu]] [[mošeja]], kas atrodas [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Vienīgā aktīvā mošeja pilsētā.

sentences: '''Instinkts''' ({{val|la|instinctus}} — ‘mudinājums’) ir [[Iedzimtība|iedzimts]], cilvēkam un katrai dzīvnieku [[Suga|sugai]] raksturīgs izturēšanās formu kopums.<ref>{{grāmatas atsauce | title= Populārā medicīnas enciklopēdija | year= 1976 | publisher= Izdevniecība "Rīga" | page= 253}}</ref> Instinkti, piemēram, zivīm ir došanās uz [[Nārsts|nārsta]] vietām, putniem — [[Gājputni|migrācija]]. Cilvēkam instinkti var samazināties [[alkoholiskie dzērieni|alkohola]] reibumā, uzbudinājuma rezultātā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 81
|             7. čaula =
|             6. čaula = 3
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tl
|             atommasa = 204,3833
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tallija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un korodējis tallija stienītis
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,62
|              blīvums = 11850
|  kušanas temperatūra = 577 K (304 °C)
| viršanas temperatūra = 1746 K (1473 °C)
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lerna
| native_name    = {{gree|Λέρνη}}
| image          = Lerna1.JPG
| image_size     =
| caption        = "Dakstiņu nama" kāpnes uz 2. stāvu.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 33| lats = 04| latNS = N
| longd = 22| longm = 43| longs = 06| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Hellādas (Lernas I-V)
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Džons Kaski
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lerna''' (gr. ''Λέρνη'') ir klasiskās [[Grieķija]]s vēsturiskais apgabals, kas pazīstams ar saviem avotiem ([[Strabons]] rakstīja, ka Lernas avoti bija ārstnieciski) un seno ezeru netālu no [[Peloponēsa]]s austrumu piekrastes uz dienvidiem no [[Argosa]]s. Tā atradās netālu no mūsdienu Mili ciemata pie [[Argoliks|Argolika]]. Grieķu mitoloģijā Lerna ir pazīstama ar [[Lernas hidra|Lernas hidru]], kas sargāja ieeju mirušo valstībā, un kuru nosita [[Hērakls]], veicot savu kārtējo [[Hērakla varoņdarbi|varoņdarbu]].<ref>N. Kūns, Sengrieķu mīti un varoņteikas, Latvijas Valsts Izdevniecība, Rīga, 1959. g., 142. lpp.</ref> [[Karsta process|Karsta]] avoti ir saglabājušies līdz mūsdienām, bet lagūnu ezers 19. gadsimtā samazinājās izmēros un pēc tam izžuva.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Švarcmuiža
| native_name         = Schwarzhof, Schwartzenhof
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Švarcmuiža.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Daugavgrīvas iela 19/21|3s=Daugavgrīvas iela (Rīga)}}
| pushpin_map         = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 52.86 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  4 | longs = 36.48 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = M. Holsts
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Švarcmuižas dzīvojamā ēka
|      numurs = 7716
|       grupa = Vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references          =
}}
'''Švarcmuiža''' ({{val|de|Schwartzenhof}}), agrāk '''Hāgena muiža''' (''Hagenshof'') ir arhitekta M. Holsta celta muižas īpašnieka ēka [[Daugavgrīvas iela (Rīga)|Daugavgrīvas ielā]] 19/21 [[Āgenskalns|Āgenskalnā]]. Ēka nodega 1812. gadā, restaurēta 1872, 1997. un 2017. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://manasvietas.blogspot.com/2019/06/svarcmuiza-hagenu-muiza-hagenshof.html|title=Latvijas muižas un pilis un citas interesantas vietas: Švarcmuiža (Hāgenu muiža, Hāgena muiža, Hagenshof, Schwarzhof, Schwartzenhof) Rīgā|last=Landsberga|first=Līga|website=Latvijas muižas un pilis un citas interesantas vietas|access-date=2021-12-06|date=2019-06-20}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Šķilbēnu pagasts
| karte             = Šķilbēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Rekova
| platība           = 96,55
| iedzīvotāji       = 1128<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1128 / 96.55 round 1}}
| izveidots         = 1930
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.skilbeni.gov.lv
}}

sentences: Projekta '''"Politika"''' mērķis ir apkopot un sakārtot informāciju par pasaules politiskajiem notikumiem un personībām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Brachdico.jpg
| att_nosaukums =Slēdzenes pleckāji ''[[Cyrtospirifer gabaui]]'' un ''[[Terebratalia tranversa]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        =
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vēju tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 12 m
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
vārtiem, 1908]]
'''Elizabete Rūta Naomi Belvila''' ({{val|en|Elizabeth Ruth Naomi Belville}}; 1854. gada 5. marts—1943. gada 7. decembris), pazīstama arī kā '''Griničas laika lēdija''', bija uzņēmēja no Londonas. Viņa, viņas māte Marija Elizabete un viņas tēvs Džons Henrijs pārdeva cilvēkiem laiku. Tas tika darīts, katru dienu iestatot Belvilas pulksteni pēc [[Griničas laiks|Griničas laika]], kā rādīja Griničas pulkstenis, un pēc tam "pārdodot" cilvēkiem laiku, ļaujot viņiem apskatīti pulksteni un pieregulēt savējo.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Svetonijs
|         vārds_orig = ''Suetonius''
|             attēls = Nuremberg chronicles f 111r 1.png
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = [[Nirnbergas hronika]]s ilustrācija
|         dz_dat_alt = aptuveni [[69. gads]]
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt = aptuveni [[122. gads]] (53 gadu vecumā)
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = romietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = sekretārs, vēsturnieks
| rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]], [[grieķu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''De vita Caesarum''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
<includeonly>{{#invoke:Infobox mapframe|main}}</includeonly><noinclude>
{{lua|Modulis:Infobox mapframe}}
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Hiphopa dejas''' ir ielu deju stils, kas galvenokārt tiek izpildīts [[Hiphops|hiphopa]] mūzikas pavadījumā vai ir attīstījies kā daļa no hiphopa kultūras.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Malaysia|Malaizijas riteņbraucēji}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sejembikes tornis
| native_name         = ''Сөембикә манарасы''<br/>''Ба́шня Сююмбикэ́''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Tatarstāna#Krievija#Eiropa
| status              =
| image               = Kazan_Kremlin_Soyembika_Tower_08-2016_img2.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Krievija|Tatarstāna|Kazaņa}}
| latd  = 55.796389
| longd = 49.108056
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1703. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| website =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kazaņas kremļa vēstures un arhitektūras komplekss
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 2000
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/980 980]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 13,45 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Sejembikes tornis" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2166466"
}
</mapframe>
'''Sejembikes tornis''' ({{val|tt|Сөембикә манарасы}}, {{val|ru|Ба́шня Сююмбикэ́}}) ir 18. gadsimta sākumā celts [[Kazaņas kremlis|Kazaņas kremļa]] sargtornis, viens no [[Tatarstāna]]s galvaspilsētas [[Kazaņa]]s simboliem.

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences:
'''Šnē''' var būt:
* [[Andris Šnē]] — latviešu vēsturnieks un arheologs;
* [[Normunds Šnē]] — latviešu diriģents.

sentences: '''Modernisms''' ir jēdziens, kas tiek lietots, lai apzīmētu dažādus jaunus virzienus, tendences un strāvojumus pasaules [[māksla|mākslā]], [[arhitektūra|arhitektūrā]], [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]] 19. gadsimta nogalē un 20. gadsimta pirmajā pusē, ko vieno tradīcijas ([[reālisms|reālisma]], [[naturālisms|naturālisma]], [[romantisms|romantisma]]) izaicināšana vai noliegšana, dažādi stila un formas eksperimenti, jaunu stilu attīstīšana, subjektīvisms, individuālisms un nereti arī elitārisms. Par modernismu var runāt kā par virzienu, tendenču un strāvojumu sistēmu vai kopumu, nevis kā par vienu precīzi norobežojamu un definējamu virzienu (kas lielākā vai mazākā mērā iespējams, aplūkojot tādas iepriekšējā laikmeta parādības, piemēram, romantismu, naturālismu un citas); modernisma māksla ir ļoti daudzveidīga.

sentences:
[[File:Bouse de Yak.JPG|250px|thumb|[[Jaks|Jaku]] kizjaka žāvēšana [[Tibeta|Tibetā]]]]
'''Kizjaks''' ir [[kurināmais]], ko sagatavo no kaltētiem [[liellopi|liellopu]] [[mēsli]]em. Izplatīts reģionos ar sausu [[klimats|klimatu]] un attīstītu nomado [[lopkopība|lopkopību]] — [[Vidusāzija|Vidusāzijā]], [[Mongolija|Mongolijā]], [[Tibeta|Tibetā]], [[Andi|Andos]]. Parasti kizjaku sagatavo no dažādu lielo mājdzīvnieku — [[liellopi|liellopu]], [[zirgi|zirgu]], [[jaki|jaku]], [[kamieļi|kamieļu]], [[aitas|aitu]], [[kazas|kazu]], [[lamas|lamu]] — mēsliem, sajaucot tos ar [[salmi]]em un kaltējot [[saule|saulē]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Mindanao
| attēls   = Pulangi river in valencia.jpg
| paraksts    = Augštece Pulangi pie Valensijas [[Bukidnona]]s provincē
| attēla_izmērs      =
| karte             = Mindanao river drainage map.png
| kartes_paraksts   = Mindanao baseins
| kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Filipīnas#Mindanao
  | reljefs           = jā
| garums            = 373
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1600
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 1400
| gada_notece       =
| baseins           = 23 169
| baseins_latvijā   =
| augštece          = Pulangi
| izteka             = Tago kalns
| ieteka             = [[Iljanas līcis]]
| tek_caur           = {{PHL}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      =
  | sāk_plat_d= 8 | sāk_plat_m= 27 | sāk_plat_s= 15 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 125 | sāk_gar_m= 09 | sāk_gar_s= 46 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 7 | iet_plat_m= 13 | iet_plat_s= 25 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 124 | iet_gar_m= 14 | iet_gar_s= 47 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Vensku Edvarts
| vārds_orig = ''Edvarts Skujenieks''
| attēls = Vensku Edvarts.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1855
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Sesavas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1897
| m_mēnesis = 05
| m_diena = 25
| m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| bērni = [[Marģers Skujenieks]], [[Biruta Skujeniece]]
| paraksts =
| pseidonīms = Rietums, Austrums, Rietuma Eidis, H. Soģenieks, Haralds, E. Jenēe.
| nodarbošanās = [[rakstniecība]], [[žurnālistika]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[Dzeja]], [[proza]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|apakšklase=Asteridae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea montana|Kalnu dzelzene}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Centaurea montana RF.jpg|rinda=Asterales|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Centaurea|ģints_lv=Dzelzenes|suga=Centaurea montana|suga_lv=Kalnu dzelzene|binomial=}}
'''Kalnu dzelzene''' (''Centaurea montana'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Kalns|kalnainos]] apvidos, bet arī [[Latvija|Latvijā]], kur tā ir uzskatāma par dārzbēgli.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/centaurea-montana-l/|title=kalnu dzelzene - Centaurea montana L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-07}}</ref>

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Dagestānas Republika
| karte = Russia - Republic of Dagestan (2008-01).svg
| oriģ = Республика Дагестан
| karoga_attēls = Flag_of_Dagestan.svg
| karoga_nosaukums = Dagestānas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Dagestan.svg
| ģerboņa_nosaukums = Dagestānas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Mahačkala]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[laku valoda|laku]], [[kumiku valoda|kumiku]], [[avāru valoda|avāru]], [[dargu valodas|dargu]] u.c.<ref>Saskaņā ar konstitūciju republikas valsts valodas ir krievu valoda un visas Dagestānas tautu valodas. Tomēr tikai 14 no šīm valodām ir sava rakstība un tās funkcionē kā valsts valodas.</ref>
| tautas = [[avāri]] (29,44%)
[[dargi]] (16,52%)
[[kumiki]] (14,20%)
[[lezgīni]] (13,07%)
[[laki]] (5,42%)
[[tabasarani]] (4,1 %)
[[krievi]] (3,6 %)
[[rutuli]] (1%)
| platība = 50 300
| iedzīvotāji = 2 576 531
| iedz blīvums = 51,2
| pilsētas = 10
| rajoni = 41
| fedapgabals = [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāzs]]
| url = {{URL|http://www.e-dag.ru/}}
|ainavas_skats=Sulak_Canyon_in_Dagestan.jpg}}
'''Dagestāna''' ir viena no [[Krievijas Federācija]]s republikām [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]]. Tā robežojas ar [[Kalmikija|Kalmikiju]] ziemeļos, [[Stavropoles novads|Stavropoles novadu]] ziemeļrietumos, [[Čečenija|Čečeniju]] rietumos, kā arī ar [[Gruzija|Gruziju]] dienvidrietumos, [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānu]] dienvidos un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]] austrumos.

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Ziemas mēnesis”]]
'''Janvāris''' ({{val|la|Januarius}}, par godu Senās Romas dievam [[Jānuss|Jānusam]]) ir [[gads|gada]] pirmais mēnesis. Janvārī ir 31 [[diena]], tas ir viens no 7 mēnešiem, kuros ir 31 diena. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''ziemas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''vasaris'', bet mūsdienās — ''sausis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences: '''Centaura Proksima b''' jeb '''Proksima b''', pazīstama arī kā '''Centaura Alfa Cb''', ir [[citplanēta]], kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Zvaigzne|zvaigzni]] [[Centaura Proksima]]. Tā kā planēta atrodas tikai 4,24 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], tā šobrīd skaitās kā tuvākā zināmā citplanēta [[Saules sistēma]]i.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://astrobiology.nasa.gov/news/does-proxima-centauri-create-an-environment-too-horrifying-for-life/|title=Does Proxima Centauri Create an Environment Too Horrifying for Life?|work=astrobiology.nasa.com|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|first=Elizabeth|last=Tasker|date=4 December 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref><ref name="forbes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/startswithabang/2018/04/13/despite-roasting-flares-from-its-sun-proxima-b-might-still-have-life/#2947da852712|title=Despite Roasting Flares From Its Sun, Proxima b Might Still Have Life|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Ethan|last=Siegel|date=13 April 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref>

sentences:
, [[Londona|Londonā]]]]
'''Barža''' ir plakandibena metāla ūdens transportlīdzeklis, ar kura palīdzību tiek pārvadātas dažādas [[krava]]s upēs, kanālos, lielos ezeros, jūras un ostu akvatorijās. Ir divi baržu tipi — pašgājēji, kuriem ir savs motors, dzenskrūve un kapteiņa kajīte, kā arī stumjamās baržas, kuru pārvietošanai nepieciešami [[velkonis|velkoņi]]. Baržas veids ir atkarīgs no darbības teritorijas un pārvadājamo kravu specifikas — tās var būt upju baržas vai jūras baržas, baržas ar bortiem vai platforma tipa. Ar baržām pārsvarā pārvadā smagas kravas lielos apjomos — smiltis, ogles, kokmateriālus, metāllūžņus, graudus, lielgabarīta kravas, konteinerus un daudz ko citu. Šī transportlīdzekļa priekšrocība ir spēja pārvadāt smagas kravas lielos apjomos ar mazāku degvielas patēriņu, viegli stumjot baržu pa ūdens virsmu nepieciešamajā virzienā. Svarīgi ir saprast likumsakarību — jo vairāk baržā tiek iekrauta krava, jo tā veido lielāku iegrimi ūdenī. To pārvietošanai izmanto divas pieejas — baržu var stumt no pakaļgala vai arī vilkt no priekšgala. Pārvietošanas veids ir atkarīgs no laikapstākļiem un ūdens ceļa. Baržas latviešu valodā agrāk tika sauktas arī par upes liellaivām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Carex limosa 1.jpg
|       att_izmērs = 175px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Cyperaceae
|        dzimta_lv = Grīšļu dzimta
|            ģints = Carex
|         ģints_lv = Grīšļi
|             suga = C. limosa
|          suga_lv = Dūkstu grīslis
|         binomial = Carex limosa
}}

sentences: '''Pārspriedums''' ir [[domraksts]], kurā [[autors]] cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus [[Argumentācija|argumentus]], [[Vērtējums|vērtējumu]], attieksmi un [[Secinājums|secinājumus]].<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/tekstu-veidi-4539/re-f0d6e9d9-1a08-46e3-bd10-7ea973f34e56</ref> Pārspriedums [[Vēstījums|vēstījumā]] un [[Apraksts|aprakstā]] visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora [[Spriedums|spriedumi]] un to argumentācija.<ref name=":0" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gőtehal.jpg
| att_nosaukums = [[Āfrikas protopters]] (''Protopterus annectens'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|      binomial = Sarcopterygii <small>([[Alfred Romer|Romer]], 1955)</small>
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Onychodontiformes|Onihodveidīgās}}
* {{TaksoSaite|Coelacanthimorpha|Celakantveidīgās}}
* {{TaksoSaite|Rhipidistia|Ripidistijas}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hazratišohs
|attēls                 = MountainHazratishoh.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =15 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =70|lon_min =13 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 55
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Hazratišohs (kalns)|Hazratišohs]]
|augstums               = 4095
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Hazratišohs''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Ҳазрати Шоҳ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]]. Izvietojusies tā rietumdaļā; stiepjas 55 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā paralēli [[Darvozas grēda]]s rietumu galam. Augstākā virsotne ir [[Hazratišohs (kalns)|Hazratišoha kalns]] (4095 m).<ref>[http://pamir-alay-map-2.narod.ru/CentralAsia_CK42/Tajikistan_100000/J-42/10-42-057.jpg Topokarte J-42-57 СИЁФАРК]</ref>

sentences:
{{apšaubīts}}
{{atsauces+}}
 arheoloģiskās kultūras (rietumbaltu kultūras zilā, zaļā un dzeltenā krāsā)]]
'''Rietumbalti''' bija [[balti|baltu]] atzars, kuru apdzīvotais areāls bija vistālāk uz rietumiem, no [[Jitlande]]s pussalas (mūsdienu [[Dānija|Dānijā]]) līdz tagadējās [[Vācija]]s [[Brandenburga]]s pavalsts dienvidiem, [[Pomerānija|Pomerānijā]], baltu [[Prūsija|Prūsijā]], [[Lietuva|Lietuvā]] visās teritorijās uz rietumiem no [[Nemuna]]s, [[Žemaitija|Žemaitijas rietumos]], [[Latvija|Latvijā]] — [[Kurzeme]]s dienvidos un vidusdaļā, [[Zemgale|Zemgalē]] un [[Sēlija|Sēlijā]], kā arī [[Polija]]s austrumos un [[Baltkrievija]]s rietumos — uz dienvidiem sasniedzot mūsdienu [[Hrodna|Hrodnu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas juristu un vēsturnieku|Johans Kristofs Švarcs (ārsts)|Johans Kristofs Švarcs}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Švarcs
|     vārds_orig = ''Johann Christoph Schwartz''
|         attēls = Johans Kristofs Švarcs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1722
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = jurists un vēsturnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīna Marija Felmane
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Johans Kristofs Švarcs''' ({{val|de|Johann Christoph Schwartz}}, 1722—1804) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] jurists un vēsturnieks. [[Rīga]]s [[birģermeistars]] (1782—1787). Publicējis pētījumus par senajām Rīgas pilsētas tiesībām.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Pavlo Kirilenko
 |       vārds_orģ = ''Павло Олександрович Кириленко''
 |          attēls = Кириленко_Павло_Олександрович_(cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =

 |           amats = [[Doneckas apgabals|Doneckas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2019|7|5}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Volodimirs Groismans]]
[[Oleksijs Hončaruks]]
[[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Oleksandrs Kucs]]
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|5}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Doneckas apgabals|Makijivka|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |         partija = bezpartejisks
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Alla Kirilenko
 |           bērni = 2
 |       profesija = [[Jurists]], [[prokurors]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Jaroslava Gudrā Nacionālā tiesību universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes =
}}
'''Pavlo Kirilenko''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Павло Олександрович Кириленко''; dzimis [[1986. gads|1986.]] gada [[5. maijs|5. maijā]] [[Makijivka|Makijivkā]], [[Ukraina|Ukrainā]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dn.gov.ua/persons/kirilenko|title=Персона|website=dn.gov.ua|access-date=2022-06-25|archive-date=2022-04-18|archive-url=https://web.archive.org/web/20220418221054/https://dn.gov.ua/persons/kirilenko}}</ref> ir ukraiņu [[prokurors]] un [[politiķis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://dovidka.com.ua/user/?code=527966|title=Довідка: Кириленко Павло Олександрович|website=dovidka.com.ua|access-date=2022-06-25}}</ref> Viņš ir pašreizējais [[Doneckas apgabals|Doneckas apgabala]] [[gubernators]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.president.gov.ua/documents/4822019-27905|title=УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №482/2019}}</ref> Kopš [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā]] Kirilenko vada [[Doneckas apgabals|Doneckas apgabala]] reģionālā militāro pārvaldi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Nemets''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Mēģene]] ar silīcijskābi
|       citi nosaukumi = ortosilīcijskābe
|           CAS numurs = 10193-36-9
|      ķīmiskā formula = H4SiO4
|              molmasa = 95,988
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Silīcijskābe''', pazīstama arī kā '''kramskābe'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&list=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze - silīcijskābe] {{lv ikona}}</ref>, ir ļoti vāja [[silīcijs|silīciju]] un [[skābeklis|skābekli]] saturoša [[skābe]] ar mainīgu sastāvu ([SiOx(OH)4-2x]n). [[Hidrolīze|Hidrolizējoties]] [[silikāti]]em (silīcijskābes [[sāļi]]em) vai silīcija skābajiem [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]], rodas '''ortosilīcijskābe''' H4SiO4, kas eksistē tikai vājos ūdens šķīdumos. Uzglabājot tā polimerizējas un veido koloīdos šķīdumus — [[sols (šķīdums)|solus]], kuri vēlāk pārvēršas recekļainās liela tilpuma nogulsnēs ar lielu ūdens saturu vai arī pilnīgi sarec, veidojot [[gels|gelu]]. Ir pazīstama arī '''metasilīcijskābe''' H2SiO3. Silīcijskābju sastāvs ir atkarīgs no iegūšanas veida un reakciju apstākļiem.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Mismedvežija
| oriģinālnosaukums    = ''Мыс Медвежий''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}
| latd=69| latm=40| lats=05| latNS=N
| longd=162| longm=22| longs=30| longEW=E
| novietojums          = [[Kolima (upe)|Kolimas]] grīva
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1935
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1939
| slēgta_piezīme       = Pārcelta uz [[Ambarčika|Ambarčiku]]
| pieder               = Ziemeļu jūras ceļa pārvalde
| pers_vasara          = 4
| pers_ziema           = 4
| augstums             = 14
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Mismedvežija»''' ({{val|ru|Полярная станция «Мыс Медвежий»}}) ir bijusī [[PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=5260 Полярная Почта. Мыс Медвежий]</ref> Izvietojusies [[Austrumsibīrijas jūra]]s dienvidos Ambarčikas līča austrumu krastā Medvežija ragā, 800 m no zemesraga un 5 km no [[Ambarčika]]s ciemata. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Ņižņekolimskas uluss|Ņižņekolimskas ulusā]].

sentences:
neiroglija parādīta ar [[Goldzi metode|Goldži metodes]] palīdzību]]
'''Neiroglija''' jeb vienkārši '''glija''' ir [[Nervu audi|nervu audu]] struktūrelements, kas aptver [[Neirons|neironus]] un nespēj dot nervu [[Impulss|impulsus]]. Neiroglija piešķir smadzenēm formu un blīvumu, tai ir saistaudu nozīme. Tā izpilda dažas funkcijas, kuras veicina neironu normālu darbību. Neiroglijā izšķir [[Makroglija|makrogliju]], [[Mikroglija|mikrogliju]] un [[Oligodendroglija|oligodendrogliju]].<ref name="ENC"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H2
|molmasa=26,04
|blīvums=1,097
|kušanas temperatūra=-84 °C
|viršanas temperatūra=-80,8 °C
}}
'''Acetilēns''' (no {{val|la|acetum}} — [[etiķis]] — un {{val|el|hyle}} — viela; '''etīns''', C2H2) ir vienkāršākais [[alkīni|alkīns]] — [[ogļūdeņradis]] ar trīskāršo saiti molekulā. Acetilēns ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, kas šķīst [[acetons|acetonā]]. Acetilēnu var iegūt, [[kalcija karbīds|kalcija karbīdam]] reaģējot ar ūdeni, vai arī pirolizējot [[metāns|metānu]]. Saspiestā un sašķidrinātā veidā acetilēns ir nestabils un var spontāni sadalīties, tāpēc to uzglabā, izšķīdinātu acetonā, vai arī iegūst uz vietas. Acetilēnu lieto metināšanai un metālapstrādei (dzelzs virsmas cietināšanai). Acetilēnu agrāk lietoja arī par ķīmisko izejvielu, taču šādiem mērķiem mūsdienās vairāk lieto naftas [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]], jo tie ir lētāki.

sentences: '''Smadzeņu nāve''' ir termins, kas apzīmē neatgriezenisku [[Smadzenes|smadzeņu]] funkcijas zudumu. Smadzeņu nāvi parasti pasludina, kad pacientam, kurš atrodas [[Zāles|zāļu]] neizraisītā [[Koma|komā]] ar normālu ķermeņa temperatūru un bez aktuālām [[vielmaiņa]]s novirzēm, nevar novērot [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] [[Reflekss|refleksus]], spontānu [[Elpošana|elpošanu]] vai motoras atbildes, kā arī ir liecības par neatgriezeniskiem [[smadzeņu bojājumi]]em. Smadzeņu nāves konstatēšana pieaugušajos mūsdienās ir standartprakse [[Neiroloģija|neiroloģijā]] un [[Neiroķirurģija|neiroķirurģijā]], un daudzās pasaules valstīs pastāv likumi, kas nosaka smadzeņu nāves konstatēšanas kārtību.<ref>Wijdicks E.F.M. 2001. Brain death worldwide: accepted fact but no global consensus in diagnostic criteria. — Neurology 58 (2002): 20-25. DOI: 10.1212/WNL.58.1.20</ref>

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Singapūra]]
[[Kategorija:Singapūra]]

sentences: '''Sociālā atstumtība''' ir plašāks jēdziens nekā [[nabadzība]]. Tā ir indivīdu vai cilvēku grupu nespēja iekļauties sabiedrībā nabadzības, nepietiekamas izglītības, bezdarba, diskriminācijas vai citu apstākļu dēļ. Tātad sociāli atstumts cilvēks nespēj piekļūt pakalpojumiem un precēm, nespēj īstenot savas tiesības un izmantot iespējas, jo pastāv šķēršļi, kas to liedz, piemēram, vides nepieejamība, sabiedrības aizspriedumi, emocionālā un fiziskā vardarbība u. c.

sentences: '''Gaisa temperatūra''' ir viens no [[Zemes atmosfēra]]s termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo [[gaiss|gaisa]] sasiluma pakāpi jeb [[temperatūra|temperatūru]]. To mēra ar [[termometrs|termometru]]. Meteoroloģijā gaisa temperatūra tiek mērīta aptuveni 2 metru augstumā virs zemes, lai to neietekmē [[augsne]]s temperatūra, kā arī [[ēna|ēnā]], lai tieši [[Saule]]s stari nesildītu termometru.

sentences:
{{Infobox monarch
| name               = Arminijs
| title              =
| image              = Hermannsdenkmal statue.jpg
| caption            = Piemineklis Arminijam (Hermanim) Detmoldā.
| reign              =
| coronation         =
| full name          =
| native_lang1       =
| native_lang1_name1 =
| birth_date         = 18./17. gadā p.m.ē.
| birth_place        = [[Ģermānija]]
| death_date         = 21. gadā m.ē. (39 gadu vecumā)
| death_place        = [[Ģermānija]]
| burial_date        =
| burial_place       =
}}
'''Arminijs''' ({{val|la|Arminius}}, {{val|de|Hermann}}; dzimis 18./17. gadā p.m.ē., miris 21. gadā m.ē.) bija [[ģermāņi|ģermāņu]] cilts [[heruski|herusku]] vadonis.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Grobiņas HES ēka.

sentences: '''Sociālistiska valsts''' ir valsts, kurā pastāvošā valsts iekārta, valdošā partija vai konstitūcija pretendē uz sekošanu [[Sociālisms|sociālisma]] vai [[Marksisms|marksisma]] ideoloģijai. Lielākā daļa valstu, kuras pretendēja uz šo statusu, pastāvēja laikā starp 1945. un 1992. gadu.

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' (''Johann Adolph von Ungern-Sternberg'', [[1726]] - [[1793]]) bija [[Urga (ciems)|Urgas muižas]] (''Orgishof'') īpašnieks, [[Vidzemes guberņa]]s tiesnesis (1782-84), Vidzemes landrāts.

sentences: '''Žarko Jovanovičs''' ({{val|sr|Жарко Јовановић}}; 1925—1985) bija [[Čigāni|romu]] izcelsmes [[Serbija]]s mūziķis un komponists. Komponēja [[Čigānu himna|romu himnu]].

sentences:
'''Filipsa līkne''', arī '''Filipa līkne''', [[ekonomika|ekonomikā]] parāda apgrieztu sakarību starp cenu izmaiņām ([[inflācija|inflāciju]]) un [[bezdarbs|bezdarbu]] - jo zemāka inflācija, jo augstāks bezdarbs. Šo sakarību 1958. gadā atklāja [[Jaunzēlande|jaunzēlandiešu]] ekonomists
A. Filipss (A. Philips), balstoties uz [[Lielbritānija]]s ekonomikas datiem no 1861. līdz 1957. gadam.<ref>Grauwe P., „The Economics of monetary integration” — Oxford University Press, 1995., 45. lpp.</ref><ref>[http://www.atlants.lv/?menu=50&virstema=2&subtema=2&w_id=140392 Filipa līkne<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''They Cloned Tyrone''
| operators =
| attēls = They cloned tyrone poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, komēdija, mistērija
| režisors = [[Džuels Teilors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Bojega]]
* [[Teiona Parisa]]
* [[Džeimijs Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''They Cloned Tyrone''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|6|14}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''They Cloned Tyrone''''' ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] mistērijas [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džuels Teilors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Bojega]], [[Teiona Parisa]] un [[Džeimijs Fokss]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vunāmina Milivundi
|attēls                 = Windjana Gorge - an ancient reef in the Kimberley Western Australia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Vinģanas aiza Vunāminas parkā
| map_type              = Austrālija#Rietumaustrālija
| map_relief = jā
| map_label             =
|lat_dir =S |lat_deg =17|lat_min =30|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =125|lon_min =45|lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Austrālija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AUS}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 567
|platums                =
|kalns                  = [[Velsa kalns]]
|augstums               = 983
|pilsētas               =
}}

sentences: '''Humānisms''' ir viena no [[ētika]]s kategorijām [[filozofija|filozofijā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Livosteus grandis interlaterale.jpg
| att_nosaukums = '''''Livosteus grandis''''' ''interlaterale'' kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Coccosteidae
| dzimta_lv = Kokkosteīdas
| ģints = Livosteus
| ģints_lv = Livosteji
| kategorijas = nē
| binomial= Livosteus Obrucheva, 1962
}}
'''Livosteji''' (''Livosteus'') ir [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[Kokkosteīdas|kokkosteīdu]] [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1962. gadā aprakstīja padomju paleontoloģe [[Olga Obručeva]]. Ģints vienīgā suga ir ''[[Livosteus grandis]]'', kas iepriekš tika aprakstīta kā ''Coccosteus grandis'' Gross, 1933. Ģints izplatīta [[Latvija|Latvijā]]  [[Augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|frānas stāva]] apakšdaļas nogulumos ([[gaujas svīta]]s apakšdaļā).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Klejotāju zeme
 | oriģinālnos = ''Nomadland''
 |      attēls = Nomadland poster.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Hloja Žao]]
 |  producents =
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Pīters Spīrss]]
* Mollija Ešera
* Dens Dženvijs
* Hloja Žao
 |   scenārijs = Hloja Žao
 |     aktieri =
* Frānsisa Makdormanda
* [[Deivids Stretērns]]
* Linda Meja
* Svenkijs
 |      mūzika = [[Ludoviko Einaudi]]
 |   operators = Džošua Džeimss Ričardss
 | mākslinieks =
 |     montāža = Hloja Žao
 |     studija =
* ''Highwayman Films''
* ''Hear/Say Productions''
* ''Cor Cordium Productions''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|9|11|[[77. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2021|2|19|ASV}}
 |      ilgums = 108 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.labiennale.org/en/cinema/2020/venezia-77-competition/nomadland|title=Nomadland|website=[[Venēcijas kinofestivāls|Venice Film Festival]]|access-date=July 28, 2020}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/features/director-chloe-zhao-arrives-with-hot-oscar-contender-nomadland-and-next-years-eternals|title=Director Chloe Zhao Arrives With Early Oscar Contender 'Nomadland' and Next Year's 'Eternals': "It's a Bit Surreal"|website=[[The Hollywood Reporter]]|first=Rebecca|last=Keegan|date=September 2, 2020|access-date=September 27, 2020}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url= https://www.nytimes.com/2021/02/10/movies/oscars-diversity.html |title= It Could Be the Most Diverse Oscars Ever, but the Problem Isn’t Solved |website=[[The New York Times]]|first=Kyle|last= Buchanan |date=February 10, 2021|access-date=March 7, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,3 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9770150/|title=Nomadland (2021)|website=BoxOfficeMojo|access-date={{dat|2021|11|9||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Klejotāju zeme"''' ({{val|en|Nomadland}}) ir 2020. gada ASV [[drāma (kino un televīzija)|drāmas filma]]. Filmas režisore, scenāriste un montāžas režisore ir [[Hloja Žao]]. Galvenā varone, ko atveido [[Frānsisa Makdormanda]], ir sieviete, kas pamet mājas, lai ceļotu pa [[Rietumamerika|ASV rietumiem]]. Otrā plāna lomas atveido [[Deivids Stretērns]], kā arī īsti [[klejotāji]] Linda Meja, Svenkijs un Bobs Vellss, kas atveido paši sevi. Filma veidota pēc 2017. gada [[Džesika Bradere|Džesikas Braderes]] grāmatas ''Nomadland: Surviving America in the Twenty-First Century'' motīviem.

sentences: '''Aužamās stelles''' ir [[mašīna]], ar kuru mehāniski [[aušana|auž]] audumus. Ar to palīdzību lielos daudzumos var noaust noteikta pinuma, blīvuma un platuma [[audums|audumu]]. Stelles ir viena no [[tekstilrūpniecība]]s pamatmašīnām. Stelles iedala bezatspoļu stellēs un atspoļu stellēs.

sentences: '''Pasažieru vilciens Rīga—Ventspils''' ir pasažieru vilcienu maršruts, kas savieno [[Rīga|Rīgu]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Maršruts izmanto dzelzceļa līnijas [[Dzelzceļa līnija Torņakalns - Tukums II|Rīga—Tukums II]] un [[Dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II|Tukums II—Ventspils]].<ref>{{LDz pārskats}}</ref> Pasažieru dīzeļvilcieni maršrutā nekursē no 2010. gada 15. februāra.<ref>[https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/uz-ventspili-un-rengi-vilciens-vairs-nekurses-716906 Uz Ventspili un Reņģi vilciens vairs nekursēs]</ref><ref>[https://www.ventspilnieki.lv/zinas/citas_aktualitates/04022010_vilciens_riga__ventspils_vairs_nekurses Vilciens Rīga - Ventspils vairs nekursēs]</ref>

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences:
puķes]] {{commons|Spring|Pavasaris}}
'''Pavasaris''' ir pārejas [[gadalaiki|gadalaiks]] no [[ziema]]s uz [[vasara|vasaru]]. Šis gadalaiks ir laiks, kad daba pamostas un atdzīvojas no ziemas bargā sala. Laiku, kad atmodušies augi sāk ziedēt sauc par ziedoni.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://tezaurs.lv/#/sv/ziedonis | title= Ziedonis | publisher= Tēzaurs | accessdate= 2015. gada 24. augustā | language= latviski | archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/ziedonis | archivedate= 2013. gada 26. februāris }}</ref> Astronomiskais pavasaris [[ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] sākas pavasara [[ekvinokcija]]s brīdī ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]) un ilgst līdz [[21. jūnijs|21. jūnijam]].

sentences:
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = Islāma valsts – Horasānas province
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|الدولة الإسلامية – ولاية خراسان}}

| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Islamic_State_–_Khurasan_Province.svg|size=200px|alt=ISIS Horasānas provinces logo}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = ISIS Horasānas provinces logo
| label1         = Izveidota
| data1          = 2015. gada 26. janvārī
| label2         = Līderis
| data2          = Šahabs al Muhadžirs
| label3         = Citi nosaukumi
| data3          = Islāma valsts – Horasānas vilājets, Islāma valsts – Horasāna, ISIS–K, IS–KP, IS-K, Horasānas province, Dāiš–Horasāna, ''Wilayah Khorasan'', ''Khurasan Wilayah''
| label4         = Reliģija
| data4          = [[Sunnītu islāms]]
| label5         = Ideoloģija
| data5          = {{ubl|[[islāmisms]]|[[salafisms]]||[[vahābisms]]|[[panislāmisms]]|}}
| label6         = Darbības veids
| data6          = [[Terorisms]]
[[Partizānu karš]]
| label7         = Galvenā mītne
| data7          = Ačinas apgabals, Nangarhāras province, [[Afganistāna]]
| label8         = Daļa no
| data8          =  [[Islāma valsts]]
| label9         = Darbības reģions
| data9          = Afganistāna, Pakistāna, [[Kašmīra]], Tadžikistāna, Irāna, Krievija
| label10         = Biedru skaits
| data10          = 4 000 – 6 000<ref>[https://www.terrorism-info.org.il/en/spotlight-on-global-jihad-june-15-21-2023/ Spotlight on Global Jihad (June 15–21, 2023)] ''Meir Amit Intelligence and Terrorism Information Centre'' 2023. gada 22. jūnijā</ref><ref>[https://www.currenttime.tv/a/chto-iszvestno-ob-igil-khorasan-i-napadeniu-na-crocus/32874547.html Что известно о группировке "Вилаят Хорасан", которая может быть причастна к нападению на "Крокус", и почему их целью стала Россия] ''Настоящее Время'' 2024. gada 23. martā</ref>
| label11         = Pretinieki
| data11          =  [[Afganistānas Islāma Republika]] (līdz 2021)
 [[Afganistāna|Afganistānas Islāma Emirāts]]
{{karogs|ASV}}
{{karogs|Krievija}}
{{karogs|Ķīna}}
{{karogs|Pakistāna}}
{{karogs|Tadžikistāna}}
{{karogs|Irāna}}
{{karogs|Indija}}
{{karogs|Uzbekistāna}}
| label12         = Kari un terorakti
| data12          = [[Afganistānas pilsoņu karš (2015—2021)]]
Islāma valsts – ''Taliban'' konflikts
[[Terorakts Maskavas apgabalā (2024)]]<ref>[https://www.nytimes.com/2024/03/22/us/politics/isis-k-moscow-attack.html What We Know About ISIS-K, the Group That Has Been Linked to the Moscow Attack] ''The New York Times'' 2024. gada 23. martā</ref>
}}
'''Islāma valsts — Horasānas province'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/27.03.2024-arpolitikas-petnieks-islama-ekstremistiem-bija-iegansts-uzbrukt-krievijai.a548381/|title=Ārpolitikas pētnieks: Islāma ekstrēmistiem bija iegansts uzbrukt Krievijai|website=www.lsm.lv|access-date=2024-03-31|language=lv}}</ref> ({{val|ar|الدولة الإسلامية – ولاية خراسان}}), zināma arī kā '''ISIS–K''', ir [[Džihāds|džihādistu]] grupējuma [[Islāma valsts]] reģionālais atzars, kas darbojas galvenokārt [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Pakistāna|Pakistānā]]. ISIS-K cenšas destabilizēt valstis un gāzt pašreizējās valdības vēsturiskajā [[Horasāna|Horasānas reģionā]] ar mērķi izveidot [[Kalifāts|kalifātu]] visā Dienvidcentrālāzijā, ko pārvaldītu saskaņā ar stingru [[Islāms|islāma]] [[Fundamentālisms|fundamentālistu]] [[Šariats|šariata]] likumu interpretāciju, kuru viņi plāno izplatīt ārpus reģiona.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.csis.org/programs/former-programs/transnational-threats-project-archive/terrorism-backgrounders/islamic|title=Islamic State Khorasan (IS-K) {{!}} Terrorism Backgrounders {{!}} CSIS|website=www.csis.org|access-date=2024-03-31|language=en}}</ref> Grupa tika izveidota 2015. gadā, vervējot [[Puštuni|afgāņus]], pakistāniešus un pārbēdzējus no ''[[Taliban]]'', ''[[Al-Qaida]]'' un "Uzbekistānas Islāma kustības".

sentences: '''Aminoskābes''' ir aizvietotās [[karbonskābes]], kuru [[ogļūdeņraži|ogļūdeņraža]] atlikumā viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[aminogrupa|aminogrupu]] (-NH2). Tā kā aminoskābes satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] (kas ir [[skābums (ķīmija)|skāba]]) un aminogrupu (kas ir [[bāziskums (ķīmija)|bāziska]]), tās var reaģēt gan ar [[skābes|skābēm]], gan ar [[bāze (ķīmija)|bāzēm]]. Brīvā veidā, neitrālā vidē, aminoskābju karboksilgrupa ir izreaģējusi ar aminogrupu, veidojot iekšējo [[sāls|sāli]] ([[betaīns|betaīnu]]). Tām organismā oksidējoties, rodas [[ūdens]], [[oglekļa dioksīds]] un [[slāpeklis|slāpekli]] saturoši savienojumi.

sentences: '''HD 50554 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 50554]], kura atrodas 30 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņu zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 1,172 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 3,540 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,5026. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Kazakevičs''' var būt:
* [[Dainis Kazakevičs]] — Latvijas futbola treneris un funkcionārs (dzimis 1981. gadā);
* [[Igors Kazakevičs]] — Latvijas vieglatlēts, soļotājs (dzimis 1980. gadā).

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Middle East|Tuvie Austrumi}}

sentences: '''Ķīmiskā formula''' ir koncentrēts veids, kā atainot informāciju par [[atoms|atomiem]], kas veido noteiktu [[ķīmiskais savienojums|ķīmisko savienojumu]]. [[molekulārais savienojums|Molekulāriem savienojumiem]] tas uzrāda katru no savienojumu veidojošiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], ko pieraksta ar attiecīgo elementa simbolu. Turklāt ar aiz elementa simbola [[apakšraksts|apakšrakstā]] rakstītu ciparu norāda atomu skaitu katrā šī savienojuma [[molekula|molekulā]]. 19. gadsimta avotos apakšraksta vietā nereti lietoja [[augšraksts|augšrakstu]]. [[jonu savienojums|Jonu savienojumiem]] un citām nemolekulārām vielām apakšraksts apzīmē elementu daļas [[empīrisks|empīriskajā]] formulā.

sentences:
{{Navbox with columns
| name  = Eiropas valstu valdības
| title = [[Eiropa]]s [[Eiropas valstu un atkarīgo teritoriju uzskaitījums|valstu]] valdības (2023. gada septembris)
|above      = {{karogs|Eiropas Savienība}} — [[fon der Leienas komisija]]
|colstyle = padding-left:3px;
|colwidth = 25%
|col1 =

sentences:
<includeonly>{{{{{|safesubst:}}}#invoke:Wikidata/it|getProperty}}</includeonly><noinclude><!-- it: Template:Wikidata -->
[[Kategorija:Vikidati]]
</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mongolie hémione.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus hemionus
| pasuga_lv =Mongolijas savvaļas ēzelis
| binomial=Equus hemionus hemionus <small>([[Pallas]], 1775)</small>
| sinonīmi=
''Equus hemionus luteus''
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Binsova Zeme
|attēls              = Bünsow Land IMG 4414 Tempelet closeup2.JPG
|attēla paraksts     = Tempeleta kalns Binsova Zemes dienvidos
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
|vietaskarte         = Svalbāra
|reljefa_karte       =
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position            = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = Binsova Zemes izvietojums Svalbāras arhipelāgā
|vietējais nosaukums = ''Bünsow Land''
|izvietojums         = [[Špicbergena]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=78|latm=32 |lats= |latNS=N
|longd=17|longm=00 |longs= |longEW=E <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             =
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = 40
|platums             = 20
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Terjerfjellets]]
|augstums            = 1201
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Teritorija
|valsts adm vienība                = [[Svalbāra]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      =
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Binsova Zeme''' ({{val|no|Bünsow Land}}) ir neapdzīvots dabas apgabals [[Špicbergena]]s vidusdaļā, [[Svalbāra|Svalbārā]].<ref>[https://data.npolar.no/placename/28768c13-3391-50a7-9ce2-c5419bd23617 NPDC. Bünsow Land]{{Novecojusi saite}}</ref> Atrodas pussalā, ko apskalo [[Īsfjords|Īsfjorda]] atzari [[Billes fjords]], [[Sasenfjords]] un [[Tempelfjords]]. Ziemeļrietumos robežojas ar [[Diksona Zeme|Diksona Zemi]], ziemeļos — ar [[Ūlava V Zeme|Ūlava V Zemi]], bet austrumos — ar [[Sebaina Zeme|Sebaina Zemi]]. Nosaukta par godu zviedru uzņēmējam Friedriham Kristiānam Ernestam Binsovam ''(Friedrich Christian Ernestus Bünsow)'', kurš nodrošināja De Gēra ekspedīciju uz Špicbergenu 1896. gadā.

sentences: '''Žurnāls''' ir periodisks izdevums, kas satur informatīvus [[raksts|rakstus]] un [[attēls|attēlus]]. Žurnāli parasti tiek publicēti kādam konkrētam lasītāju lokam ar kopīgām interesēm, piemēram, ir sporta žurnāli, auto žurnāli, sieviešu žurnāli, bērnu žurnāli, populārzinātniskie žurnāli un tā tālāk. [[Laikraksts|Laikraksti]] no žurnāla atšķiras ar to, ka laikrakstos lielāks uzsvars tiek likts uz aktuālu [[Informācija|informāciju]], jaunākajām ziņām un notikumiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amfetamīna struktūrformula

Amfetamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (±)-1-fenilpropān-2-amīns
alfa-metilfeniletilamīns
beta-fenilizopropilamīns
benzedrīns
|           CAS numurs = 300-62-9
|      ķīmiskā formula = C9H13N
|              molmasa = 135,2084
|              blīvums = 930
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 203–205 °C<ref>Справочник химика. Том II. Ленинград: Химия, 1971. 1034. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = grūti šķīstošs
|                 citi =
}}

sentences: '''Pelnrušķīte''' ({{val-fr|Cendrillon}}, {{val-it|Cenerentola}}, {{val-de|Aschenputtel}}) ir franču, itāļu un vācu tautas [[pasaka]]. Pelnrušķīte ir viena no populārākajiem pasaku tēliem pasaulē. Pirmais, kas izdeva pasaku par Pelnrušķīti bija [[Šarls Pero]], viņam sekoja [[brāļi Grimmi]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Monkvīrmutas-Džarovas abatija<br>''Monkwearmouth–Jarrow Abbey''
| infobox_width         =
| image                 = St_Peters_Church_2019_02.jpg
| image_size            =
| caption               = Sv. Pētera baznīca
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label =             Monkvīrmutas-Džarovas abatija
| position = left
| latd  = 54.913030| latNS  = N
| longd = 1.375245| longEW = W
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Taina un Vīra|Sanderlenda}}
| religious_affiliation = [[Anglikānisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[anglosakšu arhitektūra]], [[angļu gotika]], [[neogotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 674. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             = šķembu mūris
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
{{Gadsimts2|14}}
'''14. gadsimts''' jeb '''XIV gadsimts''' bija laika posms vēsturē no [[1301]]. līdz [[1400]]. gadam. Eiropā tas bija vēlo [[viduslaiki|viduslaiku]] periods.

sentences:
{{Basketbola komanda
| text_color  =
| bg_color    =
| team        = VIČI-Aistės Kaunas
| logo        =
| logosize    =
| city        = {{flaga|Lietuva}} [[Kauņa]], [[Lietuva]]
| league      = {{flaga|Lietuva}} [[Lietuvas Sieviešu Basketbola līga|LMKL]]
| conference  =
| division    =
| founded     = [[1961]]
| dissolved   =
| operated    =
| arena       = Lietuvos Rytas Arena II
| ietilpiba   = 2000
| colors      =
| owner       =
| president   =
| coach       =
| GM          =
| captain     =
| media       =
| affiliates  =
<!---Frančīzes vēsture--->
| name1       = Kibirkštis
| dates1      =
| name2       = Ryšininkas-Šviesa
| dates2      =
| name3       = Telerina
| dates3      =
| name4       = Viļņas "Lietuvos Telekomas"
| dates4      = [[1995]]—[[2005. gads|2005]]
| name5       = Viļņas TEO
| dates5      = [[2006. gads|2006]]—[[2011. gads|2011]]
| name6       = Kauņas "VIČI-Aistės"
| dates6      = [[2011. gads|2011]]—pašlaik
<!---ja ir vairāk nosaukumu, var pievienot līdz pat 10, pārsaucot name# un dates#--->
<!---Čempionāti--->
| BAA         =
| NBL         =
| NBA         =
| FIBA        =
| ULEB        =
| Euro        =
| LBL         =
| LKL         =
| BBL         =
| LSBL        =
| PSRS        =
| liga1       = [[Lietuvas Sieviešu Basketbola līga|LMKL]]
| uzvaras1    = 11
| liga2       = [[Baltijas Sieviešu Basketbola līga|BSBL]]
| uzvaras2    = 10
}}
'''Kauņas "VIČI-Aistės"''' ir profesionāls [[Basketbols|basketbola]] klubs, kas bāzēts [[Kauņa|Kauņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Klubs ir dibināts [[1961]]. gadā un gadu gaitā ir vairākkārt mainījis nosaukumu, kopš 2010. gada pārcēlies no [[Viļņa]]s uz Kauņu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums = ''BSAT-3c/JCSAT-110R''
| Nosaukums_orig =
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma =
| KA_veids = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma = ''[[A2100A]]''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks = ''[[Broadcasting Satellite System Corporation|B-SAT]]'', {{JPN}}
''[[JSAT Corporation|JSAT]]'', {{JPN}}
| Lielākie_izgatavotāji = ''[[Lockheed Martin]]'', {{USA}}
| Starta_gads = 2011
| Starts = {{dat|2011|8|6|SK}} 22:54 [[UTC]]
| Nesējs = ''[[Ariane 5ECA]]''
| Starta_vieta = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[ASTRA 1N]]''
| Darbības_beigu_datums =
| Darbības_ilgums = 16 gadi (plānots)
| Beigu_datums =
| Lidojuma_ilgums =
| NSSDC_ID = 2011-041B
| Tīmekļa_vietne =
| Masa =
| Starta_masa = 2910 kg
| Enerģija = [[saules baterijas]] 7,5 kW
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi = jā
| Centr_ķermenis = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids = GEO
| GEO_punkts = 110° A
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija =
| Periods =
| Apoapsīda =
| Periapsīda =
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr = ''[[JCSAT-RA]]''
''[[BSAT-3b]]''
| KA_nāk = ''[[JCSAT-4B]]''
}}
'''''BSAT-3c/JCSAT-110R''''' ir [[Japāna]]s uzņēmumu ''[[Broadcasting Satellite System Corporation]]'' un ''[[JSAT Corporation]]'' kopējs [[sakaru pavadonis]], kas palaists 2011. gadā. Tas apkalpo klientus pamatā Japānas teritorijā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afvilīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts
|ŠtruncaID=8/B.22-30
|ķīm_formula=Ca3Si2O4(OH)6
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, iegareni stabveda kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,617 nβ = 1,620 nγ = 1,634
|pleohroisms=
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pirms te bijām mēs
| attēls                   = Til There Was You.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Til There Was You''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Skots Vinants]]
| producents               =
* [[Toms Rozenbergs]]
* [[Alans Pouls]]
* [[Penija Finklmana Koksa]]
| scenārija autors         = [[Vinnija Holcmane]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Dilans Makdermots]]
* [[Žanna Triplhorna]]
| mūzika                   =
* [[Terenss Blanšards]]
* [[Mailzs Gūdmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Lakeshore Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|5|30||bez}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/til-there-was-you-1997|title='Til There Was You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=tiltherewasyou.htm|title='Til There Was You (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pirms te bijām mēs"''' ({{val|en|Til There Was You}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Skots Vinants]]. Galvenās lomas atveido [[Sāra Džesika Pārkere]], [[Dilans Makdermots]] un [[Žanna Triplhorna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|20||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Greiema''' var būt:

sentences:
{{infokaste+}}
'''Marija Aurora fon Mengdena''' ({{val|de|Maria Aurora von Mengden}}; dzimusi [[1722]]. gadā) bija [[Carnikava]]s grāfiene no [[fon Mengdeni|Mengdenu dzimtas]], grāfa [[Žans Armāns de Lestoks|Lestoka]] sieva.

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|ogļūdeņražiem|organizāciju|Palestīnas Atbrīvošanas organizācija}}
'''Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži''' ('''PAO''') jeb '''policikliskie arēni''' ir [[ogļūdeņraži]], kuru [[molekula]]s satur divus vai vairākus [[benzols|benzola]] gredzenus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ogļskābā gāze/ oglekļa dioksīds. struktūrformula
 ar starpatomu attālumu

Oglekļa dioksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ogļskābā gāze,
oglekļa(IV) oksīds,
 ogļskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 124-38-9
|      ķīmiskā formula = CO2
|              molmasa = 44,01
|              blīvums = 1,98
|  kušanas temperatūra = 216 K (-57 °C; 5,185 [[bārs (mērvienība)|bar]] spiedienā)
| viršanas temperatūra = 195 K (-78 °C) ([[sublimācija (fizikā)|sublimējas]])
| šķīdība ūdenī        = 1,45 g/l pie 25 °C, 100 kPa
|                 citi =
}}
'''Ogļskābā gāze''' jeb '''oglekļa dioksīds''' (CO2) ir smaga, bezkrāsaina [[gāze]] ar nedaudz skābenu [[smarža|smaržu]] un [[garša|garšu]]. Tā veidojas visu [[ogleklis|oglekli]] saturošo vielu degšanā.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Jāzeps un viņa brāļi
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Rainis]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LAT}}
| language         = [[Latviešu valoda|latviešu]]
| series           =
| subject          = [[Vecā Derība]]
| genre            = [[traģēdija]]
| publisher        =
| pub_date         = 1919
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''Jāzeps un viņa brāļi''' ir [[Rainis|Raiņa]] [[luga]], kas pirmoreiz tika izdota 1919. gadā. Rainis pie lugas strādājis 1906. gadā, 1909. gadā un 1914. gadā, tās pamatā ir [[Vecā Derība|Vecās Derības]] motīvi.

sentences: '''D vitamīns''' jeb '''kalciferols''' ir taukos šķīstošu sekosteroīdu grupa, kas regulē [[kalcijs|kalcija]] jonu un [[fosfors|fosfātu]] daudzumu un uzsūkšanos [[tievā zarna|tievajā zarnā]] un nodrošina [[kauli|kaulu]] un [[zobi|zobu]] veidošanos, kā arī palīdz nostiprināt [[imūnsistēma|imūnsistēmu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lpi.oregonstate.edu/mic/vitamins/vitamin-D|title=Vitamin D|website=Linus Pauling Institute|access-date=2023-02-15|date=2014-04-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ods.od.nih.gov/factsheets/VitaminD-HealthProfessional/|title=Office of Dietary Supplements - Vitamin D|website=ods.od.nih.gov|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> Cilvēkiem šīs grupas svarīgākie savienojumi ir D3 vitamīns (holekalciferols) un D2 vitamīns (ergokalciferols).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)4CH3
|molmasa=86,18
|blīvums=654,8
|kušanas temperatūra=−95 °C
|viršanas temperatūra=69 °C
}}

sentences: '''Zēnu koris''' ir [[Koris|kora]] veids, kura dalībnieki ir zēni, kam vēl nav noticis [[balss lūzums]], tāpēc zēnu koriem raksturīga dziedāšana augstajos [[Reģistrs (mūzika)|reģistros]]. Lai gan zēnu balss tehniskais nosaukums ir [[diskants]], parasti lieto terminu "soprāns", lai atsauktos uz diskantiem ar augstāku balsi — [[Soprāns|soprāna]] ekvivalentu pieaugušo dziedātāju [[Balss tips|balss tipu]] klasifikācijā. Terminu "alts" mēdz lietot, lai atsauktos gan uz diskantiem ar vidēja augstuma balsi — [[Mecosoprāns|mecosoprāna]] ekvivalentu pieaugušo dziedātāju balss tipu klasifikācijā, gan zemiem diskantiem, kuru diapazons atbilst [[Alts (balss)|altam]] pieaugušo dziedātāju balss tipu klasifikācijā. Šī veida diskanti gan sastopami reti. Latviešu koros mēdz izmantot arī nosaukumus "pirmā balss" un "otrā balss" attiecīgi "soprāna" un "alta" vietā. Zēnu kori reizēm papildina vecāku vīriešu balsis, kas dzied [[Tenors|tenoru]] un [[Bass (balss)|basu.]] Šie dziedātāji dažreiz ir bijušie koristi, kas dziedājuši zēnu balsis.

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Kristālu ala
| photo = "Кришталева" печера.JPG
| photo_width =
| photo_caption =
| map = Ukraina#Ternopiļas apgabals
| relief = jā
| location = {{vieta|Ukraina|Ternopiļas apgabals|Krivče}}
| lat_d  = 48 | lat_m  = 41 | lat_s  = 20| lat_NS = N
| long_d = 26 | long_m = 05 | long_s = 20| long_EW = E
| depth =
| width =
| height_variation =
| altitude = 226 m
| volume = 105 000 m³
| length = 26 623 m
| discovery = 1721
| geology =
| entrance_count = 2
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access = 2500 m
| lighting =
| visitors =
| features =
| website = {{URL|https://www.centr-tur.te.ua/%d0%bf%d0%b5%d1%87%d0%b5%d1%80%d0%b0-%d0%ba%d1%80%d0%b8%d1%88%d1%82%d0%b0%d0%bb%d0%b5%d0%b2%d0%b0/|www.centr-tur.te.ua}}
}}
'''Kristālu ala''' ({{val|uk|Кришталева печера}}) ir [[ģipsis|ģipša]] iežos izveidojusies [[karsts|karsta]] alu sistēma [[Ukraina|Ukrainā]], [[Podolijas augstiene|Podolijas augstienē]].<ref>{{PZT|392|Kristāla stalaktītu ala}}</ref> Administratīvi atrodas [[Ternopiļas apgabals|Ternopiļas apgabala]] [[Čortkivas rajons|Čortkivas rajonā]], Cihankas upes ielejas malā dienvidos no Krivčes ciema.<ref>[https://snap.com.ua/travel/pechera-krishtaleva-krivchenska snap.com.ua Печера Кришталева (Кривченська)]</ref> Alas labirintu kopgarums ir ap {{nobr|26,6 km}} un tā tiek uzskatīta par pasaulē garāko ģipša iežu alu. 1968. gadā ala noteikta par Ukrainas valsts nozīmes ģeoloģisko pieminekli.

sentences: '''Viļņotie slāņmākoņi''' ''Stratus undulatus'' (St und) ir vienlaidu pelēks vai dzeltenpelēks [[mākiņi|mākoņu]] slānis, uz kura pamata var izšķirt vāji izteiktus viļņus. Šie viļņi to lielā garuma un zemā izvietojuma dēļ pamanāmi tikai pēc pareizas tumšo un gaišo vietu secības mākonī. Pamata augstums ir 200—700 m. [[Saule]] un [[Mēness]] nespīd cauri šiem mākoņiem. Mākoņi sastāv no [[ūdens]] pilieniem. No St iespējami nokrišņi [[smidzinošs lietus|smidzeņa]] vai mazu [[sniega graudi|sniega graudu]] veidā, kuri krietni pasliktina redzamību. Mākoņi veidojas galvenokārt siltā gaisa atdzišanas dēļ, kad tas kustas virs aukstā gaisa masas. Liela nozīme mākoņu veidošanai ir [[temperatūras inversija]]i, kurai vajadzētu būt nelielā augstumā virs [[Zeme]]s virsas.

sentences:
'''Patons''' var būt:
* Uzvārds
** [[Boriss Patons]] (1918—2020) — zinātnieks, Ukrainas Nacionālās zinātņu akadēmijas prezidents
** [[Džordžs Patons]] (1885—1945) — ASV Armijas ģenerālis
** [[Jevgeņijs Patons]] (1870—1953) — Ukrainas inženieris, akadēmiķis
* Zinātnē
** [[Patona Elektrometināšanas institūts]] (dibināts 1934. gadā) — Ukrainas zinātniski pētnieciskais institūts
* Kino
** [[Patons (filma)|Patons]] — 1970. gada ASV biogrāfiska kara filma

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Fenantrēna struktūrformula ar atomu numerāciju

Fenantrēna molekulas modelis
|citi nosaukumi=
|CAS numurs=85-01-8
|ķīmiskā formula=C14H10
|molmasa=178,23 g
|blīvums=1,18 g
|kušanas temperatūra=374 K (101 °C)
|viršanas temperatūra=605 K (332,6 °C)
|šķīdība ūdenī=1,6 mg/L
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hercogiene
| attēls                   =  Duchess poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Duchess''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Sauls Dibs]]
| producents               =
* [[Maikls Kāns]]
* [[Gabriela Tana]]
| scenārija autors         =
* [[Džefrijs Hačers]]
* [[Anderss Tomass Džensens]]
* Sauls Dibs
| galvenajās lomās         =
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Šārlota Remplinga]]
* [[Dominiks Kūpers]]
* [[Heilija Atvela]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Qwerty Films]]''
* ''[[Magnolia Mae Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Pathe Distribution]]''
* ''[[BIM Distribuzione]]''
* ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|9|5|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/duchess-2008|title=The Duchess|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2019|archive-date={{dat|2019|10|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191027105021/https://bbfc.co.uk/releases/duchess-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|43,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0864761/?ref_=bo_se_r_1|title=The Duchess|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hercogiene"''' ({{val|en|The Duchess}}) ir 2008. gada drāma, kas balstīta uz Amandas Formanas sarakstīto biogrāfiju ''Georgiana, Duchess of Devonshire''. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Sauls Dibs]]. Galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Reifs Fainss]], [[Šārlota Remplinga]], [[Dominiks Kūpers]] un [[Heilija Atvela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|5||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
{{Citas nozīmes|vulkanoloģiju|Lava (nozīmju atdalīšana)|Lava}}
]]
'''Lava''' ir [[magma]], kas nokļuvusi virs zemes [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/lava|title=lava {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-08-23}}</ref> Pēc sastingšanas pārvēršas cietā vulkāniskā iezī, ko arī bieži sauc par lavu. Tās temperatūra ir 650 līdz 1200 °C.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/science/lava-volcanic-ejecta|title=lava {{!}} Types, Composition, Temperature, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-08-23|language=en}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Raķete
| nosaukums = ''Ariane 5 ECA''
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| attēla paraksts =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = ''[[Ariane (nesējraķešu saime)|Ariane]]''
| raķešu grupa = ''[[Ariane 5]]''
| valsts = [[Francija]] / [[Eiropa]]
| izgatavotājs = ''[[Airbus Defence and Space]]''
| augstums = 56 m
| diametrs = 5,4 m
| masa = 777 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 21 000 kg
| GTO masa = 10 500 kg
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Gaijanas kosmiskais centrs|Kuru]]
| startu skaits =
| veiksmīgie =
| avārijas = 1
| daļēji =
| pirmais = 11.12.2002 (avārija)
| pirmais pavadonis = 12.02.2005
| pakāpju apraksts =
  {{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 0
  | bloku skaits = 2
  | pakāpes veidne = {{EAP P241}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 1
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{EPC H173}}
  }}
{{Raķešpakāpe-augša
  | pakāpes numurs = 2
  | bloku skaits = 1
  | pakāpes veidne = {{ESC-A}}
  }}
}}
'''''Ariane 5 ECA''''' ir ''[[Arianespace]]'' [[nesējraķete]]s ''[[Ariane 5]]'' modifikācija, kas paredzēta sevišķi smagu [[derīga krava|kravu]] nogādāšanai [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārā orbītā]] (līdz 9,6 [[tonna|t]] pārejas orbītā). Kompānija ''Arianespace'' izstrādāja šo modifikāciju, lai ietaupītu resursus, jo ar šo raķeti vienā startā var palaist divus [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņus]].

sentences:
'''Zemes kodols''' ir ļoti blīvs – 13 g/cm3 un pēc pašreizējiem priekšstatiem to veido [[dzelzs]] un [[niķelis]]. Dzelzs un niķelis ar šādu blīvumu var veidoties tikai ļoti liela spiediena ietekmē.<ref>Strautnieks, I. 2005. Zemes iekšējā uzbūve: lekcija. Ģeogrāfijas un Zemes zinātņu fakultāte, Rīga, Latvijas Universitāte</ref> Temperatūra iekšējā kodolā var sasniegt 5430 °C, kas līdzinās temperatūrai uz [[Saule]]s.
{{Zemes iekšējā uzbūve}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 17194-00-2
|      ķīmiskā formula = Ba(OH)2
|              molmasa = 171,342
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 408 °C
| viršanas temperatūra = 780 °C
| šķīdība ūdenī        = 5,6g/100g
|                 citi =
}}
'''Bārija hidroksīds''' (Ba(OH)2) ir balta, [[Kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas parasti ir sastopams monohidrāta veidā (Ba(OH)2·H2O). Bārija hidroksīds ir stiprs [[sārms]], tas ir kodīgs un [[Toksiskums|toksisks]] (tāpat, kā visi šķīstošie bārija savienojumi). Tas veidojas, [[bārija oksīds|bārija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]]. Bārija hidroksīda [[Šķīdums|šķīdumu]] sauc arī par '''barīta ūdeni'''. Bārija hidroksīda dzidru šķīdumu lieto [[analītiskā ķīmija|analītiskajā ķīmijā]] vāju skābju [[titrēšana]]i, jo tas garantēti nesatur [[karbonāti|karbonātjonus]] — [[bārija karbonāts]], kas rodas, bārija hidroksīdam reaģējot ar CO2 vai šķīstošajiem karbonātiem, ir ļoti mazšķīstoša [[viela]] un izgulsnējas.
{{kodīgs|Kā visi [[sārmi]], koncentrēts bārija hidroksīda šķīdums ir kodīgs.}}
{{inde|Šķīstošie bārija savienojumi ir stipri toksiski!}}

sentences: '''[[Islāms]]''' ir salīdzinoši jauna un pašlaik dominējoša [[reliģija]] mūsdienu [[Indonēzija]]s arhipelāga iedzīvotāju vidū. To praktizē līdz pat 88 % valsts iedzīvotāju (aptuveni 241 miljons cilvēku 2022. gadā). Tādējādi Indonēzijas Republika ir visblīvāk apdzīvotā [[Musulmaņu pasaule|musulmaņu valsts]] pasaulē.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Priekule—Kalēti''' bija dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savienoja [[Priekule]]s pilsētu ar Valsts robežu. Līnijas garums bija 20 km, tajā bija viens sliežu ceļš. Pasažieru vilcienu kustība līnijā pārtraukta [[20. gadsimts|20. gadsimta beigās]], posms Priekule—Kalēti ir slēgts un netiek izmantots.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{commonscat|Planetary scientists|Planetologi}}
[[Kategorija:Planetoloģija]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]

sentences: '''WebM''' ir audiovizuālo mediju faila formāts. Tas galvenokārt tika izveidots, lai radītu [[atvērts formāts|atvērtu]] un komerciāli brīvi izmantojamu video formātu HTML5 video un audio elementos, kas piedāvātu augstas kvalitātes [[video kompresija|video kompresiju]] izmantošanai ar [[HTML5 video]]. Tam ir māsas projekts [[WebP]], kas paredzēts attēliem. Formāta izstrādi sponsorē [[Google]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://googleblog.blogspot.com/2010/05/google-io-2010-day-1-more-powerful-web.html|title=Google I/O 2010 Day 1: A more powerful web in more places|website=Official Google Blog|access-date=2022-08-07|language=en}}</ref> un atbilstošā programmatūra tiek izplatīta saskaņā ar BSD licenci.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Dohle (Corvus monedula) d1.jpg
 | att_nosaukums = [[Kovārnis]] (''Coloeus monedula'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Coloeus
 |      ģints_lv = Kovārņi
 |      binomial = Coloeus <small>([[Johann Jakob Kaup|Kaup]], 1829)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|indiešu sabiedrisko darbinieku un Indijas valsts pamatlicēju|Gandijs (nozīmju atdalīšana)|Gandijs}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mohandāss Karamčands Gandijs
|          vārds_orig = मोहनदास करमचन्द गांधी<br />મોહનદાસ કરમચંદ ગાંધી
|              attēls = Portrait Gandhi.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Mohandāss Karamčands Gandijs 1940. gadā.
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1869
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = {{flaga|Britu Indija}} [[Porbandara]], [[Britu Indija]] (tagad [[Gudžarāta]], {{IND}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1948
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 30
|             m_vieta = {{flaga|Indija}} [[Ņūdeli]], [[Indijas domīnija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = {{flaga|Indija}} [[Indieši|indietis]]
|        nodarbošanās =
|       darbības_gadi =
|            paraksts = Mohandas K. Gandhi signature.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Sniega līnija''' ir robeža uz zemes virsmas, virs kuras klimatisko apstākļu ietekmē notiek [[Sniegs|sniega]] un [[ledus]] uzkrāšanās.

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Riteņbraukšana]]
[[Kategorija:Riteņbraukšana]]

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā
| attēls            = 1st Boston Marathon blast seen from 2nd floor and a half block away.jpg
| attēla_apraksts   = Notikuma vieta pēc pirmā sprādziena
| vieta             = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
| koordinātas       = {{Coord|42|20|59.2|N|71|04|44.1|W|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|2013|4|15|N|bez}}
| laiks             = 14.49
| laika_josla       = [[UTC−4]]
| veids             = sprādzieni, apšaude
| bojā_gājušie      = 3
| ievainotie        = 280
| izraisītāji       =
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Sprādzieni 2013. gada Bostonas maratonā''' notika {{dat|2013|4|15||bez}} plkst. 14.49 pēc vietējā laika (21.49 pēc Latvijas laika) [[Bostonas maratons|Bostonas maratona]] laikā, tieši pirms finiša līnijas. Sprādziena rezultātā bojā gāja trīs cilvēki, tāpat tika ievainoti apmēram 264 citi cilvēki.<ref name="globe-number-injured"/> Notika divi sprādzieni ar 12 sekunžu intervālu, sprādzienu vietas atradās 190 metru attāluma viena no otras.<ref name="NYDN-5/15"/><ref name="cnn-what-we-know"/> Kopumā (sprādzienos un vēlākajās apšaudēs) gāja bojā 18 cilvēki un 280 cilvēki tika ievainoti.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Audriņu ciema iedzīvotāju piemiņas vieta
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| map_label = Audriņu piemineklis
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Audriņi]], [[Audriņu pagasts]], [[Rēzeknes novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56.590624 | latNS  = N
| longd = 27.243998 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1972. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Audriņu ciema iedzīvotāju piemiņas vieta
|      numurs = 50
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Vēsture
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Zaļais konservatīvisms''' ir [[Konservatīvisms|konservatīvisma]] un [[Dabas aizsardzība|vides aizsardzības]] kombinācija. Rūpes par vidi ir pauduši gan konservatīvie [[Politiķis|politiķi]], gan [[Filozofs|filozofi]] visā modernā konservatīvisma vēsturē, un [[Edmunds Bērks]] (modernā konservatīvisma filozofiskais pamatlicējs) savā [[Reflections on the Revolution in France|''«Reflections on the Revolution in France»'']] citēts, sakot: "Zeme, veida un vienlīdzīgu visu māti nevajadzētu [[Monopolistiskā konkurence|monopolizēt]], lai veicinātu jebkura vīrieša lepnumu un greznību."<ref>{{grāmatas atsauce|title=Reflections on the Revolution in France|last=Burke|first=Edmund|year=1792}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Apvienotajā Karalistē|pilsētu Kanādā|Landona}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Londona
 | native_name              = ''London''
 | settlement_type          = valsts galvaspilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 = The Big Smoke
 | motto                    =
 | image_skyline            = 442px - London Lead Image.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | flag_size                =
 | flag_link                =
 | image_seal               =
 | seal_size                =
 | seal_link                =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | shield_link              =
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | mapsize                  =
 | pushpin_map              = Apvienotā Karaliste#Anglija
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 51 | latm  = 30 | lats  = 29 | latNS  = N
 | longd = 0 | longm = 7 | longs = 29 | longEW = W
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Apvienotā Karaliste}}'''
 | subdivision_type1        = Valsts daļa
 | subdivision_name1        = [[Anglija]]
 | subdivision_type2        = Reģions
 | subdivision_name2        = [[Lielā Londona]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = ap [[43]].
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | founder                  =
 | named_for                =
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = '''Londinium''' ([[Senā Roma|Senās Romas]] laikos)
'''Londres''' ([[franču valoda|franču]])
'''Llundain''' ([[velsiešu valoda|velsiešu]])
'''Londra''' ([[itāļu valoda|itāļu]])
 | government_type          = Pilsētas dome
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = [[Sadihs Hans]]
 | area_footnotes           =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 1706.8
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 24
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 8973194
 | population_as_of         = {{dat|2012|7|1|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         = 11905500
 | population_metro         = 15010295
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Griničas laiks|GMT]]
 | utc_offset               = 0
 | timezone_DST             = [[BST]]
 | utc_offset_DST           = +1
 | website                  = [http://www.london.gov.uk/ www.london.gov.uk]
 | footnotes                =
}}
'''Londona''' ({{val|en|London}}) ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsēta pie [[Temza]]s upes Anglijas dienvidaustrumos. Ar vairāk kā astoņiem miljoniem iedzīvotāju tā ir lielākā pilsēta Lielbritānijā un trešā lielākā pilsēta [[Eiropa|Eiropā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.spottedbylocals.com/blog/top-10-largest-cities-in-europe/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|02|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130216083056/http://www.spottedbylocals.com/blog/top-10-largest-cities-in-europe/# |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref> aiz [[Maskava]]s un [[Stambula]]s. Iedzīvotāju ziņā Londona ir 19. lielākā pilsēta pasaulē pēc iedzīvotāju skaita. Londona ir 4. vietā pasaulē pēc pilsētā dzīvojošajiem miljardieriem un 2012. gadā ir atzīta par desmito dārgāko pilsētu pasaulē.<ref name="citymayors.com">http://www.citymayors.com/economics/expensive_cities2.html</ref>

sentences: {{Izolēts raksts|date=2013. gada oktobrī,}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Apzīmējumu kognitīvās dimensijas''' vai '''kognitīvās dimensijas'''  ir apzīmējumu<ref> Green, T. R. G.; Petre, M. (1996). "Usability analysis of visual programming environments: A 'cognitive dimensions' framework". Journal of Visual Languages and Computing. 7: 131–174. CiteSeerX 10.1.1.22.1477. doi:10.1006/jvlc.1996.0009.</ref><ref> Green, T. R. G. "Instructions and Descriptions: some cognitive aspects of programming and similar activities". CiteSeerX 10.1.1.32.8003.</ref> un [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]] dizaina principi, ko aprakstījuši pētnieki Tomass R.G. Grīns un Marians Petrs. Dimensijas var tikt izmantotas, lai novērtētu esošās [[Informācija|informācijas]] artefakta lietojamību vai kā [[Heiristika|heiristiku]], lai vadītu jaunas.

labels: ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Latvija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports VÄsture Politika DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Latvija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla ReliÄ£ija VÄsture VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Notikumi Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Daba CilvÄki KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika MÄksla VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba VÄsture CilvÄki VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla KultÅ«ra Daba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Sports Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba Latvija Latvija KultÅ«ra Latvija CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika ReliÄ£ija VeselÄ«ba CilvÄki Sports Politika VÄsture Sports DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba VÄsture VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba CilvÄki JÄdzieni Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture VÄsture Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Sports DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra VÄsture CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Politika Latvija MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Politika Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki VÄsture VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Notikumi KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Notikumi Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Latvija CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba Daba Sports VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Daba Daba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla Latvija KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Notikumi KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Latvija Daba Sports Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Sports KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Latvija SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija VÄsture Daba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki Sports MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla MÄksla Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba Daba CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija MÄksla CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki Politika MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Daba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Sports KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki Sports VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Sports DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija VÄsture MÄksla VÄsture Sports Politika Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika CilvÄki MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki MÄksla VÄsture Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Politika Politika Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki VeselÄ«ba Politika MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports VeselÄ«ba Sports ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Politika SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Daba CilvÄki Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki VÄsture Latvija VeselÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Daba Latvija MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Politika VÄsture Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba KultÅ«ra VÄsture Latvija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija Daba Daba CilvÄki CilvÄki CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba JÄdzieni Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba MÄksla Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba MÄksla CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba Latvija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Notikumi SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Daba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Politika VÄsture VÄsture CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports Politika Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Politika Politika Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Latvija Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla MÄksla MÄksla Daba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba KultÅ«ra Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Sports Daba VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija KultÅ«ra MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Sports CilvÄki Sports VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Politika Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija VeselÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija CilvÄki CilvÄki Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Daba Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Politika Notikumi Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki Daba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki JÄdzieni VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba MÄksla MÄksla Daba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Sports Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Sports JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba MÄksla Daba Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla Politika KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Latvija Daba Daba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba KultÅ«ra VÄsture Daba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Sports KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Politika MÄksla JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki VeselÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Sports SabiedrÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Sports MÄksla KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki Latvija VeselÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ReliÄ£ija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki VÄsture MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Daba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika Sports CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki Latvija Politika Daba Politika Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Latvija Politika VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports