sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skvalēna struktūrformula

Skvalēna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C30H50
|molmasa=410,71
|blīvums=855
|kušanas temperatūra=-100 °C
|viršanas temperatūra=285 °C pie 25 mmHg
}}
'''Skvalēns''' (2,6,10,15,19,23-heksametil-2,6,10,14,18,22-tetrakozaheksaēns) ir nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar sešām izolētām (nekonjugētām) dubultsaitēm. Skvalēns pieder pie [[triterpēni]]em un tai pašā laikā tā ķīmiskā struktūra ir tuva [[karotinoīdi]]em. Skvalēns ir eļļains šķidrums.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .uy
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1990. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Servicio Central de Informática''
|sponsors              = ''SeCIU - Universidad de la República''
|domātais-pielietojums = Ar [[Urugvaja|Urugvaju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Urugvajā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Domēnus var reģistrēt tikai zem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.org.uy/ www.nic.org.uy]
}}

sentences: '''Kosovas serbi''' ({{val|sr|Срби на Косову и Метохији}}) ir [[Serbi|serbu]] tautas pārstāvji, kas apdzīvo vēsturisko [[Kosova]]s reģionu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =A. gigantea Aldabra Giant Tortoise.jpg
| att_nosaukums =[[Aldabras milzu bruņurupucis]] (''Aldabrachelys gigantea'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Testudinidae
| dzimta_lv = Sauszemes bruņurupuču dzimta
| binomial =Testudinidae <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Sauszemes bruņurupuču dzimta''' (''Testudinidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām, kurai piederošās sugas mājo uz [[sauszeme]]s. Šajā dzimtā ir 15 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar apmēram 50 sugām un 4 izmirušas ģintis. Sauszemes bruņurupuču dzimtas tuvākie radinieki ir [[purva bruņurupuču dzimta]]s (''Emydidae'') sugas.<ref name=adw/>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aizputes katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Aizputes katoļu baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Aizputes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 43  | lats  = 18| latNS  = N
| longd = 21 | longm = 36  | longs = 16.7| longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Dienvidkurzemes novads]], [[Aizpute]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2009. gads|2009]]
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] <br />Mariušs Kempa
| website               = [http://www.katedrale.lv/index.php?id=3465 www.katedrale.lv]
| architecture_style    = [[modernisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[2002. gads|2002]]
| year_completed        = [[2009. gads|2009]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[koks]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Čarltons''' var būt:

sentences:
'''Skeleta šķērssvītrotie muskuļaudi''' ({{val-la|textus muscularis striatus s. sceletalis}}) ir skeleta muskuļu uzbūves pamatelements, tie ar [[cīpsla|cīpslu]] palīdzību ir piesaistīti pie [[skelets|skeleta]] un šo muskuļaudu darbība ir pakļauta cilvēka gribai, taču tie var kontrahēties arī bez apzinātas gribas — tas ir, reflektori. Tie tiek saukti par šķērssvītrotajiem muskuļiem, jo muskuļšķiedras [[mikroskops|mikroskopā]] izskatās šķērssvītrotas.
Skeleta muskulatūru veido visi [[muskuļi]], kas saistās ar [[skelets|skeletu]] un tie veido vairāk kā 40% cilvēka ķermeņa masas. Šie muskuļi ir [[balsta un kustību orgānu sistēma]]s aktīvais kustību aparāts, bet [[skelets]] — pasīvais. Katrs muskulis ir atsevišķs [[orgāns]] un nodrošina skeleta kustības, tam ir īpaša attīstība, noteikta forma un uzbūve, kā arī novietojums un funkcija. Cilvēka ķermenī ir aptuveni 639 skeleta muskuļi, taču precīzu skaitu ir grūti definēt, jo dažādi avoti to dara atšķirīgi.
Mācība par muskuļiem ir [[mioloģija]].

sentences: '''Instrukcijas sekundē''' ({{val-en|instructions per second}}) [[dators|datoru]] procesoru ātrdarbības mērvienības. Praksē biežāk lieto terminus '''tūkstots instrukcijas sekundē''' ({{val-en|thousand instructions per second (kIPS)}}), '''miljons instrukcijas sekundē''' ({{val-en|million instructions per second (MIPS)}})<ref>{{AkadTerm|term=MIPS|lang=EN}}</ref> un '''miljards instrukcijas sekundē''' ({{val-en|billion instructions per second (GIPS)}}).

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Hugo Grocijs
|          vārds_orig = Hugo Grotius
|              attēls = Michiel_Jansz_van_Mierevelt_-_Hugo_Grotius.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hugo Grocijs
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1583
|          dz_mēnesis = 04
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Delfta]], [[Nīderlandes apvienotās provinces]] (tagad {{NED}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1645
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Rostoka]], [[Zviedru Pomerānija]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[dabiskās tiesības]], [[kara filozofija]], [[starptautiskās tiesības]], [[politiskā filozofija]], [[teoloģija]]
|          alma_mater = [[Leidenes Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Aristotelis]], [[Bībele]], [[Cicerons]], [[Roterdamas Erasms]], [[Fransisko de Vitorija]], [[Žans Bodēns]], [[Fransisko Suaress]]
|          ietekmējis = [[Tomass Hobss]], [[Samuels fon Pūfendorfs]], [[Džons Loks]], [[Džambatista Viko]], [[Žans Žaks Ruso]], [[Imanuels Kants]], [[Pjērs Žozefs Prudons]], [[skotu apgaismība]], [[ASV tēvi - dibinātāji]]
|               darbi = ''De jure belli ac pacis'', 1625
|              valoda = [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas sastāv no viena [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] vai vairāku [[metāls|metālu]] sakausējumi.

sentences:
]]
'''Laponis''' - nediferencēts vai vāji diferencēts [[augi|augu]] (piem. [[aknu sūnas|aknu sūnu]]) vai [[ķērpji|ķērpju]] ķermenis.

sentences: '''Saliktās daļiņas''' ({{val|en|composite particles}}) ir daudzveidīgas [[subatomāra daļiņa|subatomārās daļiņas]], pie kurām pieder gan [[hadroni]], kas sastāv no [[kvarki]]em, gan arī [[Atoma kodols|atomu kodoli]]. Plašākā nozīmē saliktās daļiņas ir visi [[atomi]] un [[molekulas]], kā arī [[hipotētiskās daļiņas]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Pēteris Klūge
| attēls              =Kluge Peteris.PNG
| amats               = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums         = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas         = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
| dzim_dati           ={{dat|1891|07|18}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1937|12|10|1891|07|18}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Ķelne}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu progresīvā partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pēteris (Peters) Francs Ernests Eižens Klūge''' ({{val|de|Peter Franz Ernest Eugen Kluge}}; {{dat|1891|07|18|N|bez}} — {{dat|1937|12|10|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s politiķis. Bijis [[Tautas padome]]s loceklis un [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] deputāts no [[Vācbaltu progresīvā partija|Vācbaltu progresīvās partijas]].

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Apvienotajā Karalistē]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: '''Ēze''' ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |title=Виды горнов |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171230060307/http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |archivedate={{dat|2017|12|30||bez}} }}</ref> Vēsturiski to lietoja [[kalējs|kalēji]] metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: ēze |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref><ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/eze Oxford Dictionaries: ēze]{{Novecojusi saite}}</ref> Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar [[ķieģeļi]]em izlikta, vaļēja [[pavards|pavarda]], kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar [[plēšas|plēšām]], [[ventilators|ventilatoriem]] vai [[kompresors|kompresoriem]] pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar [[dūmvads|dūmvadu]] un [[skurstenis|skursteni]].<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 3. sējums, 1983., 243. lpp.</ref>

sentences:
'''Programmatūru resursu vadība''' ir labākā prakse, kas palīdz kontrolēt uzņēmuma izmaksas un optimizēt uzņēmuma ieguldījumus [[programmatūra|programmatūrās]] visos to dzīves ciklos. SAM ir svarīga lielajiem uzņēmumiem attiecība uz licenču sadali un legālo [[risks|risku]] vadību, kas saistīta ar programmatūru [[īpašumtiesības|īpašumtiesībām]] un šo tiesību beigšanos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121022080426/http://www.microsoft.com/sam/en/us/overview.aspx# |archivedate={{dat|2012|10|22||bez}} }}</ref> SAM tehnoloģijas seko līdzi licenču beigu datumiem, vienlaicīgi ļaujot uzņēmumam darboties ētiski un programmatūru atbilstības noteikumu ietvaros.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2012|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121015133736/http://www.kace.com/solutions/software-license-compliance |archivedate={{dat|2012|10|15||bez}} }}</ref>
Programmatūru resursu vadība palīdz identificēt:
* uzņēmumā esošos resursus - programmatūras;
* kur šie resursi darbojas;
* vai ir iespējama šo resursu samazināšana.
Pilnīga programmatūru resursu pārvaldības (SAM) sistēmas ieviešana var uzņēmumā palīdzēt plānot izmaksas, uzlabot aizsardzību un saderību, kā arī paredzēt potenciālo programmatūru nepieciešamību.
Programmatūru resursu vadība (SAM) visvairāk ir nepieciešama un kļūst neaizstājama:
* Uzņēmumu iegāde un apvienošanās;
* Sarežģīta [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] infrastruktūra;
* IT infrastruktūras standartizācija;
* Strauja izaugsme.

sentences: '''Iekšzemes kopprodukts''' (IKP) ir jēdziens [[makroekonomika|makroekonomikā]], kas apzīmē visu saražoto [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] vērtību kādā teritorijā kādā laika periodā (parasti gadā).

sentences: '''64 bitu''' arhitektūra ir [[Procesors|mikroprocesoru]] arhitektūra un tai atbilstošs instrukciju kopums. 64 bitu arhitektūra ir x86 arhitektūras paplašinājums ar pilnīgu atpakaļsavienojamību. x86-64 (x86_64, AMD64) instrukciju kopumu šobrīd atbalsta Athlon 64, Athlon 64 FX, Athlon 64 X2, Turion 64, Opteron, Pentium D, Pentium Extreme Edition, Celeron D, Core 2 Duo, Xeon, kā arī vēlīnie Pentium 4 un Sempron procesori. Šogad 64 bitu procesoru saimei ir pievienojies arī VIA Isaiah<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |title=Next-Generation VIA Isaiah x86 Processor Architecture |access-date={{dat|2008|05|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080511090628/http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |archivedate={{dat|2008|05|11||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080511090628/http://www.via.com.tw/en/products/processors/isaiah-arch/ |date={{dat|2008|05|11||bez}} }}</ref>. [[Microsoft]] un Sun Microsystems 64 bitu instrukciju kopuma apzīmēšanai izmanto terminu x64.

sentences:
[[Kategorija:Okeanogrāfija]]
[[Kategorija:Tektonika]]
[[Kategorija:Okeānu reljefs]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Meinhards Marnics
|     vārds_orig = ''Meinhard Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Ikšķile]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Ogres novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris, SA grupenfīrers
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Ksavers Marnics]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, atsauču stils}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Uzņēmuma konkurences priekšrocības''' ir tādas priekšrocības, kādas ir [[uzņēmums|uzņēmumam]] pār savu konkurentu vai konkurentu grupu noteiktā [[tirgus|tirgū]], stratēģiskājā grupā vai [[nozare|nozarē]].<ref>Kay, John, Foundations of corporate success: how business strategies add value. — Oxford: Oxford University Press, 1995, - 127.lpp.</ref>
[[Teorija|Teorijā]] tiek analizēti dažādi [[modelis|modeļi]], ar kuru palīdzību var iegūt [[Biznesa klastera struktūra|konkurences priekšrocības]].
Viens no vienkāršākajiem modeļiem, kuru izstrādājis [https://web.archive.org/web/20060615194507/http://www.kohmae.com/profile/index_e.html K.Omeijs] ''(Ohmae, K.)'', pamatojas uz trīspusējiem sakariem starp uzņēmumu, tās [[klients|klientiem]] un [[konkurents|konkurentiem]] — „3C modelis”. K.Omeijs ''(Ohmae, K.)''uzsver, ka [[biznesa stratēģijas]] veidošanas pamatā jāvērš uzmanība uz trijiem galvenajiem spēlētājiem: [[pircējs|pircēju]]; konkurentu; uzņēmumu un, integrējot visus trīs „C” stratēģiskā trijstūrī, var rasties ilgspējīgas konkurences priekšrocības.<ref>Ohmae, Kenichi, The mind of the strategist: the art of Japanese business. — New York: McGraw-Hill, 1982, - 56 lpp.</ref>
Saskaņā ar angļu [[ekonomists|ekonomista]] Dž. Keja ''(Kay, J.)'' uzskatiem konkurences priekšrocības ir atkarīgas no īpaša potenciāla radīšanas un izmantošanas. Dž.Kejs ''(Kay, J.)'' izšķir trīs uzņēmuma īpaša potenciāla tipus:

sentences: '''Liepājas opera''' bija [[Liepāja]]s operteātris, kas darbojās [[Teātra iela (Liepāja)|Teātra ielā]] 4 Liepājā no 1922. līdz 1934. gadam, vēlāk kā '''Liepājas pilsētas drāma un opera''' (1934—1941), '''Liepājas drāmas, operas un baleta teātris''' (1941), '''Liepājas operas un drāmas teātris''' (1941—1944), '''Liepājas Muzikāli dramatiskais teātris''' (1945—1950).

sentences: '''Mediāna''' ir [[nogrieznis]] [[trijstūris|trijstūra]] iekšpusē, kas trijstūra virsotni savieno ar pretējās malas viduspunktu. Tā sadala trijstūri divās daļās ar vienādiem [[laukums|laukumiem]]. Mediāna sadala [[leņķis|leņķi]] vienādās daļās ''tikai tad'', ja leņķa sānu malas ir vienāda garuma (tādā gadījumā mediāna sakrīt ar [[bisektrise|bisektrisi]] un trijstūris ir [[vienādsānu trijstūris|vienādsānu]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanktpeltene
 | official_name            = ''St. Pölten''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sankt Poelten.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = AUT Sankt Poelten COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        =  [[Lejasaustrija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 108.48
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 52048
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 48 | latm = 12 | lats =  | latNS = N
 | longd = 15 | longm = 37 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 267
 | website                  = {{url|http://www.st-poelten.gv.at/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Kazeīns''' (no {{val|de|Kasein}}, kas savukārt no {{val|la|caseus}} — '[[siers]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir [[fosfoproteīni|fosfoproteīnu]] grupa, kas [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piens|pienā]] veido līdz pat 80% no kopējā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] daudzuma.{{sfn2|Ozola, Ciproviča|2002|p=12.—14}}

sentences: {{commonscat|Categories by time|Kategorijas pēc laika}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti raksti, kas attiecas uz specifisku Zemes reģionu ģeoloģiju.
{{Commonscat|Geology by region}}

sentences: '''Alfabēts''' ir pilnīgs standartizēts burtu vai rakstu zīmju komplekts, kas katra aptuveni apzīmē kādas runātas valodas [[fonēma|fonēmu]]. Lielākajai daļai pasaules valodu tiek lietots [[latīņu alfabēts]].

sentences:
{{infokaste+}}
 noraksts).]]
'''Egils Skallagrimsons''' ({{val-is|Egill Skalla-Grímsson}}; pirms [[910]] — pirms [[990]]) bija [[Islande]]s [[vikingi|vikingu]] virsaitis un dziesminieks (skalds), kura dzīve aprakstīta [[Egila sāgas|Egila sāgās]]. Viņš ar savu karadraudzi sirojis [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Kursa (valsts)|Kursā]],<ref>{{LKV|IV.|6855}}</ref> [[Dānija|Dānijā]] un [[Anglija|Anglijā]].

sentences:
s. Animācijā var redzēt vidējās temperatūru izmaiņu gada laikā pa mēnešiem]]
'''Klimatoloģija''' ir [[zinātne]] par [[klimats|klimatu]]. Speciālisti nodarbojas ar klimatu izpēti, pēta klimatu atšķirības, [[klimata izmaiņas]], izmaiņu cēloņus un šo izmaiņu sekas. Klimatoloģija pamatā balstās uz [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], kur galvenā uzmanība tiek pievērsta [[atmosfēra|atmosfērā]] notiekošajiem procesiem. Klimatoloģijā apskata arī citus klimatu ietekmējošos faktorus, piemēram, [[jūras straume]]s un [[kalnu grēdas]].

sentences:
'' — viens no lielākajiem vienšūnas organismiem]]
'''Vienšūnas organisms''' ir [[organisms]], kas sastāv no vienas [[šūna]]s. Tas nav [[taksons]]. Pie vienšūnas organismiem pieder [[baktērijas]], [[arheji]], [[vienšūņi]], vienšūnas [[aļģes]] un vienšūnas [[sēnes]]. Visus vienšūnas organismus var iedalīt divās grupās: [[prokarioti|prokariotu]] vienšūnas organismi (baktērijas, arheji) un [[eikarioti|eikariotu]] vienšūnas organismi (pārējie iepriekš nosauktie organismi). Pretējais vienšūnas organismiem ir [[daudzšūnu organisms|daudzšūnu organismi]]. Tiek uzskatīts, ka vienšūnas organismi ir senākās dzīvības formas uz [[Zeme]]s. Tie esot bijuši uz Zemes pirms 3,8–4,0 miljardiem gadu (Zemes vecums ir 4,5 miljardi gadu).

sentences: un [[Dizdžes zemestrīce|Dizdžes zemestrīcēm]] 1999.gadā netālu no [[Marmora jūra]]s.]]

sentences:
<mapframe latitude="56.8673" longitude="24.2550" zoom="16" width="250" height="250" align="right" />
'''Vladimira Kudojara parks''' ir parks [[Rīga|Rīgā]], [[Dārziņi (Rīga)|Dārziņu]] apkaimē, kuru ierobežo [[Jāņogu iela (Rīga)|Jāņogu iela]] un [[Dārziņu 7. līnija]].

sentences: '''PSKP 22. kongress''' notika [[Maskava|Maskavā]] no 1961. gada 17. līdz 31. oktobrim. Kongresā piedalījās gandrīz 4500 [[PSKP]] delegāti un 80 pasaules valstu komunistisko partiju pārstāvji. Vēsturē iegājis ar to, ka tas apstiprināja PSKP 3. programmu un partijas pirmā sekretāra [[Ņikita Hruščovs|Ņikitas Hruščova]] paziņojumu par [[Komunisms|komunistiskas]] sabiedrības sākumu pēc 1980. gada. Kongress notika jaunuzceltajā Kremļa kongresu pilī. Par godu 22. kongresam uzcēla Eiropā lielāko [[Volgogradas HES]] uz [[Volga]]s un veica pasaulē lielākās [[ūdeņraža bumba]]s izmēģinājumu virs [[Novaja Zemļa]]s. Kongress iezīmējās ar atjaunotu uzbrukumu [[Staļins|Staļina]] [[Personības kults|personības kultam]], viņa zārku iznesa no [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] [[Mauzolejs|Mauzoleja]], un dažu mēnešu laikā valstī pazuda gandrīz visas atsauces uz Staļinu (pilsētu, ielu, kolhozu nosaukumi, pieminekļi un portreti). Ideoloģiskās nesaskaņas ar [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] komunistiem noveda pie tā, ka Ķīnas delegācija pameta kongresu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Viljams Šekspīrs
|         vārds_orig = ''William Shakespeare''
|             attēls = Shakespeare.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = kristīts {{dat|1564|4|26}} (dzimšanas datums nezināms)
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1616
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Anglija|Vorikšīra|Stretforda pie Eivonas}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[angļi|anglis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = William Shakespeare Signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], [[aktieris]]
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Romeo un Džuljeta]]", "[[Otello]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Viljams Šekspīrs''' ({{val|en|William Shakespeare}}, kristīts {{dat|1564|4|26}}, miris {{dat|1616|4|23}}) bija [[angļi|angļu]] [[dzejnieks]] un [[Dramaturģija|dramaturgs]], tradicionāli atzīts par visu laiku izcilāko [[angļu valoda|angļu valodā]] rakstījušo [[Autors|autoru]], kā arī par vienu no izcilākajiem autoriem pasaules literatūrā vispār.<ref>Greenblatt, Stephen (2005). ''Will in the World: How Shakespeare Became Shakespeare''. London: Pimlico, 11. {{ISBN|0-7126-0098-1}}.
• Bevington, David (2002) ''Shakespeare'', 1—3. Oxford: Blackwell. {{ISBN|0-631-22719-9}}.
• Wells, Stanley (1997). ''Shakespeare: A Life in Drama.'' New York: W. W. Norton, 399. {{ISBN|0-393-31562-2}}.</ref> Šekspīrs uzrakstījis 38 [[luga]]s, 154 [[sonets|sonetus]] un vēl citus dzejas darbus.

sentences: '''Oksidēšanas pakāpe''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] [[atoms|atoma]] nosacīts [[elektriskais lādiņš]] [[molekula|molekulā]] (pieņemot, ka savienojums sastāv no [[jons|joniem]] un [[elektrons|elektronu]] pāreja no viena atoma pie otra ir pilnīga). Par oksidēšanas pakāpi (retumis '''oksidēšanas stāvokli''') šis lielums nosaukts tādēļ, ka elektronu atdošana, veidojoties [[ķīmiskā saite|ķīmiskajai saitei]], ir [[oksidēšanās]]. Oksidēšanas pakāpe ir pozitīva, ja elektroni ir atvilkti nost no atoma un negatīva, ja tie ir pievilkti klāt atomam.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jaunjelgavas Svētā Krusta Romas katoļu baznīca (2000)
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10377447
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Ekspertsistēma''' ir [[datorprogramma]], kas spēj aizstāt cilvēku-[[eksperts|ekspertu]] noteiktu problēmsituāciju risināšanā. Piemēram, ir tādas ekspertsistēmas, kuras spēj noteikt diagnozi [[cilvēks|cilvēku]] [[slimība|slimībām]], citas veic [[finanses|finansu]] prognozes vai arī izstrādā maršrutus piegādes [[transports|transportam]]. Ekspertsistēmas ne tikai ir paredzētas cilvēku—ekspertu aizstāšanai, ir arī tādas sistēmas, kuras ir paredzētas kā palīgs tiem. Pirmās ekspertsistēmas tika izstrādātas [[mākslīgais saprāts|mākslīgā saprāta]] [[pētījums|pētījumu]] rezultātā 1960. gados. 1980. gados tās rada komerciālu pielietojumu.

sentences:
]]
'''Logs''' ir telpu norobežojošs atvērums [[siena|sienā]] (loga aile), [[jumts|jumtā]], kurš ļauj telpā ieplūst dabiskajai [[gaisma]]i un [[skaņa]]i, kā arī [[gaiss|gaisam]], ja logs ir atverams. Parasti tas ir [[stikls|stiklots]], bet citreiz loga vērtnes rāmī tiek ievietots arī cits caurspīdīgs materiāls.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jakobs van't Hofs
|     vārds_orig = ''Jacobus van 't Hoff''
|         attēls = Vant Hoff.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{vieta|Nīderlande|Roterdama}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1911
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Nīderlandietis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jakobs Henriks van't Hofs''' ({{val|nl|Jacobus Henricus van 't Hoff, Jr.}}; dzimis {{dat|1852|8|30}}, miris {{dat|1911|3|1}}) bija nīderlandiešu [[ķīmiķis]], darbojās fizikālās ķīmijas un organiskās ķīmijas jomā. 1901. gadā viņš kļuva par pirmās [[Nobela prēmija ķīmijā|Nobela prēmijas ķīmijā]] laureātu, to saņēma par "[[ķīmiskā dinamika|ķīmiskās dinamikas]] likumsakarību un [[osmotiskais spiediens|osmotiskā spiediena]] šķīduma atklāšanu". Viņa atklājumi ir palīdzējuši aizsākt fizikālās ķīmijas disciplīnu kāda tā ir mūsdienās.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Meira''' var būt:

sentences: '''Robotprogrammatūra''', jeb '''bots''', ir [[programmatūra]]s veids, kas [[Internets|internetā]] izpilda automātizētus uzdevumus ([[Skriptu valoda|skriptus]]), parasti ar nolūku lielā mērogā atdarināt cilvēka darbību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Malicious bots : an inside look into the cyber-criminal underground of the internet|url=https://www.worldcat.org/oclc/440648110|publisher=Auerbach Publications|date=2009|location=Boca Raton|isbn=1-4200-6903-9|oclc=440648110|first=Ken|last=Dunham}}</ref> Bots [[Klienta servera arhitektūra|klienta-servera]] modelī ieņem klienta lomu, savukārt servera lomu parasti veic [[Tīmekļa serveris|tīmekļa serveri]]. Interneta robotprogrammatūra spēj veikt vienkāršus, cikliskus uzdevumus daudz ātrāk, nekā varētu īsts cilvēks. Visplašāk robotprogrammatūra tiek izmantota tīmekļa pārmeklēšanai, kurā automatizēts skripts ienes, analizē un kataloģizē informāciju no tīmekļa serveriem. Vairāk nekā pusi no visas tīmekļa datplūsmas ģenerē robotprogrammatūra.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.imperva.com/blog/bot-traffic-report-2016/|title=Bot Traffic Report 2016 {{!}} Imperva|website=Blog|access-date=2022-09-18|date=2017-01-24|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnskābes struktūrformula

Nikotīnskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, niacīns,
3-piridīnkarbonskābe,
B3 vitamīns,
B5 vitamīns,
antipelagras vitamīns,
antipelagras faktors
|           CAS numurs = 59-67-6
|      ķīmiskā formula = C6H5NO2
|              molmasa = 123,11
|              blīvums = 1470
|  kušanas temperatūra = 236,6 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 1,8 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nikotīnskābe''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kura atvasinājums — [[nikotīnamīds]] — ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. [[Nikotīnamīds]] (nikotīnskābes [[amīdi|amīds]]) organismā viegli veidojas no nikotīnskābes fermentatīvās amidēšanās ceļā, tādēļ bioloģiskā vērtība abām vielām ir vienāda. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. PP vitamīns pieder pie B grupas vitamīniem un to senāk dēvēja arī par B3 vai B5 vitamīnu. Terminus 'B3 vitamīns' vai 'B5 vitamīns' nav ieteicams lietot, jo dažādos avotos šādi dēvēta arī [[pantotēnskābe]]. Nikotīnskābe ir balta pulverveida viela bez smaržas, ar vāji skābu garšu. Tās trūkums organismā izraisa smagu slimību — [[pelagra|pelagru]]. Dzīvnieku organismā PP vitamīns var veidoties no aminoskābes [[triptofāns|triptofāna]], tādēļ triptofāna nepietiekamība uzturā arī var novest pie PP avitaminozes. Organismā PP vitamīns uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]].

sentences:
'''Pamataudi''' jeb '''parenhīma''' ({{val|la|parenchyma}}) ir daudzšūņu [[Organisms|organismu]] iekšējās vides [[audi]], kas sastāv no salīdzinoši vienādām nepolarizētām [[Šūnas|šūnām]].
* [[Dzīvnieki]]em pamataudi ir galvenie [[Orgāns|orgānu]] funkcionējošie audi.
* [[Augi]]em pamataudi ir audi, kuros notiek augsti specializēto vadaudu [[diferenciācija]].<ref name="HumBio"/>
Pamataudi lielākoties sastāv no dzīvām noapaļoti daudzstūrainām šūnām, starp kurām veidojas starpšūnu telpa. Pamataudi ir maz diferencējušies. Tie spēj atkal kļūt par [[veidotājaudi]]em. Pamataudu šūnās notiek barības vielu ražošana, tās veic vielu uzsūkšanas, uzkrāšanas un izdalīšanas funkcijas, piedalās gāzu maiņā. Pamataudiem piemīt arī mehāniska izturība.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda=Caryophyllales|dzimta=Amaranthaceae|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta_lv=Amarantu dzimta|ģints=Atriplex|ģints_lv=Balodenes|binomial=Atriplex hortensis|kategorijas=nē|att_nosaukums=|suga=Atriplex hortensis|suga_lv=Dārza balodene|attēls=Atriplex hortensis sl15.jpg}}
'''Dārza balodene''' ({{val|la|Atriplex hortensis}}) ir [[amarantu dzimta]]s suga, kura ir izcēlusies [[Āzija|Āzijā]], taču kultivējot plaši ieviesusies [[Eiropa|Eiropā]] un citās vietās ārpus pamatareāla. [[Latvija|Latvijā]] dārza balodene ir kultivēts, dekoratīvs augs, retumis sastopams kā dārzbēglis.

sentences:
{{Commons category|WikiLeaks}}
{{Cat main|WikiLeaks}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Brachypodium pinnatum sl7.jpg|att_nosaukums=[[Plūksnainā īskāje]]|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Brachypodium|ģints_lv=Īskājes|binomial=Brachypodium|autors=|sinonīmi=|att_izmērs=180}}'''Īskājes''' ({{Val-la|Brachypodium}}) ir ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], kura ir plaši izplatīta lielākajā daļā [[Āfrika|Āfrikas]], [[Eirāzija|Eirāzijas]] un [[Latīņamerika|Latīņamerikas]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Essai d'une nouvelle agrostographie, ou, Nouveaux genres des graminées : avec figures représentant les caractères de tous les genres|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/9727|publisher=Chez l'auteur|date=1812|location=Paris|first=Ambroise-Marie-François-Joseph|last=Palisot de Beauvois}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=20767|title=POACEAE Tribe BRACHYPODIEAE in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-10-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=104468|title=Brachypodium in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-10-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Brachypodium|title=Genere Brachypodium - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-10-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://redlist.sanbi.org/genus.php?genus=1160|title=Threatened Species Programme {{!}} SANBI Red List of South African Plants|website=redlist.sanbi.org|access-date=2022-10-28}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|vispārīgu atturēšanos no ēdieniem un dzērieniem|reliģisko gavēšanu|lielais gavēnis}}
[[File:Fasting 4-Fasting-a-glass-of-water-on-an-empty-plate.jpg|thumb|Gavēņa maltīte]]
'''Gavēšana''' jeb '''badošanās''' ir apzināta pilnīga vai daļēja [[atturība|atturēšanās]] no dažādu [[ēdiens|ēdienu]] un [[dzēriens|dzērienu]] lietošanas [[uzturs|uzturā]].<ref name="tezaurs"/> Gavēšanas laikā nereti atturas arī no [[tabaka]]s lietošanas. Gavēnis ir attiecināms uz laika periodu, kas lielāks par vienu [[diena|dienu]]. Kādu konkrētu pārtikas produktu vai dzērienu nelietošanu sauc par [[atturība|abstinenci]].{{fact}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Ultraauksti atomi''' ir [[Atoms|atomi]], kuru temperatūra ir tuvu [[Absolūtā nulle|absolūtai nullei]]. Parasti tie ir daži desmiti mikro[[Kelvins|kelvinu]].

sentences: '''Putu veidotāji''' ir [[virsmaktīvas vielas]], kas [[adsorbcija|adsorbējas]] uz šķidrās un gāzes [[fāze (termodinamika)|fāžu]] saskares virsmas, samazinot starpfāžu [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] un palielinot tās mehānisko stiprību. Tas savukārt palēnina šķidruma notecēšanu no gāzes pūslīšiem [[smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē un [[kapilārais spiediens|kapilārā spiediena]] izraisīto pūslīšu pārplīšanu un saplūšanu, veicinot [[putas|putu]] veidošanos uzputošanas laikā un uzlabojot putu stabilitāti.<ref name="Ozola">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas piedevas |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0303045187%7cpage:72 |author=Lilita Ozola |year=2003 |publisher=SIA „Neo” |location=Rīga |isbn=9984-9649-0-6 |pages=64.—65 }}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Eksperts}}
{{saistīts teksts+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
{{noformējums+}}
'''Virknes un paralēlais slēgums''' [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] ir divi elementu saslēgumu veidi [[elektriska ķēde|elektriskajā ķēdē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = A_couple_of_Tadorna_ferruginea.jpg
|  att_nosaukums = Rudo dižpīļu pāris
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
| ģints=Tadorna
| ģints_lv=Dižpīles
| suga=Tadorna ferruginea
| suga_lv=Rudā dižpīle
|       binomial = Tadorna ferruginea <small>([[Pallas]], 1764)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
cilmes šūnas, iekrāsotas zaļā krāsā]]
'''Cilmes šūnas''' jeb '''mātšūnas''' ir nediferencētas [[šūna]]s, kādas ir visos daudzšūnu [[organisms|organismos]], un tās var [[šūnu dalīšanās|dalīties]] meitšūnās un [[šūnu diferencēšanās|diferencēties]] cita veida šūnās. Cilmes šūnas nodrošina organisma nemitīgu atjaunošanos. Visvairāk cilmes šūnu ir [[embrijs|embrionālajā]] un zīdaiņa attīstības posmā, kad to uzdevums ir veidot [[orgāns|orgānus]]. Arī [[zigota]] ir uzskatāma par cilmes šūnu. Ar laiku cilmes šūnu daudzums organismā samazinās, kas izskaidro organisma novecošanas procesu, jo tās nespēj atjaunot visas bojātās šūnas.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Bārnarda zvaigzne
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Bārnarda lidojošā zvaigzne,<ref>Aizeks Azimovs. Visums. R:, "Zinātne", 1972, 41. lpp</ref>
 Čūskneša Proksima
|           zvaigznājs = [[Čūsknesis]]
|          deklinācija = +0,4° 41′ 36″
|        rektascensija = 17h 57m 48,5s
|    redzamais spožums = 9,5
|   absolūtais spožums = 13,26
|                 masa = 0,17
}}
'''Bārnarda zvaigzne''' ir ļoti mazas [[masa]]s [[sarkanais punduris|sarkanā pundura]] tipa [[zvaigzne]], kas atrodas aptuveni 6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] (otra tuvākā zvaigzne Saulei aiz [[Centaura Alfa]]s) attālumā no [[Zeme]]s [[Čūsknesis|Čūskneša]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. [[1916]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] astronoms [[Edvards Emersons Bārnards]] izmērīja šīs zvaigznes kustību debesjumā, kas bija 10,3 [[leņķa sekunde]]s gadā. Tas ir lielākais zināmais zvaigznes ātrums pie debesīm, skatoties no [[Saules sistēma]]s.

sentences: [[Juaņ dinastija|Juaņu dinastijas]] rokas lielgabals (1271. – 1368. gads)]]

sentences: '''[[Nobela prēmija literatūrā]]''' (zviedru val: ''Nobelpriset i litteratur'') ir ikgadējs [[Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija|Zviedrijas Akadēmijas]] apbalvojums par ieguldījumu literatūrā, kuru kopš [[1901]]. gada pasniedz par izcilu darbību [[literatūra|literatūrā]]. Tā ir viena no piecām [[Alfrēds Nobels|Alfrēda Nobela]] [[1895]]. gadā dibinātajām Nobela prēmijām, kura tiek pasniegta piecās dažādās jomās: [[Nobela prēmija fizikā|fizikā]], [[Nobela prēmija ķīmijā|ķīmijā]], literatūrā, [[Nobela miera prēmija|miera veicināšanā]] un [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|fizioloģijā vai medicīnā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | title = Alfred Nobel – The Man Behind the Nobel Prize | publisher = [[Nobel Foundation]] | url = http://nobelprize.org/alfred_nobel/|accessdate=2008-10-16}}</ref> Prēmija tiek pasniegta svinīgā ceremonijā [[Zviedrija]]s galvaspilsētā [[Stokholma|Stokholmā]] katru gadu [[10. decembris|10. decembrī]] (A. Nobela nāves dienā).<ref>{{tīmekļa atsauce | title = The Nobel Prize Award Ceremonies | publisher = [[Nobel Foundation]] | url = http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | accessdate = 2008-10-16 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20080822184717/http://nobelprize.org/award_ceremonies/ | archivedate = 2008-08-22 }}</ref> Pirmo Nobela prēmija literatūrā saņēma franču dzejnieks un esejists [[Silī Pridoms]]. Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās.<ref>{{tīmekļa atsauce | title = The Nobel Prize| publisher = [[Nobel Foundation]] | url = http://nobelprize.org/nobel_prizes/|accessdate=2008-10-07}}</ref>

sentences: '''Magnetohidrodinamika''' ('''MHD''') ir [[fizika]]s nozare, kas pētī [[Elektriskā strāva|elektrību]] [[Elektrovadītspēja|vadošu]] [[gāze|gāzu]] vai [[Šķidrums|šķidrumu]] mijiedarbību ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]].<ref>B. Rolovs, Mazā fizikas vārdnīca, Rīga: Liesma, 1971. gads, 193. lpp.</ref> Nosaukums veidojies kā trīs šajā nozarē svarīgāko [[jēdziens|jēdzienu]] apvienojums — "magneto" no [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]], "hidro" no [[šķidrums|šķidruma]] un "[[Dinamika (mehānika)|dinamika]]" no [[Mehāniskā kustība|kustības]].

sentences: '''Brigādes komandieris''' jeb '''kombrigs''' (krievu: ''командир бригады'') bija augstākā komandējošā sastāva [[dienesta pakāpe]] [[Sarkanā armija|Sarkanajā armijā]]. Nosaukums var būt attiecināms arī uz [[brigāde]]s komandiera [[Dienesta amats|amatu]].

sentences: '''3D drukāšana''' ir process, kurā no [[Datne|digitāla faila]] tiek izveidots reāls, [[Trīsdimensiju telpa|trīsdimensionāls]], aptaustāms objekts. 3D drukāšanā tiek izmantota slāņu klāšanas metode, kurā drukājamais objekts tiek izveidots, klājot vairākus divdimensionālus slāņus, kuri ir šī printējamā objekta horizontāli šķērsgriezumi.

sentences: Termins '''biznesa modelis ''' apraksta plašu neformālu un formālu modeļu loku, ko var lietot uzņēmumos, lai attēlotu dažādus biznesa aspektus, kā piemēram operacionālie procesi, organizācijas struktūras un finanšu prognozes. Lai arī termins ir lietots jau 1950. gados, tas ieguva plašu pielietojumu tikai 1990. gados. Daudzas neformālas termina definīcijas ir atrodamas populārajā biznesa literatūrā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Marić''''' var būt:
* [[Alisa Mariča]];
* [[Mileva Mariča]];
* [[Mirjana Mariča]].

sentences:
{| class="toccolours" border="1" cellpadding="4" style="float: right; margin: 0 0 1em 1em; width: 20em; border-collapse: collapse; font-size: 95%; clear: right;"
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|{{{konflikts}}}
|-
|colspan="2" style="font-size: 90%; text-align: center;"|
{{{paraksts}}}
|-
| colspan="2" |'''Sākums''': {{{sāklaiks}}}
|-
| colspan="2" |'''Vieta''': {{{vieta}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Puses
|-
|width="50%" valign="top"| {{{puse1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{puse2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Līderi
|-
|width="50%" valign="top"| {{{karavad1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{karavad2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Zaudējumi
|-
|width="50%" valign="top"| {{{zaud1}}}
|width="50%" valign="top"| {{{zaud2}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Galvenās sadursmes
|-
| colspan="2" |{{{kaujas}}}
|-
!colspan="2" style="text-align: center; background:#B0C4DE"|Beigas
|-
| colspan="2" |'''Beigas''': {{{beiglaiks}}}
|-
| colspan="2" |'''Līgums''': {{{līgums}}}
|-
| colspan="2" |'''Iznākums''': {{{iznāk}}}
|}<noinclude>

{{Konflikta infokaste
|konflikts =
|attēls =
|paraksts =
|sāklaiks =
|vieta =
|puse1 =
|puse2 =
|karavad1 =
|karavad2 =
|zaud1 =
|zaud2 =
|kaujas =
|beiglaiks =
|līgums =
|iznāk =
}}

[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Citas nozīmes|mājas kaķi|kaķis (nozīmju atdalīšana)|kaķis}}
{{BioTakso infokaste
| platums        = 235px
| nosaukums      = Mājas kaķis
| attēls         = Domestic cat cropped.jpg
| att_izmērs     = 235px
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Mammalia
| klase_lv       = Zīdītāji
| kārta          = Carnivora
| kārta_lv       = Plēsēji
| dzimta         = Felidae
| dzimta_lv      = Kaķu dzimta
| apakšdzimta    = Felinae
| apakšdzimta_lv = Kaķu apakšdzimta
| ģints          = Felis
| ģints_lv       = Kaķi
| suga           = F. silvestris
| suga_lv        = Meža kaķis
| pasuga         = F. s. catus
| pasuga_lv      = Mājas kaķis
| pasuga_r       = Kaķis
| binomial       = Felis silvestris catus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi=
*''Felis catus''
}}
'''Mājas kaķis''' jeb '''kaķis''' (''Felis silvestris catus''), arī '''[[domestikācija|domesticētais]] kaķis''' ir mazs, plēsīgs [[kaķu dzimta]]s [[zīdītājs]], kas pieradināts pirms vairāk nekā 9500 gadiem.<ref name="9500 years">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | title = Oldest Known Pet Cat? 9500-Year-Old Burial Found on Cyprus | url = http://news.nationalgeographic.com/news/2004/04/0408_040408_oldestpetcat.html | accessdate = 2007-03-06 |date=2004-04-08 | publisher = National Geographic News}}</ref> Kaķis ir ļoti populārs [[mājdzīvnieks]], jo palīdz cilvēkam cīnīties ar dažādiem [[kaitēkļi]]em, piemēram, [[pele|pelēm]], [[čūska|čūskām]] un pat [[skorpions|skorpioniem]]. Mājas kaķa tēviņus dēvē par '''runčiem''', bet mātītes — par '''kaķenēm'''.

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Sējas jeb lapu mēnesis”]]
'''Maijs''' ({{val|la|mensis Maius}}, par godu Senās Romas dievietei [[Maija (mitoloģija)|Maijai]]) ir [[gads|gada]] piektais [[mēnesis]] un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 [[diena]]. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''lapu''' vai '''sējas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''ziedu mėnuo'' bet mūsdienās — ''gegužė''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Maijs ir pēdējais [[pavasaris|pavasara]] mēnesis. Tie cilvēki, kuri ir dzimuši līdz [[20. maijs|20. maijam]] pēc [[horoskops|horoskopa]] ir [[vērsis (zodiaka zīme)|vērši]], bet pēc šī datuma dzimušie ir [[dvīņi (zodiaka zīme)|dvīņi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Ciaguns''' var būt:
* [[Jānis Ciaguns]] (1951) — latviešu kalnu slēpotājs un uzņēmējs;
* [[Ivars Ciaguns]] (1977) — latviešu kalnu slēpotājs un uzņēmējs.

sentences: '''Īpatnējā pretestība''' ir vielām piemītoša īpašība, kas nosaka, cik lielā mērā viela traucē [[Elektriskā strāva|strāvai]] plūst pa vadītāju. Tā mērvienība ir [[oms]] reiz metrs (Ω·m), bet vadītāja šķērsgriezuma laukumu, tā mazo izmēru dēļ, ir ērtāk mērīt kvadrātmilimetros.

sentences:
{{Navbox
| name = Zirnekļcilvēks
|title = [[Zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēks]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
]]
'''Eskalators''' ir [[mašīna|mehāniska ierīce]], kas pārvieto cilvēkus no dažādiem līmeņiem (stāviem) vertikālā virzienā. Eskalatoru veido slīdošas [[kāpnes]], kas slīd uz augšu vai leju. Eskalatorus izmanto sabiedriskās un komerciālās ēkās, piemēram, [[lielveikals|lielveikalos]], [[metro]], [[lidosta|lidostās]], [[birojs|biroju]] ēkās un citur, kur vajag nodrošināt cilvēku plūsmu pa dažādiem līmeņiem. Salīdzinājumā ar [[lifts|liftu]], eskalatori spēj nodrošināt lielāku cilvēku plūsmu starp stāviem, savukārt tas ir lielāks un aizņem vairāk vietas nekā lifti.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Iecavas vidusskola
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|dibin        = 1876
|vieta        = Skolas iela 37, [[Iecava]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Kārlis Kravis
|skoleni      = 801(2022)
|mlapa        = http://iecavas-vsk.lv/
}}
'''Iecavas vidusskola''' ir pamatizglītības un vispārējās vidējās izglītības iestāde [[Iecava|Iecavā]], kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei.

sentences: '''Tabaka''' ir [[lauksaimniecība]]s produkts, ko iegūst no [[tabakas|tabaku]] ģints (''Nicotiana'') augu [[lapas|lapām]]. Tabaka tiek izmantota [[cigarete|cigarešu]] un [[cigārs|cigāru]] ražošanā. Lai varētu smēķēt, arī [[pīpe|pīpēs]] ir nepieciešams ievietot tabaku. Tabaka augstā koncentrācijā satur [[nikotīns|nikotīnu]]. Sausa tabaka var saturēt līdz pat 5% nikotīna.

sentences: '''Štābs''' vai '''ģenerālštābs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/%C4%A3ener%C4%81l%C5%A1t%C4%81bs|title=ģenerālštābs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-09-21}}</ref> (no {{val|de|Stab}}) ir [[Bruņotie spēki|bruņoto spēku]] galvenā vadības un kontroles iestāde, kas paredzēta to ikdienas un [[Karš|kara]] darbības vadīšanai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2534''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2534''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 758
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2019
| Starts                 = {{dat|2019|5|27|SK}} 06:23 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2529]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2544]]''
}}
'''''Kosmos-2534''''' (''Космос-2534'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas orbītā palaists 2019. gada maijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 758. ''Kosmos-2534'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 12.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Grillparcers
|     vārds_orig = ''Franz Grillparzer''
|         attēls = Die Gartenlaube (1860) b 293.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1791
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Vīne]], [[Hābsburgu monarhija]]
({{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1872
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Augstas izšķirtspējas televīzija'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Akadēmiskā terminu datubāze - Augstas izšķirtspējas televīzija|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Augstas%20iz%C5%A1%C4%B7irtsp%C4%93jas%20telev%C4%ABzija|website=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|publisher=[[Latvijas Zinātņu akadēmija]]|accessdate={{dat|2017|1|3||bez}}|archive-date={{dat|2020|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200924111843/http://termini.lza.lv/term.php?term=Augstas%20iz%C5%A1%C4%B7irtsp%C4%93jas%20telev%C4%ABzija}}</ref> ('''HDTV''') ir televīzijas sistēma, kas piedāvā [[attēla izšķirtspēja|attēla izšķirtspēju]], būtiski augstāku par [[standarta izšķirtspējas televīzija|standarta izšķirtspējas televīziju]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Gregors Johans Mendelis
|     vārds_orig = ''Gregor Johann Mendel''
|         attēls = Gregor Mendel.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Heincendorfa pie Odras, [[Austrijas impērija]]
(Hinčice (''Hynčice''), [[Morāvijas-Silēzijas apgabals]], {{CZE}})
|         m_gads = 1884
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]
([[Dienvidmorāvijas apgabals]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[ģenētika]]s pamatlicējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
[[Kategorija:Ventspils novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Ventspils rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Stagnācija''' (no {{val|la|stagnatio}} — 'nekustīgums') ir [[ekonomika]]s stāvoklis, kam raksturīga [[ražošana]]s un [[tirdzniecība]]s nemainība ilgākā laika posmā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Silkvuda
| operators =
| attēls = Silkwood imp.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Maiks Nikolss]]
| producents = * [[Maikls Hausmans]]
* Maiks Nikolss
| scenārijs = * [[Nora Efrona]]
* [[Alise Arlena]]
| aktieri = * [[Merila Strīpa]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Šēra]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Silkwood''
| studija = ''ABC Motion Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1983|12|14}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|35,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1450280449/weekend/|title=Silkwood |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Silkvuda"''' ({{Val|en|Silkwood}}) ir 1983. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Maiks Nikolss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kurts Rasels]] un [[Šēra]]. Filma balstīta uz žurnāla ''[[Rolling Stone]]'' rakstnieka un aktīvista Hauarda Kona grāmatu ''Who Killed Karen Silkwood?'', kas stāsta par trauksmes cēlājas Kārenas Silkvudas dzīvi. Strādājot plutonija attīrīšanas rūpnīcā, viņa atklāja, ka darbiniekus apdraud radiācija un ka uzņēmums nedara visu iespējamo, lai to novērstu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Velta Sniķere
| vārds_orig =
| attēls = Velta Sniķere 1939.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = ģimnāzistes tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1920
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Pleskavas guberņa]],<br>{{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas PFSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 9
| m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = [[rakstniecība]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri = [[Dzeja]]
}}

sentences:
{{cita nozīme|laikmetu|2002. gada animācijas filmu|Ledus laikmets (filma)}}
 mūsdienās.]]
'''Ledus laikmets''' ir apzīmējums periodiskiem aukstuma periodiem [[Zeme]]s klimatiskajā vēsturē. No arheoloģiskajiem izrakumiem ir zināms par vismaz pieciem lieliem ledus laikmetiem.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Zilā Nīla
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = ET Bahir Dar asv2018-02 img17 Tis Issat.jpg
  | attēla_izmērs     = 235px
  | paraksts          = [[Tisisata ūdenskritums]] Zilās Nīlas augštecē
  | karte             = White and Blue Nile-en.svg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     = 235px
  | izteka            = [[Čokes kalni]]
  | augštece          = Abaja
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Nīla]]
  | baseina_valstis   = [[Etiopija]], [[Sudāna]]
  | tek_caur          = [[Etiopija]], [[Sudāna]]
  | garums            = 1783
  | iztekas_augstums  = 2730
  | ietekas_augstums  = 380
  | kritums           = 2350
  | caurtece          = 2349
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 325 000
  | pietekas          = [[Didesa]], [[Dindera]], [[Rahada]]
  | sāk_plat_d=11 | sāk_plat_m=37| sāk_plat_s=14| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=37| sāk_gar_m=24| sāk_gar_s=30| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=15 | iet_plat_m=37 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=32 | iet_gar_m=30 | iet_gar_s=7 | iet_gar_EW=E
}}
'''Zilā Nīla''' ({{val|en|Blue Nile}}, {{val|ar|النيل الأزرق}} — ''An Nīl al Azraq''), augštecē — '''Abaja''' ({{val|am|ዓባይ}}), ir [[Nīla]]s lielākā pieteka [[Etiopija|Etiopijā]] un [[Sudāna|Sudānā]]. Dažkārt tiek uzskatīta par vienu no Nīlas satekupēm, kas to veido saplūstot ar [[Baltā Nīla|Balto Nīlu]].<ref>{{PZT|788}}</ref> Tās garums pēc dažādiem avotiem ir 1450—1783 km, no kuriem 800 km ir Etiopijas teritorijā.<ref>[http://www.csa.gov.et/index.php?option=com_rubberdoc&view=doc&id=184&format=raw&Itemid=466 "Climate, 2008 National Statistics (Abstract)"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101113215000/http://www.csa.gov.et/index.php?option=com_rubberdoc&view=doc&id=184&format=raw&Itemid=466 |date={{dat|2010|11|13||bez}} }}, Table A.1. Central Statistical Agency website (accessed 26 December 2009)</ref><ref name="VSVI">[http://www.vsvi-mv.de/fileadmin/Medienpool/Seminarunterlagen/Brueckenbauseminar2010Linstow/2010_Vortrag_VSVI_MV_Sudan_Endfassung.pdf Brücken über den Nil in Khartoum/Sudan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304211754/http://www.vsvi-mv.de/fileadmin/Medienpool/Seminarunterlagen/Brueckenbauseminar2010Linstow/2010_Vortrag_VSVI_MV_Sudan_Endfassung.pdf |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}Dipl.-Ing. Gregor Gebert und Dr.-Ing. Andreas Reichelt, 2010, Seite 6, Auf: ''vsvi-mv.de'' (pdf; 14,2 MB)</ref> Kristīgie etiopieši Abaju uzskata par vienu no četrām svētajām upēm, kas iztek no [[Ēdene]]s dārza.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sēra dioksīda molekulas modelis

Sēra dioksīda struktūrformula ar starpatomu attālumiem un leņķiem
|citi nosaukumi = sērpaskābes anhidrīds,
sēra(IV) oksīds
|CAS numurs = 7446-09-5
|ķīmiskā formula=SO2
|molmasa=64
|blīvums=2,551
|kušanas temperatūra=−72,4 °C (200,75 K)
|viršanas temperatūra=−10 °C (263 K)
|šķīdība ūdenī = 11,5 g/100 ml
}}

sentences: '''Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību''' ({{val-en|European Commission against Racism and Intolerance, ECRI}}) ir [[Eiropas Padome]]s koleģiāla iestāde rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un neiecietības monitoringam no cilvēktiesību aizsardzības skatpunkta un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas gaismā. Tā ir dibināta saskaņā ar Eiropas Padomes 1993. gada samita lēmumu.

sentences:
atsegums pie [[Salaca]]s ([[Neļķu klintis]]).]]
'''Vidusdevons''' ('''D2''') jeb '''vidējais devons''' ir [[Devona periods|devona perioda]] [[epoha]], kā arī devona sistēmas [[nodalījums]]. Šī epoha ilga aptuveni 12 mlj. gadus (397,5 ± 2,7 - 385,3 ± 2,6 Ma). Vidusdevons dalās divos stāvos (laikmetos): [[Eifela stāvs|Eifela]] un [[Živetas stāvs|Živetas stāvos]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Aleksandras fjords
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     = [[Keina baseins]]
| plat_d= 78| plat_m= 54| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 76| gar_m= 00| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 22
| platums      = 0,8—8,5
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Aleksandrafjorda]]
| citas_daļas  =
}}
'''Aleksandras fjords''' ({{val|en|Alexandra Fiord}}) ir līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojies [[Elsmīra sala]]s austrumos, atzarojas no [[Bjūkenena līcis|Bjūkenena līča]] starp Johana pussalu austrumos un Torvalda pussalu rietumos. Pie fjorda ieejas vairākas nelielas saliņas, lielākā no kurām ir Skrelinga sala. Krasti galvenokārt klinšaini. Fjords lielāko daļu gada pildīts ar ledu.

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Misters Bīns
|    oriģinālnos = ''Bean''
|         attēls = Bean movie poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Komēdija]]
|       režisors = [[Mels Smits]]
|     producents = * [[Rovans Atkinsons]]
* [[Pīters Benets Džonss]]
* [[Tims Bīvans]]
* [[Ričards Kērtiss]]
* [[Eriks Felners]]
* [[Rebeka O'Braina]]
|      scenārijs =  * [[Ričards Kērtiss]]
* [[Robins Driskols]]
| galvenajās lomās         =
* [[Rovans Atkinsons]]
* [[Pīters Maknikols]]
* [[Džons Mills (aktieris)|Džons Mills]]
* [[Pamela Rīda]]
* [[Hariss Julins]]
* [[Bārts Reinolds]]
* [[Lerijs Dreiks]]
|         mūzika = [[Hovards Gudols]]
|      operators = [[Francis Kenijs]]
|        montāža = [[Kristofers Blandens]]
|        studija =
* [[PolyGram Filmed Entertainment]]
* [[Working Title]]
* [[Tiger Aspect Films]]
|    izplatītājs = * [[PolyGram Filmed Entertainment]]
* [[Gramercy Pictures]]
|       izdošana = {{Filmas datums|1997|08|02|}} (Lielbritānijā)
* {{Filmas datums|1997|11|07|}} (ASV)
|         ilgums = 90 minūtes
|         valsts = {{USA}}
* {{GBR}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|230 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā = [[Mistera Bīna brīvdienas]]
|           imdb = https://www.imdb.com/title/tt0118689/?ref_=nv_sr_5
}}

sentences: {{BioTakso infokaste||rinda=Asterales|suga_lv=Pļavas dzelzene|suga=Centaurea jacea|ģints_lv=Dzelzenes|ģints=Centaurea|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|apakšklase_lv=Asteru apakšklase|attēls=Centaurea jacea 1.jpg|apakšklase=Asteridae|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Centaurea jacea|Pļavas dzelzene}}|binomial=}}'''Pļavas dzelzene''' (''Centaurea jacea'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Dzelzenes|dzelzeņu]] ģintī. Savvaļā tā ir plaši izplatīta [[Eiropa|Eiropā]] un ievesta [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] ļoti bieži visā teritorijā un ir visbiežāk sastopamā dzelzeņu suga.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzīvsudraba(II) cianīda molekulas modelis

Dzīvsudraba(II) cianīda kristālrežģis

Dzīvsudraba(II) cianīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dzīvsudraba cianīds, diciāndzīvsudrabs
|           CAS numurs = 592-04-1
|      ķīmiskā formula = Hg(CN)2
|              molmasa = 252,63
|              blīvums = 3996
|  kušanas temperatūra = 320 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 9,3 g/100 ml (14 °C)
53,9 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzīvsudraba(II) cianīds''' ir [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] un [[zilskābe]]s sāls. Hg(CN)2 ir bezkrāsaina ļoti indīga viela bez smaržas, bet ar ļoti pretīgu garšu.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 504. lpp. {{krieviski}}</ref> Kristalizējas kā [[tetraedrs|tetraedra]] formas kristāli. Gaisā pamazām sadalās un kļūst tumšs, tādēļ jāglabā stikla pudelē ar pieslīpētu aizbāzni. Lai arī dzīvsudraba(II) cianīds tiek uzskatīts par [[sāļi|sāli]], tā molekulā starp dzīvsudraba un [[ogleklis|oglekļa]] atomiem ir [[kovalentā saite]] un, šķīstot ūdenī, [[disociācija]] nenotiek. Dzīvsudraba(II) cianīda molekulai ir gandrīz lineāra forma.

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Bauskas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Codes pagasts}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Ekotoksikoloģija''' ir [[vides zinātne]]s apakšnozare, kas radās, apvienojot [[toksikoloģija]]s (zinātne par toksiskām vielām) un [[ekoloģija]]s (pētījumu objekts ir atsevišķu organismu kopienas un procesi dabas vidē) pamatatziņas un pētījumu metodes.

sentences: '''Tīklene''' ir iekšējais [[acs]] ābola slānis, ko veido gaismu uztveroši audi. Acs ābola optiskā sistēma ([[lēca]] un [[radzene]]) izveido attēlu uz tīklenes, kas pēc funkcijas ir līdzīga fotofilmai kamerās. Gaismai nonākot uz tīklenes, noris virkne fotoķīmisku un elektrisku procesu, kas rada [[nervi|nervu]] impulsus. Šie impulsi tālāk pa redzes nervu tiek pārvadīti uz dažādiem smadzeņu centriem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: '''Vadības stils''' - paņēmienu kopums, ar kuru palīdzību vadītājs iedarbojas uz padotajiem, lai efektīvi veiktu vadības [[funkcija]]s. Vadīšanas stils (šaurākā nozīmē) ir vadītāja darba paņēmienu [[sistēma]], kas izpaužas vadītāja runas manierē, prasmē uzklausīt padoto un māka sagatavot, pieņemt un īstenot lēmumus.

sentences:
.]]
, [[Gaujas iela (Rīga)|Gaujas ielā]]]]
'''Ceļa pārvads''' ir mākslīga inženiertehniskā būve divu vai vairāku ceļu krustojumam atšķirīgos līmeņos.  Ceļu pārvads novērš viena līmeņa krustojumu un [[Pārbrauktuve|pārbrauktuvju]] negatīvos faktorus. Var būt gan autoceļa pārvadi, gan dzelzceļa pārvadi, gan gājēju ceļa pārvadi, gan veloceļa pārvadi. Viena ceļu šķērsojummezgla robežās var būt vairāki ceļa pārvadi; tie var būt taisni, liekti vai vairākos virzienos izlocīti. Ceļa pārvada apakšas konstrukcijai jābūt 4,55 metru augstumā virs šķērsojamās brauktuves<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 160. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref>, bet konstrukcijām virs [[Dzelzceļa līnija|dzelzceļa līnijām]] nepieciešams nodrošināt būvju tuvinājuma gabarīta izmērus. Ceļu pārvadam var būt šādi līmeņi: augšējais, apakšējais vai vidējais (trīslīmeņu pārvadā) līmenis. Atkarībā par kuru konkrētu konstrukciju (dzelzceļš, autoceļš, gājēju ceļš, [[veloceļš]]) ir runa, attiecīgi dēvē par [[Dzelzceļš|dzelzceļa]] pārvadu, autoceļa pārvadu, gājēju pārvadu vai velopārvadu.

sentences:
[[Kategorija:Ēdamie augi]]
[[Kategorija:Veģetārā virtuve]]
[[Kategorija:Augļi]]

sentences:
{{infokaste+}}
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}

sentences:
puslodes reģioni, kuru bojājumu gadījumā var rasties afāzija<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://academic.oup.com/brain/article-lookup/doi/10.1093/brain/awt374|title=Lesion correlates of patholinguistic profiles in chronic aphasia: comparisons of syndrome-, modality- and symptom-level assessment|last=Henseler|first=Ilona|last2=Regenbrecht|first2=Frank|website=academic.oup.com|access-date=2023-03-22|doi=10.1093/brain/awt374|last3=Obrig|first3=Hellmuth}}</ref>]]
'''Afāzija''' ir nespēja saprast [[Valoda|valodu]] vai nespēja [[Runa|runāt]] smadzeņu reģionu bojājumu dēļ.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Damasio|first=Antonio R.|date=1992-02-20|title=Aphasia|url=http://www.nejm.org/doi/abs/10.1056/NEJM199202203260806|journal=New England Journal of Medicine|language=en|volume=326|issue=8|pages=531–539|doi=10.1056/NEJM199202203260806|issn=0028-4793}}</ref> Galvenie cēloņi ir [[Smadzeņu insults|insults]] un galvas trauma; tās izplatību ir grūti noteikt, bet tiek lēsts, ka [[Globālie ziemeļi|globālajos ziemeļos]] 0,1–0,4% insulta gadījumi ir izraisījuši afāziju.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Code|first=Chris|last2=Petheram|first2=Brian|date=2011-02-01|title=Delivering for aphasia|url=https://doi.org/10.3109/17549507.2010.520090|journal=International Journal of Speech-Language Pathology|volume=13|issue=1|pages=3–10|doi=10.3109/17549507.2010.520090|issn=1754-9507|pmid=21329405}}</ref> Afāzija var rasties arī smadzeņu audzēju, smadzeņu infekciju vai neirodeģeneratīvu slimību (piemēram, [[Demence|demences]]) rezultātā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.webmd.com/brain/aphasia-causes-symptoms-types-treatments|title=Aphasia: What to Know|last=Sreenivas|first=Shishira|website=WebMD|access-date=2023-03-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.asha.org/public/speech/disorders/Aphasia/|title=Aphasia|website=American Speech-Language-Hearing Association|access-date=2023-03-22|language=en}}</ref>

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences: '''Terorisma kritiskā pētniecība''' ({{val|en|Critical Terrorism studies}}, CTS) ir [[terorisma pētniecība]]s pieeja, kas, atsaucoties uz kritiskās teorijas idejām, [[Terorisms|terorismu]] aplūko kā sociāli politisku parādību, kura izpratne un tātad arī apkarošana ir cieši saistīta ar pastāvošajām zināšanu un varas struktūrām, proti, kritiskā pieeja mudina terorismu kontekstualizēt un tā [[Pētniecība|pētniecību]] atsvabināt no [[valsts]] interesēm. Atšķirībā no terorisma ierastās, klasiskās vai ortodoksālās pētniecības, kurā metodoloģijā dominē [[pozitīvisms]], terorisma kritiskā pētniecība aicina pievērsties jaunām pētniecības sfērām, analizējot terorismu kā institucionālu un sabiedrības attiecību rezultātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Critical Terrorism Studies. A New Research Agenda|last=Jackson|first=Richard|publisher=Routledge|year=2009|location=London|last2=Smyth|first2=Marie Breen|last3=Gunning|first3=Jeroen}}</ref> Viens no kritiskās pieejas dibinātājiem Ričards Džeksons raksta, ka virziena tapšanu ir ietekmējuši trīs apsvērumi: milzīgs pētījumu apjoma pieaugums, neapmierinātība ar šīs [[Pētniecība|pētniecības]] kvalitāti un neatkarīgu, un arvien biežāk redzams kritiskās pieejas pārstāvju un darbu skaita pieaugums.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jackson|first=Richard|date=2007|title=Introduction: The Case for Critical Terrorism Studies|journal=European Political Science|volume=6|pages=225-227|doi=10.1057/palgrave.eps.2210140|via=Springer}}</ref>

sentences: '''Mēness redzamā puse''' ir [[Mēness]] daļa, kas redzama no [[Zeme]]s.

sentences:
attēlojums]]
'''Zemes nogruvums''' ir [[Ģeoloģija|ģeoloģiska]] [[parādība]], kuras laikā dažādu faktoru ietekmē notiek [[Ieži|iežu]] vai [[augsne]]s nobrukšana.<ref name="gov">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ga.gov.au/scientific-topics/hazards/landslide/basics/what |title=''What is a landslide?'' Geoscience Australia, ga.gov.au |access-date={{dat|2015|12|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151222113637/http://www.ga.gov.au/scientific-topics/hazards/landslide/basics/what |archivedate={{dat|2015|12|22||bez}} }}</ref> Šie nogruvumi var notikt [[Ūdenstilpe|ūdenstilpju]] krastos, kā arī jebkur, kur ir augsts [[Reljefs|reljefa]] pacēlums. Lai gan [[gravitācija]] ir galvenais zemes nogruvumu izraisītājs, nogruvuma rašanos ietekmē vairāki citi faktori, kas ietekmē iežu un augsnes stabilitāti.<ref name="gov"/> Zemes nogruvumi var būt dažādu veidu<ref>[http://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00254-008-1431-9 Informācija par zemes nogruvumiem Indijas pilsētā Kerālā]</ref> — tajos var nogrūt dažādas [[nobiras]], [[dubļi]], akmeņi un citi. Šādi nogruvumi var izraisīt [[mega cunami]],<ref>[http://www.sms-tsunami-warning.com/pages/mega-tsunami-wave-of-destruction#.VUvCdZOgwTA Mega cunami apraksts un rašanās]</ref> kā arī būt ļoti postoši.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.focus.lv/tags/zemes-nogruvumi |title=Focus.lv ziņas saistītas ar zemes nogruvumiem |access-date={{dat|2015|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160313040558/http://www.focus.lv/tags/zemes-nogruvumi }}</ref><ref>[http://www.usatoday.com/story/weather/2014/03/25/landslide-mudslide-washington/6873693/ ASV postošāko zemes nogruvumu fakti]</ref><ref name="gov"/>

sentences: '''Ekocīds''' ir [[noziegums]] pret apkārtējo [[Dabiskā vide|vidi]] jeb cilvēka apkārtējās vides izpostīšana un ekoloģiskā līdzsvara izjaukšana.

sentences: '''Restaurācijas''' ('''restitūcijas''', '''atjaunošanās''') '''koeficients''' <math>\eta</math> ir attiecība starp divu [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadūrušos]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņu]] sākotnējo [[Relatīvais ātrums|relatīvo ātrumu]] un to relatīvo ātrumu pēc sadursmes.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ogres Trīsvienības baptistu baznīca
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               = Ogres Trīsvienības baptistu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Ogres Trīsvienības baptistu baznīca
| position = left
| latd  = 56.822009 | latNS  = N
| longd = 24.588132 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Ogre}}
| religious_affiliation = [[baptisti]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 2010. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Afrikātas''' (sauktas arī par '''afrikatīviem slēdzeņiem''') ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[divcentru līdzskanis|divcentru]] [[līdzskanis|līdzskaņi]], kas sākas kā [[slēdzenis|slēdzeņi]] (kā {{IPA|[t]}} vai {{IPA|[d]}}). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti [[mēle]]) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir [[berzenis]]ka (kā {{IPA|[s]}} vai {{IPA|[z]}}), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski [[trills|trilli]]. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Parka infokaste
|name                = Līča dārzi
|photo               = Supertree_Grove,_Gardens_by_the_Bay,_Singapore_-_20120712-02.jpg
|type=
|location            = {{vieta|Singapūra}}
|label_position      = left
|map                 = Singapūra#Āzija
|latd                = 1.284722
|longd               = 103.865
|area                = 101 ha
|created             = 2012. gadā
|operator            =
|visitation_num      =
|status              =
| website            = {{oficiālā mājaslapa}}
}}
<mapframe text="Līča dārzi" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q630135"
}
</mapframe>

sentences: '''6. jūnijs''' ir gada 157. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (18. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 208 dienas.

sentences: '''Jeremija''' ({{val|he|}}יִרְמְיָה, ''Yirmĭyahu'') [[jūdaisms|jūdaismā]] un [[kristieši|kristietībā]] ir [[pravietis]], kura pravietojumi un dzīve aprakstīti [[Bībele]]s [[Jeremijas grāmata|Jeremijas grāmatā]]. Viņš tiek uzskatīts arī par [[Raudu dziesmas|Raudu dziesmu]] autoru. Aktīvi darbojās no aptuveni 627. gada p.m.ē. līdz 587. gadam p.m.ē.

sentences:
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes =
}}

sentences: '''Ģeodēzija''' (no {{val|el|γεωδαισία}} — ‘zemes sadalīšana’) ir zinātne par Zemes mērīšanu, Zemes veidu, formu un lielumu. Ģeodēzija kā zinātne ir cieši saistīta ar daudzām zinātnes nozarēm, piemēram, [[matemātika|matemātiku]] un [[fizika|fiziku]], it sevišķi ar [[ģeofizika|ģeofiziku]]. Praktiskais ģeodēzijas uzdevums ir izdarīt mērījumus apvidū un to rezultātus izmantot dažādiem aprēķiniem, lai noteiktu attālumu, platību, augstumu, zemes darbu apjomu utt., vai arī zināmas zemes virsmas daļas samazināta attēla sastādīšanai ((zemes robežu un topogrāfiskie) plāni un [[karte]]s).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Baumbahs
|     vārds_orig = ''Johann Christoph Baumbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1742
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1801
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .mq
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = nezināms
|sponsors              = ''SYSTEL''
|domātais-pielietojums = ar [[Martinika|Martiniku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = izmantots tikai dažām atsevišķām mājas lapām
|ierobežojumi          = nav zināmi
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama tikai otrajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.mq/ www.nic.mq]
}}

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences: '''PSRS Konstitūcija''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Конституция СССР'') bija galvenais juridiskais dokuments, kas noteica [[Padomju Savienība]]s organizācijas un darbības pamatprincipus. Tā noteica varas struktūru, valsts uzbūves principus un pilsoņu tiesības un pienākumus. Šis dokuments nodrošināja tiesisko pamatu [[Sociālisms|sociālistiskajai]] sistēmai, kurā galvenā nozīme bija [[proletariāta diktatūra]]i, [[Padomju Savienības Komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] vadībai un ekonomikas [[Kolektivizācija PSRS|kolektivizācijai]]. PSRS Konstitūcija oficiāli apstiprināja sociālistiskās iekārtas principus un Padomju Savienības kā [[Sociālistiska valsts|sociālistiskas valsts]] pastāvēšanu.

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Elejas pagasts}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Saldus pagasts
| karte             = Saldus pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Druva
| platība           = 42,08
| iedzīvotāji       = 1718<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1718 / 42.08 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Saldus pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Saldus]] pilsētu un [[Zirņu pagasts|Zirņu]], [[Lutriņu pagasts|Lutriņu]], [[Cieceres pagasts|Cieceres]] un [[Gaiķu pagasts|Gaiķu]] pagastiem.

sentences: pielietošana brūču ārstēšanā ar sūkļa izmantošanu.]]'''Negatīvā spiediena brūču terapija''' ({{val-en|negative-pressure wound therapy}} jeb '''NPWT''') ir populārs akūtu un hronisku brūču ārstēšanas veids. Šo metodi plaši izmanto [[Ķirurgs|ķirurgi]]. Negatīva spiediena pielikšanu pirmo reizi aprakstīja 1993. gadā Flaišmans un līdzautori. Tie uzsvēra, ka šī metode dod pozitīvu efektu vaļējo [[kaula lūzums|lūzumu]] audu [[granulācija]]i. 1997. gadā Morikvas un Argenta pētīja pielietošanu puliuretāna sūkļu sūkšanai.<ref name="Ye.etal2015"/>

sentences:
[[File:20051129 northlake-il5.jpg|thumb|250px|Protestētājs no Vestboro baptistu baznīcas]]
'''Homofobija''' ir negatīvo [[attieksme|attieksmju]] kopums pret [[homoseksualitāte|homoseksualitāti]] vai cilvēkiem, kas sevi identificē kā [[lesbiete|lesbieti]], [[gejs|geju]], [[biseksualitāte|biseksuāli]] vai [[transpersona|transpersonu]] ([[LGBT]]). Tā izpaužas kā [[antipātija]], [[nicinājums]], [[aizspriedumi]] un [[naids]], tās cēlonis var būt iracionālas [[bailes]], dažkārt arī [[reliģiskā pārliecība]].<ref>{{Grāmatas atsauce|author=Mark McCormack|title=The Declining Significance of Homophobia|url=http://books.google.com/books?id=aQZFW3DrKSYC&pg=PA35|accessdate=31 July 2013|date=2013. gada 23. maijs|publisher=Oxford University Press|isbn=978-0-19-999094-8|page=35}} {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(La)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-70
|ķīm_formula=Ca(La,Ca)Al2(Fe2+,Fe3+)(SiO4)(Si2O7)O(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Melna ar brūniem atspīdumiem
|svītra=Brūna
|habituss=Prizmatiski kristāli līdz 3 mm
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.755 nβ = 1.760 nγ = 1.765
|pleohroisms=
|blīvums=3,94
}}
__NOTOC__

sentences: '''Fotosintēze''' (no {{val|el|φώτο-}} (''fōto-'') — 'gaisma' un ''σύνθεσις'' (''súnthesis'') — 'aizstāšana') ir organisku vielu sintēze no neorganiskiem savienojumiem ([[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] un [[ūdens]]), izmantojot [[gaisma]]s enerģiju. Kā blakusprodukts izdalās [[skābeklis]]. Fotosintēze notiek [[fotoautotrofie organismi|fotoautotrofajos organismos]] — [[augs|augos]], [[aļģes|aļģēs]] un fotosintezējošās [[baktērijas|baktērijās]]. Augi fotosintēzei izmanto mazāk kā 2% Zemi sasniegušās saules enerģijas.<ref name="S.S.Madera">{{Grāmatas atsauce |title= Bioloģija 1. daļa  |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |isbn=9789984174747 |pages=115—116}}</ref> Fotosintēzē ik gadu uz Zemes rodas apmēram 150 miljardi tonnu organisko vielu un 150 miljardi tonnu skābekļa, kā arī augi uzņem apmēram 200 miljardus tonnu oglekļa dioksīda.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heopss
| vārds_orģ           =
| attēls              = Khufu CEM.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 2589. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 2566. gads p.m.ē.<ref name="names">Clayton, Peter A. ''Chronicle of the Pharaohs''. p42. Thames and Hudson,  London, 2006. {{ISBN|978-0-500-28628-9}}</ref><ref>Malek, Jaromir, "The Old Kingdom" in ''The Oxford History of Ancient Egypt'', ed. Ian Shaw, Oxford University Press 2000, {{ISBN|978-0-19-280458-7}} p.88</ref>
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 2566. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Snofru]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Heopss''' bija [[senā Ēģipte|senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 4. dinastijas laikā no 2589. līdz 2566. gadam p.m.ē.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Saxifraga tridactylites|autors=L.|attels=Saxifraga tridactylites 2.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Saxifragaceae|dzimta_lv=Akmeņlauzīšu dzimta|ģints=Saxifraga|ģints_lv=Akmeņlauzītes|suga=Saxifraga tridactylites|suga_lv=Trejzobu akmeņlauzīte|attēls=Saxifraga tridactylites Kaserne-Bern-1.jpg}}
'''Trejzobu akmeņlauzīte''' ({{val|la|Saxifraga tridactylites}}) ir [[akmeņlauzīšu dzimta]]s suga, kas savvaļā sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un dažviet [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] retumis un nevienmērīgi – grupas sastopamas sausās [[pļava|pļavās]] un atmatās, uz [[dolomīts|dolomīta]] atsegumiem, aizaugošos [[grants]] karjeros un akmeņainos upju krastos vietās ar skraju [[veģetācija]]s segumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adamantāna struktūrformula un molekulas modelis

Pulverveida adamantāns
|       citi nosaukumi = triciklo[3.3.1.13,7]dekāns
|           CAS numurs = 281-23-2
|      ķīmiskā formula = C10H16
|              molmasa = 136,23
|              blīvums = 1070
|  kušanas temperatūra = 269 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Adamantāns''' (C10H16) ir piesātināts triciklisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]] — triciklodekāns. Tā molekula sastāv no trim "krēsla" konformācijā esošiem [[cikloheksāns|cikloheksāna]] gredzeniem, kas veido telpisku figūru, ko var uzskatīt par [[dimants|dimanta]] kristālrežģa sīku fragmentu. No tā cēlies arī vielas nosaukums ({{val-el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’ jeb ‘dimants’). Adamantāna molekulas oglekļa karkass ir vienlaicīgi stingrs un bez saspriegtām saitēm<ref name="cr64">{{cite journal
| title = Adamantane: Consequences of Diamondoid Structure
| author = Raymond C. Fort, Jr., and Paul Von R. Schleyers.
| journal = Chem. Rev.
| volume = 64
| issue = 3
| year = 1964
| pages = 277—300
| doi = 10.1021/cr60229a004}}</ref>, jo ķīmisko saišu leņķi adamantāna molekulā atbilst ''sp3'' hibridizētā oglekļa atoma saišu [[tetraedrs|tetraedriskajiem]] leņķiem.

sentences: s dienvidu robeža, kas nonāca zviedru pakļautībā.]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunbērzes pagasts
| karte             = Jaunbērzes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Jaunbērze
| platība           = 110,55
| iedzīvotāji       = 1094<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1094 / 110.55 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Adas slimibas}}
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Dermatoloģija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia nicolai
| attēls = Strelitzia nicolai 3.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Regel & Körn.
| suga = Strelitzia nicolai
| suga_lv = Nikola strelīcija
}}'''Nikola strelīcija''' (''Strelitzia nicolai'') ir strelīciju suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[Zimbabve]]s austrumiem līdz [[Kvazulu-Natāla]]s un [[Botsvāna]]s austrumiem. Augs aug galvenokārt [[Subtropu josla|subtropu]] biomā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:798185-1|title=Strelitzia nicolai Regel & Körn. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{shortcut|WP:51+}}
Šajā uzskaitījumā ir tie raksti, kuri nav latviešu valodas Vikipēdijā, bet ir visvairāk citu valodu Vikipēdijās.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Centaura Alfa
| attēls = Alpha, Beta and Proxima Centauri (1).jpg
| att_izm = 320px
| paraksts = Centaura Alfa un [[Centaura Bēta]]
| epoha = J2000
| zvaigznājs = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| component1 = Alpha Centauri A
| rektascensija = 14h 39m 35.9s
| deklinācija = -60° 50' 7"
| redz.spožums=-0,27
| citi nosaukumi = Rīgils Kentaurs, Tolimans
|
}}
'''Centaura Alfa''' jeb '''Centaura α''' (''α Cen'') (''Alpha Centauri'' vai ''Rigel Kentaurus''; no {{val|ar|رجل القنطور}}, ''Rijl al Qanatūr'' — ‘Kentaura pēda’), pazīstama arī kā '''Rīgils Kentaurs''' ([[grieķu valoda|grieķu]]: ''Rigil Kentaurus'')<ref>Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide.'' London: Dorling Kindersley, 2012. P. 398.</ref><ref name=":1">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 122.</ref> vai '''Tolimans''' (''Toliman''; no {{val|ar|الظليمان}} — 'divi strausi'),<ref name=":1" /> ir [[zvaigžņu sistēma]] [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], [[Zeme]]i vistuvāk esošā zvaigžņu sistēma. Tā ir [[vairākkārtīga zvaigžņu sistēma|trīskārša sistēma]], kas sastāv no [[fizikālā dubultzvaigzne|fizikālu dubultzvaigžņu]] Centaura Alfa A (''α Cen A'') un Centaura Alfa B (''α Cen B'') sistēmas, ap kuru riņķo trešā, no Zemes ar neapbruņotu aci nesaskatāma zvaigzne — [[sarkanais punduris]] [[Centaura Proksima]] (''Proxima Centauri''), kura atrodas 4,22 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s.<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 117.</ref><ref>Sessions, L. [http://earthsky.org/brightest-stars/alpha-centauri-is-the-nearest-bright-star "Alpha Centauri, closest star system to our sun"]. ''Earth Sky''. May 19, 2015. Atjaunināts 22.11.2015.</ref> Abas galvenās šīs sistēmas zvaigznes — Centaura Alfa A un Centaura Alfa B — atrodas nedaudz tālāk no [[Saule]]s nekā Centaura Proksima, proti, 4,36 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā.<ref>Vazquez, M. [etc.]. ''[https://books.google.lv/books?id=qLuVCJtRTV0C&pg=PA103&lpg=PA103&dq=distant+future+of+the+sun+and+earth+revisited&source=bl&ots=4StvooTsPf&sig=KSR5l83zc_kIg_1COMjhdCmmqcI&hl=lv&sa=X&ei=DGTLVJ_YFs7fOIragAg&ved=0CE8Q6AEwBQ#v=onepage&q=distant%20future%20of%20the%20sun%20and%20earth%20revisited&f=false The Earth as a Distant Planet: A Rosetta Stone for the Search of Earth-Like Worlds]''. New York: Springer, 2010. P. 25.</ref><ref>Crowell, L. B. ''Can Star Systems Be Explored: The Physics of Star Probes''. Hackensack, NJ [etc.]: World Scientific, 2007. P. 119.</ref> Līdz ar to distance starp [[Centaura Proksima|Centaura Proksimu]] un Centaura Alfu AB ir aptuveni 15 000 [[astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] (AU) jeb 0,24 gaismas gadi.<ref>Reipurth, B., Mikkola, S. [http://arxiv.org/pdf/1212.1246.pdf "Formation of the Widest Binaries from Dynamical Unfolding of Triple Systems"]. Aohoku Place, HI: Institute for Astronomy, Univ. of Hawaii at Manoa. December 6, 2012. PDF. Retrieved 28.09.2015.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Hāfele
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Havel
| attēls            = Havel-Fuerstenberg-Schleuse-VI-2007.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Slūžas uz Hāfeles [[Firstenberga|Firstenbergā]]
| vietaskarte       = Vācija#Brandenburga
| kartes_paraksts   =
| reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Ankershāgene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 334
| iztekas_augstums  = 65
| ietekas_augstums  = 22
| kritums           = 43
| caurtece          = 108
| gada_notece       = 2,4
| baseins           = 24 096
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Šprē]]
| sāk_plat_d=53 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s= 08| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=16 | iet_gar_EW=E
}}
'''Hāfele''' ({{val|de|Havel}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]],[[Elba]]s labā krasta pieteka.<ref>{{PZT|246}}</ref> Plūst [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]], [[Berlīne]]s un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] federālajās zemēs. Sākas [[Mēklenburga]]s ezeru rajonā. Tek caur [[Berlīne|Berlīni]], kuras teritorijā uzņem lielāko pieteku — [[Šprē]]. Kanāls savieno ar [[Odera|Oderu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Antons fon Arko-Vallijs
|     vārds_orig = ''Anton von Padua Alfred Emil Hubert Georg Graf von Arco auf Valley ''
|         attēls = Anton Graf von Arco auf Valley.png
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Antons fon Arko-Vallijs Pirmā pasaules kara laikā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Sanmartina]], [[Augšaustrija]], [[Austroungārijas Impērija]]<br />(Tagad {{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Zalcburga]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Galisija]]s karaļi'''.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =85466 Krastiņš
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1997|5|3}}
| alt_names = 1997 JK15
| mp_name = 85466
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=krastins (85466) Krastins = 1997 JK15]</ref>
| aphelion =2.904 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 2.5485935 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 2.7261855 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.065143
| period =4.5 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 4.38028°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =15.2 H
| single_temperature=
}}
'''Krastiņš''', arī '''85466 Krastiņš''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1997]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā Čīlē.
{{Dat|2014|7|12}} asteroīdam piešķirts Latvijas arhitekta,  [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķa [[Jānis Krastiņš (arhitekts)|Jāņa Krastiņa]] vārds.<ref>[http://www.minorplanetcenter.net/iau/ECS/MPCArchive/2014/MPC_20140712.pdf  MINOR PLANET CIRCULARS/MINOR PLANETS AND COMETS Nr.88763, p.322]</ref>

sentences:
{{Televīzijas infokaste
|nosaukums          = Portugāles Radio un televīzija
|logo               = RTP.svg
|logo izmērs        = 160px
|formāts            = Sabiedriskā televīzija, radio
|valsts             = {{flag|Portugāle}}
|valoda             = [[Portugāļu valoda|Portugāļu]]
[[Angļu valoda|Angļu]]
|adrese             =
|dibināta           =
|raida-kopš         = 1935. gada
|sauklis            = ''O difícil é escolher''
(Ir grūti izvēlēties)
|īpašnieks          = [[Portugāle]]
|ģenerāldirektors   = [[Gunsalo Reiss]]
|redzam-cilvēki     =
|popular-raidījumi  =
|apraide            =
|kanāli             =
|tirgus-daļa        = 213.5 € miljoni<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Relatório e Contas, informação anual|publisher=RTP|url=http://img.rtp.pt/mcm/pdf/798/7983d3101d306d976881dd0599cd3bf11.pdf|access-date={{dat|2018|03|10||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171018002741/http://img.rtp.pt/mcm/pdf/798/7983d3101d306d976881dd0599cd3bf11.pdf|archivedate={{dat|2017|10|18||bez}}}}</ref> (2014)
|mājas-lapa         = [http://www.rtp.pt www.rtp.pt]
}}
'''Portugāles Radio un televīzija''' ({{val|pt|Rádio e Televisão de Portugal}}, saīsināti '''RTP''') ir [[Portugāle]]s valstij piederošs [[sabiedriskais medijs]], kas raida kopš {{Dat|1935|||Ģ|bez}}. RTP rīkoja [[2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursu]].

sentences: {{Citas nozīmes|Kirhofa likumiem elektriskajai ķēdei|Kirhofa likumi|Kirhofa likumi}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour = #76A8FF
 |            name = Pablo Pikaso
 |           image = Pablo picasso 1.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Pablo Pikaso 1962. gadā
 |       birthname = Pablo Djego Hosē Fransisko de Paula Huans Nepomuseno Marija de los Remedios Kipriano de la Santisima Trinidads Martirs Patrisio Klito Ruiss i Pikaso
 |       birthdate = {{dat|1881|10|25}}
 |        location = {{flaga|Spānija|1875}} [[Malaga]], [[Spānija]]
 |       deathdate = {{Miršanas datums un vecums|df=yes|1973|4|8|1881|10|25}}
 |      deathplace = {{flaga|Francija}} [[Mužīna]], [[Francija]]
 |          places =
 |     nationality = [[spāņi|spānis]]
 |           field = gleznošana, zīmēšana, tēlniecība, keramika
 |        training =
 |        movement = [[kubisms]]
 |    famous works = "[[Aviņonas meitenes]]" (1907)<br />"[[Gernika]]" (1937)
 |        paraksts = Picasso Signatur-DuMont 1977.svg
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfora(V) oksīda struktūrformula
ar saišu leņķiem un starpatomu attālumiem

Fosfora(V) oksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Fosfora pentoksīds,
 fosforskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 1314-56-3
|      ķīmiskā formula = P4O10
|              molmasa = 141,94
|              blīvums = 2390
|  kušanas temperatūra = 340 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas
|                 citi =
}}
'''Fosfora(V) oksīds''' jeb '''fosfora pentoksīds''' (P4O10) ir balta, kristāliska, higroskopiska viela, kuru iegūst, sadedzinot [[fosfors|fosforu]]. Tas ir [[fosforskābe]]s [[anhidrīds]]. To, ka fosfora pentoksīda molekula satur 4 fosfora atomus, noskaidroja salīdzinoši vēlu, līdz tam laikam domāja, ka savienojuma formula ir P2O5, taču nosaukums ir saglabājies.

sentences: {{Commonscat|Politicians by political orientation|Politiķi pēc politiskās orientācijas}}

sentences: '''Malas jūra''' ir daļa no [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]], kuru daļēji norobežo [[sauszeme]], tai skaitā [[sala]]s, [[arhipelāgs|arhipelāgi]], [[pussala]]s. Atšķirībā no [[iekšējā jūra|iekšējām jūrām]] malas jūrās ir [[okeāna straume|okeānu straumes]], ko rada okeānu vēji. Daudzas malas jūras norobežo salu virknes, kas veidojušās [[okeāniskā Zemes garoza|okeāniskajai Zemes garozai]] [[subdukcija]]s ceļā paejot zem citas [[tektoniskā plātne|tektoniskās plātnes]]. Lielākā daļa pasaules jūru ir malas jūras.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pīters Higss
|     vārds_orig = ''Peter Higgs''
|         attēls = Higgs, Peter (1929)3.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Pīters Higss 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Ņūkāsla pie Tainas}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Edinburgas Universitāte]]
[[Londonas Impērijas koledža]]
[[Londonas Karaliskā koledža]]
[[Londonas Universitātes koledža]]
|     alma_mater = Londonas Karaliskā koledža
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = izjauktā simetrija [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijā
[[Higsa bozons]]
[[Higsa lauks]]
[[Higsa mehānisms]]
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pīters Veirs Higss''' ({{val|en|Peter Ware Higgs}}; dzimis {{dat|1929|5|29}}) ir britu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Fransuā Anglērs|Fransuā Anglēru]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]] [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gothards Vilhelms fon Bergs
|     vārds_orig = ''Gotthard Wilhelm von Berg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1682
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1756
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Ērgļu muiža]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Oto Reinholds fon Bergs,
|          brāļi = Nilss Vilhelms (pusbrālis)
|          māsas = Marija Helēna, Agneta (Margarēta), Marija Elizabete
|   dzīvesbiedrs = Eva Helēna fon Helmersena
|          bērni = [[Magnus Johans fon Bergs]] u.c.<ref>[https://www.geni.com/people/Gotthard-Wilhelm-von-Berg/6000000007376600229?through=6000000011299129991 geni.com]</ref>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Telemea''' (izrunā: [teleˈme̯a]) ir balts krēmveida [[siers]], kas pagatavots no [[govs]] vai [[aita]]s [[piens|piena]] un ko ražo [[Rumānija|Rumānijā]].<ref>[https://books.google.com/books?id=MnG50g_P0VUC&pg=PA280 Handbook of Animal-Based Fermented Food and Beverage Technology, Second Edition - Google Книги<!-- Заголовок добавлен ботом -->]</ref><ref name="telemeacheese">[https://www.cheese.com/telemea/ About Telemea] at cheese.com</ref> Sieram var būt atšķirīgs ūdens saturs, padarot to vai nu pusmīkstu, vai krēmīgu. Tam ir patīkama, nedaudz salda, skāba un sāļa garša, kas kļūst izteiktāka, kad siers nogatavojas. To lieto kā galda sieru [[uzkodas|uzkodām]], [[salāti (ēdiens)|salātiem]], dažādiem ēdieniem (piemēram, [[omlete]]s, [[pankūkas]], [[pīrāgs (pārtika)|pīrāgi]]). Telemea ražošanai pienam pievieno [[fermenti|fermenta]] ekstraktu. Visbiežāk tiek izmantots govs un aitas piens, retāk [[kaza]]s vai [[bifeļi|bifeļa]] piens. Iegūto biezpienu ievieto [[marle|marlē]], visu nakti nospiež un pēc tam sagriež kvadrātveida gabaliņos. Tad sieru vairākas nedēļas iztur [[sālījums|sālījumā]].<ref name="telemeacheese" /> Pēc tam to uzglabā koka mucās. Visu ziemu to var turēt koncentrētākā sālījumā, tādā gadījumā pirms lietošanas to atsāļo svaigā ūdenī.

sentences: [[sula]]s [[rūgšana]] [[vīns|vīna]] [[raudzēšana]]s laikā]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rudbāržu pagasts
| karte             = Rudbāržu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Rudbāržu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Rudbāržu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 100px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rudbāržu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Rudbārži
| platība           = 110,42
| iedzīvotāji       = 1074<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1074 / 110.42 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Cilvēka galvaskauss |
  Latin        = Cranium |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray190.png |
  Caption      = |
  Image2       = Gray188.png|
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: {{Commons cat|London Underground|Londonas metro}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pikseļi
 | oriģinālnos = ''Pixels''
 |      attēls = Pikseli.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, asa sižeta filma, animācijas filma
 |    režisors = [[Kriss Kolumbuss]]
 |  producents =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Allens Koverts]]
* Kriss Kolumbuss
 |   scenārijs =
* [[Tims Hērlihijs]]
* [[Timotijs Doulings]]
 |     aktieri =
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Mišela Monagana]]
* [[Pīters Dinklidžs]]
* [[Džošs Gads]]
* [[Braians Kokss]]
 |      mūzika = [[Henrijs Džekmens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[China Film Group]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|7|24||bez}}
 |      ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pixels-2015|title=Pixels|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2019|05|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190505063631/http://www.bbfc.co.uk/releases/pixels-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|88 miljoni}}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pixels.htm|title=Pixels (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|224,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pikseļi"''' ({{val|en|Pixels}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kura režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Kevins Džeimss]], [[Ādams Sendlers]], [[Mišela Monagana]], [[Pīters Dinklidžs]], [[Džošs Gads]] un [[Braians Kokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|7|24||bez}}.

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Helichrysum stoechas barrelieri 1.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Helichrysum stoechas''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Helichrysum
| ģints_lv = Salmenes
| binomial = Helichrysum
| sinonīmi =
}}'''Salmenes''' ({{Val-la|Helichrysum}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kas savvaļā sastopama [[Āfrika|Āfrikā]] ([[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] ir 244 sugas), [[Madagaskara|Madagaskarā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:331648-2|title=Helichrysum Mill. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-14|language=en}}</ref> Augi var būt [[Viengadīgi augi|viengadīgi]] vai daudzgadīgi lakstaugi vai krūmi, kas var sasniegt 60–90 cm augstumu. To [[lapas]] ir iegarenas līdz lancetiskas, ziedi var būt dažādās krāsās, atskaitot zilu.

sentences: '''Romas karalis''' ({{val|en|The King of Rome}}) bija [[sacīkšu balodis|sacīkšu]] [[baloži|balodis]], kurš 1913. gadā uzvarēja 1001 [[jūdze]]s (1611 km) sacensībās no [[Roma]]s, Itālijā, uz Angliju. Deivs Sadberijs (''Dave Sudbury'') sarakstīja par viņu dziesmu un arī grāmatu. Pazīstamākais dziesmas izpildījums pieder Džūnai Teiborei (''June Tabor'').<ref name=DET-2001-09-25>Museum plea on pigeon. ''Derby Evening Telegraph'', 25 Sep 2001.</ref>

sentences: '''Vistleras Olimpiskais parks''' ir [[2010. gada ziemas olimpiskās spēles|2010. gada ziemas olimpiskās spēļu]] ziemas sporta veidu norises vieta. Parks atrodas Kalagānu ielejā, [[Vistlera]]s rietumos. Šajā parkā norisinās [[biatlons|biatlona]], [[distanču slēpošana]]s, [[ziemeļu divcīņa]]s un [[tramplīnlēkšana]]s sacensības. Pēc Olimpiskajām spēlēm sporta komplekss tiks izmantots publiskām vajadzībām un sacensību rīkošanai.

sentences: {{Operteātra infokaste|adrese={{vieta|Latvija|Jelgava|Krišjāņa Barona iela 6|3s=Krišjāņa Barona iela}}, LV-3001|dibināšanas gads={{dat|1959|11|11|}}|režisors=Dace Vilne|mājas lapa=https://alunanateatris.lv/}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jānis Leitis
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|4|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=190}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/leitis-janis-1089727/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081600/http://www.london2012.com/athlete/leitis-janis-1089727/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=75}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[tāllēkšana]], [[400 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Uldis Kurzemnieks<ref name="londona-2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.olimpiade.lv/londona/olimpiska-delegacija/sportisti/vieglatletika/51-janis-leitis|title=Jānis Leitis|publisher=Olimpiade.lv|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2012|07|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120727011631/http://www.olimpiade.lv/londona/olimpiska-delegacija/sportisti/vieglatletika/51-janis-leitis}}</ref>
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a = 2 ([[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010]], [[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2012]])
 |            rc-t =
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,98 m
 |           PR1_d = [[Tāllēkšana]]
 |             PR2 = 45,53 s {{icon|lr-v}}
 |           PR2_d = [[400 m]]
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Latvija}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā U-23|Eiropas čempionāts U-23]]}}
{{MedalGold|Kauņa 2009|Tāllēkšana}}
}}
'''Jānis Leitis''' (dzimis {{dat|1989|4|13}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startējis [[tāllēkšana]]s un [[400 m]] disciplīnās, retāk skrēja citas sprinta distances. [[Latvijas rekordi vieglatlētikā|Latvijas rekordists]] 400 m distancē (45,53, uzstādīts 2018. gadā),<ref name=":1">{{Ziņu atsauce|url=http://sportacentrs.com/vieglatletika/08082018-leitis_otro_dienu_pec_kartas_labo_latvija|title=Leitis otro dienu pēc kārtas labo Latvijas rekordu, bet finālā netiek|work=Sportacentrs.com|access-date=2018-08-08|date=2018-08-08|language=lv-LV}}</ref> personiskais rekords tāllēkšanā — 7,98 metri (2011). J. Leitis ir 2009. gada Eiropas čempions tāllēkšanā U-23 vecuma grupā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada novembrī,}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{ievads+}}
{{noformējums+}}
Latviešu nacionālā kustība un emancipācijas process [[19. gadsimts|19. gadsimta]] otrajā pusē izveidoja grāmatniecības aizsākumu. [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā [[Latvija|Latvijā]] tika iedibinātas latviešu [[Grāmata|grāmatu]] [[Iespiešana]]s tradīcijas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Valda Baroniņa
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki = Kārlis Tabaks, [[Laima Tabaka]]
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = {{ubl|[[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] <small>(1982—2001)</small>|[[Rīga]], [[Latvijas Dabas fonds]]}}
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Grīšļu ģints Latvijas florā (2003), Gaujas nacionālā parka un citu īpaši aizsargājamo dabas teritoriju floras izpēte,Latvijas biotopu kartēšanas projekta vadīšana
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Erihs Reinholds fon Albedils
|     vārds_orig = ''Erich Reinhold von Albedyl''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1732
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Peltsamā]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Jaunmoku muiža]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = oberjēgermeistars
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - karavīrs Erihs fon Albedils, māte - Ģertrūde Sofija, dzim. Bīrene (''Bieren''), otrajā laulībā fon Korfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Margarete Anna fon Koskulla (''Margarethe Anna von Koskull'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Doroteja fon Līvena
|          vārds_orig = ''Dorothea von Lieven''
|              attēls = Countesslieven.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Doroteja fon Līvena Viljama Bromleja gravīrā
|          dz_gads = 1784
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
(Tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|             dzimums = S
|              vecāki = Kristofers fon Benkendorfs
Juliāna Šilinga fon Kanštata
|        dzīvesbiedrs = [[Kristaps fon Līvens]]
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[2. autobusu maršruts (Rīga)|2]] {{·}} [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3]] {{·}} [[4. autobusu maršruts (Rīga)|4]] {{·}} [[5T. autobusu maršruts|5T]] {{·}} [[6. autobusu maršruts (Rīga)|6]] {{·}} [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8]]
 [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rīga)|11]]{{·}} [[12. autobusu maršruts (Rīga)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13]]{{·}} [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rīga)|16]]
 [[18. autobusu maršruts (Rīga)|18]]{{·}} [[20. autobusu maršruts (Rīga)|20]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21]]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23]]{{·}} [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24]]{{·}} [[25. autobusu maršruts (Rīga)|25]]{{·}} [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26]]
 [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28]]{{·}} [[29. autobusu maršruts (Rīga)|29]]{{·}} [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30]]{{·}} [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31]]{{·}} [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32]]{{·}} [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33]]{{·}} [[34. autobusu maršruts (Rīga)|34]]{{·}} [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36]]
 [[37. autobusu maršruts (Rīga)|37]]{{·}} [[38. autobusu maršruts (Rīga)|38]]{{·}} [[39. autobusu maršruts (Rīga)|39]]{{·}} [[41. autobusu maršruts (Rīga)|41]]{{·}} [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43]]{{·}} [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44]]{{·}} [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46]]{{·}} [[47. autobusu maršruts (Rīga)|47]]
 [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48]]{{·}} [[49. autobusu maršruts (Rīga)|49]]{{·}} [[50. autobusu maršruts (Rīga)|50]]{{·}} [[51. autobusu maršruts (Rīga)|51]]{{·}} [[52. autobusu maršruts (Rīga)|52]]{{·}} [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53]]{{·}} [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54]]{{·}} [[55. autobusu maršruts (Rīga)|55]]
[[56. autobusu maršruts (Rīga)|56]]{{·}} [[57. autobusu maršruts (Rīga)|57]]{{·}} [[58. autobusu maršruts (Rīga)|58]]{{·}} [[60. autobusu maršruts (Rīga)|60]]{{·}} [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dahiardīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.22-20
|ķīm_formula=(Ca,Na2,K2)5Al10Si38O96·25H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārta, oranžsarkana
|svītra=Balta
|habituss=Iegarenas prizmas, oktaedri, [[dvīņukristāls|dvīņukristāli]]
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas, nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,488 - 1,494 nβ = 1,490 - 1,496 nγ = 1,494 - 1,499
|pleohroisms=
|blīvums=2,17
}}
__NOTOC__

sentences:
{{infokaste+}}
'''Alberts no Štādes''' (miris ap 1264. gadu; {{val|de|Albert von Stade}}) bija [[Vācija|vācu]] hronists, [[Pasaules hronika]]s autors.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Burmese ferret badger.png
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Melogale
| ģints_lv = Seskāpši
| suga = Melogale personata
| suga_lv = Birmas seskāpsis
| binomial = Melogale personata
([[Isidore Geoffroy Saint-Hilaire|I. Geoffroy Saint-Hilaire]], 1831)
| izplatība =
| kategorijas =nē
}}
'''Birmas seskāpsis''' jeb '''lielzobu seskāpsis''' (''Melogale personata'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[plēsējs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kazimirs Bujņickis
| vārds_orig = ''Kazimierz Bujnicki''
| attēls = Kazimir-Buinicki.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1788
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Šķeltova]]s muiža (tagad [[Krāslavas novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1878
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Lukna (Sakstagala pagasts)|Lukna]]s muiža (tagad [[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
| dzīves_vieta = [[Dagda]], Lukna
| pilsonība =
| tautība = [[Latvijas polis]]
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[etnogrāfija]], [[Latvijas vēsture]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = Latgales vēstures pētniecība
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Bolivina catanensis.jpg
|     att_nosaukums= Bolivinitīna ''[[Bolivina catanensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Bolivinitoidea
|    virsdzimta_lv = Bolivinitoidejas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|      apakšdzimta = Bolivinitinae
|   apakšdzimta_lv = Bolivinitīnas
|         binomial = Bolivinitinae <small>Cushman, 1927</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Bolivinitīnas''' (''Bolivinitinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] bolivinitīnas ir zināmas no agrā [[Jura (periods)|juras perioda]] (piemēram, ''[[Brizalina liasica]]'') līdz mūsdienām.

sentences: '''M šūnas''' ir [[šūna]]s, kuras atrodas zarnu [[Peijera plāksnīte|Peijera plāksnītēs]], kā arī ar [[Plaušas|bronhiem]] saistītajos limfoīdajos audos (''bronchus-associated lymphoid tissue'' — BALT). To galvenā funkcija ir [[Mikroorganisms|mikroorganismu]] un daļiņu transports cauri [[Epitēlijs|epitēlija]] barjerai līdz imūnajām šūnām, tādējādi stimulējot gļotādas imunitāti. Atsevišķos gadījumos M šūnas var būt kā ieejas vārti dažādām baktērijām, piemēram, ''Shigella flexneri'', ''Salmonella typhimurium'', un ''Yersinia pseudotuberculosis.''

sentences:
{{infokaste+}}
'''Marks Manilijs''' ({{val|la|Marcus Manilius}}) bija [[Senā Roma|romiešu]] [[astroloģija|astrologs]], [[dzejnieks]], I. gadsimtā [[m.ē.]] sarakstījis vienu no pirmajiem darbiem par astroloģiju – ''Astronomica'' vai ''Astronomicon''.  Darbs sastāv no 5 grāmatām, uzrakstīts dzejas formā. Marka Manilija vārdā nosaukts [[Mēness]] krāteris [[Manilijs (krāteris)|Manilijs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sekretāre
| attēls                   = Secretary (2002).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Secretary''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Šainbergs]]
| producents               =
* [[Endrū Fīrbergs]]
* [[Eimija Hobija]]
* Stīvens Šainbergs
| scenārija autors         = [[Ērina Kresida Vilsone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Speiders]]
* [[Megija Jillenhola]]
| mūzika                   = [[Andželo Badalamenti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Secretary, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|11|[[Sandensas kinofestivāls]]|2002|9|20|ASV|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009|title=Secretary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2018|02|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180216025346/http://bbfc.co.uk/releases/crazy-heart-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/secretary-2002|title=Secretary (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=March 18, 2019|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923195815/https://www.bbfc.co.uk/releases/secretary-2002}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sekretāre"''' ({{val|en|Secretary}}) ir 2002. gada romantiska drāma, kas balstīta uz Mērijas Geitskillas tāda paša nosaukuma īsstāstu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Stīvens Šainbergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimss Speiders]] un [[Megija Jillenhola]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|11||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Vecpilsētas laukums Jēkabpilī.
2010.g.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{noformējums+|atsauces}}
 ir populārs veids, kā uzkrāt zelta rezerves.]]
Vēsturiski '''[[zelts]] kā [[investīcija]]''' ir kalpojis par salīdzinoši stabilu ilgtermiņa ieguldījumu, kur katru gadu visā pasaulē tiek pārdotas aptuveni 1000 [[tonna]]s [[zelta stienis|zelta stieņu]].<ref name="RietumuBanka">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.rietumu.lv/investment-gold|title=Investīciju zelts|work=rietumu.lv|publisher=Rietumu Banka|accessdate=9 June 2018|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180617084538/http://www.rietumu.lv/investment-gold|archivedate={{dat|2018|06|17||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Upes nēģis
|     platums = 240px
|        attēls = Lampetra fluviatilis.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Cyclostomata
|      klase_lv = Apaļmutnieki
|         kārta = Petromyzontiformes
|      kārta_lv = Nēģveidīgie
|        dzimta = Petromyzontidae
|     dzimta_lv = Nēģu dzimta
|         ģints = Lampetra
|      ģints_lv = Upes nēģi
|          suga = Lampetra fluviatilis
|       suga_lv = Upes nēģis
|        suga_r = Upes nēģis
|      binomial = Lampetra fluviatilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
skaits Lietuvas rajonos un pilsētās (2001)]]
'''Lietuvas poļi''' ([[Poļu valoda|poļu]]: ''Polacy na Litwie'', [[Lietuviešu valoda|lietuviešu]]: ''Lenkai Lietuvā'') ir otra lielākā [[etniskā grupa]] un lielākā etniskā minoritāte [[Lietuva|Lietuvā]], kas saskaņā ar 2021. gada Lietuvas tautas skaitīšanas datiem veido 6,53 % iedzīvotāju jeb 183 421 cilvēku.

sentences:
, 1615)]]
'''Džizja''' ({{val|ar|جزْية}}, latviski — '[[mesli]]') ir vēsturisks [[nodoklis|nodokļu]] veids — galvasnauda, ko [[islāms|islāma]] valstīs nemusulmaņi ik gadu maksāja musulmaņu valdniekiem.<ref>[http://www.britannica.com/topic/jizya ''Jizya'' {{en ikona}}]</ref>

sentences: '''Avogadro skaitlis''' ir [[atoms|atomu]] vai [[molekula|molekulu]] skaits vienā [[mols|molā]] [[vielas daudzums|vielas]]. Tā tas nosaukts par godu [[Itālija|itāliešu]] zinātniekam [[Amedeo Avogadro]], kurš dzīvoja 19. gadsimtā. Saskaņā ar mola definīciju Avogadro skaitlis ir vienāds visām [[viela|vielām]]. Kopš 2019. gada molu definē kā vielas daudzumu, kas satur precīzi 6.02214076×1023 elementārdaļiņu (piem. atomu).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=BIPM|date=2001-02|title=Publications of the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/38/1/12|journal=Metrologia|volume=38|issue=1|pages=95–96|doi=10.1088/0026-1394/38/1/12|issn=0026-1394}}</ref> Aptuveni atbilst un pirms tam definēts kā atomu skaits 12 [[Grams|gramos]] oglekļa-12 ([[Ogleklis|oglekļa]] [[izotops]] ar [[molekulu masa|atommasu]] 12).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Terrien|first=J|date=1971-01|title=News from the Bureau International des Poids et Mesures|url=http://dx.doi.org/10.1088/0026-1394/7/1/008|journal=Metrologia|volume=7|issue=1|pages=43–44|doi=10.1088/0026-1394/7/1/008|issn=0026-1394}}</ref>

sentences:
{{apvienot|Lubāns}}
'''Meliorācijas darbi Lubāna mitrājā''' norisinās jau no 19. gadsimta un tie kulmināciju piedzīvoja 20.gadsimtā, kad notika ļoti intensīva hidrobūvju celtniecība. To veica, lai samazinātu plūdu apjomus un to nodarīto postījumu visā mitrāja teritorijā, kas palos applūda milzīgās platībās. Plūdu apmēri sagādāja lielas lauksaimniecības problēmas un pilnīgu nespēju izaudzēt kultūraugus, līdz ar to nesot bada gadus Lubāna mitrāja iedzīvotājiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Senecio vulgaris
|           autors = L.
|           attēls = Common Groundsel-first fruits.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Senecio vulgaris|Parastā krustaine}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|            ģints = Senecio
|         ģints_lv = Krustaines
|             suga = S. vulgaris
|          suga_lv = Parastā krustaine
|      kategorijas = nē
|sinonīmi={{TaksoSaite|Senecio jacobaea|Jēkaba krustaine}}}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{pareizrakstība+}}
{{atveidošana+}}
'''Algebra''' ({{val|ar|اَلْجَبْرْ}} (''al-gabr'') — 'apvienošana') ir viena no [[matemātika]]s pamatnozarēm. Algebra ir zinātne par [[Kopa|kopām]] ar operācijām, kas zināmā mērā analogas darbībām ar skaitļiem. Algebrisku sistēmu piemēri ir grupas, lauki, [[vektors|vektoru]] telpas, gredzeni, struktūras.

sentences: '''Oktamino''' jeb '''8-mino''' ir polimino, kurš sastāv no astoņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 369 unikāli oktamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 2725 oktamino pozīcijas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Ēdole
| settlement_type        = Lielciems
| image_skyline          = 5 Edoles-pils4-14jun08.jpg
| image_caption          = Ēdoles pils
| pushpin_map            = Latvia
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Kuldīgas novads]]
| subdivision_name2      = [[Ēdoles pagasts]]
| established_title      = Pirmoreiz minēta
| established_date       = 1230. gads
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 1,45
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2019
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=5087 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 369
| population_density_km2 = auto
| latd  = 57 | latm  = 01 | lats  = 14 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 41 | longs = 27 | longEW = E
| elevation_m            = 45
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-3310 Ēdole
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Signāls''' ({{val-la|signum - zīme}}) ir materiāls [[objekts]], kas sevī ietver dažādu [[informācija|informāciju]] un tā tiek pārnesta tālāk. Bieži vien šī informācija ir apslēpta (piem., [[ceļa zīme]]s) vai kodēta (piem., [[informātika|informātikā]]). Citiem vārdiem sakot, signāls ir sava veida [[īsziņa]]. [[Termins]] ''signāls'' biežāk tiek izmantots [[zinātne|zinātnē]] un [[tehnika|tehnikā]], nozarēs, kuras ir saistītas ar [[informācija]]s apstrādi un pārsūtīšanu, t.i., [[kibernētika|kibernētikā]], [[elektronika|elektronikā]], [[radiotehnika|radiotehnikā]], [[sakari|sakaru]] tehnikā un citur.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Šenkings
|     vārds_orig = ''Otto Schenking''
|         attēls = Otto schenking sulejow.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oto Šenkinga (trešais no labās puses) ierašanās Sulejovā (1625)
|     dz_dat_alt = [[1540]]?
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Livonijas Konfederācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1637
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sulejova]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]<br/>([[Lodzas vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = katoļu baznīcas darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Četras svētās pilsētas''', [[jūdaisms|jūdaisma]] tradīcijā iekļauj [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Halīla|Hebronu]], [[Tiberija|Tiberiju]] un [[Safeda|Safedu]].

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Theraphosidae
|        attēls = Lasiodora parahybana 2009 G05.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lasiodora parahybana|Lašsārtais putnuzirneklis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Arachnida
|      klase_lv = Zirnekļveidīgie
|         kārta = Araneae
|      kārta_lv = Zirnekļi
|    apakškārta = Mygalomorphae
| apakškārta_lv = Putnēdājzirnekļi
|    virsdzimta = Theraphosoidea
| virsdzimta_lv = Putnuzirnekļu virsdzimta
|        dzimta = Theraphosidae
|     dzimta_lv = Putnuzirnekļu dzimta
|    iedalījums = 148 ģintis
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Jūrmalas pilsētas daļu|Valteri (nozīmju atdalīšana)|Valteri}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Valteri
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| image_shield           =
| image_map              = Valteri location map.png
| map_caption            = Valteru novietojums Jūrmalā
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jūrmala]]
| established_title      =
| established_date       =
| established_title1     =
| established_date1      =
| established_title2     =
| established_date2      =
| established_title3     =
| established_date3      =
| area_total_km2         = 3.1
| population_as_of       = 2008
| population_footnotes   = <ref>[http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums]</ref>
| population_total       = 873
| population_density_km2 = 281.6
| latd  = 56 | latm  = 56| lats  = 31| latNS  = N
| longd = 23 | longm = 41| longs = 37| longEW = E
| elevation_m            = 3
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code            = <!-- pasta indekss un nosaukums, ja atšķiras no apdz. v. (LV-1234 Kaktumiests) -->
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Valteri''' ir [[Jūrmala]]s daļa [[Lielupe]]s kreisajā krastā, trīs kilometru attālumā no jūras krasta. Robežojas ar citu Jūrmalas daļu — [[Asari (Jūrmala)|Asari]]em, no kuriem tos atdala [[Viņķu purvs]].

sentences:
]]
'''Slāvi-musulmaņi''' ir [[Slāvi|slāvu]] etnereliģiskas grupas, kas piekopj [[Islāms|islāmu]] kā tradicionālo reliģiju.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Petra
 | native_name              = البتراء
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Petra Jordan BW 21.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | pushpin_map              = Jordānija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 30 | latm  = 19 | lats  = 43 | latNS  = N
 | longd = 35 | longm = 26 | longs = 31 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Jordānija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | elevation_m              = 810
}}

sentences:
{{Commonscat|Spider-Man films|Bbetmena filmu sērija}}
{{catmain|Betmens (filmu sērija)}}

sentences: '''Genoms''' ({{val-el|γένος}}, ''genos'' — 'izcelšanās') ir [[organisms|organisma]] visu [[gēns|gēnu]] kopums (pilns [[hromosoma|hromosomu]] komplekts). Terminu [[1920]]. gadā ieteica [[Hanss Vinklers]], lai aprakstītu noteiktas [[suga]]s organismu hromosomu haploīdā komplekta gēnu kopumu, atšķirībā no [[genotips|genotipa]] — konkrēta indivīda gēnu kopuma. Vēlāk, attīstoties [[molekulārā ģenētika|molekulārajai ģenētikai]], jēdziena nozīme izmainījās — genomā ietilpst gan hromosomālā [[DNS]], gan arī ārpuskodola ([[mitohondrijs|mitohondriju]] un [[plastīda|plastīdu]]) DNS.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Samazināšana
| attēls                   = Downsizing.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Downsizing''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Aleksandrs Peins]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* Aleksandrs Peins
* [[Džims Teilors]]
| scenārija autors         =
* Džims Teilors
* Aleksandrs Peins
| galvenajās lomās         =
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Honga Čau]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Ad Hominem Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|8|30|Venēcijas filmu festivāls|2017|12|2|ASV|}}
| ilgums                   = 135 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/downsizing-2017|title=Downsizing|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 1, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|68 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=downsizing.htm|title=Downsizing (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 1, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Samazināšana"''' ({{val|en|Downsizing}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Aleksandrs Peins]]. Galvenās lomas atveido [[Kristofs Valcs]], [[Mets Deimons]], [[Kristena Viga]] un [[Honga Čau]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|30||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tamperes katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Tampereen_tuomiokirkko_1.JPG
| image_size            =
| caption               = Tamperes katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Tamperes katedrāle
| position              = left
| latd                  = 61.5025
| longd                 = 23.769722
| location              = {{vieta|Somija|Pirkanmā|Tampere}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Larss Sonks]]
| architecture_style    = [[nacionālais romantisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1902. gads
| year_completed        = 1907. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Tamperes katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1236638"
}
</mapframe>

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Čārlzs Rihters
|     vārds_orig = ''Charles Richter''
|         attēls = CharlesRichter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čārlzs Rihters 1970. gados
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Overpeka|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Amerikāņi (nācija)|Amerikānis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|     alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]<br/>[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|        zinātne = [[Seismoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rihtera skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Čārlzs Frānsiss Rihters''' ({{val|en|Charles Francis Richter}}, dzimis {{dat|1900|4|26}} Overpekā, [[Ohaio (štats)|Ohaio]], ASV, miris {{dat|1985|9|30}} Pasadīnā, Kalifornijā, ASV) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[seismoloģija|seismologs]]. Dzimis nelielā pilsētā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štata dienvidaustrumos.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Astes kauls |
  Latin        = Os coccygis |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray100.png |
  Caption      = Astes kauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Donuzlavs
| attēls       = Новоозёрное.JPG
| paraksts     = Donuzlavs pie [[Novoozerne]]s
| vieta        = {{UKR}} (de facto)
{{RUS}} (faktiski)
| vieta2       = [[Krima]]
| map = Krima
| plat_d=45 | plat_m=20 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=33 | gar_m=0 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      = 48,2
| platība_ha   =
| garums       = 30
| platums      = 8,5
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 27
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| augstums_vjl = -0,4
| izteka       =
| baseins      = 1288
| lielbaseins  =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Novoozerne]]
}}
'''Donuzlavs''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]] un {{val|ru|Донузлав}}, {{val|crh|Doñuzlav}}) ir [[ezers]] [[Krima]]s rietumu piekrastē [[Ukraina|Ukrainā]]. Izvietojies [[Tarhankutas pussala]]s dienvidu krastā. Kopš 1961. gada, kad, izbūvējot kara flotes bāzi, 200 m platumā tika pārrakta ezeru no [[Melnā jūra|Melnās jūras]] atdalošā strēle, ezers faktiski ir pārtapis par jūras līci. Izstiepts ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 30 km garumā un ir dziļākais [[Krima]]s ezers. Lielākajā daļā ezera [[sālsūdens]], ezera ziemeļaustrumu galā — [[saldūdens]]. Donuzlavā atrodas Ukrainas Kara flotes bāze.

sentences: '''Alus darīšana''' jeb '''brūvēšana''' ir [[alus]] gatavošana, [[ūdens|ūdenī]] vārot [[mieži|miežus]] vai cita veida [[labība|labību]] un iegūto šķīdumu [[raudzēšana|saraudzējot]] ar [[raugs|raugu]]. Laika gaitā alus darīšana no [[amatniecība]]s kļuvusi par [[pārtikas rūpniecība]]s nozari.

sentences: '''Skrundas viduslaiku pils''' ({{val-de|Scrunden, Schloß Schrunden}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mūra pils mūsdienu [[Skrunda]]s pilsētas teritorijā [[Venta]]s kreisajā krastā.

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donavas kanāls
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Donaukanal
| attēls            = Donaukanal_vom_Ringturm_sued.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donavas kanāls Vīnē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Donava]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=22 | sāk_gar_s=09 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 17,3
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vīne#Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tiglīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H8O2
|molmasa=100,116
|blīvums=872
|kušanas temperatūra=64 °C
|viršanas temperatūra=198,5 °C
}}
'''Tiglīnskābe''' (''trans''-2-metil-2-butēnskābe, cevadīnskābe, sabadilīnskābe, α-metilkrotonskābe, ''trans''-α,β-dimetilakrilskābe, СН3−CH=С(СН3)–СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tiglīnskābe ir bezkrāsaini kristāli ar saldenu, pikantu aromātu. Tiglīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[angelikskābe]]. Tiglīnskābei ir kairinoša iedarbība uz ādu, acīm un elpošanas ceļiem.

sentences:
{{navbox
|name = Liaonina
|title = [[Liaonina]]s prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Aņšaņa]]
* [[Beņsji]]
* [[Čaojana]]
* [[Daliaņa]]
* [[Daņduna]]
* [[Dzjiņdžou]]
* [[Fusjiņa]]
* [[Fušuņa]]
* [[Huludao]]
* [[Inkou]]
* [[Liaojana]]
* [[Paņdzjiņa]]
* '''[[Šeņjana]]'''
* [[Tielina]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Liaonina]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Mauritania|Mauritānija}}

sentences: '''Ķermeņa masas indekss''' ('''ĶMI''', {{val|fr|indice de masse corporelle}}) jeb '''Kitēla indekss''' (''indice de Quetelet'') ir beļģu statistiķa [[Ādolfs Kitēls|Ādolfa Kitēla]] izgudrots cilvēka ķermeņa [[aptaukošanās]] rādītājs, ko izsaka kā [[svars|svara]] un kvadrātā kāpināta [[augums|auguma]] [[garums|garuma]] attiecību (kg/m2).<ref name=EB>{{Cite web |title=How Is BMI Calculated? |url=https://www.britannica.com/story/how-is-bmi-calculated |access-date=2024-03-18 |website=www.britannica.com}}</ref><ref>{{cite journal | vauthors = Eknoyan G | title = Adolphe Quetelet (1796–1874)--the average man and indices of obesity | journal = Nephrology, Dialysis, Transplantation | volume = 23 | issue = 1 | pages = 47–51 | date = January 2008 | pmid = 17890752 | doi = 10.1093/ndt/gfm517 | doi-access =  }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johaness Lecmanis
|     vārds_orig = ''Johannes Letzmann''
|         attēls = Johannes Letzmann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Langeoga]], [[Lejassaksija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = meteorologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
 |  name   =
 |  logo   = Stena line logo.svg|250px
 |  type   = [[Privāts uzņēmums]]
 |  company_slogan = ''Veidojot labāku dienu<br />Ikviens ir pelnījis atpūtu''
 |  foundation     = 1962. gads
 |  location       = {{karogs|Zviedrija}}, [[Gēteborga]]
 |  key_people     = ''Dan Sten Olsson'', dibinātājs un īpašnieks
 |  num_employees  = 5000 (2015)
 |  industry       = [[Transports]] Prāmji
 |  products       = Prāmji, kravas, pasažieri, ceļošana
 |  passengers     = 7,000,000 (2015)
 |  vehicles       = 1,500,000 (2015)
 |  freight units  = 2,000,000 (2015)
 |  revenue        = [[Image:Green Arrow Up.svg|12px]] 12,0 miljardi [[Zviedrijas krona|SEK]] (2015)
 |  result         = [[Image:Green Arrow Up.svg|12px]] 540 million [[Swedish krona|SEK]] (2006)
 |  homepage       = [https://www.stenaline.com/ stenaline.com]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ģimene
| operators =
| attēls = The Family 2013, Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Liks Besons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts De Niro]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Daiena Egrona]]
* [[Džons D'Leo]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Family''
| studija = * ''EuropaCorp''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''TF1 Films Production''
* ''Grive Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''EuropaCorp Distribution''
* ''Relativity Media''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|9|10}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|78,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2404311/|title=
The Family (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ģimene"''' ({{Val|en|The Family}}, {{Val|fr|Malavita}}) ir 2013. gada [[Francija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Mišela Feifere]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Daiena Egrona]] un [[Džons D'Leo]]. Filma balstīta uz Tonīno Benakvistas romānu ''Malavita''.

sentences: '''25. februāris''' ir gada 56. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 309 (310 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = ''[[Rammstein]]''
| Image            =Rammstein_and_Apocalyptica_concert_-_2005.jpg
| Caption          = Grupas uzstāšanās [[Milāna|Milānā]] kopā ar [[Apocalyptica]], 2005. gada 24. februārī
| Alt              =
| Studio           = 6
| Studio link      =
| Live             = 2
| Live link        =
| Compilation      = 1
| Comp link        =
| Singles          = 24
| Singles link     =
| Video            = 3
| Video link       =
| Music videos     = 23
| MV link          =
| Option name      = Bokseti
| Option           = 1
| References       = no
|}}
Vācu [[Industriālais metāls|industriālā metāla]] grupas '''''[[Rammstein]]'' diskogrāfija''' sastāv no 6 [[Studijas albums|studijas albumiem]], 2 [[Koncertalbums|koncertalbumiem]] un 3 koncertu video ierakstiem. Vēl grupa ir izdevusi 24 [[Singls|singlus]], no kuriem divdesmit trim ir uzfilmēti [[Videoklips|videoklipi]]. Grupa tika izveidota 1994. gada janvārī. Tajā ietilpst seši mūziķi no [[Šverīne]]s un [[Austrumberlīne]]s: vokālists [[Tils Lindemans]], ģitārists [[Rihards Kruspe]], ģitārists [[Pauls Landerss]], basģitārists [[Olivers Rīdels]], bundzinieks [[Kristofs Šneiders]] un taustiņinstrumentālists [[Kristians Lorencs]].<ref name="Allmusic-Biography">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.allmusic.com/artist/rammstein-p198625|title=Rammstein > Biography|last=Nimmervoll|first=Ed|work=Allmusic|publisher=Macrovision|accessdate=8 июля 2010|archiveurl=https://www.webcitation.org/67B2j9vj6?url=http://www.allmusic.com/artist/rammstein-p198625|archivedate=2012-04-25}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Grifters''
| operators =
| attēls = TheGrifters.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Roberts A. Heriss]]
* [[Džims Peintens]]
| scenārijs = * [[Donalds E. Vestleiks]]
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Anete Beninga]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''The Grifters''
| studija = ''Cineplex Odeon Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|12|5}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Grifters''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]], bet producents [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Anete Beninga]]. Filma balstīta uz [[Džims Tompsons|Džima Tompsona]] 1963. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Lukaševičs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1699
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = mūsdienu [[Lietuva]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1779
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Izvalta]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Jezuītu misionārs, grāmatu sastādītājs, skolotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jānis Lukaševičs''' (dzimis {{dat|1699|1|14}}, miris {{dat|1779|5|5}})<ref name="preiļi" /> bija [[Lietuvieši|lietuviešu]] [[Jezuītu ordenis|jezuītu ordeņa]] loceklis, skolotājs un misionārs.

sentences: s krasta biocenoze pēc [[bēgums|bēguma]], kurā redzamas [[jūras zvaigzne]]s, [[jūras anemones]] un [[sūkļi]]]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Falco punctatus.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Falconiformes
| kārta_lv       = Piekūnveidīgie
| dzimta         = Falconidae
| dzimta_lv      = Piekūnu dzimta
| ģints          = falco
| ģints_lv       = Piekūni
| suga           = F. punctatus
| suga_lv        = Maurīcijas piekūns
| binomial       = Falco punctatus <small>([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1821)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Maurīcijas piekūns''' (''Falco punctatus'') ir [[piekūnu dzimta]]s (''Falconidae'') [[plēsīgais putns|plēsīgais putns]]. Tā ir viena no 37 [[piekūni|piekūnu]] [[ģints (bioloģija)|
gints]] [[suga|sugām]]. [[Endēms|Endēma]] [[Maurīcija]]s salai, kur tas sastopams dienvidrietumu plakankalnes [[mežs|mežos]], klintīs un aizās.<ref name=ellis>Ellis, Richard (2004). No Turning Back: The Life and Death of Animal Species. New York: Harper Perennial. p. 279. {{ISBN|0-06-055804-0}}.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ernests Mārtiņa dēls Ūdris
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Ropažu pagasts}}
| dz_dat_alt = {{dat|1894|06|20}}
| m_dat_alt = {{dat|1967|07|05}}
| attēls = Attēls:Ernests Ūdris.jpg
| att_izmērs = 190px
| pilsonība = {{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada augustā,}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Oļegs Sudakovs'''
| Attēls = Олег Судаков (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts =
| Fons = solists
| Dz_vārds = Oļegs Sudakovs
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1962|5|4}}
| Miris =
| Vieta_dz = [[Novosibirska]], [[Krievijas PFSR]] {{USSR}}<br />(tagad {{RUS}})
| Instrumenti = ģitāra
| Žanrs = [[pankroks]]
| Nodarbošanās = [[solists|dziedātājs]]
| Gadi = [[1987]] - pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = [http://manager.lenin.ru/ manager.lenin.ru/ ]
| Dzimums = V
}}

sentences: '''Valmieras pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 225 [[iela]]s [[Valmiera|Valmierā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Valmiera, Valmieras nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|5||bez}}}}</ref>

sentences:
uz SLE pacienta sejas.]]
'''Sistēmiskā sarkanā vilkēde''' (SLE) ({{val-la|lupus erythematosus}}) ir hroniska autoimūna iekaisuma slimība, ko raksturo autoantivielas pret šūnu kodolu komponentiem organismā. Tā ir multisistēmu slimība un var skart jebkuru orgānu: [[niere]]s, [[āda|ādu]], [[locītava]]s, [[plaušas]], [[nervu sistēma|nervu sistēmu]], [[sirds|sirdi]] u.c. Vissmagākās komplikācijas ir [[nefrīts]], neiroloģiskie traucējumi un [[ateroskleroze]]. Sistēmiskā sarkanā vilkēde ir pazīstama kā slimība, kas atdarina citu slimību simptomus. Vislielākās izredzes tikt pie pareizās diagnozes ir, konsultējoties ar ārstu reimatologu.<ref name="preventlup"/> Raksturīga SLE ārējā izpausme ir M tauriņveida [[eritēma]] uz sejas. Šī sarkanā maska arī deva slimības latīņu nosaukumu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā, jo atgādināja kopš viduslaikiem zināmo sejas ādas tuberkulozi jeb ‘’lupus vulgaris’’, kas tika dēvēta par “vilka purnu” ({{val-la|lupus}} “vilks”). Saskarsmē ar slimnieku, kuram tā ir, nav iespējams saslimt veselam cilvēkam, jo sistēmiskā sarkanā vilkēde nav [[infekcijas slimība]].<ref name="luporph"/> Neskatoties uz izdzīvošanas izredžu uzlabošanos pēc [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] un citu imūnsupresīvo preparātu ieviešanas, mirstība no sistēmiskās sarkanās vilkēdes joprojām ir augsta.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ainažu jūrskolas muzejs
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Ainažu jūrskolas muzejs 2002-05-01.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Ainaži]], [[Limbažu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.8650922 | latNS  = N
| longd = 24.3604071 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Kvintets''' ({{val-la|quintus - piektais}}) ir piecu izpildītāju [[ansamblis]] vai arī muzikāls [[skaņdarbs]] pieciem izpildītājiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Prunus avium fruit.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Prunus avium|Saldais ķirsis}}
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Kauleņkoki
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (augi)
| binomial      = Cerasus
| izplatība     = Ziemeļu puslodes mērenā josla
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = {{ara|سلطنت دهلی}}
|nosaukums_latv_val  = Deli sultanāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Āzija
|reģions             = Dienvidāzija
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|valdības_veids      = [[sultanāts]]
|
|gads_sākums         = 1206. gads
|gads_beigas         = 1526. gads
|
|event_pre   =
|date_pre    =
|event_post  =
|date_post   =
|
|p1          = Guridu dinastija
|flag_p1     =
|p2          = Gahadavalu dinastija
|flag_p2     =
|p3          = Čandela
|flag_p3     =
|p4          = Paramaru dinastija
|flag_p4     =
|p5          = Devu dinastija
|flag_p5     =
|s1          = Mogulu impērija
|flag_s1     = Alam of the Mughal Empire.svg
|s2          = Bengāļu sultanāts
|flag_s2     = Flag of the Bengal Sultanate.svg
|s3          = Bahmaņu sultanāts
|flag_s3     =
|s4          = Gudžarātu sultanāts
|flag_s4     = Flag of the Gujarat Sultanate.svg
|s5          = Malvu sultanāts
|flag_s5     =
|
|image_flag    = Delhi Sultanate Flag.svg
|flag          =
|flag_type     =
|
|image_coat    =
|symbol        =
|symbol_type   =
|
|image_map         = Map of the Delhi Sultanate.png
|image_map_caption = Deli sultanāts tās ziedu laikos, ap 1330. gadu
|
|galvaspilsēta = {{ubl|[[Lahora]] (1206–1210)|[[Budauna]] (1210–1214)|[[Deli]] (1214–1327)|[[Daulatabāda]] (1327–1334)|[[Deli]] (1334–1506)|[[Āgra]] (1506–1526)}}
|
|national_motto   =
|national_anthem  =
|kopīgas_valodas  = [[persiešu valoda]], [[hindustāņu valoda]]
|reliģija         = [[sunnītu islāms]]
|nauda            =
|
|title_leader  =
|leader1       =
|leader2       =
|year_leader1  =
|year_leader2  =
|
|stat_year1    = 1312
|stat_platība1 = 3200000
|stat_pop1     =
|stat_year2    =
|stat_platība2 =
|stat_pop2     =
|
|footnotes     =
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Mona Zēfrīda
| vārds_orig = ''Mona Seefried''
| attēls = 2015-09-15_Mona_Seefried_1152.JPG
| attēla izmērs = 200px
| komentārs = Mona Zēfrīda 2015. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1957|3|30}}
| dz. vieta = [[Vīne]], [[Austrija]]
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[Aktrise|aktrise]]
| darbības gadi =
| dzīvesbiedrs = Pēters E. Funks
| apbalvojumi =
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = MAZ-ETON T203
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss MAZ-ETON T203 [[Viļņa|Viļņā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Minskas automobiļu rūpnīca|MAZ]]
|rūpnīca            =
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2008. gads|2008]]—pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 15AC
|garums             = 12 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,5 m
|pašmasa            =
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      =
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 32
|stāvvietu skaits   =
|pasažieri kopā     = 103
|izmanto            =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus lacustris|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Schoenoplectus lacustris 260605a.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus lacustris|autors=L.|suga_lv=Ezera meldrs|sinonīmi=Schoenoplectus lacustris (L.) Palla}}'''Ezera meldrs''' ({{val|la|Scirpus lacustris}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir ļoti plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un dažviet [[Āzija|Āzijā]]; tās ietvaros nodala daudzas pasugas vai ļoti līdzīgas, tuvas sugas. Ezera meldrs ir ļoti bieži sastopams visā [[Latvija]]s teritorijā; tas veido saaudzes visdažādākajās ūdenstilpēs un jūras piekrastē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/scirpus-lacustris-l/|title=ezera meldrs - Scirpus lacustris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-27}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Finanšu pakalpojumu uzņēmumi]]
[[Kategorija:Kredīts]]
[[Kategorija:Aģentūras]]

sentences:
evakuācija no [[Krima]]s]]
'''Baltā emigrācija''' jeb '''Krievu pirmā viļņa emigrācija''' ({{val|ru|Белая эмиграция}}, ''Русская эмиграция первой волны'') bija [[Baltā kustība|baltās kustības]] masveida [[emigrācija]] no Krievijas, ko izraisīja [[Baltā armija (Krievijas pilsoņu karš)|Baltās armijas]] militārā sakāve gandrīz sešus gadus ilgajā [[Krievijas pilsoņu karš|pilsoņu karā]]. Lielākā daļa emigrantu bija [[karavīrs|militārpersonas]], [[Muižniecība|muižnieki]], [[Uzņēmējs|uzņēmēji]], [[inteliģence]], [[kazaki]], [[Garīdzniecība|garīdznieki]], ierēdņi un viņu ģimenes locekļi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Ibn Haldūns
|     vārds_orig = ابن خلدون
|         attēls = Bust of Ibn Khaldun (Casbah of Bejaia, Algeria).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ibn Haldūna krūšutēls
|        dz_gads = 1332
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Hafsid Dynasty (1229 - 1574).svg}} [[Tunisa]], [[Hafsīdu valsts]] (tagad {{TUN}})
|         m_gads = 1406
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{flagicon image|Mameluke Flag.svg}} [[Kaira]], [[Mamluku valsts]] (tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[arābi|arābs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[sociālās zinātnes]], [[socioloģija]], [[vēsture]], [[historiogrāfija]], [[vēstures filozofija]], [[demogrāfija]], [[diplomātija]], [[ekonomika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[demogrāfija]]s celmlauzis, [[historiogrāfija]], [[kultūras vēsture]], [[vēstures filozofija]], [[socioloģija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
šūnu citoskelets.
Sarkanie — [[aktīna diedziņi]],
zaļās — [[mikrocaurulītes]],
zilie — [[šūnas kodols|šūnu kodoli]]]]

sentences:
laikā]]
'''Mobilizācija''' ({{val|fr|mobilisation}}, no ''mobiliser'' — 'iekustināt') ir [[Rezervists|rezervistu]] iesaukšana aktīvajā karadienestā ar mērķi panākt [[Karaspēks|bruņoto spēku]] nonākšanu [[karastāvoklis|karastāvoklī]], reaģējot uz ārkārtas situāciju valstī vai pasaulē.

sentences: '''Onikss''' ir [[ahāts|ahāta]] paveids — puscaurspīdīgs akmens ar baltām un melnām joslām. Bieži par oniksu dēvē arī melnbalti slāņotu [[marmors|marmoru]], kuru pareizi jāsauc par [[marmoronikss|marmoroniksu]].

sentences: '''Plaukstas pamata locītava''' ({{val|la|articulatio radiocarpea}}) ir kustīgs [[augšdelma kauls|augšdelma kaula]] un [[plauksta]]s [[Kaulu savienojums|savienojums]]. Plaukstas locītava nav viena izteikta [[locītava]], bet to veido vairākas mazākas locītavas. Plaukstas pamatā ir 8 nelieli [[kauls|kauli]]. Tā ir elipsveida divasu locītava, kas ļauj plaukstu ne tikai atliek un saliekt, bet arī pavērst to gan [[īkšķis|īkšķa]], gan [[mazais pirksts|mazā pirksta]] virzienā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nīolesunna
 | official_name              = ''Ny-Ålesund''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ny-Ålesund 2013 06 07 3603.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Skats uz Nīolesunnu
 | image_shield             =
 | shield_size              = 86px
 | pushpin_map              = Svalbāra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | map_caption              = Atrašanās vieta Svalbārā
 | latd  = 78 | latm  = 55 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 11 | longm = 55 | longs = 20 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Norvēģija}}'''
 | subdivision_type1        = Teritorija
 | subdivision_name1        = [[Svalbāra]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = {{dat|1916}}
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | population_total         = 35-130
 | population_as_of         = {{dat|2007|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | population_footnotes     =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://kingsbay.no/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Wood_Sandpiper_Safari_Park.jpg
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Tringa
|         ģints_lv = Tilbītes
|             suga = Tringa glareola
|          suga_lv = Purva tilbīte
|         binomial = Tringa glareola <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Bahamu Salas|Bahamu]] premjerministri''' kopš [[1973. gads|1973. gada]], kad Bahamas ieguva neatkarību no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Apzīmējumu kognitīvās dimensijas''' vai '''kognitīvās dimensijas'''  ir apzīmējumu<ref> Green, T. R. G.; Petre, M. (1996). "Usability analysis of visual programming environments: A 'cognitive dimensions' framework". Journal of Visual Languages and Computing. 7: 131–174. CiteSeerX 10.1.1.22.1477. doi:10.1006/jvlc.1996.0009.</ref><ref> Green, T. R. G. "Instructions and Descriptions: some cognitive aspects of programming and similar activities". CiteSeerX 10.1.1.32.8003.</ref> un [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]] dizaina principi, ko aprakstījuši pētnieki Tomass R.G. Grīns un Marians Petrs. Dimensijas var tikt izmantotas, lai novērtētu esošās [[Informācija|informācijas]] artefakta lietojamību vai kā [[Heiristika|heiristiku]], lai vadītu jaunas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,3-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=-28 °C
|viršanas temperatūra=210-212 °C
}}
'''1,3-Propāndiols''' (trimetilēnglikols, HOCH2CH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī un [[etanols|etanolā]]. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. 1,3-Propāndiolam ir [[izomēri|izomērs]] — [[1,2-propāndiols]].

sentences: '''Skolotājs''' ir [[persona]], kura palīdz citiem [[cilvēks|cilvēkiem]] iegūt [[zināšanas]]. Visbiežāk skolotāji tiek saistīti ar [[darbavieta|darbu]], kuru veic [[skola|skolā]], bet tikpat labi tas var būt arī [[ģimene]]s lokā, ar [[reliģija|reliģijām]] saistītās lietās vai vienkārši uz ielas. Skolotājs parasti ir [[ceļvedis]] vai palīgs [[mācīšanās]] procesā. Dažādās [[kultūra|kultūrās]] skolotāja loma var būt atšķirīga. [[Akadēmiskie priekšmeti]] ir bijuši nozīmīgi daudzās kultūrās, bet skolotāju pienākumos var ietilpt ne tikai palīdzēšana iemācīties šos priekšmetus. Bieži vien skolotājs sniedz arī profesionālas iemaņas, sagatavo skolēnus tālākai [[dzīve]]i, attīsta skolēna [[personība|personību]], kā arī iemāca vienkāršas dzīves iemaņas. Mūsdienās skolotājs ir definēts kā specifisks amats, kas to pielīdzina nozīmības ziņā citām [[profesija|profesijām]].

sentences: '''Globālais vietas numurs''' (GVN) ir daļa no [[GS1]] standartu sistēmas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gs1.org/standards/id-keys/gln|title=Global Location Number (GLN)|last=GS1.org|website=gs1.org|access-date=2019-05-15|date=2014-12-05|language=en}}</ref> Tas ir vienkāršs rīks, kas paredzēts atrašanās vietu identifikācijai, un nepieciešamības gadījumā var unikāli identificēt vietas. Šis identifikators atbilst ISO/IEC 6523 standarta normām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://docs.oasis-open.org/ebcore/PartyIdType/v1.0/CD02/PartyIdType-1.0.html|title=OASIS ebCore Party Id Type Technical Specification Version 1.0|last=Eijk|first=Pim van der|website=oasis-open.org/|access-date=2019-05-15|date=2010-02-14}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Stirnienes Svētā Laurencija Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Stirnienes baznīca 2001-04-08.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Stirnienes katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
|map_label = Stirnienes baznīca
| position=left
| latd  = 56 | latm  = 33  | lats  = 56  | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 38  | longs = 27  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Varakļānu pagasts]], [[Stirniene]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1914]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Arturs Mozga
| website               = [http://www.stirnienesbaznica.lv/ www.stirnienesbaznica.lv]
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1902]]
| year_completed        = [[1907]]
| length                = 25,50 m
| width                 = 15,30 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[laukakmens|laukakmeņi]]
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Stirnienes katoļu baznīca
|      numurs = 8773
|       grupa = Reģiona nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2011|06|04|N|bez}}
}}
}}
'''Stirnienes Svētā Laurencija Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub488 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Varakļānu novads|Varakļānu novada]] [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagasta]] [[Stirniene|Stirnienē]].

sentences:
'''Bloks''' var būt:
* [[bloks (apvienība)|bloks]] ―  valstu vai organizāciju apvienība;
* [[bloks (detaļa)|bloks]] (tehnikā) — detaļu vai elementu kopums;
* [[bloks (konstrukcija)|bloks]] (būvniecībā) — ēkas elements;
* [[bloks (sports)|bloks]] (sportā) — pretinieka kavēšana, volejbolā — gremdes atvairīšanas paņēmiens;

sentences: [[Image:Stack.png|right|thumb|230px|[[Steks (datu struktūra)|Stekā]] pēdējais ievietotais elements tiek apstrādāts (izņemts) kā pirmais.]]

sentences: '''Amfotēriskums''' jeb '''amfoteritāte''' ({{val-el|amphoteros}} — 'abējāds")<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 39. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> ir vielu spēja būt gan [[elektrons|elektronu]] pāru donoriem, gan akceptoriem. Šādām vielām atkarībā no apstākļiem piemīt kā [[skābes|skābas]], tā [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības,<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 145. lpp.</ref> respektīvi, tādas vielas spējīgas reaģēt kā ar bāzēm, tā skābēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pastaiga starp kapakmeņiem
| operators =
| attēls = A Walk Among the Tombstones poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[neo-noir]]'', trilleris
| režisors = [[Skots Frenks]]
| producents = * [[Denijs DeVito]]
* Maikls Šambergs
* Steisija Šīra
* Braiens Olivers
* Tobins Ārmbrusts
| scenārijs = Skots Frenks
| aktieri = * [[Liams Nīsons]]
* [[Dens Stīvenss]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Boids Holbruks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Walk Among the Tombstones''
| studija = * ''Cross Creek Pictures''
* ''Endgame Entertainment''
* ''1984 Private Defense Contractors''
* ''Exclusive Media''
* ''Jersey Films''
* ''Double Feature Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|9|19}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|23–28 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|62,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Walk-Among-the-Tombstones-A-(2014)#tab=summary|title=A Walk Among the Tombstones (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pastaiga starp kapakmeņiem"''' ({{Val|en|A Walk Among the Tombstones}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors un scenārists ir [[Skots Frenks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Liams Nīsons]], [[Dens Stīvenss]], [[Deivids Harbors]] un [[Boids Holbruks]]. Filma balstīta uz [[Lorenss Bloks|Lorensa Bloka]] tāda paša nosaukuma 1992. gada romānu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hromāta formulvienības struktūrformula

Kālija hromāta paraugs
|       citi nosaukumi = hromskābais kālijs
|           CAS numurs = 7789-00-6
|      ķīmiskā formula = K2CrO4
|              molmasa = 194,19
|              blīvums = 2732
|  kušanas temperatūra = 968,3 °C
| viršanas temperatūra = 1000 °C
| šķīdība ūdenī        = 62,9 g/100 mL (20 °C)
75,1 g/100 mL (80 °C)
79,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hromāts''' (K2CrO4) ir [[kālijs|kālija]] un [[hromskābe]]s sāls — dzeltena kristāliska viela ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli, kas izomorfi [[kālija sulfāts|kālija sulfātam]]). Labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet kristalizējas no tā bezūdens formā. Kālija hromāta kristāli gaisā ir pilnīgi stabili. Ūdens šķīdumiem ir vāji sārmaina reakcija. Tiem ir spilgti dzeltena krāsa, kas manāma jau atšķaidījumā 1 : 40 000. [[etanols|Spirtā]] un [[ēteris|ēterī]] kālija hromāts nešķīst.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Mērdzene
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Mērdzene, autoceļš P49.jpg
| image_caption            = Autoceļš [[P49]] Mērdzenē
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2        = [[Mērdzenes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,6
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2008
| population_footnotes     = <ref name="vdb">[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65365&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 383
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 41 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 44 | longs = 56 | longEW = E
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = <!-- Pasta nodaļa -->
| postal_code              = <!-- pasta indekss un nosaukums, ja atšķiras no apdz. v. (LV-1234 Kaktumiests) -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Nanomedicīna''' ir nanotehnoloģiju pielietošana medicīnā.<ref name="nano1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |title=What is nanotechnology and what is nanomedicine? |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929140807/http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |archivedate={{dat|2015|09|29||bez}} }}</ref> Tā ir saistīta ar materiālu un ierīču izveidi un to izmantošanu molekulāros un atomāros procesos šūnu līmenī.<ref name="nano2">[http://www.genome.gov/11508736#al-3  Nanomedicine fact sheet]</ref><ref name="nano3">[Tibbals, H.F. Medical Nanotechnology and Nanomedicine. CRC Press, 2010. 527 p.]</ref> Šobrīd nanomedicīnas nozīmīgākie sasniegumu ir redzami nanodaļiņu pielietojumā zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā. Metodes ir dažādās izstrādes stadijās: teorētiskās metodes, metodes, kuras ir dažādās pārbaudes stadijās, metodes, kuras jau tiek pielietotas praktiski.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīna, kura šobrīd ir pieejama, palīdz pārvarēt dažas grūtības, ar kurām sastopas tradicionālā medicīna:
* zāļu molekulu sliktā šķīdība ūdenī, līdz ar to cilvēka ķermenis tās pietiekami lielā daudzuma nevar neabsorbēt, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāļu molekulu izvadīšanās no cilvēka ķermeņa pirms tās ir paspējušas sasniegt vai iedarboties uz mērķa audiem vai orgāniem, neskatoties uz to, ka cilvēka ķermenis zāļu molekulas labi un pietiekamā daudzumā bija absorbējis,
* zāļu izraisītie blakusefekti, jo tās var iedarboties ne tikai uz slimajiem audiem un orgāniem, bet arī uz veselajiem. Piemēram, zāles, kuras tiek izmantotas vēža ārstēšanai un kurām vajadzētu iedarboties tikai uz vēža šūnām, iedarbojas arī uz veselajiem audiem un orgāniem, tos bojājot.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīnas devums zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā:
* organisms absorbē pietiekami lielu zāļu daudzumu, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles, kuras tiek ievadītas organismā, organismā paliek pietiekami ilgi, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles iedarbojas tikai uz mērķa šūnām, mērķa audiem un mērķa orgāniem.<ref name="nano2"/>
Ir zināms, ka agrīna slimības diagnosticēšana var palīdzēt laicīgi uzsākt slimības ārstēšanu, uzlabot pacienta prognozes, uzlabot un saglabāt pacienta dzīves kvalitāti un pat novērst pacienta nāvi. Daudzas slimības gadiem neizraisa sūdzības un simptomus, bet cilvēka ķermenī jau ir atrodami pierādījumi par esošo slimību molekulārā līmenī. Nanomedicīna var būt pielietojama agrīnā slimību diagnostikā.<ref name="nano2"/> Nanotehnoloģijas ļauj strādāt ar instrumentiem, kuri var novērtēt lielu daudzumu šūnu ātri, precīzi un lēti, un cilvēka ķermeni var pētīt kā dinamisku molekulārās bioloģijas procesu tīklu. Tas atver jaunas iespējas slimību ārstēšanā ar specifiskām stratēģijām, kas mērķētas mainīt un kontrolēt molekulāros ceļus šajā tīklā. Tas viss noved pie medikamentu pielāgošanas individuālam genomam un fizioloģiskam stāvoklim, balstoties uz ātriem un detalizētiem individualizētiem izmeklējumiem. Vienkāršāk sakot — medicīna ir daudz personalizētāka un smalkāka.<ref name="nano3"/><ref name="nano5">[Prasad, P.N. Introduction to nanomeidicine and nanobioengineering. John Wiley & Sons, 2012. 608 p.]</ref> Nanomedicīnas devums jaunām slimību diagnostikas un ārstēšanas metodēm un ierīcēm palīdzētu ievērojami uzlabot vispasaules veselības stāvokli.<ref name="nano2"/><ref name="nano3"/><ref name="nano5"/> Nanomedicīna tiek pielietota, lai uzlabotu pacientu ārstēšanas un dzīves kvalitāti, kuri cieš no dažādiem saslimšanām, kā olnīcu un krūts vēzis, nieru slimības, sēnīšu infekcijas, paaugstināts holesterīna līmenis asinīs, menopauzes simptomi, multiplā skleroze, dažādas izcelsmes hroniskas sāpes, astma un emfizēma.<ref name="nano2"/>

sentences: '''Jevhens Petruševičs''' ({{val|uk|Євген Петрушевич}}; dzimis 1863. gada 13. novembris, [[Austrijas Impērija]], miris 1940. gada 29. augustā, [[Berlīne|Berlīnē]], [[Trešais reihs]]) bija [[Ukraiņi|ukraiņu]] jurists, Austrijas parlamenta (1907—1918) un [[Galīcijas Seims|Galīcijas Seima]] (1910—1914) deputāts. Pēc Austroungārijas sabrukuma ukraiņu apdzīvotajās teritorijās pasludinātās [[Rietumukrainas Tautas Republika]]s (RUTR) Ukrainas Nacionālās padomes priekšsēdētājs (prezidents).

sentences: Šis ir '''spožāko zvaigžņu uzskaitījums'''.

sentences: Par '''polo poniju''' sauc jebkuru [[mājas zirgs|zirgu]], ar kuru piedalās [[polo]] sporta spēlē. Zirgam, kas piedalās polo spēlē, ir jābūt ātram kā [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgam]], fiziski izturīgam kā [[kvarterzirgs|kvarterzirgam]] un apķērīgam kā [[arābu zirgs|arābu zirgam]], kas spēj attiecīgos brīžos pieņemt savus lēmumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |title=What is a Polo Pony<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2008|06|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080605004400/http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |archivedate={{dat|2008|06|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Ozolkalna muiža''' ({{val|de|Eichenberg}}) jeb '''Arķireja muiža''' (''Archiereis Höfchen'') atradās [[Šmerļupīte]]s labajā krastā, starp [[Ķīšezers|Ķīšezera]] dienvidu krastu un [[Bābelītis|Bābelīti]] tagadējā [[Pakalniešu iela (Rīga)|Pakalniešu ielā]] [[Rīga]]s [[Vidzemes priekšpilsēta]]s [[Jugla (Rīga)|Juglas apkaimē]]. Daļēji saglabājusies agrākās muižiņas apbūve un parks, krusts arhibīskapa [[Jānis Pommers|Jāņa Pommera]] nāves vietā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-naftola struktūrformula

2-naftola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H7ОН
|molmasa=144,17
|blīvums=1217-1224
|kušanas temperatūra=96,1 °C (1-naftols)
123 °C (2-naftols)
|viršanas temperatūra=279 °C (1-naftols)
285 °C (2-naftols)
}}
'''Naftols''' (hidroksinaftalīns, naftalenols, C10H7ОН) ir [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājums un pieder pie vienvērtīgajiem [[fenoli]]em. Naftolam ir 2 izomēri - 1-naftols jeb α-naftols un 2-naftols jeb β-naftols. Izomēri atšķiras ar [[hidroksilgrupa]]s savstarpējo novietojumu molekulā. 1-Naftols ir dzelteni monoklīni kristāli. 2-Naftols ir bezkrāsaini, mirdzoši, rombiski vai plāksnīšveida kristāli. Naftoli grūti šķīst ūdenī, bet viegli - organiskos šķīdinātājos.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Narvas kauja
| width       =
| partof      = [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]]
| image       = Narva 1700.png
| caption     = Zviedru uzbrukuma sākums Narvas aplencējiem (D. fon Krafta glezna, pēc 1700).
| date        = {{dat|1700|11|30}}
| place       = [[Narva]], [[Zviedru Vidzeme]]
({{EST}})
|coordinates= {{coord|59.3667|N|28.1833|E|format=dms|display=inline,title}}
| map_type    = Igaunija#Eiropa
| map_relief  = jā
| latitude    = 59.3667
| longitude   = 28.1833
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = zviedru uzvara
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = [[File:Naval Ensign of Sweden.svg|23px]] [[Zviedrija]]
| combatant2  = [[File:Flag of Russia.svg|23px]] [[Krievijas cariste]]
| combatant3  =
| commander1  = [[Kārlis XII Pfalcs-Cveibrikens|Kārlis XII]], [[Karls Gustavs Renskjolds]]
| commander2  = [[Šarls de Kruā]], [[Ivans Trubeckojs]], [[Boriss Šeremetjevs]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
'''Narvas garnizons:'''

1 800 karavīru

297 lielgabalu

'''Zviedru karaspēks:'''

10 500 karavīru

37 lielgabali
| strength2   =
37 000 karavīru

195 lielgabalu
| strength3   =
| casualties1 = 667 kritušo

1 247 ievainoto
| casualties2 = līdz 18 000 (kritušo, noslīkušo, nosalušo, ievainoto, gūstā saņemto)
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Hrisopije Devedze
 |      vārds_orig = {{gree|Χρυσοπηγή Δεβετζή}}
 |          attēls = Piyi Devetzi worldcup2006.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1976|1|2}}
 |         dz_viet = {{vieta|Grieķija|Aleksandropoli}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GRE}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Hrisopije Devedze''' ({{val|el|Χρυσοπηγή Δεβετζή}}, izrunā: {{IPA|[[IPA|[xrisopiˈʝi ðeveˈdzi]]]}}, dzimusi 1976. gada 2. janvārī) ir bijusī grieķu vieglatlēte, kas piedalījās [[trīssoļlēkšana]]s un [[tāllēkšana]]s disciplīnās. Ar jaunu personīgo rekordu (15,32 m) viņa izcīnīja sudraba medaļu [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004. gada olimpiskajās spēlēs]], kas viņai bija īpašas, jo tās notika viņas dzimtenē - [[Grieķija|Grieķijā]]. Ar 15,05 metrus tālu lēcienu viņa kļuva arī par sudraba medaļas ieguvēju [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006. gada Eiropas čempionātā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fantomass trako
| oriģinālnos = ''Fantômas se déchaîne''
| attēls = Fantômas se dèchaîne plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu komēdija
| režisors = [[Andrē Junabels]]
| producents =
| scenārijs = * [[Pjērs Suvestrs]] un [[Marsels Alēns]] (grāmatu autori)
* [[Žans Alēns]] un [[Pjērs Fuko]] (scenārija autori)
| aktieri = * [[Žans Marē]]
* [[Luijs de Finess]]
* [[Milēna Demonžo]]
* [[Žaks Dināms]]
| mūzika = Mišels Maņs
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Gaumont]]''
| izplatītājs =
| izdošana = {{filmas datums|1965|12|8|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{FRA}}
{{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = 31,6 miljoni [[ASV dolārs|USD]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www-boxofficestory-com.translate.goog/france-1965-c22750429?_x_tr_sl=fr&_x_tr_tl=en&_x_tr_hl=en&_x_tr_pto=sc&_x_tr_sch=http|title=1965 French box office|publisher=Box Office Story}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Fantomass (filma)|Fantomass]]"
| nākamā = "[[Fantomass pret Skotlendjardu]]" (1967)
| imdb = 0059168
}}
'''"Fantomass trako"''' ({{val|fr|Fantômas se déchaîne}}) ir 1965. gada [[Francija]]s piedzīvojumu [[kinokomēdija]], otrā filma no [[Fantomasa filmu sērija|triloģijas]] par kriminālnoziedznieka [[Fantomass (tēls)|Fantomasa]] un viņa vajātāja policijas komisāra Živa piedzīvojumiem. Filmas režisors ir [[Andrē Junabels]]. Scenārijs veidots kā parodija par [[Pjērs Suvestrs|Pjēra Suvestra]] un [[Marsels Alēns|Marsela Alēna]] 1911. gadā sarakstīto grāmatu tēlu Fantomasu. Īpašus panākumus filma ieguva [[Eiropa|Eiropā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Japāna|Japānā]]. Padomju Savienībā filma tika dublēta kinostudijā ''[[Sojuzmuļtfiļm]]'' un uz ekrāniem iznāca 1967. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Filozofijas jēdzieni|Loģika]]
[[Kategorija:Jēdzieni|Loģika]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Taksis 2
| operators =
| attēls = Taxi2 movie.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta komēdija
| režisors = [[Žerārs Kravčiks]]
| producents = * [[Liks Besons]]
* Mišels Petins
* Lorāns Petins
| scenārijs = Liks Besons
| aktieri = * [[Samī Naserī]]
* [[Frederiks Difentāls]]
* [[Mariona Kotijāra]]
* [[Emma Viklunda]]
* [[Bernārs Farsī]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Taxi Deux''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''EuropaCorp''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|3|29}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|64,4 miljoni}}<ref name="JP">{{Tīmekļa atsauce |url=https://jpbox-office.com/fichfilm.php?id=2398|title=TAXI 2 |publisher=JPBox-Office |accessdate= {{dat|2023|10|19}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998)
| nākamā = "[[Taksis 3]]" (2003)
| imdb =
}}'''"Taksis 2"''' ({{Val|fr|Taxi Deux}}) ir 2000. gada [[Francija|Francijas]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Žerārs Kravčiks]], bet scenārija autors [[Liks Besons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Samī Naserī]], [[Frederiks Difentāls]], [[Mariona Kotijāra]], [[Emma Viklunda]] un [[Bernārs Farsī]]. Šī ir otrā filma "Taksis" filmu sērijā pēc filmas "[[Taksis (filma)|Taksis]]" (1998). Nākamā filma, "[[Taksis 3]]", tika izlaista 2003. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Elster2.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas žagata]] (''Pica pica'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Pica
 |      ģints_lv = Žagatas
 |       ģints_r = Žagatu ģints
 |      binomial = Pica <small>([[Brisson]], 1760)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Skaidrīte Sirsone
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1920
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Manturova]], [[Kostromas apgabals]] {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1998
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 10
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = literatūrkritiķe
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Krievijā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Krievijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''18. jūlijs''' ir gada 199. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (200. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 166 dienas.

sentences: '''Olšūna''' ir haploīda sievišķā [[dzimumšūna]] [[dzīvnieki]]em, [[augi]]em un daudzām [[aļģes|aļģēm]]. No [[apaugļošana|apaugļotas]] olšūnas veidojas jauns [[organisms]]. Olšūnas [[citoplazma|citoplazmā]] atrodas dažādas [[uzturvielas]], kas nepieciešamas jaunā organisma sākotnējai attīstībai. Olšūnas [[ooģenēze]]s procesā veidojas [[olnīca|olnīcās]], [[sēklotne|sēklotnēs]] un [[oogonijs|oogonijos]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls fon Mēdems
|     vārds_orig = ''Paul von Medem''
|         attēls = Pavel Ivanovich Medem.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1854
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems]], Marija Luīze Ernestīne fon der Pālena
|          brāļi = [[Pēteris fon Mēdems]], [[Aleksandrs Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Valentīna Stešenko-Kuftina
|     vārds_orig = ''Валентина Стешенко-Куфтіна''
|         attēls = Valentina Steshenko-Kuftina.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Lebedina]], [[Krievijas impērija]]
([[Sumu apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Lielupe (Jūrmala)|Lielupe]], [[Jūrmala]], [[Latvijas PSR]], [[PSRS]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianiste
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences:
{{cita nozīme|kalniem ASV|kalniem Spānijā|Sjerranevada}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sjerranevada
|attēls                 = Sierra_Nevada-terabass.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Sjerranevada
|map                 = Kalifornija#ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.73083
|longd                  = -119.57278
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Vitnijs]]
|augstums               = 4421
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''7. jūlijs''' ir gada 188. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (189. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 177 dienas.

sentences: Šajā rakstā uzskaitītas pazīstamākās [[operētājsistēma]]s to izveidošanas hronoloģiskā secībā, sākot no [[1957]]. gada. Pilnu operētājsistēmu uzskaitījumu skat. [[Operētājsistēmu uzskaitījums|šeit]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|1206. gada kauju pie Turaidas|Kauja pie Turaidas|Kauja pie Turaidas}}

sentences: '''Austrijas Holokausta memoriālais dienests''' ir alternatīva obligātajam karadienestam, kas dod iespēju jauniešiem dienēt svarīgākajās [[holokausts|holokausta]] institūcijās.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Altaja novads
| official_name = ''Алтайский край''
| image_skyline =The_Resort_Of_Belokurikha._Early_autumn_in_the_vicinity_of_the_resort_area.jpg
| imagesize =
| image_caption =
| settlement_type = [[Krievijas administratīvais iedalījums|novads]]
| total_type = Kopā
| image_flag = Flag of Altai Krai.svg
| image_shield = Coat of Arms of Altai Krai.svg
| shield_size  = 70px
| image_map = Altai Krai in Russia.svg
| map_caption =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Sibīrijas federālais apgabals]]
 | established_title = Dibināts
 | established_date = 1937
| area_total_km2 = 167996
| population_total = 2266739
| population_as_of = 2022
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 52| latm = 46| lats = | latNS = N
| longd = 82| longm = 37| longs = | longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Barnaula]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| p1 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[krievi]] (93,9%)
[[vācieši]] (2,1%)
[[ukraiņi]] (1,4%)
| official_language       = [[krievu valoda|krievu]]
| website = {{url|https://www.altairegion22.ru/}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pjotrs Skarga
|     vārds_orig = ''Piotr Skarga''
|         attēls = Piotr Skarga.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1536
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Grujeca]], [[Polijas Karaliste (1385—1569)|Polijas Karaliste]]
([[Mazovijas vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1612
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Krakova]], [[Polijas—Lietuvas ūnija]]
([[Mazpolijas vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, baznīcas darbinieks, polemists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|1968. gada filmu|Romeo un Džuljeta (nozīmju atdalīšana)|Romeo un Džuljeta}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Romeo un Džuljeta
 | oriģinālnos = ''Romeo and Juliet''
 |      attēls =  Romeo and Juliet 1968 film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[traģēdija]]
 |    režisors = [[Franko Dzefirelli]]
 |  producents =
* [[Džons Braborns]]
* [[Entonijs Heivloks-Elans]]
 |   scenārijs =
* [[Franko Brusati]]
* [[Masolino D'Amiko]]
* Franko Dzefirelli
 |     aktieri =
* [[Olīvija Hassi]]
* [[Leonards Vaitings]]
* [[Milo O'Šī]]
* [[Maikls Jorks]]
* [[Džons Makīnerijs]]
* [[Nataša Perija]]
* [[Peta Heivūda]]
* [[Roberts Stīvenss]]
 |      mūzika = [[Nino Rota]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana =
 |      ilgums = 138 minūtes
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{ITA}}
 |      valoda =
 |     budžets = {{US$|850 tūkstoši}}<ref name="walker">Alexander Walker, ''Hollywood, England'', Stein and Day, 1974 p399</ref>
 |    ienākumi = {{US$|38,9 miljoni}}<ref>{{cite web|url=http://www.the-numbers.com/movies/1968/00247.php|publisher=The Numbers|title=Romeo and Juliet (1968)|accessdate= 2019. gada 5. Septembrī}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Romeo un Džuljeta"''' ({{val|en|Romeo and Juliet}}) ir 1968. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Itālija]]s kopražojuma filma, kas balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] lugu [[Romeo un Džuljeta|ar tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''Bing''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorāta struktūrformula

Kālija hlorāta kristālrežģis

Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO3
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20 °C)

57 g/100 mLl (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO3) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Frīdrihs Kazimirs fon Lēvenvolde''' ({{val|de|Friedrich Casimir von Löwenwolde}}, 1692—1769) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Krievijas Impērija]]s armijas virsnieks un diplomāts ķeizarienes [[Katrīna I|Katrīnas I]], [[Pēteris II Romanovs|Pētera II]] un [[Anna I|Annas I]] valdīšanas laikā (1724-1733), pēc tam [[Svētā Romas impērija|Svētās Romas impērijas]] ģenerālis.

sentences:
'''17. janvāris''' ir 17. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 348 dienas (349 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Dravis]], [[Tenis]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kokneses pagasts
| karte             = Kokneses pagasts location Latvia.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Kokneses pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Kokneses pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Kokneses_pagasts_Flag.png
| karoga_nosaukums  = Kokneses pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Koknese
| platība           = 170,6
| iedzīvotāji       = 4188<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 4188 / 170.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.koknese.lv
}}
'''Kokneses pagasts''' ir viena no [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Koknese]]s pilsētu, [[Bebru pagasts|Bebru]], [[Klintaines pagasts|Klintaines]] un [[Aizkraukles pagasts|Aizkraukles]] pagastu, kā arī pa [[Daugava|Daugavu]] ar [[Seces pagasts|Seces]] pagastu un [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Krapes pagasts|Krapes]] pagastu. Pagasta centrs atrodas, ārpus pagasta teritorijas — [[Koknese|Koknesē]].

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Zinātnieki pēc tautības]]''.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Intelsat 15''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Intelsat]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Star-2.4]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = ''[[Intelsat]]'', {{LUX}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Orbital Sciences Corporation|Orbital Sciences]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|11|30|SK}} 21:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Zenit-2SB]]'', {{UKR}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Starta_laukums         = 45/1
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 2484 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]] 4,6 kW
| Raidītāji              = 22 Ku-joslas
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          = GEO
| GEO_punkts             = 85° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Intelsat 14]]''
| KA_nāk                 = ''[[Intelsat 16]]''
}}
'''''Intelsat 15''''' ('''''IS-15''''') ir [[Luksemburga|Luksemburgā]] bāzēta uzņēmuma ''[[Intelsat]]'' [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā tika palaists 2009. gada novembrī. Pavadonis paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Eiropā, Āzijā un Āfrikā.

sentences: '''Kukaiņēdāji augi''' ir augi, kuri iegūst barības vielas (bet ne enerģiju), noķerot un sagremojot [[Kukaiņi|kukaiņus]], [[Posmkāji|posmkājus]], nelielus [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] vai [[Vienšūņi|vienšūņus]]. Kukaiņēdāji augi ir pielāgojušies augt vietās, kur [[augsne]] satur maz augiem nepieciešamās barības vielas it sevišķi [[Slāpeklis|slāpekli]], piemēram, [[Purvs|purvos]]. [[Čārlzs Darvins|Čārlzs Dārvins]] 1975. gadā sarakstīja "Kukaiņēdāji augi" — pirmo plaši zināmo [[Traktāts|traktātu]] par šādiem augiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://pages.britishlibrary.net/charles.darwin3/insectivorous/insect01.htm|title=The writings of Charles Darwin on the web|website=web.archive.org|access-date=2019-02-01|date=2006-10-23|archive-date=2006-10-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20061023071735/http://pages.britishlibrary.net/charles.darwin3/insectivorous/insect01.htm}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viens no Simtgades ozoliem, iestādīts pie jaunās LNB ēkas.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Suillus bovinus P20.jpg
| att_nosaukums=
| valsts = Fungi
| valsts_lv = Sēnes
| nodalījums = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase = Homobasidiomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| kārta = Boletales
| kārta_lv = Beku rinda
| dzimta = Suillaceae
| dzimta_lv = Sviestbeku dzimta
| ģints = Suillus
| ģints_lv = Sviestbeku ģints
| suga = S. bovinus
| suga_lv = Govju sviestbeka
| binomial = Suillus bovinus
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Belize21.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Tapiridae
|     dzimta_lv = Tapiri
|         ģints = Tapirus
|      ģints_lv = Tapiri
|          suga = Tapirus bairdii
|       suga_lv = Centrālamerikas tapirs
|     izplatība =
|      binomial = Tapirus bairdii <small>([[Gill]], 1865)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Centrālamerikas tapirs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.varam.gov.lv/files/text/21973A0303(01).pdf |title=Par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām |access-date={{dat|2014|12|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150423154317/http://www.varam.gov.lv/files/text/21973A0303(01).pdf |archivedate={{dat|2015|04|23||bez}} }}</ref> (''Tapirus bairdii'') ir [[tapiri|tapiru dzimtas]] (''Tapiridae'') viena no [[Latīņamerika]]s tapiru [[suga|sugām]]. Tapira zinātniskais noaukums ''bairdii'' dots par godu [[Amerika]]s dabas pētniekam Spenseram Fulertonam Beirdam ''(Spencer Fullerton Baird)'', kurš [[1843]]. gadā devās uz [[Meksika|Meksiku]], lai pētītu [[Centrālamerika]]s [[dzīvnieki|dzīvniekus]].

sentences: '''OGLE2-TR-L9b''' ir [[Karstie jupiteri|karstā jupitera]] tipa [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[OGLE2-TR-L9]], kas atrodas 1901 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0413 AU un [[gads]] uz tās ilgst tikai 2,485534 dienas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu iespējama dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo OGLE2-TR-L9b, tad uz tās būtu 1914 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
]]
'''Zirgi karā''' — zirgu ([[kavalērija]]s, [[Jāšana|jātnieku]]) izmantošana karadarbībā.

sentences: '''Indoeiropiešu pirmvaloda''' ir hipotētiski konstruēta visu [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] kopīgā priekštece. Ir vairākas konkurējošas hipotēzes par indoeiropiešu [[Pirmvaloda|pirmvalodas]] izcelsmi.<ref>[http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130612142703/http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf|date={{dat|2013|06|12||bez}}}} Pētījums par pirmvalodu {{en ikona}}</ref> Pašreiz populārākā ir „Kurgānu hipotēze”, saskaņā ar kuru sākotnējie šīs valodas runātāji mituši [[Melnā jūra|Melnās jūras]] ziemeļu piekrastes stepēs tagadējās [[Ukraina]]s dienvidos. Alternatīvā teorija aizstāv [[Anatolijas kalniene]]s izcelsmes vietu tagadējās [[Turcija]]s vidienē.<ref name="NE">[[Aigars Kalniņš]]. "[https://enciklopedija.lv/skirklis/123067-indoeiropiešu-pirmvaloda Indoeiropiešu pirmvaloda]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 05.09.2023)</ref>

sentences: '''Osteoklasts''' ir daudzkodolaina [[šūna]], kas atrodas [[Kaulaudi|kaulaudos]]. Osteoklasti izdala aktīvus [[Enzīms|enzīmus]] un rada skābu vidi, kas noārda kaulaudus, tādējādi paaugstinot brīvā kalcija līmeni asinīs. Osteoklastu darbību netieši ietekmē [[Epitēlijķermenīši|epitēlijķermenīšu]] izdalītais [[parathormons]] — jo augstāks līmenis, jo aktīvāk darbojas osteoklasti un noārda kaulaudus. Osteoklasti veidojas analogi kā makrofāgi — no kaula smadzeņu cilmes šūnām. Asinīs cirkulējošie monocīti iekļūst kaulā un saplūst kopā, parasti viens osteoklasts veidojas no 6-12 [[monocīti]]em un dzīvo aptuveni 2 nedēļas.<ref name=WHEATERS2006p337>{{cite book|last=Young |first=Barbara |last2=Heath |first2=John W. |last3=Stevens |first3=Alan |last4=Burkitt |first4=H. George |title=Wheater's functional histology: a text and colour atlas |year=2006 |publisher=Churchill Livingstone/Elsevier |location=Edinburgh |isbn=978-0-443-06850-8 |edition=5th |page=}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Odesas apgabalā dzimušie]]
[[Kategorija:Odesa]]

sentences: '''Lokuss''' ({{Val-la|locus}} - vieta) - fiksēta novietojuma vieta [[hromosoma|hromosomā]], kas nosaka [[gēns|gēnu]] lokalizāciju. Lokusu secīgs uzskaitījums veido ģenētisko jeb hromosomu karti. Kādai bioloģiskai pazīmei atbilstošā lokusa atrašanu sauc par gēnu kartēšanu. [[DNS]] secības variantu dotajā lokusā sauc par [[alēle|alēli]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Kakls |
  Latin        = Collum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Structure of Adam's apple.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| nosaukums = Tramvaju satiksme Vīnē
| fona krāsa = #C80404
| logo =
| valsts = {{flag|Austrija}}
| pilsēta = [[Vīne]]
| atklāts = {{dat|1865}}
| izmaksas =
| kopējais garums = 432.3 km
| līniju skaits = 30
| staciju skaits =
| pieturu skaits = 1071
| transporta vienīb = 525 (01.06.2012)
| pasažieri dienā =
| pasažieri gadā = 293 000 000 (2013)
| mājas lapa = {{URL|https://www.wienerlinien.at/}}
}}
'''Vīnes tramvajs''' ir viena no svarīgākajām transporta sistēmām [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. To uztur ''[[Wiener Linien]]'' un tā tika atvērta 1865. gadā.

sentences: '''Autonomija''' ({{val|grc|αὐτονομία}} (''autonomia''), no ''αὐτόνομος'' (''autonomos''), no αὐτο- (''auto-'') jeb "paš-" un ''νόμος'' (''nomos'') jeb "likums")<ref name="websterDef">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|title=autonomy|publisher=[[Merriam-Webster]]|accessdate={{dat|2017|2|3||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161220232602/https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|archivedate={{dat|2016|12|20||bez}}}}</ref> jeb '''pašpārvalde''' [[filozofija|filozofijā]], [[politika|politikā]], [[morāle|morālē]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] apzīmē patstāvību, neatkarību un nepiespiestību lēmumu pieņemšanā.<ref name="websterDef"/>

sentences:
{{Vikistipendijas}}

'''Vikistipendijas'''

'''[[:m:Wikimedians of Latvia User Group|''Wikimedians of Latvia'' dalībnieku grupa]]'''

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pērlhārbora
 | oriģinālnos = ''Pearl Harbor''
 |      attēls = pearl harbor movie poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, kara filma, drāma
 |    režisors = [[Maikls Bejs]]
 |  producents =
* [[Džerijs Brukhaimers]]
* Maikls Bejs
 |   scenārijs = [[Randals Voless]]
 |     aktieri =
* [[Bens Afleks]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Keita Bekinseila]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Džons Voits]]
 |      mūzika = [[Hanss Cimmers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Touchstone Productions]]''
* ''[[Jerry Bruckheimer Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2001|5|11|Pērlhārbora un Havaju salas|2001|5|25|ASV|}}
 |      ilgums = 179 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pearl-harbor-2001|title=Pearl Harbor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018|archive-date={{dat|2018|03|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180312070950/http://bbfc.co.uk/releases/pearl-harbor-2001}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|140 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pearlharbor.htm|title=Pearl Harbor (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|449,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pērlhārbora"''' ({{val|en|Pearl Harbor}}) ir 2001. gada romantiska kara drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Džošs Hārtnets]], [[Keita Bekinseila]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Toms Saizmors]] un [[Džons Voits]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2001|5|11||bez}} [[Pērlhārbora|Pērlhārborā]] [[Havaju salas|Havaju salās]].

sentences:
uzbūve un izmēri]]
'''Atoma rādiuss''' ir lielums, kas raksturo vidējos attālumus starp [[atoms|atomu]] attālumu vielā. Pēc [[kvantu mehānika]]s atomam nav stingri nosakāmu robežu, tāpēc atomu [[rādiuss]] ir atkarīgs no ne tikai no pašu atomu izmēriem, bet arī no saites starp atomiem un no vielas [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]]. Metālos un kovalentos savienojumos atoma rādiuss ir vienāds ar pusattālumu starp diviem atomiem. Atoma rādiusam ir raksturīgs periodiskums.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Koknese (nozīmju atdalīšana)|Koknese}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Koknese
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = 12 Kokneses-pils-no-pret-kr-29sep07.jpg
| image_caption = Kokneses pilsdrupas
| image_shield =
| shield_link =
| shield_size =
| pushpin_map = Latvija
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Aizkraukles novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1205. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = 1277—XVII gs. beigas
| established_title3 = Pilsētciemats
| established_date3 = 1958—1990
| established_title4 = Pilsētas statuss
| established_date4 = kopš 2021. gada 1. jūlija
| area_total_km2 = 4.11
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2022
| population_footnotes = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1154|title=Informācija par objektu: Koknese|work=LĢIA vietvārdu datubāze|publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]|accessdate={{dat|2021|7|19||bez}}}}</ref>
| population_total = 2562
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 38
| lats = 52
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 26
| longs = 12
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 77
| website = [https://www.koknese.lv/ www.koknese.lv]
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5113 Koknese
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jukatanas pussala
|attēls              = Yucatan peninsula 250m.jpg
|attēla paraksts     = Jukatanas pussalas satelītuzņēmums
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Meksika#Ziemeļamerika
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Península de Yucatán''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=18|latm=51 |latNS=N
|longd=89|longm=08 |longEW=W
|platība             = 181 000
|garums              = 600
|platums             = 275—400
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Meksika
|valsts1             = Beliza
|valsts2             = Gvatemala
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        =
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = <!-- [[Merida (Meksika)|Merida]] -->
|piezīme =
}}
'''Jukatanas pussala''' ({{val|es|Península de Yucatán}}) ir [[pussala]] [[Centrālamerika|Centrālamerikā]], ziemeļos no tās atrodas [[Meksikas līcis]], ziemeļaustrumos — [[Jukatanas šaurums]], austrumos — [[Karību jūra]].<ref>{{PZT|312|Jukatana}}</ref> Dienvidrietumos no tās atrodas [[Tevantepekas zemesšaurums]], kas ģeogrāfiski šķir [[Centrālamerika|Centrālameriku]] no [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kārlis Krēsliņš
| vārds_orģ           =
| attēls              = Saeimas svinīgā sēde cut (30942302992).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Kārlis Krēsliņš 2016. gadā

| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|4|10|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1945|4|13}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Annas pagasts|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[latvieši|latvietis]]
| partija             = [[Padomju Savienības Komunistiskā partija|PSKP]] (1966-)
[[Latvijas Zemnieku savienība|LZS]] (?—2011)
| dinastija           =
| tēvs                = Antons Krēsliņš
| māte                = Zelma Krēsliņa
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[karavīrs]], aviācijas [[inženieris]], [[zinātnieks]], [[politiķis]]
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            = '''Pers.  saite '''   http://www.kreslins.lv
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =  [[pulkvedis]] →
 [[Brigādes ģenerālis|rezerves brigādes ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = {{USSR}} [[1963]]—[[1991]] (29. gadi) →
 [[1991]]—[[2005]] (15. gadi)
|          valsts = {{USSR}} → {{LAT}}
|       struktūra =  [[Sarkanā armija|Padomju Armija]]→
  [[Latvijas Nacionālie bruņotie spēki]]
|         vienība =  [[Padomju Savienība|PSRS]] [[Gaisa spēki]] →
  [[Latvijas Gaisa spēki]]
|       komandēja = NBS štabs, [[Nacionālā Aizsardzības akadēmija|NAA akadēmija]].
|          kaujas =
|       izglītība =  * [[Ernsta Glika Alūksnes Valsts ģimnāzija|Annas pamatskola]]
* [[Jēkaba Alkšņa Rīgas kara aviācijas augstākā inženieru skola]]
* Profesora Žukovska Maskavas gaisa spēku inženieru akadēmija
* [[Maskavas Valsts universitāte]]
|     apbalvojumi =  [[Viestura ordenis]] (II šķira),
skatīt [[Kārlis Krēsliņš (virsnieks)#Apbalvojumi|apbalvojumu sarakstu]]
|      cits_darbs = Dr.habil.sc.ing., [[profesors]]
}}
}}
'''Kārlis Krēsliņš''' (dzimis {{dat|1945|4|13}} [[Annas pagasts|Annas pagastā]]) ir [[latvieši|latviešu]] militārpersona un politiķis, bijušais [[Sarkanā armija|Padomju armijas]], [[Latvijas Aizsardzības spēki|Latvijas Aizsardzības spēku]] un [[Latvijas Nacionālie bruņotie spēki|Nacionālo bruņoto spēku]] virsnieks, militārais zinātnieks, rezerves [[brigādes ģenerālis]].
Latvijas Nacionālo Bruņoto spēku Apvienotā štāba priekšnieks (2000—2004), [[Nacionālā Aizsardzības akadēmija|Nacionālās Aizsardzības akadēmijas]] rektors (2004—2005).

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Svami Vivekānanda
| vārds_orig =
| attēls = Swami Vivekananda-1893-09-signed.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Svami Vivekānanda 1893. gada septembrī
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1863
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Kalkuta]], [[Britu Indija]] (tagad {{Indija}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1902
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 4
| m_vieta = Belurmata, [[Britu Indija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[bengāļi|bengālis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Swami-Vivekanda-Signature-transparent.png
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
[[File:Text-Video-Weltparlament-der-Religionen-SV.ogv|thumb|270px|Vivekanāndas uzruna Pasaules reliģiju parlamentā (1893).]]
'''Svami Vivekānanda''' ({{val-bn|বিবেকানন্দ}}, ''Bibekānanda''; dzimis {{dat|1863|1|12}}, miris {{dat|1902|7|4}}), īstajā vārdā '''Narendranats Data''' (''Narendra Nath Datta''),<ref name="lpe">{{LPE|101|494}}</ref> bija bengāļu [[hinduisms|hinduistu]] mūks, garīgais līderis. Viņš bija 19. gadsimta svētā [[Rāmakrišna]]s māceklis. Bija viens no ievērojamākajiem Indijas pārstāvjiem, kas [[Rietumu pasaule|Rietumu pasauli]] iepazīstināja ar [[Vedanta]]s hindu filozofijas skolu un [[joga|jogu]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =Республикæ Хуссар Ирыстон
სამხრეთი ოსეთი
Республика Южная Осетия
|    pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidosetijas Republika
|            valsts_nosaukums = Dienvidosetija
|               karoga_attēls = Flag of South Ossetia.svg
|            karoga_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls =National Emblem of the Republic of South Ossetia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 150px
|             nacionālā_himna = [[Dienvidosetijas himna]]
|               kartes_attēls =Europe_Location_South_Ossetia.svg
|               galvaspilsēta = [[Chinvala]]
|              valsts_valodas = [[Osetīnu valoda|Osetīnu]], [[Gruzīnu valoda|gruzīnu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|             etniskās_grupas =  osetīni (66,5%), gruzīni (28,3%), krievi (1,6%)
|        etniskās_grupas_gads = 1970
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = prezidents
|                valsts_galva = [[Anatolijs Bibilovs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = premjerministrs
|               valsts_galva2 = Eriks Puhajevs
|        neatkarības_iegūšana = No [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = {{dat|1991|11|28}}
|                 platība_km2 = 3900
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|          iedzīvotāju_skaits = 53 500
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Dienvidosetija''' ({{val|os|Хуссар Ирыстон}}, ''Khussar Iryston''; {{val|ka|სამხრეთ ოსეთი}}, ''Samxret Oseti''; {{val|ru|Южная Осетия}}, ''Yuzhnaya Osetiya'') ir [[Gruzija]]s reģions, kas pēc [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] pasludināja neatkarību, ko neatzīst lielākā daļa pasaules valstu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Morisejs
|Attēls = MorrisseySXSW2006.jpg
|Att_izm = 230 px
|Apraksts = Morisejs 2006. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Stīvens Patriks Morisejs
|Dzimis = 1959. gada 22. maijā
|Vieta = {{flagicon|United Kingdom}} [[Stretforda]], [[Mančestra]], [[Anglija]]
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], dziesmu tekstu autors
|Gadi = 1982 - tagad
|Darbojies_arī = [[The Smiths]]
|Mlapa = [http://www.morrisseymusic.com/ morrisseymusic.com]
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-25
|ķīm_formula=Ca4(Y,Ce)2(Ti,Al,Fe+++,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns līdz bāli dzeltens, bāli sārts, balts, bezkrāsas
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
'''Tadžikīts-(Y)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - ļoti rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Satur retus metālus - [[cērijs|cēriju]] (16,19%), [[itrijs|itriju]] (13,47%). Vāji radioaktīvs - 158 [[Bq]]/g.

sentences: '''3. novembris''' ir gada 307. diena (308. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 58 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Carpinus caroliniana|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Carpinus|ģints_lv=Skābarži|suga=Carpinus caroliniana|suga_lv=Karolīnas skābardis|attēls=Carpinus caroliniana Grab amerykański 2019-06-01 03.jpg|attēls2=Carpinus caroliniana tree.jpg}}
'''Karolīnas skābardis''' ({{val-la|Carpinus caroliniana}}) ir [[Bērzu dzimta|bērzu dzimtas]] suga.

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tomasa Krauna afēra
| operators =
| attēls = The Thomas Crown Affair (1968 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| producents = Normans Džuisons
| scenārijs = Alans Trastmens
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Feja Danaveja]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''The Thomas Crown Affair''
| studija = * ''The Mirisch Corporation''
* ''Simkoe''
* ''Solar Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|6|19}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Thomas-Crown-Affair-The-(1968)|title=The Thomas Crown Affair (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tomasa Krauna afēra"''' ({{Val|en|The Thomas Crown Affair}}) ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un producents ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]] un [[Feja Danaveja]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Hidroplānu osta
| native_name         = ''Lennusadam''
| image               = Tallinna_vesilennukite_angaarid..jpg
| imagesize           =
| caption             = Ieeja muzejā
| alt                 =
| map_type            = Tallina#Igaunija
| map_label = Hidroplānu osta
| latd  = 59.450433 | latNS  = N
| longd = 24.738308 | longEW = E
| former_name         =
| established         = 2012. gads
| location            = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
| type                = [[Tehnikas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|http://meremuuseum.ee/lennusadam/}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences: '''WASP-19b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-19]], kas atrodas 250 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Buras (zvaigznājs)|Buru zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0164 AU, un [[gads]] uz tās ilgst tikai 18,932 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur varētu pastāvēt dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-19b, tad uz tās būtu 1855 °C liels karstums — pietiekams, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Maģiskais Maiks
| attēls                   = Magic Mike.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Magic Mike''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Karolīns]]
| scenārija autors         = Rīds Karolīns
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Alekss Petifers]]
* [[Kodijs Horns]]
* [[Mets Boumers]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[Džo Maganielo]]
* [[Metjū Makonahijs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Iron Horse Entertainment]]''
* ''[[Extension 765]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|6|24|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|29|ASV|}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-2012|title=Magic Mike|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100938/http://bbfc.co.uk/releases/magic-mike-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicmike.htm|title=Magic Mike (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|167,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Maģiskais Maiks XXL]]
| imdb                     =
}}
'''"Maģiskais Maiks"''' ({{val|en|Magic Mike}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Alekss Petifers]], [[Kodijs Horns]], [[Mets Boumers]], [[Olīvija Manna]], [[Džo Maganielo]] un [[Metjū Makonahijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|5||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Maģiskais Maiks XXL]]".

sentences: '''Kalvina cikls''' ir reakciju virkne, kurā notiek CO2 redukcija [[Hloroplasts|hloroplastu]] stromā.<ref name="Madera">"Bioloģija 1.daļa", Silvija S. Madera, {{ISBN|9984-17-474-3}}, 121.—123.lpp</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Coprinopsis atramentaria 3 - Lindsey.jpg
| att_nosaukums   = [[Pelēkā tintene]] (''Coprinopsis atramentaria'')
| valsts          = Fungi
| valsts_lv       = Sēnes
| nodalījums      = Basidiomycota
| nodalījums_lv   = Bazīdijsēnes
| klase           = Homobasidiomycetes
| klase_lv        = Himēnijsēnes
| kārta           = Agaricales
| kārta_lv        = Atmateņu rinda
| dzimta          = Psathyrellaceae
| dzimta_lv       =
| ģints           = Coprinopsis
| ģints_lv        = Tintenes
|             suga = C. atramentaria
|          suga_lv = Pelēkā tintene
|         binomial = Coprinopsis atramentaria
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Besemers
|     vārds_orig = ''Henry Bessemer''
|         attēls = Henry Bessemer 1890s2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1813
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Čarltona]], [[Hārtfordšīra]], [[Anglija]]<br />({{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1898
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = izgudrotājs, uzņēmējs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Osteoblasti''' ir [[šūna]]s ar vienu [[šūnas kodols|kodolu]], kas sintezē [[Kaulaudi|kaulaudus]]. Osteoblasti ir specializētas, augstu diferenciētas un veidojušās no [[mezenhīma]]s šūnām<ref>Pittenger MF, Mackay AM, Beck SC, Jaiswal RK, Douglas R, Mosca JD, Moorman MA, Simonetti DW, Craig S, Marshak DR. (1999). "Multilineage potential of adult human mesenchymal stem cells". ''Science''. 284: 143-7.doi:10.1126/science.284.5411.143 {{PMID|10102814}}</ref>. Tie sintezē ļoti blīvu [[kolagēns|kolagēnu]]<ref name=":0">Reddi AH, Gay R, Gay S, Miller EJ. (1977) "Transitions in collagen types during matrix-induced cartilage, bone, and bone marrow formation". ''Proc Natl Acad Sci U S A''. 74:5589-92. {{PMID|271986}}</ref> un citas papildus olbaltumvielas, piemēram, osteokalcīnu un osteopontīnu. Sintezētās vielas veido kaula organisko daļu. Osteoblasti veido uz kalcija un fosfāta bāzes minerālus, kas tiek izgulsnēti organiskajā daļā, nodrošinot kaulu cietību. Tie piedalās arī fizioloģiskajā [[Homeostāze|homeostāzē]], lai nodrošinātu optimālu [[kalcijs|kalcija]] un [[fosfāts|fosfātu]] līmeni.<ref>Arnett T. (2003). Regulation of bone cell function by acid-base balance. Proc Nutr Soc. 62: 511-20. {{PMID|14506899}}</ref> Kaula veidošanās laikā osteoblasti funkcionē novietojošies grupās, jo individuālas šūnas nespēj sintezēt kaulu. Šīs kaulu grupas kopā ar veidoto kaulu sauc par osteonu.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Isojervi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Isojärvi_Isojärven_kansallispuisto_2.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 61.698333
| longd = 25.010833
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Vidussomija}}
| nearest_city        =
| area                = 19 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 10 000
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/isojarvinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Isojervi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2606971"
}
</mapframe>
'''Isojervi nacionālais parks''' ({{val|fi|Isojärven kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Vidussomija]]s reģionā.

sentences: (1630). Redzams, ka teritorija starp Buļļupi (''Bulderaa'') un jūru bija zviedru pārvaldē.]]

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Deguna apakšējā gliemežnīca |
  Latin        = Concha nasalis inferior |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray170.png |
  Caption      = Apakšējā deguna gliemežnīca (sarkana) |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Mākslinieciskās''' jeb '''tēlainās izteiksmes līdzeklis''', arī '''stilistiskais paņēmiens''' ir īpaši izvēlēti vārdi un vārdu savienojumi [[Folklora|folklorā]] un [[Literatūra|literāros]] darbos, kas rada valodas izteiksmīgumu un tēlainību.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Tas ir līdzeklis, ar ko kāda literāra darba autors bagātina tekstā atveidoto notikumu tēlojumu un piešķir tam dzejiskumu. Izšķir '''tropus'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/28735-tropi,-literat%C5%ABr%C4%81|title=tropi, literatūrā|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=17.05.2021}}</ref> — paņēmienus, kuros izmanto nozīmes pārnesumu, — un '''stilistiskās figūras'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/38022-stilistisk%C4%81s-fig%C5%ABras|title=stilistiskās figūras|website=Nacionālā enciklopēdija|access-date=17.05.2021}}</ref> — [[Sintakse|sintaktiskās]] konstrukcijas, kas pastiprina izteiksmīgumu.<ref name=":0" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Pipa pipa01.jpg
| att_izmērs      =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Amphibia
| klase_lv        = Abinieki
| apakšklase      = Lissamphibia
| apakšklase_lv   = Kailamfībijas
| kārta           = Anura
| kārta_lv        = Bezastainie abinieki
| dzimta          = Pipidae
| dzimta_lv       =Bezmēles vardes
| ģints           = Pipa
| ģints_lv        = Pipas
| suga            = Pipa pipa
| suga_lv         = Surinamas pipa
| binomial        = Pipa pipa <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Pipa americana''
| kategorijas = nē
}}
'''Surinamas pipa''' (''Pipa pipa'') ir [[bezmēles varžu dzimta]]s<ref>[http://amphibiaweb.org/lists/Pipidae.shtml Amphibiaweb]</ref> (''Pipidae'') [[abinieki|abinieku]] [[suga]],<ref name="Animal Web">[http://animaldiversity.org/accounts/Pipa_pipa/classification/#Pipa_pipa Animal Diversity Web]</ref> kas sastopama [[Dienvidamerika]]s tropu un subtropu zemieņu [[lietus mežs|lietus mežos]] un [[purvs|purvos]]. Sugas pastāvēšanu apdraud [[mežu izciršana]] un piemērotu dzīves platību izzušana.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/58163/0 IUCN: Pipa pipa]</ref>

sentences: '''28. jūnijs''' ir gada 179. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (180. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 186 dienas.

sentences: '''Amiloīdums''' [[Mikoloģija|mikoloģijā]] ir kādas [[sēnes]] daļas pozitīva amiloīda reakcija, kad to [[Ķīmiskā reakcija|ķīmiski]] pārbauda, izmantojot [[Jods (elements)|jodu]] kā sastāvdaļu Melcera reaģentā vai, retāk, Lugola šķīdumā, tā radot zilu vai zili melnu krāsojumu. Termins "amiloīds" ir cēlies no latīņu vārda ''amyloideus'' ("cietei līdzīgs"),<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=2nd ed|title=Illustrated dictionary of mycology|url=https://www.worldcat.org/oclc/793519950|publisher=APS Press|date=2012|location=St. Paul, Minn.|isbn=978-0-89054-400-6|oclc=793519950|first=Miguel|last=Ulloa}}</ref> jo ciete rada līdzīgu reakciju, ko arī sauc par amiloīdo reakciju. Testu var veikt ar mikroskopiskiem objektiem, piemēram, [[Sporas|sporu]] vai [[Hifas|hifu]] sieniņām, vai arī makroskopiskiem sēnes audu gabaliņiem, kuriem uzklāj pilienu reaģenta. Pie negatīvas reakcijas, ko sauc par inamiloīdu vai neamiloīdu, pētāmie audi paliek savā krāsā. Reakciju, kas rada brūnu krāsojumu, sauc par dekstrinoīdu reakciju. Visbiežāk uz šo reakciju pārbauda sēņu sporas, un zinātniskākajos sēņu noteicējos tiek norādīts, vai sugas sporas ir vai nav amiloīdas. Tāpat pārbauda arī hifas un [[bazīdijas]].

sentences: '''Bolometrs''' ir [[mērinstruments]] starojuma enerģijas mērīšanai. To [[1878]]. gadā izgudroja amerikāņu [[astronoms]] Semjuels Pīrponts Lenglijs (''Samuel Pierpont Langley''). Bolometra galvenā sastāvdaļa ir ļoti plānas [[Platīns|platīna]], [[Germānijs|germānija]] vai cita vadoša materiāla plāksnītes, kuras ir melninātas, lai labāk uztvertu starojumu. Plāksnītes starojuma ietekmē sasilst un mainās (palielinās) to [[elektriskā pretestība]], kuru var viegli izmērīt. Bolometrs ir jutīgs pret visu starojuma spektru. Visbiežāk to izmanto [[Astronomija|astronomijā]] [[Debess ķermenis|debess ķermeņu]] starojuma mērīšanai.

sentences: '''Faktoru analīze''' ir statistiska metode, kas ļauj atrast faktorus, kas atrodas vairāku mainīgo lielumu saistības pamatā, bet dod arī iespēju noskaidrot šīs saistības tuvumu starp faktoru un novērotajām pazīmēm, proti, atbildēt uz jautājumu, cik liels ir faktora īpatsvars katrā pazīmē.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķekava
| attēls            = Ķekavas upīte pie Ķekavas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ķekava pie [[Ķekava]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Ģediņkalns|Ģediņkalna]]
| augštece          = Bakāne, Ķekaviņa
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sausā Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=26 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=29 | sāk_gar_s=56 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 29
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 30,5
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 168,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Sūnupe]], [[Butleru strauts]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā

sentences: '''Šķēres''' jeb '''grieznes''' ir [[instruments]] drēbju, papīra un citu materiālu [[griešana]]i, kuru veido divi krustiski salikti un kustīgi [[asmens|asmeņi]], kas vērsti viens pret otru. Asmeņi parasti ir gatavoti no [[metāls|metāla]]. Par šķērēm var dēvēt arī [[dzirkles]], kas parasti ir lielākas par parastajām šķērēm un ar [[atspere|atsperi]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Kitchingia uniflora 135-8286.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe uniflora|Vienziedu kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe uniflora|suga_lv=Vienziedu kalanhoja}}'''Vienziedu kalanhoja''' (''Kalanchoe uniflora'') ir augu suga kalanhoju ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un citur pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://worldofsucculents.com/kalanchoe-uniflora-coral-bells/|title=Kalanchoe uniflora (Coral Bells)|website=World of Succulents|access-date=2022-01-18|date=2019-10-25|language=en-US}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieki|Produkti]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Radiohead
|Attēls           = Radiohead.jpg
|Att_izm          = 250 px
|Apraksts         = No kreisās: Toms Jorks, Džonijs Grīnvuds, Kolins Grīnvuds, Eds Obraiens un Fils Selvejs
|Fons             = grupa
|Vieta            = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Abingdona]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Žanrs            = [[alternatīvais roks]]
[[eksperimentālais roks]]
[[elektroniskā mūzika]]
|Gadi             = 1985-pašlaik
|Izdevējkompānija = [[XL Recordings|XL]], [[TBD Records|TBD]],
[[Parlophone]], [[Capitol Records|Capitol]]
|Mlapa            = [http://www.radiohead.com radiohead.com]
|Dalībnieki       = [[Kolins Grīnvuds]]
[[Džonijs Grīnvuds]]
[[Eds Obraiens]]
[[Fils Selvejs]]
[[Toms Jorks]]
}}

sentences:
{{Valsts infokaste|name=''Deutsch-Ostafrika''|karoga_attēls=Flag_of_Deutsch-Ostafrika.svg|karoga_nosaukums=|flag_caption=Karogs|valsts_valodas=[[vācu valoda|vācu]]|galvaspilsēta=[[Bagamojo]] (1885–1890)
[[Dāresalāma]] (1890–1916)
[[Tabora (Tanzānija)|Tabora]] (1916, īslaicīgi)|vietējais_nosaukums=|pilnais_valsts_nosaukums=Vācijas Austrumāfrika|ģerboņa_attēls=Proposed_Coat_of_Arms_East_Africa_1914.png|dibināta=1885–1918|valsts_galva=|valsts_galvas_tituls=|image_symbol=|kartes_attēls=German_East_Africa_1914.svg|platība_km2=995000|iedzīvotāju_skaits=7 700 000|iedzīvotāju_skaita_gads=1912}}'''Vācijas Austrumāfrika''' ({{val|de|Deutsch-Ostafrika}}) bija [[Vācijas Impērija]]s kolonija [[Āfrika|Āfrikā]], kas pastāvēja no 1885. līdz 1918. gadam mūsdienu [[Tanzānija|Tanzānijā]], [[Burundija|Burundi]] un [[Ruanda]]s teritorijā, kā arī [[Mozambika]]s ziemeļos. Koloniālo īpašumu kopējā platība bija 995 000 km².

sentences: '''Energoefektivitāte''' ir attiecība starp iegūto preci vai pakalpojumu un patērēto [[Enerģija|enerģiju]]. Savukārt energoefektivitātes paaugstināšana nozīmē energoefektivitātes uzlabošanu tehnoloģisku, galalietotāju rīcības vai saimniecisku darbību rezultātā.

sentences: '''Aizdevums''' jeb '''aizņēmums''' ir darījums, ar kuru viena puse jeb aizdevējs nodod otras puses jeb aizņēmēja īpašumā vai operatīvā pārvaldīšanā naudu vai kādu lietu. Aizņēmējs apņemas atdot aizdevējam tādu pašu naudas summu vai līdzīgu tās pašas lietas un tāda paša labuma lietu daudzumu. Aizdevuma [[līgums]] tiek noslēgts naudas vai mantas nodošanas brīdī.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Infobox Person
|Toms Kilburns =
|platums =
|vārds = Toms Kilburns
|vārds_orig = Tom Kilburn
|attēls = Tom kilburn.jpg
|att_izmērs =
|att_nosaukums = Toms Kilburns
|dz_dat_alt =
|dz_gads = 1921
|dz_mēnesis = 08
|dz_diena = 11
|dz_vieta = Jorkšīra
|m_dat_alt =
|m_gads = 2001
|m_mēnesis = 01
|m_diena = 17
|m_vieta = Mančestra
|tautība =
|nodarbošanās =
|alma_mater = [[Mančestras Universitāte]] (PhD)
[[Kembridžas Universitāte]]
}}
'''Toms Kilburns''' (dzimis 1921. gada 11. augustā, miris 2001. gada 17. janvārī) bija angļu inženieris. Kopā ar Frediju Viljamsu viņš strādāja pie [[Viljamsa-Kilburna elektronu lampa]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |title=Miscellaneous Notes |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130606122154/http://www.computer50.org/mark1/notes.html#acousticdelay |archivedate=2013-06-06 }}</ref><ref>{{Citation | last = Kilburn | first = Tom | author-link = Tom Kilburn | title = From Cathode Ray Tube to Ferranti Mark I | journal = Resurrection | publisher = The Computer Conservation Society | volume = 1 | issue = 2 | year = 1990 | url = http://www.cs.man.ac.uk/CCS/res/res02.htm#e | issn = 0958-7403 | accessdate = 15 March 2012 }}</ref> un pie pasaulē pirmā datora, kurā glabājas programmas — maza apjoma eksperimentālās mašīnas (SSEM). Tas bija laiks, kad viņš strādāja [[Mančestras Universitāte|Mančestras Universitātē]].<ref>{{cite journal | last1 = Kilburn | first1 = T. | title = The University of Manchester Universal High-Speed Digital Computing Machine | doi = 10.1038/164684a0 | journal = Nature | volume = 164 | issue = 4173 | pages = 684–687 | year = 1949 | pmid =  15392930| pmc = }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = Frederic | authorlink1 = Frederic Calland Williams | last2 = Kilburn | first2 = Tom | authorlink2 = Tom Kilburn | doi = 10.1038/162487a0 | title = Electronic Digital Computers | url = http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | journal = Nature | volume = 162 | issue = 4117 | pages = 487 | year = 1948 | pmid =  | pmc =  | accessdate = {{dat|2009|01|22||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20090406014626/http://www.computer50.org/kgill/mark1/natletter.html | archivedate = {{dat|2009|04|06||bez}} }}</ref><ref>{{cite journal | last1 = Williams | first1 = F.C.  | last2 =Kilburn | first2 =  T.  | year = 1949 | title = A storage system for use with binary-digital computing machines | journal = Proceedings of the IEE – Part II: Power Engineering  | volume =  | issue =  | pages =  | publisher =  | jstor =  | doi = 10.1049/pi-2.1949.0078 | url = http://www.researchgate.net/publication/224589116_A_storage_system_for_use_with_binary-digital_computing_machines | format =  | accessdate = }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2594290| title = Tom Kilburn: a tale of five computers| journal = Communications of the ACM| volume = 57| issue = 5| pages = 35| year = 2014| last1 = Anderson | first1 = David}}</ref><ref name="computer50obit">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |title=Tom Kilburn |publisher=Computer50.org |date= |accessdate=2014-08-16 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20040624080751/http://www.computer50.org/mark1/kilburn.html |archivedate=2004-06-24 }}</ref><ref name="guardianobit">{{Tīmekļa atsauce|author=Hilary J Kahn |url=http://www.theguardian.com/news/2001/jan/23/guardianobituaries1 |title=Obituary: Tom Kilburn | News |publisher=The Guardian |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref name="telepgraphobit">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.telegraph.co.uk/news/obituaries/1319595/Professor-Tom-Kilburn.html |title=Professor Tom Kilburn |publisher=Telegraph |date= |accessdate=2014-08-16}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/TEC.1962.5219356| title = One-Level Storage System| journal = IEEE Transactions on Electronic Computers| issue = 2| pages = 223| year = 1962| last1 = Kilburn | first1 = T.| last2 = Edwards | first2 = D. B. G.| last3 = Lanigan | first3 = M. J.| last4 = Sumner | first4 = F. H.}}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/1562164.1562180| title = Interview ''An'' interview with Maurice Wilkes| journal = Communications of the ACM| volume = 52| issue = 9| pages = 39| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1145/2542504| title = Actually, Turing did not invent the computer| journal = Communications of the ACM| volume = 57| pages = 36| year = 2014| last1 = Haigh | first1 = T. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1109/MAHC.2009.32| title = Biographies: Tom Kilburn: A Pioneer of Computer Design| journal = IEEE Annals of the History of Computing| volume = 31| issue = 2| pages = 82| year = 2009| last1 = Anderson | first1 = D. P. }}</ref><ref name="natureobituary">{{cite journal | doi = 10.1038/35059201| pmid = 11241994| title = Obituary: Tom Kilburn (19212001)| journal = Nature| volume = 409| issue = 6823| pages = 996| year = 2001| last1 = Lavington | first1 = S. }}</ref><ref>{{cite journal | doi = 10.1038/168095a0| title = The New Universal Digital Computing Machine at the University of Manchester| journal = Nature| volume = 168| issue = 4264| pages = 95| year = 1951| last1 = Kilburn | first1 = T.}}</ref><ref>Historical Reflections Tom Kilburn: A Tale of Five Computers by David Anderson [[Communications of the ACM|CACM]]. doi:[http://dx.doi.org/10.1145/2594290/ doi:10.1145/2594290/]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Medinska-Valdemāre
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1830
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = "Vecjunkuri", [[Ārlavas pagasts]]
|          m_dat_alt = [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Aksaja]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Krišjānis Valdemārs]]
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Medinska-Valdemāre''' (dzimusi {{dat|1830|9|5}}, mirusi [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī), arī '''Naumane''', bija viena no pirmajām [[latvieši|latviešu]] [[rakstnieks|rakstniecēm]]. [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] māsa.<ref name="lrb">{{LRB|394.—395}}</ref>

sentences: '''23. februāris''' ir gada 54. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 311 (312 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vēl pa mēriņam
| operators =
| attēls =  Another Round (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Tomass Vinterbergs]]
| producents = * [[Sisse Graums Jergensens]]
* [[Kaspers Disings]]
| scenārijs = * Tomass Vinterbergs
* [[Tobiass Lindholms]]
| aktieri = * [[Madss Mikelsens]]
* [[Tomass Bo Larsens]]
* [[Magnuss Milangs]]
* [[Larss Rante]]
| mūzika = [[Januss Billeskovs Jansens]]
| oriģinālnos = ''Druk''
| studija = * ''[[Zentropa]]''
* ''[[Film i Väst]]''
* ''[[Topkapi Films]]''
* ''[[Det Danske Filminstitut]]''
* ''[[TV2 Danmark]]''
* ''[[Eurimages]]''
* ''[[Nederlands Filmfonds]]''
* ''[[Svenska Filminstitutet]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Nordisk Film]]''
* ''[[September Film]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|12|Toronto Starptautiskais kinofestivāls|2020|9|24|Dānija}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{NED}}
* {{SWE}}
| valoda = [[Dāņu valoda|dāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}} (33,5 miljoni [[Dānijas krona|kr]])
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10288566/?ref_=bo_tt_ti|title=Another Round |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vēl pa mēriņam"''' ({{Val|dk|Druk}}, {{Val|en|Another Round}}) ir 2020. gada [[Dānija]]s, [[Nīderlande]]s un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[komēdijdrāma]]s filma, kura režisors ir [[Tomass Vinterbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Madss Mikelsens]], [[Tomass Bo Larsens]], [[Magnuss Milangs]] un [[Larss Rante]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada septembris}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Maiks Černovičs
 | vārds_orig              = ''Mike Cernovich''
 | attēls                  = File:Mike Cernovich (42451724670) (cropped)1.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Černovičs 2018. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|7}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ilinoisa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Vīriešu tiesību aizstāvis, politikas komentētājs
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Maikls Černovičs''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Michael Cernovich''; dzimis 1977. gada 17. novembrī [[Ilinoisa|Ilinoisā]]) ir amerikāņu sabiedrībā pazīstama sociālo tīklu personība, antifeminists, vīriešu tiesību aizstāvis un politikas komentētājs.<ref name="wolfson_2018">{{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/media/2018/jul/25/alt-right-old-tweets-trump-critics-dan-harmon-james-gunn|title=How the alt-right are resurfacing old tweets to get Trump's critics fired|work=The Guardian|access-date=May 18, 2019|date=July 25, 2018|last=Wolfson|first=Sam}}</ref><ref name="bromwich_2018">{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2018/03/03/technology/youtube-right-wing-channels.html|title=YouTube Cracks Down on Far-Right Videos as Conspiracy Theories Spread|work=The New York Times|access-date=May 18, 2019|date=March 3, 2018|last=Bromwich|first=Jonah Engel}}</ref> Viņu raksturo kā grupējuma ''alt right'' pārstāvi,<ref name="cnn.com">{{Ziņu atsauce|url=http://www.cnn.com/2016/11/17/politics/kfile-michael-flynn-social-media/index.html|title=Michael Flynn's son and chief of staff pushed conspiracy theories, obscene memes online|access-date=November 19, 2016|date=November 18, 2016|last=Kaczynski|first=Andrew|language=en}}</ref> lai gan pats sevi par tādu neuzskata.<ref name=":0">{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2017/04/05/us/politics/mike-cernovich-bio-who.html|title=Who Is Mike Cernovich? A Guide|work=The New York Times|access-date=April 5, 2017|date=April 5, 2017|last=Stack|first=Liam|issn=0362-4331}}</ref> Černovičs ir bijis regulārs viesis Aleksa Džounsa vadītajā raidījumā ''The Alex Jones Show'' vietnē ''InfoWars''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://money.cnn.com/2017/05/03/media/mike-cernovich-infowars-alex-jones/index.html|title=Right-wing troll Mike Cernovich goes professional with new hosting gig at InfoWars|last=Darcy|first=Oliver|website=CNNMoney|date=May 3, 2017}}</ref>

sentences:
zieds]]
'''Skaistums''' jeb '''daiļums''', '''daile''' ir [[estētika]]s pamatkategorija. Tā ir [[persona]]s, [[dzīvnieki|dzīvnieka]], [[vieta]]s, [[fizikāls ķermenis|priekšmeta]] vai [[ideja]]s vispārināta pazīme, kas sniedz estētisku baudu. Tas ir īstenības estētiskās apgūšanas galvenā pozitīvā forma. [[Ideālisms|Ideālisti]] uzskata skaistumu par [[gars|gara]] un [[apziņa]]s īpašību.<ref name="Filozofijas vārdnīca"/> Bieži vien ar vārdu "skaistums" tiek izprastas atšķirīgas lietas, jo kas vienam šķiet skaists, otram var šķist neglīts. Skaistums ir neatkarīgs no aplūkojamā objekta vērtības.<ref name="LKV"/> Skaistumam raksturīgi, ka tas saistīts ar kaut ko [[jutekliskums|juteklisku]].

sentences: {{Commonscat|Translators by country|Tulkotāji pēc valsts}}

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hadži Murats
|          vārds_orig = XIажи Мурад
|              attēls = Хаджи-Мурат.JPG
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1818
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kunžaka]], [[Dagestāna]]
|              m_gads = 1852
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Haksa]], [[Azerbaidžāna]]
|     dienesta_pakāpe =
|           pilsonība =
|             tautība = [[avāri|avārs]]
|            paraksts =
|              pakāpe =
|      dienesta_laiks =
|              valsts =
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Kaukāza karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Eduards Napjerskis
|          vārds_orig =
|              attēls = Kārlis Eduards Napjerskis.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1793
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1864
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 14
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni = [[Jakobs Gotlībs Leonhards Napjerskis]]
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences:
]]
'''''Advanced Packaging Tool''''' jeb '''''APT''''' ir pakotņu pārvaldības sistēma, kas tiek lietota ''[[Debian|Debian GNU/Linux]]'' un tā atvasinājumos. ''APT'' vienkāršo programmatūras pārvaldes procesu, automatizējot [[programmatūras pakotne|programmatūras pakotņu]] izguvi, konfigurēšanu un instalēšanu gan no binārajām datnēm gan [[kompilators|kompilējot]] pirmkodu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Kalvins
|     vārds_orig = {{ubl|''Jean Calvin''|''Jehan Cauvin''|''Ioannes Calvinus''}}
|         attēls = John Calvin Museum Catharijneconvent RMCC s84 cropped.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1509
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Nojona]], [[Pikardija]], [[Francijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Francija|Uāza}})
|         m_gads = 1564
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 27
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Ženēva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs, garīdznieks, reformators, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Calvin signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kristofs Hāberlands
| image         = Haberland.jpg
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     = Kristofs Hāberlands
| birthdate     = {{dat|1750|1|1}}
| location      = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1803|3|7|1750|1|1}}
| deathplace    = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Klasicisms]]
| famous works  = [[Katlakalna baznīca]]
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aptieku kovbojs
| operators =
| attēls = Drugstore Cowboy.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mets Dilons]]
* [[Kellija Linča]]
* [[Džeimss Remars]]
* [[Džeimss Legross]]
* [[Hetere Greiema]]
* [[Viljams Barouzs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Drugstore Cowboy''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|6}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2286847489/weekend/|title=
Drugstore Cowboy |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aptieku kovbojs"''' ({{Val|en|Drugstore Cowboy}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Gass Van Sants]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Dilons]], [[Kellija Linča]], [[Džeimss Remars]], [[Džeimss Legross]], [[Hetere Greiema]] un [[Viljams Barouzs]]. Filma balstīta uz [[Džeimss Fougls|Džeimsa Fougla]] autobiogrāfisko romānu.

sentences: '''Lode''' ir neliela metāla vai citu materiālu [[šāviņš|šāviņa]] daļiņa, kas tiek izšauta ar [[šaujamierocis|šaujamieroci]]. Lodes izmantoto gan [[medības|medībām]] paredzētos ieročos, gan [[militārisms|militārajos]] ieročos. Lodes var būt dažādas formas un lieluma, atkarībā no paredzētā mērķa un ieroča veida. Parasti tās ievieto [[patrona|patronās]] vai ieroča lādē, un tās izšauj, kad tiek nospiests ieroča izšaušanas mehānisms. Lodes var būt gatavotas no dažādiem materiāliem, piemēram, [[dzelzs]], [[varš|vara]], [[svins|svina]] vai [[plastmasas]].

sentences: '''Žūšanas plaisas''' ir [[plaisas]], kas rodas [[žūšana|izžūstot]] un sablīvējoties ar [[Ūdens|ūdeni]] piesūcinātām mālainām vai kaļķainām [[Dūņas|dūņām]], kā rezultātā uz dūņu virsmas veidojas neregulāri poligonāli apgabali. Plaisu dziļums parasti nepārsniedz dažus centimetrus. [[Māls|Mālos]] ir zināmas žūšanas plaisas līdz 3 metru dziļumam un līdz 10—15 centimetriem platumā (ļoti reti līdz 1 metram). Žūšanas plaisas var būt taisnas un izliektas. Šķērsgriezumā var būt taisnstūrainas vai V-veida formas plaisas, retāk citas formas. Pēc V-veida plaisām var noteikt plasta augšējo un apakšējo robežu. [[Fosilijas|Fosilā]] stāvoklī žūšanas plaisas parasti ir aizpildītas ar [[drupu materiāls|drupu materiālu]] vai kādu citu [[Ieži|iezi]], kas ir izveidojies uz saplaisājušās virsmas.<ref>Геологический словарь, Том второй: Трещины усыхания (высыхания). Москва, Недра. 1978; 325. lpp</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Anrī Bergsons
|          vārds_orig = ''Henri Bergson''
|              attēls = Bergson.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = A. Bergsona portrets (''J.E. Blanche'', 1891)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = École normale supérieure
|             zinātne = [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[vitālisms|vitālisma]] un mācības par dzīvības spēku pamatlicējs
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] literatūrā (1927)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Anrī Luijs Bergsons''' (''Henri Louis Bergson'', dzimis {{dat|1859|10|18}}, miris {{dat|1941|1|4}}) bija [[franči|franču]] [[filosofs]], [[Intuitīvisms|intuitīvists]], pazīstamākais t.s. "dzīves filosofijas” pārstāvis.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aberdīnas anglikāņu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St Andrews Cathedral, King Street, Aberdeen (geograph 3937912).jpg
| image_size            =
| caption               = Aberdīnas anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Aberdīnas anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 57.1491
| longd                 = -2.0931
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Aberdīna}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Arčibalds Simpsons]] (''Archibald Simpson'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1817. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Aberdīnas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942298"
}
</mapframe>
'''Sv. Andreja katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Andrew}}, {{val|gd|Cathair-eaglais Naomh Anndra}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Aberdīna|Aberdīnā]]. [[Aberdīnas un Orkneju diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''MD5''' [[ziņojumu īssavilkums|ziņojumu īssavilkuma]] ({{val-en|message-digest}}) algoritms ir bieži izmantota [[kriptogrāfija|kriptogrāfiska]] [[jaucējfunkcija]], kuras rezultāts ir 128 bitus jeb 16 baitus gara [[jaucējvērtība]], ko parasti izsaka teksta veidā kā 32 ciparus garu [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālu]] skaitli. MD5 ir plašs pielietojums kriptogrāfijā, tāpat to mēdz izmantot lai pārbaudītu [[datu integritāte|datu integritāti]].

sentences: '''Ūdens staba metrs''' ir ārpussistēmas [[spiediens|spiediena]] mērvienība. To izmanto dažādās [[tehnika]]s nozarēs, galvenokārt [[hidraulika|hidraulikā]]. Starptautiski to apzīmē ar mH2O. 1 ūdens staba metrs ir vienāds ar tāda ūdens staba hidraulisko spiedienu, kura augstums ir 1 m, 4 °C temperatūrā un pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] g = 9,80665 m/s². Tas ir vienāds ar 9806,65 N/m² = 10−4 kgf/m² = 73,556 [[mmHg]].

sentences: '''Zēmana—Doplera attēlveidošana''' [[astrofizika|astrofizikā]] ir tehnisks paņēmiens, kuru izmanto, lai iegūtu [[zvaigznes|zvaigžņu]] magnētiskā lauka virsmas [[karte]]s. Šajā metodē tiek noteikta [[spektrāllīnija|spektrāllīniju]] šķelšanās, kas novērojama, ja zvaigzne atrodas [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Tas ir tā saucamais [[Zēmana efekts]].

sentences:
{{Commons cat|Brain}}
{{Cat main|Smadzenes}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ēriks Emanuēls Šmits
|         vārds_orig = ''Éric-Emmanuel Schmitt''
|             attēls = Eric-Emmanuel Schmitt 20100330 Salon du livre de Paris 2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Ēriks Emanuēls Šmits grāmatu salonā Parīzē 2010. gada 30. martā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1960
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = ''[[Sainte-Foy-lès-Lyon]]'', [[Rona (departaments)|Rona]], [[Francija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Beļģija]]
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, dramaturgs, scenārists
| rakstīšanas valoda = [[franču valoda|franču]]
|            periods = no 1991. gada
|              žanri = [[Daiļliteratūra]], [[dramaturģija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Pilāta evaņģēlijs]]",
"[[Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi]]",
"[[Oskars un rozā dāma]]",
"[[Kad es biju mākslas darbs]]"
|        ietekmējies = [[Semjuels Bekets]], [[Žans Anuī]], [[Pauls Klodē]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater = ''[[École Normale Supérieure]]'', 1985;
[[Ph.D.]], 1987.
|        apbalvojumi = [[Francijas Akadēmija]]s Lielā teātra balva (2001)
[[Gonkūra prēmija]] (2010)
|           piezīmes =
|        kategorijas = né
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Iohannes Amos Comenius
| attēls =Johann Amos Comenius.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1592
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =28
| dz_vieta =precīza vieta nav zināma, [[Morāvija]],  [[Bohēmijas karaliste]],  [[Svētā Romas impērija]]
| m_gads =1670
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Amsterdama]],  [[Apvienoto Provinču republika]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Heidelbergas universitāte]]
| zinātne =[[pedagoģija]]
| pasniedzēji =[[Johans Heinrihs Alsteds]]
| studenti =
| sasniegumi =mūsdienu [[pedagoģija]]s pamatlicējs
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Klūga
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=38 | iet_plat_s=46 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=02 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 17,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Meklēju draugu pasaules galam
| attēls = Seeking a Friend for the End of the World Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seeking a Friend for the End of the World''
| žanrs = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors = [[Lorēne Skafarija]]
| producents = * [[Stīs Golins]]
* [[Džoja Gormena]]
* [[Marks Rojbals]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
| scenārija autors = Lorēne Skafarija
| galvenajās lomās = * [[Stīvs Karels]]
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Viljams Pītersens]]
| mūzika = * [[Džonatans Sadovs]]
* [[Robs Simonsens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2012|6|18|Losandželosas filmu festivāls|2012|6|22|ASV|2012|8|17|Latvija|}}
| ilgums = 99 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seeking-friend-end-world-2012|title=Seeking a Friend for the End of the World|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seekingafriend.htm|title=Seeking a Friend for the End of the World (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 29, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Meklēju draugu pasaules galam"''' ({{val|en|Seeking a Friend for the End of the World}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Lorēne Skafarija]]. Galvenās lomas atveido [[Stīvs Karels]], [[Kīra Naitlija]], [[Ādams Broudijs]], [[Dereks Lūks]] un [[Viljams Pītersens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|6|18||bez}} Losandželosas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mildronāta struktūrformula

Mildronāta molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Mildronāts;
2-(2-karboksietil)-1,1,1-trimetilhidrazīnija
hidroksīda iekšējais sāls (betaīns);
3-(2,2,2-trimetilhidrazīnija propionāts; kvaterīns, vazonāts, trimetilhidrazīnijs
|           CAS numurs = 76144-81-5<ref>[http://www.chemblink.com/products/76144-81-5.htm Mildronate]</ref>
86426-17-7 (dihidrāts)<ref>[http://www.chemblink.com/products/86426-17-7.htm Mildronate dihydrate] {{en ikona}}</ref>
|      ķīmiskā formula = C6H14N2O2
|              molmasa = 146,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 85—90 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB9850590.htm Mildronate]</ref>
| viršanas temperatūra =
}}
'''Meldonijs''' ([[Starptautiskais nepatentētais nosaukums|starptautiskais nepatentētais]] aktīvās vielas nosaukums) ir [[Latvija|Latvijā]] izgudrots medikaments [[sirds]] un [[asinsvadi|asinsvadu]] slimību (piemēram, [[sirds išēmiskā slimība|sirds išēmiskās slimības]]) ārstēšanai, sirds enerģētiskā patēriņa samazināšanai<ref name="strakovs">A. Strakovs, J. Dzenītis, N. Jevharitska. Ārstniecības vielu ķīmija un tehnoloģija. R:, RTU izdevniecība, 2007, 106. lpp.</ref> un vispārējai darbaspēju paaugstināšanai. Meldonijs, atkarībā no ordinētās devas, tiek lietots gan kā recepšu medikaments dažādu sirds un asinsvadu slimību ārstēšanā, gan darbaspēju paaugstināšanai veseliem cilvēkiem pie fiziskām un garīgām pārslodzēm un atveseļošanās periodā.

sentences:
„Dižlīķos” celta divtelpu klēts ar stabotu lieveni [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]
 „Jaunkārbās” celta divtelpu (dvīņu) klēts [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džošua Slokams
|     vārds_orig = ''Joshua Slocum''
|         attēls = Joshua Slocum cph.3b46344.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Britu impērija|Jaunskotija|Mount Hanley}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Atlantijas okeāns]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Taurīna molekulas modeļi

Taurīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = β-aminoetānsulfoskābe
|           CAS numurs = 107-35-7
|      ķīmiskā formula = C2H7NO3S
|              molmasa = 125,14
|              blīvums = 1,734
|  kušanas temperatūra = 305,11 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}

sentences: '''Nitroceluloze''' ir viegli uzliesmojošs ķīmisks savienojums, [[sprāgstviela]], ko iegūst [[nitrēšana|nitrējot]] [[celuloze|celulozi]], piemēram, vati. Celuloze ir [[ogļhidrāts]] (satur hidroksilgrupas), kuras var iesaistīties [[esterifikācija]]s reakcijās. Nitroceluloze ir celulozes slāpekļskābes esteris. Vienā celulozes molekulas posmā (glikozes atlikumā) ir iespējams ievadīt līdz 3 nitrogrupām. Celulozei iespējami arī citi esteri ([[acetilceluloze]]). Palielinoties nitrēšanas pakāpei, palielinās nitrocelulozes šķīdība organiskajos šķīdinātājos, un it īpaši - palielinās degamība. Piemaisījumi celulozē ievērojami pasliktina iegūtās nitrocelulozes stabilitāti. Nitroceluloze šķīst [[dietilēteris|dietilēterī]] un [[acetons|acetonā]].

sentences: '''Zelta tīrradnis''' ir dabiski atrodams, tīrs [[zelts]]. Zelta tīrradņi visbiežāk ir atrodami [[ūdenstece|ūdenstecēs]], kur tos iegūst ar skalošanas paņēmienu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Svante Gustavs Dīcs
|     vārds_orig = ''Svante Gustav Dietz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1670
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rauna]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1723
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Smiltene]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Garīdznieks, tulkotājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Svante Gustavs Dīcs''' ({{val|de|Svante Gustav Dietz}}; dzimis {{dat|1670|2|20}}, miris {{dat|1723|3|6}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, garīgais dzejnieks, latviešu garīgās dzejas autors.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Gumplovičs
|     vārds_orig = ''Ludwig Gumplowicz''
|         attēls = Gumplowicz.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = [[Krakova]], [[Krakovas brīvpilsēta]]
(mūsdienās {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]]
(mūsdienās {{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Grācas universitāte]]
|     alma_mater =[[Jagaiļa universitāte]]
|        zinātne =[[socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =[[Šterna-Gerlaha eksperiments]] (1922)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Buras (nozīmju atdalīšana)|Buras}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Buras
| abbreviation = Vel
| name_latin = Vela
| RA = 9
| dec = −50
| areatotal = 500
| arearank = 32. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Vel''
| starmagnitude = 1,6
| neareststarname = ''ψ Vel''
| stardistance = 60,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences: {{cita nozīme|dažāda veida velosipēdiem|velosipēdu ar diviem riteņiem|divritenis}}

sentences: '''Prece''' ir lieta vai [[pakalpojums]], ko [[ražotājs]] vai [[tirgotājs]] par attiecīgu [[cena|cenu]] nodod citam īpašniekam, kas parasti zināms kā pircējs vai klients. Prece (pakalpojums) var būt jebkura lieta (īpašums) vai darbība, kuru tās īpašnieks maina vai veic pret atlīdzību. Savukārt apmaiņa ir preces vai pakalpojuma iegūšanas akts no kāda cita, piedāvājot kaut ko pretī, parasti naudu. Šī apmaiņas akta bāzi veido plānotas vai impulsīvas pircēja vēlmes un vajadzības. Preces var iedalīt plaša patēriņa precēs (pārtika, apģērbs, viedtālruņi) un industriālajās precēs (izejvielas, ēkas, ražošanas iekārtas).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ludvigs Cimmermanis
|     vārds_orig = ''Ludwig Zimmermann''
|         attēls = Ludwig Zimmermann (Propst).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Lielvārde]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Ogres novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Kanādas parlaments''' ({{val|en|Parliament of Canada}}, {{val|fr|Parlement du Canada}}) ir [[Kanāda]]s likumdošanas iestāde, kuras sēdes notiek Parlamenta pakalnā [[Otava|Otavā]].

sentences:
[[Kategorija:Neofolks]]
[[Kategorija:Tautas mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Eksperimentālās mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Folkroka grupas]]

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums      = Tajabasas zemesšaurums
| attēls       = Quezon National Forest Park Atiimonan, Quezon Philippines.jpg
| paraksts     = Kesonas nacionālais mežu parks Tajabasas zemesšaurumā
| vieta        = [[Āzija]]
| vietaskarte  = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte= jā
| label        =
| ietilpst     =
| savieno      = [[Lusona]]
| savieno1     = [[Bikolas pussala]]
[[Bondokas pussala]]
| atdala       = [[Tajabasas līcis]]
| atdala1      = [[Lamonas līcis]]
| plat_d=13| plat_m=54| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=122| gar_m=03| gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| garums       = 85
| platums      = 13—15
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = Atimonana
}}
'''Tajabasas zemesšaurums''' ({{val|fil|Dalahikan ng Tayabas}}, {{val|en|Tayabas Isthmus}}) ir [[zemesšaurums]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]], kas savieno salas pamatdaļu ziemeļrietumos ar [[Bikolas pussala|Bikolas]] un [[Bondokas pussala|Bondokas]] pussalām dienvidaustrumos. Atdala [[Filipīnu jūra]]s [[Lamona līcis|Lamona līci]] ziemeļos no [[Sibujanas jūra]]s [[Tajabasas līcis|Tajabasas]] un [[Ragajas līcis|Ragajas]] līčiem dienvidos. Zemesšaurums ir ap {{nobr|13—15 km}} plats<ref>[https://www.palaeo-soc-japan.jp/download/TPPSJ/TPPSJ_NS77.pdf Transactions and Proceedings of the Palaeontological Society of Japan]</ref> un {{nobr|85—120 km}} garš. Reljefs paugurains, augstākais kalns ir {{nobr|362 m}} augstais Pinagbanderahans 1934. gadā izveidotajā Kesonas nacionālajā mežu parkā zemesšauruma rietumos.<ref>[https://www.officialgazette.gov.ph/1940/08/05/proclamation-no-594-s-1940/ Proclamation No. 594, s. 1940 ESTABLISHING THE QUEZON NATIONAL PARK]{{Novecojusi saite}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Kalabarsona]]s reģiona [[Kesona]]s provincē, lielākās apdzīvotās vietas ir Atimonana ziemeļu krastā un Padreburgosa dienvidu krastā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ziemas pils
| native_name         = ''Зимний дворец''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Winter_Palace_Panorama_2.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 330px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[Baroks]]
| structural_system   =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
| pushpin_map         = Sanktpēterburga
| latd  = 59 | latm  = 56 | lats  = 25 | latNS  = N
| longd = 30 | longm = 18 | longs = 50 | longEW = E
| map_caption         =
| map_size            = 330px
| groundbreaking_date = 1754
| start_date          = 1757
| completion_date     = 1762
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Krievija
|  valsts2 = Krievijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://kulturnoe-nasledie.ru/monuments.php?id=7810514003 7810514003]
|   datums =
|     tips =
}}
| references          =
}}
'''Ziemas pils''' ({{val|ru|Зи́мний дворе́ц}}) ir pils [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievija|Krievijā]]. No 1732. līdz 1917. gadam tā bija oficiālā [[Krievijas valdnieku uzskaitījums|Krievijas Impērijas ķeizaru]] rezidence. Mūsdienās tā ir viena no [[Valsts Ermitāža]]s atrašanās vietām.
Ziemas pilī atrodas Mazā troņa zāle, galvenās kāpnes, Malahīta zāle un citi izcili arhitektūras meistardarbi, ēkā ir vairāk nekā 1700 durvju, 1900 logu, 1500 istabu un 100 kāpņu.

sentences:
{{Budisms}}
 astoņposmu ceļu]]
'''Cēlais astoņposmu ceļš''' jeb '''cēlā astoņpakāpju taka'''<ref>[http://www.ganden.lv Budisma centrs Ganden]</ref> ({{val-pi|zriyo aṭṭhaṅgiko maggo}},  {{val-sa|āryāṣṭāṅgamārga}}) [[budisms|budismā]] ir [[Buda]]s mācības jeb [[darma]]s (sanskr. ''dharma'') [[Četras cildenās patiesības|Četru Cildeno Patiesību]] ceturtā summējošā patiesība kā atbrīvoties no vilšanu izraisītajām ciešanām dzīvē:
* ''samjag-drišti'' (pali — ''samma ditthi''), jeb pareizi, taisni uzskati;
* ''samjak-amkalpa'' (pali — ''samma sankappa''), jeb taisna doma, tīra izpratne;
* ''samjag-vak'' (pali — ''samma vača''), jeb taisna, tīra, patiesa valoda;
* ''samjak-karmanta'' (pali — ''samma ammanta''), jeb taisna uzvedība, darbība;
* ''samjag-adživa'' (pali — ''samma adživa''), jeb taisns dzīvesveids;
* ''amjag-vjāma'' (pali — ''samma vajama''), jeb taisni centieni, piepūle;
* ''samjak-smriti'' (pali — ''samma sati''), burtiski taisnas atmiņas, jeb uzmanība, prāta nomierināšana apcerē;
* ''samjak-samadhi'' (pali — ''samma samadhi''), jeb taisna pašiedziļināšanās, apcere, koncentrēšanās.
Šīs dzīvesveida ceļa astoņas joslas tiek sadalītas trijās pakāpēs (divas joslas pirmajā un pa trim joslām abām pārejām): gudrības (''pradžnja''), tikumības (''šila'') un koncentrēšanās (''samadhi''). Visas šīs trīs pakāpes jārealizē vienlaicīgi. Protams, ja neizdodas ko no tā ievērot, nevajadzētu šaustīt sevi (un muļķīgas ir vēlāk radušās domas par elles ugunīm — dzīve ''sansaras'' ritenī pati par sevi ir elle). No kļūdām un nevarēšanas jāmācās, nevis strikti jāturas pie likuma burta, jo ļaudis tiecas uz morālo pilnību tieši tāpēc, ka tā šajā brīdī tiem nepiemīt.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Flickr - Rainbirder - Willow Warbler (Phylloscopus trochilus).jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus trochilus
 |       suga_lv = Vītītis
 |      binomial = Phylloscopus trochilus
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|yellow|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|#3E8EDE|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dejotāja tumsā
| operators =
| attēls = Dancer in the Dark (Danish poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, melodrāma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Bjorka]]
* [[Katrina Deneva]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Pēters Stormare]]
* [[Džoels Grejs]]
| mūzika = Bjorka
| oriģinālnos = ''Dancer in the Dark''
| studija = * ''Zentropa Entertainments''
* ''Canal+''
* ''FilmFour''
* ''France 3 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Angel Films''
* ''Les films du losange''
* ''Constantin Film''
* ''Istituto Luce''
* ''Sandrew Metronome''
* ''FilmFour Distributors''
* ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{ITA}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dancer-in-the-Dark#tab=summary|title=Dancer in the Dark (2000) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dejotāja tumsā"''' ({{Val|en|Dancer in the Dark}}) ir 2000. gada muzikāla melodrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenā loma ir islandiešu dziedātājai [[Bjorka]]i, atveidojot čehu imigranti ASV, kura krāj naudu acu operācijai savam dēlam. Dēls, tāpat kā viņa, cieš no iedzimtas slimības, kas noved pie akluma. Citas lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Deivids Morss]], [[Pēters Stormare]] un [[Džoels Grejs]]. "Dejotāja tumsā" ir noslēdzošā fon Trīra "Zelta sirds" triloģijas daļa pēc filmām "[[Šķeļot viļņus]]" (''Breaking the Waves'', 1996) un "[[Idioti]]" (''Idioterne'', 1998).

sentences: '''Latviešu dzeja''' ir nozīmīga [[latviešu rakstniecība]]s vēstures sastāvdaļa kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]] otrās puses, daudzi dzejnieki bijuši nacionāli nozīmīgi publicisti un politiski darbinieki.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Plāņu pagasts
| karte             = Plāņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Plāņi
| platība           = 218,65
| iedzīvotāji       = 691<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 691 / 218.65 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Planhof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Планская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Igs Fabriss Zango
 |      vārds_orig = ''Hugues Fabrice Zango''
 |          attēls = Hugues Fabrice Zango Doha 2019.jpg
 |         att_izm = 280px
 |        paraksts = Igs Fabriss Zango 2019. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|6|25}}
 |         dz_viet = {{vieta|Burkinafaso|Vagadugu}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BUR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|cm=78}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 17,82 m (2021)
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana (stadionā)
 |             PR2 = 18,07 m (2021) {{piezīme|WR|pasaules rekords}}
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR3 = 7,71 m (2020)
 |           PR3_d = Tāllēkšana
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{BUR}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2020|teksts=Tokija 2020}}|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Budapešta 2023]]|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalSilver|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalBronze|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{MedalGold|[[2024. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2024]]|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalCompetition|Āfrikas čempionāts}}
{{MedalGold|Asaba 2018|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalGold|Senpjēra 2022|Trīssoļlēkšana}}
{{MedalSilver|Durbana 2016|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Āfrikas spēles]]}}
{{MedalGold|Rabāta 2019|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Igs Fabriss Zango''' ({{val|fr|Hugues Fabrice Zango}}; dzimis {{dat|1993|6|25}} [[Vagadugu]]) ir [[Burkinafaso]] [[vieglatlēts]], kas specializējas [[trīssoļlēkšana|trīssoļlēkšanā]]. Viņš ir {{oss|V=2020|L=G}} bronzas medaļas ieguvējs, [[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023. gada pasaules čempions]] un divkārtejs Āfrikas čempions trīssoļlēkšanā, pasaules rekordists telpās (18,07 m). Dažkārt startē arī [[tāllēkšana]]s sacensībās.

sentences: {{Pieminekļa infokaste|begin=|designers=|architect=|image=Jefferson Memorial At Dusk 1.jpg|designer=[[Džons Rasels Poups]]|latNS=N|latd=38|latm=52|lats=53|longEW=W|longm=2|longd=77|longs=13|map=|map_image=Vašingtonas centrs|location={{vieta|ASV|Vašingtona}}|monument_name=Džefersona memoriāls|native_name=Jefferson Memorial|open=}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mateo Riči
|     vārds_orig = ''Matteo Ricci''
|         attēls = Ricciportrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Mateo Riči 1610. gada ķīniešu portretā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1552
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Mačerata]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1610
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Pekina]], [[Minu impērija]] (tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[itālis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|angļu zinātnieku|atommasas vienību|daltons}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Daltons
|     vārds_orig = ''John Dalton''
|         attēls = Dalton John desk.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1766
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1844
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 27
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = John Dalton Signature c1827.svg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[ķīmija]], [[fizika]], [[meteoroloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti = [[Džeimss Preskots Džouls]]
|     sasniegumi = [[atomu teorija]], [[Daltona likums]], [[daltonisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
pie Omiķiem. (Mūru svītas stratotips)]]
'''Mūru svīta (D3mr)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenas stāva]] mūru horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Izplatīta Latvijas dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Tālāk tā iestiepjas Lietuvas teritorijas ziemeļrietumu daļā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ross-seal.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         cilts = Lobodontini
|      cilts_lv = Krabjēdājroņu cilts
|         ģints = Ommatophoca
|      ģints_lv = Rosa roņi
|       ģints_r = Rosa ronis
|          suga = Ommatophoca rossii
|       suga_lv = Rosa ronis
|     izplatība =
|      binomial = Ommatophoca rossii <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1844)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Rosa ronis''' (''Ommatophoca rossii'') ir [[krabjēdājroņu cilts]] (''Lobodontini'') [[suga]], kas pieder īsto [[roņu dzimta]]i (''Phocidae''). Tā ir vienīgā suga '''Rosa roņu ģintī''' (''Ommatophoca'').

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = საქართველო
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gruzija
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Georgia.svg
|            karoga_nosaukums = Gruzijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Greater_coat_of_arms_of_Georgia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Gruzijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 105px
|                 valsts_moto = [[Dzala ertobashia|ძალა ერთობაშია]]
(''Spēks ir vienotībā'')
|                valsts_himna = [[Tavisupleba|თავისუფლება]]
(''Brīvība'')
|               kartes_attēls = Georgia_(orthographic_projection_with_inset).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Tbilisi]]
|latd                     = 41
|latm                     = 43
|latNS                    = N
|longd                    = 44
|longm                    = 47
|longEW                   = E
|             lielākā_pilsēta = [[Tbilisi]]
|              valsts_valodas = [[gruzīnu valoda]]1
|             etniskās_grupas = [[gruzīni]] 83,8%
[[azerbaidžāņi]] 6,5%
[[armēņi]] 5,7%
[[krievi]] 1,5%
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika|Unitāri parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Gruzijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Salome Zurabišvili]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Iraklijs Kobahidze]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Gruzijas vēsture|Konsolidācija]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Gruzijas Karaliste]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1008}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Gruzijas Demokrātiskā Republika]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1918|5|26}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Gruzijas PSR]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1921|2|25}}
|       neatkarības_notikums4 = Neatkarība no [[Padomju Savienība|PSRS]]
Deklarēta
Pabeigta
|         neatkarības_datums4 =
{{dat|1991|4|9}}
{{dat|1991|12|25}}
|                 platība_km2 = 69 700
|               platība_rangs = 121.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|          iedzīvotāju_skaits = 3 718 2002
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 131.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 53.5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 137.
|                     IKP_PPP = $39,3 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs = 116.
|          IKP_PPP_per_capita = $4123
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 112.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.769
|                    HDI_gads = 2016
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 70.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Gruzijas lari|Lari]] (ლ)
|                valūtas_kods = GEL
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST = Neievēro
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.ge]]
|              tālsarunu_kods = 995
|                    piezīme1 = No [[CIP Pasaules faktu grāmata]]s
|                    piezīme2 = No [[CIP Pasaules faktu grāmata]]s.<ref name=cia>[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/gg.html Georgia], no [[CIP Pasaules faktu grāmata]]s</ref> Iedzīvotāju skaitā nav iekļautas tā [[Abhāzija]]s un [[Dienvidosetija]]s daļas, ko nekontrolē Gruzijas valdība.
|                iso_kods_num = 268
|              iso_kods_alfa2 = GE
|              iso_kods_alfa3 = GEO
}}
'''Gruzija''' ({{val|ka|საქართველო}}, ''Sakartvelo''), no [[1991]]. līdz [[1995]]. gadam '''Gruzijas Republika''', ir valsts [[Eiropa]]s austrumos,<ref name="Geographic Encyclopaedia">''International Geographic Encyclopaedia and Atlas.'' Springer, 24/11/1979, p. 273</ref><ref name="EU perspective">[[Eiropas Parlaments]], [http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2014-0009 European Parliament Resolution 2014/2717(RSP)], 17 July 2014: "...pursuant to Article 49 of the Treaty on European Union, Georgia, Moldova and Ukraine — like any other European state — have a European perspective and may apply to become members of the Union..."</ref> [[Melnā jūra|Melnās jūras]] austrumu krastā. Tā robežojas ar [[Krievija|Krievijas Federāciju]] ziemeļos, [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānu]] austrumos, [[Armēnija|Armēniju]] un [[Turcija|Turciju]] dienvidos.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džons Viks 2
 | oriģinālnos = ''John Wick: Chapter 2''
 |      attēls = Džons Viks 2 plakātsLV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = asa sižeta filma
 |    režisors = [[Čads Stahelski]]
 |  producents =
* [[Bazils Aivaniks]]
* Ērika Lī
 |   scenārijs = [[Dereks Kostalds]]
 |     aktieri =
* [[Kiānu Rīvss]]
* ''[[Common]]''
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Rikardo Skamarčo]]
* [[Rubija Rouza]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Ians Makšeins]]
 |      mūzika =
* [[Tailers Beitss]]
* Džoels Ričards
 |   operators = [[Dens Laustsens]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = Evans Šifs
 |     studija =
* ''[[Summit Entertainment]]''
* ''[[Thunder Road Pictures]]''
* ''87Eleven Productions''
 | izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|1|30|''[[ArcLight Hollywood]]''|2017|02|10|ASV|2017|02|10|Latvija}}
 |      ilgums = 122 minūtes<ref name=bbfc>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.bbfc.co.uk/releases/john-wick-chapter-2-film | title=''John Wick: Chapter 2'' | work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] | accessdate=January 27, 2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="weekend">{{tīmekļa atsauce|url=http://deadline.com/2017/02/fifty-shades-darker-lego-batman-john-wick-chapter-2-box-office-1201907911/ |title=‘Lego Batman’ Hooks $54M+, ‘Fifty Shades’ Rachets Up $48M+, ‘John Wick 2’ Targets $29M+ – Saturday Update|work=[[Deadline Hollywood]]}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|171,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=johnwick2.htm |title=John Wick: Chapter 2 (2017) |website=Box Office Mojo |accessdate=July 27, 2017}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Džons Viks]]"
 |      nākamā = "[[Džons Viks 3: Parabellum]]" (2017)
 |        imdb =
}}
'''"Džons Viks 2"''' ({{val|en|John Wick: Chapter 2}}) ir 2017. gada ASV [[neo-noir|neonuāra]] [[spriedzes filma|spriedzes trilleris]]. Filmas režisors ir [[Čads Stahelski]], scenārija autors [[Dereks Kolstads]]. Šī ir otrā pilnmetrāžas filma [[Džons Viks (filmu franšīze)|Džona Vika filmu sērijā]], kā arī tiešs turpinājums 2014. gada filmai "[[Džons Viks]]". Galvenajās lomās filmējas [[Kiānu Rīvss]], ''[[Common]]'', [[Lorenss Fišbērns]], [[Rikardo Skamarčo]], [[Rubija Rouza]], [[Džons Legisamo]] un [[Ians Makšeins]]. Filmas sižets seko algotnim Džonam Vikam (Rīvss), kam ir jābēguļo, jo par viņu ir izsludināta [[atlīdzība]]. Filmēšana sākās {{dat|2015|10|26||bez}} [[Ņujorka|Ņujorkā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Karla Bruni
| vārds_orģ           = ''Carla Bruni''
| attēls              = Carla Bruni-Sarkozy (3).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francijas prezidents|Francijas prezidenta]] sieva
| term_sākums         = {{dat|2008|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2013|5|15|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          = [[Nikolā Sarkozī]]
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1967|12|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Turīna}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = Francūziete, itāliete
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Nikolā Sarkozī]] (2008—pašlaik)
| bērni               = 2
| profesija           = dziedātāja, dziesmu autore, modele, aktrise
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Karla Bruni-Sarkozī''' (''Carla Bruni-Sarkozy'', dzimusi '''Karla Džilberta Bruni Tedeski''' (''Carla Gilberta Bruni Tedeschi'') {{dat|1967|12|23}}) ir itāļu-franču dziedātāja, dziesmu autore, aktrise un bijusī modele. Viņa ir precējusies ar bijušo [[Francijas prezidents|Francijas prezidentu]] [[Nikolā Sarkozī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trīspadsmitgadnieces
| attēls                   = Thirteen2003Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Thirteen''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Katrīna Hārdvika]]
| producents               =
* [[Džefs Levi-Haints]]
* [[Maikls Londons]]
| scenārija autors         =
* [[Niki Rīda]]
* Katrīna Hārdvika
| galvenajās lomās         =
* [[Hollija Hantere]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Niki Rīda]]
* [[Džeremijs Sisto]]
* [[Breidijs Korbets]]
* [[Debora Kara Angere]]
* [[Kips Pardū]]
* [[Sārka Klārka]]
* [[D. V. Mofets]]
* [[Vanesa Hadžensa]]
* [[Dženika Kerija]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2003|8|20|Ņujorka|2003|8|22|Losandželosa|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/thirteen-2003-0|title=Thirteen|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 17, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thirteen.htm|title=Thirteen (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trīspadsmitgadnieces"''' ({{val|en|Thirteen}}) ir 2003. gada drāma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir [[Katrīna Hārdvika]]. Galvenās lomas atveido [[Hollija Hantere]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Niki Rīda]], [[Džeremijs Sisto]], [[Breidijs Korbets]], [[Debora Kara Angere]], [[Kips Pardū]], [[Sārka Klārka]], [[D. V. Mofets]], [[Vanesa Hadžensa]] un [[Dženika Kerija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Augstumjoslojums''' jeb '''vertikālā zonalitāte''' ir likumsakarīga dabas apstākļu ([[klimats|klimata]], [[ainava|ainavu]], [[augājs|augāja]]) maiņa [[kalns|kalnos]], mainoties [[augstums virs jūras līmeņa|augstumam virs jūras līmeņa]].

sentences: '''[[Latvijas Zinātņu akadēmija|Latvijas PSR Zinātņu akadēmija]]s Fizikas institūta atomreaktors''', pazīstams arī kā '''Salaspils kodolreaktors''', bija zinātniski pētnieciska tipa siltumneitronu reaktors, kas tika izmantots [[radiācija]]s parādību pētīšanā. Viens no reaktora zinātniskiem vadītājiem bija fizikas un matemātikas zinātņu doktors [[Kurts Švarcs|Kurts Švarcs.]] Zinātniskā kodolreaktora darbība ir uzskatāma par Latvijas zinātnes vienu no spožākajām lappusēm<ref name=":2" />.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Elkoņa kauls |
  Latin        = Ulna |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Elkoņa kaula (kreisajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Elkoņa kauls''' ({{val-la|ulna}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls un novietojas apakšdelma iekšpusē - mazā pirkstiņa pusē, paralēli [[spieķkauls|spieķkaulam]]. Kaulam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals
* Spieķkaula ķermenis
* Distālais gals

sentences:
{{mazais burts}}
[[Formālā loģika|Formālajā loģikā]] '''de Morgana likumi''' saista [[loģiskais operators|loģiskos operatorus]] [[loģiskā konjunkcija|UN]] un [[loģiskā disjunkcija|VAI]] tādā veidā, ka, izmantojot [[negācija|negāciju]], no viena var pāriet uz otru, proti:
:NE (P VAI Q) = (NE P) UN (NE Q)
:NE (P UN Q) = (NE P) VAI (NE Q)

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Salviadivinorum-healthy.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Panātru dzimta
|            ģints = Salvia
|         ģints_lv = Salvijas
|             suga = S. divinorum
|          suga_lv = Dievišķā salvija
|         binomial = Salvia divinorum
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Flīzes''' ir kāda materiāla (piemēram, [[akmens]], [[Betons|betona]], [[keramika]]s) plāksnes, ko lieto celtniecībā sienu, grīdu vai citu virsmu apdarei. Flīzes parasti izmanto [[Vannas istaba|vannas istabās]], [[Virtuve|virtuvēs]], [[Peldbaseins|peldbaseinos]] un citās vietās, kur nepieciešams [[Mitrums|mitruma]] izturīgs materiāls. Flīzes plaši izmanto arī ēku [[Fasāde|fasādēm]], terasēm un citām ārējām virsmām.

sentences: '''Bombardēšana''' ir uzbrukums, kurā izmanto [[Bumba (ierocis)|bumbas]] vai citas [[sprāgstvielas]], lai nodarītu kaitējumu mērķim. Šādus uzbrukumus var tikt veikts no gaisa (piemēram, no lidmašīnām vai [[Bezpilota lidaparāts|bezpilota lidaparātiem]]), no jūras (no kuģiem vai [[Zemūdene|zemūdenēm]]), no sauszemes (no [[artilērija]]s vai raķešu palaišanas iekārtām) vai pat no [[Kosmiskā telpa|kosmosa]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Tintiņš
| image = Tintin and Snowy.png
| caption = Tintiņš un viņa suns Mīļuks
| series = "[[Tintiņa piedzīvojumi]]"
| first = "[[Tintiņš Padomju zemē]]"
| last = ''[[Tintin and Alph-Art]]''
| creator = [[Žoržs Remī]]
}}

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Heidemarija Stefanišina-Paipere
|          vārds_orig = Heidemarie Stefanyshyn-Piper
|              attēls = Heidemarie Stefanyshyn-Piper in white space suit.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1963
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Sentpola|Sentpolā]], [[Minesota|Minesotā]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|              vecāki = Maikls Stefanišins
Adelheida Stefanišina
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Glens Paipers
|               bērni = 1 dēls
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[ūdenslīdējs|ūdenslīdēja]]
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 27 d 15 h 36 minā
| kos_iesaukums = [[1996]].
| kos_misija = 1. [[STS-115]]
2. [[STS-126]]
| kos_kuģi = [[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]], [[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā lai to zina...
| attēls                   =  How Do You Know Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How Do You Know''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               =
* [[Džūlija Ansela]]
* [[Lorenss Marks]]
* Džeimss Brukss
* [[Pola Vainstīna]]
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|12|13|Vestvuda|2010|12|17|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010|title=How Do You Know|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626173513/https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jimbrooks10.htm|title=How Do You Know|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā lai to zina..."''' ({{val|en|How Do You Know}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Pols Rads]], [[Džeks Nikolsons]] un [[Ketrīna Hāna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|13||bez}} Vestvudā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Globulina gibba.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|            ģints = Globulina
|         ģints_lv = Globulīnas
|             suga = Globulina gibba
|         binomial = <small>(d'Orbigny in Deshayes, 1832)</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Globulina gibba''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Polimorfinīdas|polimorfinīdu]] kārtā un [[Polimorfinīdes|polimorfinīžu]] dzimtā. Sugu 1832. gadā kā ''Polymorphina gibba'' aprakstīja franču naturālists [[Alsids Orbiņī]], taču pirmo reizi bez apraksta viņš to pieminēja vēl 1826. gadā. Nosaukums "''gibba''" [[Latīņu valoda|latīniski]] nozīmē kupris vai kuprainis. ''Globulina gibba'' ir [[globulīnas|globulīnu]] ģints [[tipiskā suga]]. Suga ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Egejas jūra|Egejas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]] un pie [[Kuba]]s, [[Biskajas līcis|Biskajas līcī]], [[Ķeltu jūra|Ķeltu jūrā]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Ķīna]]s un [[Japāna]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/Foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=113656#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref> [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] suga ir zināma no [[Eocēns|eocēna]] līdz mūsdienām.

sentences: '''Atomelektrostacija''' (saīsinājumā '''AES''') jeb '''kodolspēkstacija''' ir [[elektrostacija]], kurā [[elektroenerģētika|elektroenerģiju]] ražo no [[siltums|siltuma]], kuru iegūst dažu smago elementu (235[[Urāns (elements)|U]], 239[[plutonijs|Pu]]) [[atoma kodols|atomu kodolu]] dalīšanās ķēdes reakcijā.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}

'''Līderis''' ir cilvēks, kurš apzinās savas un citu vērtības. ASV profesors Roberts Dilts uzskata, ka līderisma iemaņas nepieciešamas ikvienam cilvēkam, lai pasauli darītu labāku. Tā ir jauna izpratne par līderi – cilvēku, kas pulcē ap sevi pozitīvi domājošus cilvēkus, kas vēlas izmainīt pasauli un ir pārliecināti par pozitīva pasaules redzējuma efektivitāti.

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki]]
[[Kategorija:Komponisti pēc tautības]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium fragiferum kz09.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium fragiferum
| suga_lv = Zemeņu āboliņš
| binomial = Trifolium fragiferum
| autors = [[Linnejs]]
| attēls2 = Trifolium fragiferum.jpg
| att2_nosaukums = Zemeņu āboliņa augļi
}}'''Zemeņu āboliņš''' (''Trifolium fragiferum'') ir [[Āboliņi|āboliņu ģints]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Eiropa|Eiropā]] tā ir plaši sastopama, [[Latvija|Latvijā]] reti un salveidīgi, tikai dažviet Baltijas jūras un [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] piekrastē. Sugai nodala divas [[pasuga]]s, no kurām viena saistīta ar ziemeļu (arī Latviju), otra — ar dienvidu teritorijām.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/trifolium-fragiferum-l/|title=zemeņu āboliņš - Trifolium fragiferum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-28}}</ref>

sentences: '''Elektriskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs.

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
'''Iekļautās procedūras un funkcijas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm |access-date={{dat|2012|12|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304203236/http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> ir sagatavots [[SQL]] kods, kurš tiek saglabāts, lai to varētu atkārtoti izmantot. Vēl viens no terminiem: Iekļautā procedūra ir subrutīna, kas ir pieejama [[lietojumprogrammatūra]]ām ar piekļuvi [[Relāciju datubāzes pārvaldības sistēma]]i. Iekļautā procedūra (dažkārt to apzīmē ar proc, sproc, StoPro, StoredProc, sp vai SP) faktiski tiek glabāta [[datu bāze]]s datu vārdnīcā.

sentences: '''Plauksta''' ({{val-la|manus}}) ir daļa no [[augšējā brīvā ekstremitāte|augšējās brīvās ekstremitātes]]. To nereti dēvē arī par roku, lai gan roku veido ne tikai plauksta, bet arī [[augšdelms]] un [[apakšdelms]]. Plauksta nodrošina ķermeņu satveršanas funkciju. Plauksta ir ne tikai [[cilvēks|cilvēkiem]], bet arī [[pērtiķi]]em. Plaukstu veido [[plaukstas locītava]], [[plaukstas pamatne]], delna un [[pirksts|pirksti]], savukārt tie sastāv no [[plaukstas locītava]]s (''articulatio radiocarpea''), [[plaukstas pamatnes kauli]]em (''carpus''), [[delnas kauli]]em (''metacarpus'') un [[falanga (anatomija)|falangām]] (''phalanges'').

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais svētmoceklis un apliecinātājs Avakums
|dzimšanas datums=1620. gada 25. novembrī (5. decembrī)
|nāves datums=1682. gada 14. (24.) aprīlī
|piemiņas diena=14. aprīlī un 2. decembrī pēc [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāra]]
|godā=[[Vecticībnieki|vecticībā]]
|attēls=Protopop Avvakym.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=Pievolgas vecticībnieku ikona (17. gadsimta beigas—18. gadsimta sākums)
|dzimšanas vieta=Grigorova, [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas apriņķis]], [[Maskavas cariste]]
|nāves vieta=Pustozjorska, [[Maskavas cariste]]
|nosaukums=Святой священномученик и исповедник Аввакум
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}
'''Avakums Petrovs''' ({{val|ru|Авва́кум Петро́в}}) vai '''Avakums Petrovičs''' ({{val|ru|Аввакýм Петро́вич}}; dzimis 1620. gada 15. novembrī, miris 1682. gada 14. aprīlī) bija [[Krievu pareizticīgā baznīca|Krievu pareizticīgās baznīcas]] virspriesteris (protopops), reliģijas darbinieks un rakstnieks, patriarha [[Nikons|Nikona]] un cara [[Aleksejs Mihailovičs|Alekseja Mihailoviča]] veikto reformu pretinieks un [[vecticība]]s aizsācējs. Viņa rakstītais darbs "Protopopa Avakuma dzīvesstāsts, viņa paša rakstītais" ir pirmais [[autobiogrāfija]]s darbs krievu literatūrā, tāpēc krievu literatūrā viņš tiek uzskatīts par šī žanra aizsācēju.

== Dzīvesgājums ==
Dzimis [[Grigorova]]s ciemā priestera Pjotra ģimenē. 15 gadu vecumā zaudējis tēvu. Tēvs, pēc paša Avakuma teiktā, bijis dzērājs, bet māte Marija bija "liela dievlūdzēja un gavētāja", kas vienmēr "mācīja bīties Dieva". 17 gadu vecumā pēc mātes pavēles apprecējās ar 14 gadus veco [[Bārenis|bāreni]], kalēja meitu Anastasiju Markovnu.

sentences: {{Commonscat|Musicians by instrument|Mūziķi pēc instrumenta}}

sentences:
[[File:MUexperiment.png|thumb|350px|Millera-Ureja eksperiments]]
'''Abioģenēze''' ir uzskats, ka [[dzīvība]] var rasties no nedzīvas matērijas, piemēram, [[organiskā viela|organiskas vielas]]. Pretēja hipotēze ir [[bioģenēze]], kurā uzskata, ka dzīva matērija var rasties tikai no dzīvas matērijas.<ref>{{Grāmatas atsauce | first=Aleksandr Ivanovich | last=Oparin | title=The Origin of Life | url=http://books.google.com/books?id=Jv8psJCtI0gC | date=20 February 2003 | publisher=Courier Dover Publications | isbn=978-0-486-49522-4 | page=vi }}</ref><ref>{{Žurnāla atsauce | title=Did life come from another world? | url=https://archive.org/details/sim_scientific-american_2005-07_293_1/page/n67 | journal=Scientific American | volume=293 | pages=64–71 | year=2005 | doi=10.1038/scientificamerican1105-64 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | first=Michael | last=Yarus| title=Life from an RNA World: The Ancestor Within|url=http://books.google.com/books?id=-YLBMmJE1WwC | date=15 April 2010 | publisher=Harvard University Press | isbn=978-0-674-05075-4 | page=47 }}</ref><ref>{{Žurnāla atsauce | first=Juli | last=Pereto | title=Controversies on the origin of life | journal=International microbiology : the official journal of the Spanish Society for Microbiology | volume=8 | issue=1 | pages=23–31 | date=March 2005 | pmid=15906258 }}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Fransisko Varela
|          vārds_orig = ''Francisco Varela''
|              attēls = Francisco Varela.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Varela [[Daramsala|Daramsalā]], [[indija|Indijā]], 1994. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta =
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2001
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Parīze|Parīzē]]
|        dzīves_vieta = Čīle, ASV, Francija
|           pilsonība =
|             tautība = čīlietis
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = neirozinātne, fenomenoloģija
|           intereses =  uztveres teorija, budisms
|          alma_mater = Čīles Universitāte
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = ''Humberto Maturana''
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]]
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Fransisko Varela''' ({{val-es|Francisco Javier Varela García}}; dzimis {{dat|1946|9|7}}, miris {{dat|2001|5|28}}) bija [[Čīle|čīliešu]] [[bioloģija|biologs]], [[profesors]], [[filozofija|filozofs]] un neirozinātnieks, kurš kopā ar ''Humberto Maturana'' bioloģijā ieviesa [[jēdziens|jēdzienu]] "autopoiesis" (sevis veidošana).<ref>[http://books.google.co.uk/books?id=nVmcN9Ja68kC&dq=Maturana++Varela+Autopoiesis+Cognition&printsec=frontcover&source=bn&hl=en&ei=vN1YS_eUGqD20wSjzLHxBA&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=4&ved=0CBkQ6AEwAw#v=onepage&q&f=false Autopoiesis {{en ikona}}]</ref> Varela arī bija Gara un dzīves institūta (''Mind and Life Institute'') līdzdibinātājs. Šī organizācija veicina dialogu starp [[zinātne|zinātni]] un [[Budisms|budismu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/about/history/ |title=''Mind and Life Institute'' mājaslapa {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|10|30||bez}} |archive-date={{dat|2014|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140921185220/http://www.mindandlife.org/about/history/ |date={{dat|2014|09|21||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mindandlife.org/varela-awards/ |title=Gara un dzīves institūta Varela stipendijas {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|11|09||bez}} |archive-date={{dat|2015|06|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150627180323/https://www.mindandlife.org/varela-awards/ |date={{dat|2015|06|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name            = Atila
| image           = Atli.jpg
| caption         =
| succession      = Huņņu [[kagans]]
| reign           = {{ubl|{{nobr|no 434. līdz 444. gadam kopā ar [[Bleda|Bledu]]}}|no 444. līdz 453. gadam viens pats}}
| predecessor     = [[Bleda]] un [[Rugila]]
| successor       = [[Ellaks]], [[Dengizihs]], [[Ernaks]]
| spouse          = [[Kreka]] un [[Ildiko]]
| issue           =
| father          = [[Mundzuks]]
| birth_date      = ap [[406. gads|406]]. gadu
| dzim_vieta      = iespējams [[Kaukāzs|Kaukāzā]]
| death_date      = [[453]]. gada martā (46 vai 47 gadu vecumā)
| mir_vieta       = [[Tisa]]s ieleja, [[Panonija]] (tagad {{HUN}})
| dzimums         = V
}}

sentences: '''Sēlpils draudzes novads''' ({{val|de|Kirchspiel Selburg}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] Jaunjelgavas pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Friedrichsstadt''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Jaunjelgavas apriņķis|Jaunjelgavas apriņķa]] sastāvā.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidsudāna]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Dienvidsudana]]

sentences:
[[Kategorija:Selekcija]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Arabata strēle
|attēls              = Sivash i Strelka.jpg
|attēla paraksts     = [[Sivašs]] un Arabata strēle no lidmašīnas
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Krima
|alt karte = Relief map of Crimea.jpg
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Krima]]
|arhipelāgs          =
|latd=45|latm=42|lats=0|latNS=N |longd=35|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             =
|garums              = 115
|platums             = 0,27—7,5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{UKR}}
|valsts adm vienības tips1 = Adm. vien.
|valsts adm vienība1       = [[Hersonas apgabals]], [[Krimas Autonomā Republika|Krima]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Arabata strēle''' ({{val|uk|Арабатська стрілка}}, {{val|crh|Arabat beli}}, {{val|ru|Арабатская стрелка}}) ir ap 115 km gara un 270 m līdz 7,5 km plata [[strēle]] [[Krima]]s ziemeļaustrumos, [[Ukraina|Ukrainā]]. Atdala [[Azovas jūra|Azovas jūru]] austrumos no [[Sivašs|Sivaša]] rietumos. [[Heņičeskas šaurums]] strēles ziemeļu galā atdala to no kontinenta, dienvidu gals savienots ar [[Kerčas pussala|Kerčas pussalu]].<ref>{{PZT|52}}</ref> Strēle uzskalota pirms ~1000 gadiem, pazeminoties Azovas jūras līmenim. Sastāv galvenokārt no [[smilts|smiltīm]] un [[gliemežvāks|gliemežvāku]] drumslām. Raksturīgs [[solončaks|solončaku]] augājs. Administratīvi pussalas teritorija ietilpst [[Krimas Autonomā Republika|Krimas Autonomajā Republikā]] (dienviddaļa) un [[Hersonas apgabals|Hersonas apgabalā]] (ziemeļdaļa). Nosaukums cēlies no strēles dienvidu galā izbūvētā Arabata cietokšņa, kura nosaukums savukārt cēlies vai nu no [[arābu valoda]]s ''rabat'' — ‘karaspēka postenis’, vai no [[turku valoda]]s ''aribat'' — ‘piepilsēta’.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Auces katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Auces katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Auces katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 27  | lats  = 38 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 54  | longs = 52 | longEW = E
| map_name = Auces katoļu baznīca
| location              = {{Flag|Latvija}},
 [[Dobeles novads]], [[Auce]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1938]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]]
 Uldis Cēsnieks
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1937]]
| year_completed        = [[1938]]
| length                = 20 m
| width                 = 10 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}

sentences: '''Skaņa''' ir mehāniskās [[enerģija]]s pārvietošanās elastīgā [[viela|vielā]] svārstību veidā. Skaņu apraksta vairāki fizikāli lielumi, kā piemēram, [[frekvence]], [[viļņa garums]], [[amplitūda]], [[periods]], [[skaņas ātrums]] utt. Skaņa neizplatās [[vakuums|vakuumā]]. Lai gan skaņa izplatās gan cietos ķermeņos, gan šķidrumos, visbiežāk apskata skaņu gaisā. Skaņa gaisā ir statiskā spiediena izmaiņas.  Katrai skaņai ir savs cēlonis. Skaņas avots bieži ir kāds kustībā esošs [[Fizikāls ķermenis|ķermenis]], bet cēlonis var būt arī elektriskā izlāde dzirksteļu vai [[zibens]] veidā. Skaņu izraisošās [[svārstība]]s ne vienmēr ir pamanāmas ar [[acs|aci]], taču bez svārstībām skaņu nav. Dabā var novērot daudzas un dažādas svārstības, kā, piemēram, [[koks|koku]] zaru šūpošanos [[vējš|vējā]], šūpoļu šūpošanos, [[ūdens]] virsmas viļņošanos. Skaņas vienmēr ir ap mums, kaut dažreiz tās pat neievērojam: cilvēku sarunāšanās, putnu vīterošana, koku lapu čaboņa vējā, ūdens šalkas, automobiļu motora troksnis. Par skaņu sauc arī dzirdes bojājumu rezultātā radušos sīcoņu ausīs - [[Tinnitus|tinnītu]]. Dzirdot skaņu, parasti raugāmies, no kurienes tā nāk un kas to rada. Dzīvo būtņu spēju noteikt skaņas avota virzienu un attālumu sauc par [[lokalizācija|lokalizāciju]]. Svārstību biežumu vienā sekundē sauc par '''svārstību frekvenci'''. Frekvences vienība ir viena svārstība sekundē. Šo vienību sauc par hercu un apzīmē ar Hz.<ref name="autogenerated1">Šilters, E. ''Fizika 8. klasei''. Rīga: Lielvārds, 2000. 68.lpp. {{ISBN|9984-11-000-1}}</ref>

sentences:
{{krīzes}}
'''Eirozonas krīzi''' ({{val|en|European sovereign debt crisis}}) raksturo atsevišķu [[Eirozona]]s valstu (galvenokārt, PĪIGS - [[Portugāle]]s, [[Īrija]]s, [[Itālija]]s, [[Grieķija]]s un [[Spānija]]s) lielās [[parāds|parādsaistības]] un investoru bailes, ka šīm valstīm aizdoto naudu nebūs iespējams atgūt, kas citu lietu vidū noved pie aizvien samazinātiem šo [[valstu kredītreitingi]]em un riska dēļ paaugstinātām procentu likmēm, kas šīm valstīm būtu jāmaksā pārdodot jaunas [[obligācija]]s. Jauna obligāciju pārdošana (respektīvi, jauna aizņemšanās) būtu nepieciešama kaut vai tikai tāpēc, lai spētu apkalpot jau esošās parādsaistības. Nespēja apkalpot parādsaistības tiktu uzskatīta par [[defolts|defoltu]]. Lai ļautu parādos iegrimušajām valstīm (uz laiku) izkļūt no šī apburtā loka, tām ir tikuši piešķirti ''bailouti'' (ārkārtas aizdevumi ar pieļāvīgiem atmaksas nosacījumiem), Grieķijas gadījumā, pieprasot visaptverošu taupību un konsolidāciju, kas izraisījis plašus protestus grieķu vidū. 2011. gada novembra pirmajā pusē strauji palielinoties Itālijas obligāciju procentu likmei<ref name="Italy interest" /> radušās bažas, ka piešķirt atbilstoša apmēra ''bailout'' Itālijai nebūs iespējams, tā kā Itālija ir viena no lielākajām ekonomikām Eiropas Savienībā.<ref name="Italy too big" /><ref name="Italy too big 2" />

sentences:
[[Kategorija:Gvatemala]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Gvatemala]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Leonīds Kučma
| attēls = Леоніда Кучми, 2019, 2 (cropped).jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministrs]]
| term_sākums = {{dat|1992|10|13|N}}
| term_beigas = {{dat|1993|9|21|N}}
| prezidents = [[Leonīds Kravčuks]]
| priekštecis = [[Valentīns Simoņenko]]
| pēctecis = [[Juhims Zvjahiļskis]]
| amats2 = 2. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums2 = {{dat|1994|7|19|N}}
| term_beigas2 = {{dat|2005|1|23|N}}
| premjers2 = [[Vitālijs Masols]]
[[Evhens Marčuks]]
[[Pavlo Lazarenko]]
[[Vasiļs Durdiņecs]]
[[Valērijs Pustovoitenko]]
[[Viktors Juščenko]]
[[Anatolijs Kinahs]]
[[Viktors Janukovičs]]
[[Mikola Azarovs]]
| priekštecis2 = [[Leonīds Kravčuks]]
| pēctecis2 = [[Viktors Juščenko]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1938|8|9}}
| dzim_vieta = Čaikine, [[Čerņihivas apgabals]], [[Ukraina|Ukrainas PSR]] ([[Novhorodas-Siverskas rajons]], {{UKR}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija =
| dzīvesb = Ludmila Tumanova
| profesija = inženieris-mehāniķis
| reliģija =
| paraksts = Leonid Kuchma Signature 1996.png
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Klūgu vīrs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|76 701}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Wicker-Man-The-(1975)#tab=summary|title=The Wicker Man (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|3|16}}}}</ref>
| budžets = 500 tūkstoši [[Sterliņu mārciņa|£]]
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{GBR}}
| ilgums = 88 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|6}}
| izplatītājs = * ''British Lion Films''
| studija = * ''British Lion Films''
| operators = [[Harijs Veksmens]]
| oriģinālnos = ''The Wicker Man''
| mūzika = [[Pols Džovanni]]
| aktieri = * [[Edvards Vudvards]]
* [[Brita Eklanda]]
* [[Daiena Silento]]
* [[Ingrīda Pita]]
* [[Kristofers Lī]]
| scenārijs = [[Entonijs Šefers]]
| producents = [[Pīters Snells]]
| režisors = [[Robins Hārdijs]]
| žanrs = šausmu filma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Wicker Man (1973 film) UK poster.jpg
| imdb =
}}'''"Klūgu vīrs"''' ({{Val|en|The Wicker Man}}) ir 1973. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] šausmu filma, kuras režisors ir [[Robins Hārdijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edvards Vudvards]], [[Brita Eklanda]], [[Daiena Silento]], [[Ingrīda Pita]] un [[Kristofers Lī]].

sentences: '''Patērētāju lojalitāte''' ir patērētāju uzticība kādam [[uzņēmums|uzņēmumam]], [[produkts|produktam]], [[pakalpojums|pakalpojumam]] vai [[zīmols|zīmolam]], kas izpaužas ar atkārtotiem [[pirkums|pirkumiem]].<ref>Customer Loyalty: How To Earn It How To Keep It, Griffin G, p.18, 2002</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Brīnums
 | oriģinālnos = ''Wonder''
 |      attēls = Brinums.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts = Filmas plakāts
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Stīvens Čboskis]]
 |  producents =
* [[Deivids Hobermans]]
* [[Tods Lībermans]]
 |   scenārijs =
* [[Džeks Torns]]
* Stīvens Čboskis
* [[Stīvs Konrāds]]
 |     aktieri =
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džeikobs Tremblijs]]
* [[Mendija Patinkina]]
* [[Davīds Digss]]
 |      mūzika =
* [[Marselo Zavoss]]
* [[Bea Millere]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[Participant Media]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[TIK Films]]''
 | izplatītājs = ''Lionsgate''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|11|14|Losandželosa|2017|11|17|ASV|2017|12|22|Latvija|}}
 |      ilgums = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wonder-2017|title=Wonder|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 27, 2018|archive-date={{dat|2018|09|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180912140813/http://www.bbfc.co.uk/releases/wonder-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|305,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonder.htm|title=Wonder (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 27, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Brīnums"''' ({{val|en|Wonder}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stīvens Čboskis]]. Galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Ouens Vilsons]], [[Džeikobs Tremblijs]], [[Mendija Patinkina]] un [[Davīds Digss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|11|14||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izoprēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=СН2=С(СН3)—СН=СН2
|molmasa=68,11
|blīvums=681
|kušanas temperatūra=-146 °C
|viršanas temperatūra=34 °C
}}
'''Izoprēns''' (2-metil-1,3-butadiēns, СН2=С(СН3)—СН=СН2) ir [[ogļūdeņradis]] ([[alkadiēni|alkadiēns]]) ar divām konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Izoprēns ir bezkrāsains, [[etanols|etilspirtā]] šķīstošs šķidrums.

sentences:
[[Kategorija:Loģiķi| ]]
[[Kategorija:Filozofi pēc valsts| Logzikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi pēc valsts| Logzikzi]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Trīsstūris
| abbreviation = Tri
| name_latin = Triangulum
| RA = 2
| dec = +30
| areatotal = 132
| arearank = 78. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Tri''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''δ Tri''
| stardistance = 35,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rugāju pagasts
| karte             = Rugāju pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Rugāju pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Rugāju pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Rugāju pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Rugāji
| platība           = 317,6
| iedzīvotāji       = 1446<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|11|01||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1446 / 317.6 round 1}}
| izveidots         = 1922
| mājaslapa         = www.rugaji.lv
}}

sentences: '''Silīcija nitrīds''' (Si3N4) ir cieta kristāliska viela, tas ir neoksīdu keramikas materiāls. To iegūst tiešā reakcijā starp [[silīcijs|silīciju]] un [[slāpeklis|slāpekli]] (vai [[amonjaks|amonjaku]]). Silīcija nitrīda keramikai ir relatīvi laba triecienizturība. No silīcija nitrīda izgatavo [[atomspēku mikroskops|atomspēku mikroskopu]] konsoles (''cantilever''). Ir bijuši mēģinājumi silīcija nitrīda detaļas izmantot iekšdedzes dzinējiem, jo keramikai ir daudz labāka karstumizturība nekā [[metāls|metāliem]].

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Viļņas Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka Santarišķu gatvē 2
| map_type            =
| map_caption         =  58° 22′ ″ N, 26° 42′ 0,1″ E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 54 | latm  = 45 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 16 | longs = 40 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1996 (1980)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|www.santa.lt}}
| other_links         =
}}
'''Viļņas Universitātes slimnīca''' ({{val|lt|Vilniaus Universiteto ligoninė}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Čajkovskis''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Argentīna]]
[[Kategorija:Militārisms pēc valsts|Argentīna]]

sentences: '''Jūras kauja Zundā''' bija [[Livonijas krusta kari|Livonijas Krusta karu]] pirmā kauja ar [[kurši]]em bīskapa [[Alberts fon Bukshēvdens|Alberta]] vadībā, kas notika 1210. gada 18. aprīlī (Lieldienās) kadā Baltijas jūras šaurumā ("[[Zunds|Zundā]]"), iespējams, pie [[Gotlande]]s krastiem. Krustneši, lai gan devās atceļā uz Vāciju, nolēma uzbrukt astoņiem kuršu vikingu kuģiem. Jūras kaujā uzvarēja kurši, nogalinādami ap 30 bruņinieku un citu pretinieku.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]], XIV. 1.-4.</ref>

sentences: '''Diskursa analīze''' ir [[valodniecība]]s metode, kurā tiek pētīti vienotu tekstu vai runas aktu kopumi pēc dažādām pazīmēm. Šī analīze ir [[Vēsture|vēsturiski]] noteiktais nozīmju vai jēgu sistēmas, kuras veido [[subjekts|subjekta]] vai [[objekts|objekta]] identitāti.<ref>David Howarth, Discourse (Open university Press 2000),8</ref> Plašākā mērogā [[Diskurss|diskursa]] analīze ir lietotās valodas un tajā ietverto struktūru detalizēta izpēte un tās pamatā ir detalizēta izpratne par [[valoda]]s lietojumu, tomēr diskurss izpaužas ne tikai [[Lingvistika|lingvistiskās]] praksēs, bet arī rīcībās.

sentences:
{{noformējums+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''Vispārējā tiesa''' ({{val-en|General Court}}) ir [[Eiropas Savienība]]s [[tiesa]], kas izveidota, pamatojoties uz Padomes 1988. gada 24. oktobra lēmumu, un darbojas kopš [[1989. gads|1989. gada]]. Vispārējā Tiesa tika izveidota, lai uzturētu un uzlabotu [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] tiesiskās kārtības aizsardzības kvalitāti un efektivitāti, atvieglojot EST darbu;

sentences:
.]]
'''Savanna''' ir [[bioma]] (dabas zona), kas izplatīta [[subekvatoriālā josla|subekvatoriālajā]] un [[tropu josla|tropu joslā]]. Savannām raksturīgi zālaini līdzenumi, kuros aug reti [[koks|koki]] un [[krūms|krūmi]]. Tajās valda tropisks [[musons|musonu]] klimats ar izteiktiem sausajiem un lietus periodiem.

sentences:
{{Literatura}}
'''Literatūra''' (no {{val|la|littera}} — 'burts') jeb '''rakstniecība''' ir viss [[cilvēce]]s uzrakstītais [[teksts|tekstu]] kopums ar māksliniecisku vai sabiedrisku nozīmi. Literatūra tiek iedalīta [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], [[zinātniskā literatūra|zinātniskajā literatūrā]] un [[publicistika|publicistikā]]. Šaurākā nozīmē jēdziens "literatūra" apzīmē mākslas veidu — daiļliteratūru.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Māris Laiviņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Alūksne|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sniedze Laiviņa
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], "[[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Silava]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[mežzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Māris Laiviņš''' (dzimis 1942. gada 25. septembrī [[Alūksne|Alūksnē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[ģeogrāfs]], [[biologs]] un [[mežzinātnieks]]. Bioloģijas un ģeogrāfijas [[zinātņu doktors]]. [[Latvijas Universitāte]]s profesors un [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|institūta "Silava"]] pētnieks.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uzvalks
| operators =
| attēls = The Outfit (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, trilleris
| režisors = [[Greiems Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Marks Railenss]]
* [[Zoja Doiča]]
* [[Džonijs Flinns]]
* [[Dilans O'Braiens]]
* [[Nikija Amuka-Bērda]]
* [[Saimons Rasels Bīls]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''The Outfit''
| studija = ''FilmNation Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|2|14|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīnes kinofestivāls]]|2022|3|18|ASV}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14114802/|title=The Outfit (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uzvalks"''' ({{Val|en|The Outfit}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Greiems Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Marks Railenss]], [[Zoja Doiča]], [[Džonijs Flinns]], [[Dilans O'Braiens]], [[Nikija Amuka-Bērda]] un [[Saimons Rasels Bīls]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Blūmentāls
|     vārds_orig = ''Heinrich Blumenthal''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1804
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Jalta]], [[Krievijas Impērija]]
([[Krima]], {{UKR}}/{{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Johans Heinrihs Blūmentāls]], māte - Doroteja, dzimusi Kīce
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Itālija]]<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:192 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=188.—189 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:192 }}</ref>
|reģions =
|pilsēta =
|piens = [[Ūdens bifelis|Ūdens bifeļa]] (tradicionāli)<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| pasterizēšana  = 72—73°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = Pusmīksta<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Mocarella''' ({{val|it|mozzarella}}; no ''mozzare'' — ‘griezt’) ir nenogatavināts pusmīkstais [[siers]], kas cēlies no [[Itālija]]s dienvidiem. Tradicionāli to gatavo no [[ūdens bifelis|ūdens bifeļa]] [[piens|piena]], tomēr mocarellu var arī gatavot no [[kaza]]s, [[govs]] vai abu minēto mājlopu piena maisījuma.<ref name="Ozola, Ciproviča"/> Sieram piemīt maiga, neizteikta garša un maiga slāņveidīga tekstūra.<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences: '''''DX 200''''' ir ciparu [[automātiskā telefona centrāle]], kuru piedāvā uzņēmums ''[[Nokia Siemens Networks]]''.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{Atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{sadalīt}}
'''Perifērās asinsrites patoloģiskā fizioloģija''' ir asins cirkulācija sīkajās artērijās, arteriolās, prekapilāros, kapilāros, postkapilāros, arteriolovenulārajās anastomozēs, vēnulās un sīkajās vēnās.
=== Arteriālā hiperēmija ===
Asins pārpilnība kādā orgānā vai audu apvidū, kas rodas, paplašinoties orgāna vai audu arteriolām un kapilāriem. Izšķir fizioloģisko un patoloģisko hiperēmiju.

sentences: '''Atēnu metro''' ({{val|gr|Μετρό Αθήνας}}, ''Metró Athínas'') ir [[metro]] sistēma [[Grieķija]]s galvaspilsētā [[Atēnas|Atēnās]] un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1869. gada 27. februārī, un tas ir viens no vecākajiem metro pasaulē. Atēnu metro īpašnieks ir ''Attiko Metro S.A.''

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
[[File:14-06-11-ssd-RalfR-N3S 7886-03.jpg|thumb|mSATA SSD]]
'''Pusvadītāju disks''' jeb '''cietvielu disks''',<ref name="termini.lza.lv" /> arī '''''SSD''''' (no {{val|en|solid-state drive}}) ir [[datu uzglabāšanas iekārta]], kura izmanto [[integrālā shēma|integrālās shēmas]] pastāvīgā [[datoratmiņa|atmiņai]]. ''SSD'' tehnoloģija izmanto elektroniskās saskarnes, kuras ir savietojamas ar tradicionālajiem bloku [[Ievade/izvade|ievades/izvades]] (I/O) [[cietais disks|cietajiem diskiem]]. ''SSD'' neizmanto nekādas kustīgas mehāniskas detaļas. Tas atšķir šos diskus no tradicionālajiem [[magnētiskie diski|magnētiskajiem diskiem]] kā [[cietais disks|cietajiem diskiem]] (''HDD'') vai [[diskete|disketēm]], kuras ir elektromehāniskas iekārtas, kurās izmanto rotējošus diskus un pārvietojamas lasīšanas un rakstīšanas galviņas.<ref name="STEC">[[STEC, Inc.|STEC]]."[http://www.stec-inc.com/downloads/whitepapers/Performance_Power_Advantages.pdf SSD Power Savings Render Significant Reduction to TCO] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120905051209/http://stec-inc.com/downloads/whitepapers/Performance_Power_Advantages.pdf|date={{dat|2012|09|05||bez}}}}." Retrieved October 25, 2010.</ref> Salīdzinot ar elektromehāniskajiem diskiem, ''SSD'' parasti ir mazāk jutīgi pret fiziskiem triecieniem, ir klusi un tiem ir mazāks [[pieejas laiks]] un [[aizture (inženierija)|aizture]], bet tie ir dārgāki par magnētiskajiem un optiskajiem diskiem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|          vārds =Arturs Kestlers
|     vārds_orig = ''Kösztler Artúr''
|         attēls = Arthur Koestler statue in Budapest 2.JPG
|     att_izmērs = 150px
|        dz_gads =1905
|     dz_mēnesis =9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Budapešta]] [[Ungārija]]
|         m_gads = 1983
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Anglija]]
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālistika|žurnālists]]
|slavenākie darbi = "Saules aptumsums" (''Darkness at Noon'')
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =[[Kens Vilbers]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Meles meles anakuma at Inokashira Park Zoo.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Meles
| ģints_lv = Eirāzijas āpši
| suga = Meles anakuma
| suga_lv = Japānas āpsis
| binomial = Meles anakuma <small>([[Temminck]], 1844)</small>
| izplatība =
| kategorijas = nē
}}
'''Japānas āpsis''' (''Meles anakuma'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Plēsēji|plēsējs]], kas ir [[endēmisks|endēmiska]] [[Japāna]]s suga. Japānas āpsis dzīvo [[Honsju]], [[Kjusju]], [[Šikoku]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?s=y&id=14001276 |title=Mammal Species of the World - Browse: anakuma |access-date={{dat|2009|11|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121001115347/http://www.bucknell.edu/msw3/browse.asp?s=y&id=14001276 |archivedate={{dat|2012|10|01||bez}} }}</ref> un [[Šodošima]] salās. Mazajās salās tas nav sastopams.<ref name="geo">[http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/136242/0 Meles anakuma (Japanese Badger)]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Lavs''' ({{val-en|Love}}) ir angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences: '''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
'''Tārpeja''' ir hipotētisks [[tunelis]] vai caurums [[laiktelpa|laiktelpā]], kurš var beigties citā [[Visums|Visumā]] vai citā mūsu Visuma [[telpa]]s punktā vai [[laiks|laikā]]. Tārpejas daudzkārt aprakstītas [[zinātniskā fantastika|zinātniski fantastiskajā literatūrā]], kur tās dod iespēju ceļot starp [[zvaigzne|zvaigznēm]] un [[galaktika|galaktikām]] (vai pat uz citiem Visumiem) cilvēkam pieņemamā laikā.
]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eoīns Kolfers''' (''Eoin Colfer'', dzimis {{dat|1965|05|14}}) ir īru [[rakstnieks]]. Dzimis nelielā Veksfordas pilsētiņā [[Īrija]]s dienvidaustrumu krastā. Viņa māte ir aktrise un pasniedz aktiermeistarību, tēvs bija sākumskolas skolotājs, vēsturnieks un mākslinieks. Viņu ģimenē bija pieci bērni, Eoīns bija otrais.

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļmaķedonija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Ziemeļmaķedonijā]]

sentences:
[[Kategorija:Pusvadītāji]]
[[Kategorija:Elektronikas uzņēmumi]]
[[Kategorija:Ražotāji pēc produkcijas veida]]

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Faringāli [[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s sakni pret [[Rīkles gals|rīkles galu]]. [[Sekundārā artikulācija|Sekundāro artikulāciju]], kad primārās artikulācijas laikā tiek sasprindzināts rīkles gals, sauc par [[faringalizācija|faringalizāciju]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Vērdsverts
|     vārds_orig = William Wordsworth
|         attēls = William wordsworth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1770
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kokermuta]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1850
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Emblsaida]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas impērija|Britu impērija]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = Prelūdija
|    ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Henrijs Voans]], [[Deivids Hartlejs]], [[Semjuels Kolridžs]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = [[Džons Stjuarts Mills]], [[Metjū Arnolds]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Leslijs Stīvens]], [[Vilfrēds Ovens]], [[Ezra Paunds]], [[Roberts Frosts]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Džons Sings]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Alfa sabrukšana''' ir [[atoma kodols|atoma kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izstarota [[alfa daļiņa]] jeb [[hēlijs|hēlija]] atoma kodols. Šajā procesā kodola masa samazinās par 4 vienībām, bet kodola lādiņš - par 2 vienībām, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 2 vietām tuvāk tās sākumam.

sentences:
{{coord|72|0|S|7|30|W|display=title}}
{{Karte ar apli
|attēls        = Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs = 250
|paraksts      = Princeses Martas krasta atrašanās vieta.
|diametrs      = 45
|poz_x         = 45
|poz_y         = 12
}}

sentences:
darba "[[Ādama radīšana]]" parodija ''Touched by His Noodly Appendage'' ir ikonisks Lidojošā makaronu monstra attēlojums;<ref name="Touched">{{tīmekļa atsauce | url = http://www.androidarts.com/fsm/index.htm |title = Touched by His Noodly Appendage |author = Jansson, Arne Niklas | work = Android Arts | accessdate = 2012-11-25 }}</ref> autors Arne Niklass Jansons.]]
{{nepilnīgs}}
'''Lidojošais makaronu monstrs''' jeb '''Lidojošais spageti monstrs''' ({{val|en|Flying Spaghetti Monster}}) ir mūsdienu [[parodija]], Lidojošā makaronu monstra baznīcas jeb pastafarisma dievība. '''Pastafarisms''' (pēc analoģijas ar [[pasta|makaroniem]] un [[rastafarisms|rastafarismu]]) ir [[sociāla kustība]], kas veicina bezrūpīgu attieksmi pret [[Reliģija|reliģiju]] un iebilst pret [[Apzināta radīšana|apzinātās radīšanas]] un [[Kreacionisms|kreacionisma]] mācīšanu valsts skolās. Saskaņā ar tās piekritējiem, pastafarisms ir "īsta, likumīga reliģija, gluži kā jebkura cita."<ref name="About">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.venganza.org/?page_id=2|title=About|last=Henderson|first=Bobby|work=The Church of the Flying Spaghetti Monster|accessdate=2012-08-10}}</ref> Pastafarisms ir oficiāli atzīta reliģija [[Nīderlande|Nīderlandē]]<ref name="metro.co.uk">http://metro.co.uk/2016/01/28/the-netherlands-has-recognised-the-church-of-the-flying-spaghetti-monster-as-a-religion-5649017/</ref> un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] — kur pastafarisma pārstāvjiem atļauts laulāties un kur 2016. gada aprīlī notikušas pirmās juridiski atzītās pastafariešu kāzas.<ref name="NZcelebrant">{{cite news|url=http://www.nzherald.co.nz/nz/news/article.cfm?c_id=1&objectid=11595894|title=First Pastafarian celebrant can help couples get noodley knotted|first=Nicholas|last=Jones|authorlink=|website=[[New Zealand Herald]]|date=Feb 26, 2016|accessdate=2016-06-24}}</ref><ref name="NZPirateWedding">[http://www.bbc.com/news/blogs-news-from-elsewhere-35112484 New Zealand: Pastafarian marriage ceremonies approved]</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-36062126|title=New Zealand stages first Pastafarian wedding on pirate boat|publisher=BBC|date=2016-04-16|accessdate=2016-04-16}}</ref> Tajā pašā mēnesī ASV federālā tiesa atzina, ka "Lidojošā makaronu monstra baznīca" nav īsta reliģija.<ref>https://www.rt.com/usa/339519-judge-flying-spaghetti-god/</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Šanču sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = Šančių_sinagoga.JPG
| image_size            =
| caption               = Šanču sinagoga
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Šanču sinagoga
| position              = left
| latd                  = 54.8725
| longd                 = 23.935
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| religious_affiliation =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Povils Taračkovs]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1928. gads
| year_completed        = 1932. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
'''Šanču sinagoga''' ({{val|lt|Šančių sinagoga}}) ir nefunkcionējoša 1932. gadā celta [[sinagoga]], kas atrodas [[Lietuva|Lietuvā]] [[Kauņa]]s, [[Žemieji Šanči|Žemieji Šanču]] rajonā. Sinagoga ir vietējas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 38266).

sentences: '''Herbicīdi''' ({{val|la|herba}} — ‘zālaugs’, ‘nezāle’, ''-cida'' — ‘galinātājs’) ir [[ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]], kuras izmanto nevēlamu augu, [[nezāles|nezāļu]] apkarošanai, iznīcināšanai. Pēc darbības rakstura izdala vienlaidus herbicīdus, kas iznīcina visus augus, un selektīvos herbicīdus, kas darbojas tikai uz noteiktu nevēlamo augu sugu. Vienlaidu herbicīdus izmanto, lai apkarotu augu augšanu [[rūpniecība]]s teritorijās, [[lidosta|lidostās]], [[dzelzceļš|dzelzceļa]] un [[šoseja|šoseju]] ceļmalās, [[meža izcirtums|meža izcirtumos]], elektropārvades [[augstsprieguma līnija|augstsprieguma līnijās]], savukārt selektīvos herbicīdus izmanto [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] nezāļu apkarošanā.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Purvciems]]
[[Kategorija:Purvciems]]

sentences: '''Entomoloģija''' ({{val|el|εντομο}}/''entomo'' — "kukainis" un {{gree|λόγος}}/''logos'' "zināšanas") ir [[zooloģija]]s apakšnozare, kas pēta [[kukaiņi|kukaiņus]]. Tā pārklājas ar daudzām citām zinātnes nozarēm, piemēram, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Lauksaimniecība|lauksaimniecību]], [[Kriminālistika|kriminālistiku]], [[Evolūcijas teorija|evolucionāro bioloģiju]].

sentences: '''Dekadence''' ({{val-fr|décadence}}, "pagrimšana" no {{val-la|cadere, decadentia}}, "krist, grimt") ir esošo normu, morāles, cieņas, reliģiskās ticības pakāpenisks zudums, it īpaši to attiecinot uz lielas sociālās struktūras, piemēram, impērijas vai nācijas, eliti. To attiecina arī uz regresu [[māksla|mākslā]], [[literatūra|literatūrā]], [[zinātne|zinātnē]] un [[darba ētika|darba ētikā]]. Tā saistīta ar novērojumiem ilgā laika posmā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akatoreīts
|attēls=Akatoreite-detail.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.35-20
|ķīm_formula=(Mn2+,Fe2+)9Al2Si8O24(OH)8
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Brūni oranža
|svītra=Dzeltenīgi balta
|habituss=Kūlīšveida kristālu agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba - citā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.698 nβ = 1.704 nγ = 1.720
|pleohroisms=
|blīvums=3,48
}}
'''Akatoreīts''' (nosaukts pēc atradnes [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]) ir ļoti rets [[silikātu minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Jurijs Ņikuļins
| vārds_orig = ''Юрий Никулин''
| attēls = I nikulin.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1921|12|18}}
| dz. vieta = {{flag|Krievijas PFSR}}, [[Demidova]]
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|1997|8|21|1921|12|18}}
| miršanas vieta = {{RUS}}, [[Maskava]]
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris]], [[klauns]]
| darbības gadi = 1947—1983
| dzīvesbiedrs = Tatjana Pokrovska
| mājaslapa =
| apbalvojumi = [[Padomju Savienība|PSRS]] Tautas skatuves mākslinieks (1973)<br />[[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1990)
| dzimums = V
}}
'''Jurijs Ņikuļins''' ({{val-ru|Ю́рий Влади́мирович Нику́лин}}; dzimis {{dat|1921|12|18}} [[Demidova|Demidovā]] ([[Krievijas PFSR|KPFSR]]), miris {{dat|1997|8|21}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Padomju Savienība|padomju]]/[[krievi|krievu]] aktieris un [[cirks|cirka]] mākslinieks, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1973). Vairākās filmās skan arī viņa izpildītās dziesmas.

sentences:
sievietes villaine un rotas. Rekonstrukcija pēc atradumiem [[Arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]] Kārļu Ainavās (12. gs.). [[Vilna]], [[misiņš]]. [[Latvijas Nacionālais vēstures muzejs|Latvijas nacionālā vēstures muzeja]] [[izstāde]]]]
 1895. gada [[akvarelis]] ar [[Turlavas pagasts|Turlavas pagasta]] [[Pliķu ciems|Pliķu ciema]] [[kuršu ķoniņi|kuršu ķoniņieni]] villainē]]
'''Villaine''' ir [[taisnstūris|taisnstūra]] nešūta plecu [[sega]] no [[vilna]]s vai [[lini|lina]] auduma, [[latvieši|latviešu]] un [[lībieši|lībiešu]] [[tautastērps|tautastērpa]] sastāvdaļa. [[Arheoloģija|Arheoloģiskie]] materiāli liecina, ka villaines valkātas ļoti sen, bet tiešie atradumi ir no 7. gadsimta.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tautas tērpi. Raksti. Izšūšana.|author=Maruta Grasmane |year=2013 |publisher=Senā klēts |location=Rīga |isbn=978-9984-49-845-4 |page=22}}</ref> Etnogrāfiskā tautas tērpa villaines var būt rotātas ar izšuvumiem un celiem, var būt bez rotājumiem. Arheoloģiskā tautas tērpa villaines greznotas ar metāla gredzentiņiem un spirālītēm. Pēc krāsas villaines var būt balta, zila, zaļa, pelēka vai rūtaina, atkarībā no novada un laika posma.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālais tautastērps un tā valkāšanas tradīcijas |author=Aija Jansone |year=2009 |publisher=Nemateriālā kultūras mantojuma valsts aģentūra |location=Rīga |isbn=978-9934-8035-8-1 |page=27}}</ref> Tradicionāli pie latviešu tautastērpa villaini sedz pāri abiem pleciem. Izņēmums ir Dienvidkurzeme, kur [[Rucava|Rucavā]] tās nēsāja uz vienas rokas, [[Nīca|Nīcā]] un [[Bārta|Bārtā]] sasprauda uz viena pleca.

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Trešais karagājiens uz Ugauniju un Cēsu aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās no Cēsīm uz Ugauniju (kartē - UGANDI).
|date=[[1210]]. gada sākums
|place= [[Otepē]], [[Cēsis]]
|result=izpostīta Ugaunija, ugauņi rīkoja atbildes karagājienu uz Cēsīm.
|combatant1= [[Ugaunija]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]] ar [[Vendi (Livonija)|vendu]] karavīriem,
 [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=Ugaunijas vecākie
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]] no [[Sotekle]]s, [[Kaupo]] no [[Turaida (zeme)|Turaidas]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Trešais karagājiens uz Ugauniju''' notika 1210. gadā pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] Cēsu pils pārvaldnieka [[Cēsu Bertolds|Bertolda]] aicinājuma. Tajā piedalījās arī bīskapam Albertam padotie krustneši un daudzi viņu sabiedrotie līvi un leti.
Viņi ieņēma ugauņu galveno pili [[Otepē]], izlaupīja un pielika tai uguni.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lapua katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Lapua_Cathedral_20180802.jpg
| image_size            =
| caption               = Lapua katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Lapua katedrāle
| position              = left
| latd                  = 62.966944
| longd                 = 23.005
| location              = {{vieta|Somija|Dienvidpohjanmā|Lapua}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Kārlis Ludvigs Engels]] (''Carl Ludvig Engel'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1827. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Lapua katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q771584"
}
</mapframe>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sekas
| operators =
| attēls = Aftertermath poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Eliots Lesters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Skots Makneirijs]]
* [[Megija Greisa]]
* [[Mārtins Donovans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Aftermath''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Lionsgate Premiere''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|4|7}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|674,238}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1599951365/|title=Aftermath |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sekas"''' ({{Val|en|Aftermath}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Eliots Lesters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Skots Makneirijs]], [[Megija Greisa]] un [[Mārtins Donovans]].

sentences:
{{Komiķa infokaste
| name            = Robins Viljamss
| vārds_orig      = ''Robin Williams''
| image           = Robin Williams 2011a (2).jpg
| caption         = Robins Viljamss 2011. gadā
| birth_name      =
| birth_date      = {{dat|1951|7|21}}
| birth_place     = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
| death_date      = {{miršanas datums un vecums|2014|8|11|1951|7|21}}
| death_place     = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paradaiskleja}}
| medium          =
| nationality     = Amerikānis
| active          = 1972–2014
| genre           =
| influences      =
| influenced      =
| spouse          =
| website         = {{URL|http://www.robinwilliams.com}}
}}
'''Robins Viljamss''' ({{val|en|Robin McLaurin Williams}}; dzimis {{dat|1951|7|21}}<ref name="birth">Sources conflict. The print biographies ''The Life and Humor of Robin Williams: A Biography'' and ''Robin Williams: A Biography'' give his birth year as 1952. ''The Robin Williams Scrapbook'' also gives a birth year as 1952, as does ''Encyclopædia Britannica''. Williams refers to himself as being "55" in an interview published July 4, 2007. {{ziņu atsauce |title=Marriage 101 with Robin Williams |work=StarPhoenix |date=2007-07-04 |first=Katherine |last=Monk |url=http://www.canada.com/saskatoonstarphoenix/news/lifestyle/news/lifestyle/story.html?id=8b777192-8e77-464d-b8da-0cb90be40901&k=1045 |access-date=2011-12-25 |archive-date=2012-11-07 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121107142414/http://www.canada.com/saskatoonstarphoenix/news/lifestyle/news/lifestyle/story.html?id=8b777192-8e77-464d-b8da-0cb90be40901&k=1045 }} He also verifies his date of birth as July 21, 1951 in a fansite interview: Stuurman, Linda. [http://www.robin-williams.net/interviews/RWF/rwfinterview.php RWF talks with Robin Williams: Proost!], May 25, 2008.</ref> miris {{dat|2014|8|11}})<ref name="NYT-20140811">{{ziņu atsauce |last = Itzkoff |first = Dave |last2 = Fitzsimmons |first2 = Emma G. |title = Robin Williams, Oscar-Winning Comedian, Dies at 63 |url = http://www.nytimes.com/2014/08/12/movies/robin-williams-oscar-winning-comedian-dies-at-63.html |date = August 11, 2014 |work = [[The New York Times]] |accessdate = August 11, 2014 }}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url = http://www.hollywoodreporter.com/news/robin-williams-dies-suspected-suicide-724724 |title = Robin Williams Dies of Suspected Suicide |date = August 11, 2014 |work = [[The Hollywood Reporter]] |accessdate = August 11, 2014 }}</ref> bija amerikāņu aktieris un komiķis.

sentences: '''Peroksisoma''' ir pūslītis eikariotu [[Šūna|šūnās]], kuru apņem vienkārša membrāna.<ref>Gabaldón T (Mar 2010). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 "Peroxisome diversity and evolution"]. ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series B, Biological Sciences''. '''365'''(1541): 765–73. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1098/rstb.2009.0240|10.1098/rstb.2009.0240]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 2817229]. [[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20124343 20124343].</ref> Peroksisomās notiek [[Lipīdi|lipīdu]] un [[Taukskābes|taukskābju]] šķelšana (oksidēšana). Kā šķelšanas blakusprodukts rodas [[ūdeņraža peroksīds]]. Tas šūnai ir toksisks, tāpēc ferments [[katalāze]] to tūlīt sadala, veidojot H2O un O2. Daudz peroksisomu ir [[Vielmaiņa|metaboliski]] aktīvās [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] šūnās<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref> — šūnās, kas nodrošina lipīdu vielmaiņu un aknu šūnās, kas atindē organismu, piemēram, šķeļot [[Alkoholi|alkoholu]]. Arī [[Augi|augos]] ir peroksisomas. Dīgstošās sēklās tās sauc par glioksisomām. Tajās taukskābes oksidē līdz [[Ogļhidrāti|ogļhidrātiem]], kurus izmanto kā enerģijas avotu augšanai. Lapās peroksisomas nodrošina skābekļa izlietošanu un fotosintēzei nepieciešamā CO2 atbrīvošanu.  Visus pūslīšus, kuros ir kāds specifisks, no citosola saņemts ferments, tai skaitā peroksisomas, sauc par mikroķermenīšiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazīts-(Mg)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-80
|ķīm_formula=K2Mg2Ca1,5Al9,5Si26,5O72·28(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts
|svītra=Balta
|habituss=Adatveida kristāli, iegareni kristāli, radiāli izkārtoti adatveida kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.506 nε = 1.499
|pleohroisms=
|blīvums=2,108
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Edmunds fon Hāns
|     vārds_orig = ''Paul Edmund von Hahn''
|         attēls = Von Hahn wappen.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Pastendes muiža]], [[Talsu apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{vieta|Latvija|Talsu novads|Ģibuļu pagasts|Pastende}})
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Trešais reihs]]
(tagad {{vieta|Vācija}})
|      m_dat_alt = pēc [[1934]]. gada
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Biosorbcija''' ir fizikālķīmisks process, kas norāda dabiskas izcelsmes materiāla, piemēram, [[kūdra]]s, spēju vidē saistīt [[piesārņojošās vielas]], tādējādi samazinot šo vielu koncentrāciju konkrētajā vidē (visbiežāk — ūdens vidē, piemēram, [[Notekūdeņi|notekūdeņos]]). Termins tiek lietots ar plašāku un šaurāku nozīmi. Plašākā nozīmē — tā ir spēja bioloģiskas izcelsmes materiāliem saistīt ķīmiskās vielas.<ref>{{grāmatas atsauce | author= Salman, M., Athar, M., Farooq, U. | year= 2015 | title= Biosorption of heavy metals from aqueous solutions using indigenous and modified lignocellulosic materials. Reviews in Environmental Science and Biotechnology, 14 | page= 211-228 | url= https://link.springer.com/article/10.1007/s11157-015-9362-x}}</ref> Šaurākā nozīmē — šī termina lietošana ietver tikai [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] (gan dzīvu, gan nedzīvu) izmantošanu piesārņotu ūdeņu attīrīšanā. Dažas no literatūras avotos norādītajām definīcijām:

sentences:
un angļu fiziķis [[Maikls Faradejs]] tiek uzskatīti par elektroķīmijas pamatlicējiem]]
'''Elektroķīmija''' ir [[fizikālā ķīmija|fizikālās ķīmijas]] nozare, kas pētī [[elektrība|elektrisko]] un [[ķīmija|ķīmisko]] procesu savstarpējās sakarības. Elektroķīmijā apskata tādus jautājumus kā [[elektrolīze|elektrolīzi]], elektroķīmisko [[kinētika|kinētiku]] un elektroķīmisko [[termodinamika|termodinamiku]]. Elektroķīmijas praktiskais pielietojums ir [[galvaniskais elements|galvanisko elementu]] ([[baterija|bateriju]], [[akumulatoru baterija|akumulatoru]]) ražošanā, [[elektrometalurģija|elektrometalurģijā]], [[elektrosintēze|elektrosintēzē]], elektroķīmiskās [[pretkorozija]]s aizsardzībā.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Kauņas sporta halle''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Kauno sporto hale.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.896111 | latNS  = N
| longd = 23.935833 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|1938|12|5|N|bez}}
| built               =
| opened              = {{dat|1939|5|21|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 400 000 litu
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Kauņas "Žalgiris" (basketbols)|Kauņas "Žalgiris"]] ([[Lietuvas Basketbola līga]])
| cap_concert         =
| cap_basketball      = 5 000
| cap_hockey          =
| cap_other          =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.sportohale.lt/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
[[File:A-small glyphs.svg|thumb|250px|Grafēmas ⟨a⟩ [[alogrāfs|alogrāfi]] dažādos fontos]]
Tipogrāfijā par '''grafēmu''' (no {{val|grc|γράφω}} — ‘rakstu’) sauc rakstu zīmju sistēmas pamatvienību.<ref>[https://mlvv.tezaurs.lv/graf%C4%93ma:1 Mūsdienu latviešu valodas vārdnīca. Grafēma]</ref> Grafēma var būt [[burts]], [[hieroglifs]], [[cipars]], [[pieturzīme]] vai jebkurš cits individuāls simbols kādā [[rakstība|rakstu sistēmā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Frīdrihs Bornhaupts
|          vārds_orig = Carl Friedrich Bornhaupt
|              attēls = Carl Friedrich von Bornhaupt (1802 - 1889).jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1802
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Rīga]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1889
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[arheoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kārlis Frīdrihs Bornhaupts''' (''Carl Friedrich Bornhaupt'', dzimis {{dat|1802|6|5}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1889|4|5}} Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] pedagogs, arheologs un numismāts.

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
{{ExamplesSidebar||
Šajos teikumos galvenais loceklis atzīmēts '''treknrakstā'''.
* Agrs '''rīts'''.
* Tavu '''brīnumu'''!
* Pavisam '''auksts'''.
* Jau '''ir vēls'''.
* Pavisam '''vienkārši'''.
* Tā '''nav labi'''.
* Jau '''kļūst vēsāks'''.
}}
'''Galvenais loceklis''' ir [[vienkāršs teikums|vienkopas teikuma]] [[teikuma loceklis|virsloceklis]].

sentences: '''Vidēja mēles pacēluma vidējās rindas patskanis''', saukts arī par '''''schwa''''', ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. Šo patskani apzīmē [[IPA]] simbols {{IPA|[ə]}}.

sentences:
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Toksikoloģija]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Morotai
|attēls              = Keindahan Alam Pulau Morotai (27510097198).jpg
|attēla paraksts     = Morotai liedags
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Morotai''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 2 |latm= 20 |lats= |latNS= N
|longd=128 |longm= 25|longs= |longEW=E
|platība             = 2266,4
|garums              = 80
|platums             = 42
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Sabatai
|augstums            = 1250
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 74 436 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 31,85
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Daruba]]
|piezīme =
}}
'''Morotai''' ({{val|id|Pulau Morotai}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, kopā ar piekrastes saliņām veido Morotai apriņķi. Lielākā pilsēta ir apriņķa centrs [[Daruba]] salas dienvidu krastā.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Galvassāpes
| image           = Migraine.jpg
| alt             =
| caption         = Sievieti moka galvassāpes
| specialitāte    = [[neiroloģija]]
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = muskuļu sasprindzinājums, emocionāli faktori, fiziski faktori un apkārtējā vide
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = R51, G43 ([[migrēna]]), G44 (citi galvassāpju sindromi)
| ICD9            = 339, 784.0
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = galvassapes
}}

sentences: '''Noasa šķirsts''' ({{val-he|תיבת נח}}, ''Tevat Noach'', {{val-ar|سفينة نوح}}, ''Safīnah Nūh'') ir liels [[kuģis]], kurš tiek pieminēts [[Ābrama reliģijas|Ābrama reliģiju]] mītos. Stāsti par šķirstu ir atrodami gan ebreju [[Tora|Torā]] ([[Pirmā Mozus grāmata]], no 6. līdz 9. nodaļai), gan arī [[Korāns|Korānā]] (11 un 71 [[sūra]]). To [[Noass|Noasam]] ir licis uzbūvēt [[Dievs]], lai viņš no [[Grēku plūdi]]em izglābtu savu ģimeni un pa vienam pāri no katras [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugas.<ref>[http://www.newadvent.org/cathen/11088a.htm Katoļu enciklopēdija {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{Programmēšanas valodas infokaste
|name = PL/SQL
|logo =
|caption =
|file_ext =
|paradigm = [[Objektorientētā programmēšana|objektorientēta]], [[Imperatīvā programmēšana|imperatīva]]
|released = 1991
|author =
|developer = [[Oracle Corporation]]
|latest_release_version =
|latest_release_date =
|latest_test_version =
|latest_test_date =
|typing = [[stingrā tipizācija|stingra]], [[statiskā tipizācija|statiska]]
|implementations =
|dialects =
|influenced by = [[Ada (programmēšanas valoda)|Ada]], [[Pascal]]
|influenced = [[PL/pgSQL]]
|operating system = [[Vairākplatformu programmatūra|vairākplatformu]]
|license =
|working_state =
|website =
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Džordža Meisona universitāte
|native_name   = ''George Mason University''
|image_name    = George Mason University seal.svg
|latin_name        =
|motto             = ''Freedom and Learning''
|tagline           =
|established       = 1949
|vision            =
|type              = Publiska pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Virdžīnija#ASV
| latd  = 38.831 | latNS  = N
| longd = 77.308 | longEW = W
| academic_staff    = ~2 600 (2020)
| administrative_staff  =
|students          = 39 032 (2020)
|postgrad          = 11 437 (2020)
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Feirfaksa}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne|https://www.gmu.edu/}}
|logo              = George_Mason_University_logo.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: '''Ģenerālpulkvedis''' ir viena no [[ģenerālis|ģenerāļu]] dienesta pakāpēm, kas tiek lietota [[Krievijas bruņotie spēki|Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos]] un citu [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]] valstu armijās, šī pakāpe atbilst OF-9 ģenerālim [[NATO]] valstu armijās.

sentences:
{{citas nozīmes|valdības politiku|rusifikācija|rusifikācija}}
 "Uzbrukums" (''Hyökkäys''), kurā Somijas pārkrievošana attēlota kā somu tautasmeitai uzbrūkošs krievu divgalvainais ērglis, kas plēš viņas likumu grāmatu]]
'''Pārkrievošana''', '''krieviskošana''' jeb '''rusifikācija''' (no {{val|la|russi}} — 'krievi' un ''fico'' — 'taisu') ir [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un [[Krievijas Federācija|Krievijas Federācijā]] īstenota valdības politika valsts mazākumtautību iedzīvotāju [[Asimilācija (socioloģija)|pārtautošanai]], mēģinot panākt to valodu un kultūru aizstāšanu ar [[krievu valoda|krievu valodu]] un [[krievu kultūra|krievu kultūru]]. Apzinātu un labprātīgu krievu valodas un kultūras pieņemšanu sauc par '''pārkrievošanos'''.

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Šulgentaša
| photo  = Шульган-Таш летом.JPG
| photo_width =
| photo_caption =
| map = Baškortostāna#Krievija
| relief = jā
| location = {{vieta|Krievija|Baškortostāna|Burzjanu rajons}}
| lat_d =53 | lat_m =02 |lat_s =40 | lat_NS =N
| long_d =57 | long_m =03 | long_s =50| long_EW =E
| depth = 165 m
| width =
| volume = 180 510 m³
| length = 3045 m
| altitude =
| discovery =
| geology = [[kaļķakmens]]
| entrance_count =
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access =
| visitors =
| features =
| website = {{url|http://www.shulgan-tash.ru/}}
}}
'''Šulgentaša''' ({{Val-ba|Шүлгәнташ}}) vai '''Kapovas ala''' ({{Val-ru|Капова пещера}})<ref>{{PZT|332}}</ref> ir [[kaļķakmens]] [[ala]] [[Burzjanu rajons|Burzjanu rajonā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]], [[Krievija|Krievijā]], {{nobr|200 km}} attālumā no Baškorostānas galvaspilsētas [[Ufa]]s. Alā saglabājušies alu zīmējumi, kas zīmēti pirms aptuveni 16 000 gadiem [[paleolīts|paleolīta laikmetā]]. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.shulgan-tash.ru/cave-shulgan-tash-kapova/|title=Заповедник Шульган-Таш|access-date={{dat|2015|11|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929043446/http://www.shulgan-tash.ru/cave-shulgan-tash-kapova/|archivedate={{dat|2015|09|29||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.geomem.ru/mem_obj.php?id=590|title=Уникальные геологические объекты России}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ticrb.ru/pages.php?p=723|title=Государственный природный заповедник «Шульган-Таш»|access-date={{dat|2015|09|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20151222173245/http://www.ticrb.ru/pages.php?p=723|archivedate={{dat|2015|12|22||bez}}}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=http://unescorb.ru/ru/news/detail.php?ID=952|title=Комитет Республики Башкортостан по делам ЮНЕСКО|access-date={{dat|2018|05|31||bez}}|archive-date={{dat|2015|12|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151222112443/http://unescorb.ru/ru/news/detail.php?ID=952}}</ref> Ala ietilpst [[Šurgantašas rezervāts|Šulgantašas rezervāta]] teritorijā.

sentences: '''Lambda daļiņa''' ir [[barioni|barions]], kurš sastāv no 3 [[kvarki]]em, no kuriem divi ir u un d kvarki, bet trešais ir kāds no smagajiem kvarkiem - [[s kvarks]], [[c kvarks]] vai [[b kvarks]]. Lambda daļiņu [[izotopiskais spins]] ir 0. Ja lambda daļiņa satur s kvarku, to sauc par [[lambda hiperons|lambda hiperonu]], c kvarku - par šarmanto lambda daļiņu, b kvarku - pamata jeb brīnišķīgo lambda daļiņu.

sentences:
kristīšana]]
'''Kristības''' jeb '''kristīšana''' [[kristietība|kristīgajā ticībā]] ir [[sakraments]], ar kuru cilvēks tiek uzņemts [[Kristīgā baznīca|kristīgajā baznīcā]] un arī konkrētā [[konfesija|konfesijā]]. Kristību atzīst visi kristietības novirzieni, kaut arī dažādos traktējumos. Lielākā daļa konfesiju praktizē bērnu kristīšanu, taču dažas, kā [[baptisti]] un [[anabaptisms|anabaptisti]], kristī tikai pieaugušus cilvēkus. Neviens cilvēks nevar kristīt pats sevi. Kristību procesu parasti vada [[priesteris]] vai [[diakons]].<ref name="katolis">{{tīmekļa atsauce | url= http://katolis.lv/liturgija/sakramenti/kristibas-sakraments.html | title= Kristības sakraments | publisher= katolis.lv | accessdate= 2019. gada 31. jūlijā | archive-date= {{dat|2019|07|30||bez}} | archive-url= https://web.archive.org/web/20190730232129/http://katolis.lv/liturgija/sakramenti/kristibas-sakraments.html }}</ref> Izņēmums ir nāves briesmu gadījumā, kad kristīt drīkst arī cits cilvēks, arī tāds, kas pats nav kristīts.<ref name="katolis"/>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Indiānis
| abbreviation = Ind
| name_latin = Indus
| RA = 21
| dec = −55
| areatotal = 294
| arearank = 49. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ind''
| starmagnitude = 3,11
| neareststarname = ''ε Ind''
| stardistance = 11,82
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 15
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada Rīgas aplenkumu|Rīgas aplenkums|Rīgas aplenkums}}
 glezna).]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Donavas—Auenes nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Donau-Auen-Hainburg2_neu.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 48.133333 | latNS  = N
| longd = 16.916667 | longEW = E
| label_position      = left
| location            = {{vieta|Austrija|Lejasaustrija}}
| nearest_city        =
| area                = 93 km2
| established         = 1996
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 = https://www.donauauen.at/
| child               =
| embedded            =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|tautu Ziemeļeiropā|Somi (nozīmju atdalīšana)|Somi}}
{{Tautas infokaste
| attēls    =
Somu zemnieki (1901. gads).
| tauta     = Somi
Suomalaiset
| skaits    = 8 miljoni
| vieta     = [[Somija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Zviedrija]], [[Kanāda]]
| valoda    = [[somu valoda]]
| reliģija  = [[luterticība]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences:
[[Kategorija:Filmas pēc žanra]]
[[Kategorija:Romantika]]

sentences:
[[File:WikiProject Council.svg|thumb]]
'''Vikiprojekts''' ir [[Vikipēdija]]s dalībnieku grupa, kas vēlas darboties kādā noteiktā jomā, lai uzlabotu Vikipēdiju. Vikiprojekts nav vieta, kur ievietot enciklopēdiskos rakstus, bet gan vieta, kur organizēt un koordinēt šos rakstus un to struktūru. Diezgan bieži Vikiprojektu lapās ir norādījumi papildinātājiem, kā labāk uzlabot Vikiprojekta tēmas lapas. Pašlaik [[latviešu Vikipēdija|latviešu valodas Vikipēdijā]] ir 18 Vikiprojekti.

sentences: '''Islāma terorisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Islamic terrorism'', arī '''islāmistu terorisms''' vai '''radikālais islāma terorisms''') ir [[Terorisms|teroristisku]] organizāciju veids, ko raksturo atsaukšanās uz [[Islāms|islāma]] reliģiju kā savas rīcības un mērķu vadmotīvu.<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Kéchichian|publisher=Oxford University Press|last2=Norton|chapter=Terrorism|pages=|page=|doi=|oclc=|isbn=9780195305135|location=Oxford|year=2009|first1=Joseph Albert|format=|url=https://archive.org/details/oxfordencycloped0002unse_t7m9|title=The Oxford Encyclopedia of the Islamic World|editor3-last=|editor3-first=|editor2-last=|editor2-first=|editor1-last=Esposito|editor1-first=John L.|first2=Richard}}</ref> Islāma terorismu raksturo nevis atšķirīga cīņas stratēģija, bet gan mērķu un darbību pamatojums reliģijā, t.i., [[Islāms|islāma]] [[reliģija]]s [[Dogma|dogmās]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Varšavass Universitāte
|image             = Warszawa, ul. Krakowskie Przedmieście 26, 28 20170517 001.jpg
|latin_name        = Universitas Varsoviensis
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1816. gadā
|vision            =
|type              = publiska universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
|staff             = 7250 (2017. gadā)
|students          = 54 800
|postgrad          =
|doctoral          = 3200
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{nobr|{{vieta|Polija|Varšava}}}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{URL|http://www.uw.edu.pl/}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Ričards Milhauss Niksons
| vārds_orģ           =''Richard Milhous Nixon''
| attēls              =Nixon 30-0316a.jpg
| att_izm             =200px
| apraksts            =Niksona oficiālā prezidentūras fotogrāfija
| amats               =37. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prezidents
| term_sākums         ={{dat|1969|1|20|N}}
| term_beigas         ={{dat|1974|8|9|N}}
| viceprezidents      =[[Spiro Agņū]] ([[1969]]—[[1973]])<br>[[Džeralds Fords]] ([[1973]]—[[1974]])
| priekštecis         =[[Lindons Džonsons]]
| pēctecis            =[[Džeralds Fords]]
| amats2              =36. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] viceprezidents
| term_sākums2        ={{dat|1953|1|20|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1961|1|20|N}}
| prezidents2         =[[Dvaits Eizenhauers]]
| priekštecis2        =[[Albens Bārklijs]]
| pēctecis2           =[[Lindons Džonsons]]
| dzim_dati           ={{dat|1913|1|9}}
| dzim_vieta          ={{flaga|ASV}} [[Jorbalinda]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1994|4|22|1913|1|9}}
| mir_vieta           ={{flaga|ASV}} [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| partija             =[[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]]
| dzīvesb             =[[Peta Niksone|Telma Ketrīna "Peta" Niksone]]
| profesija           =[[jurists]]
| reliģija            =[[kvēkeri]]s
| paraksts            =Richard M. Nixon signature.png
| piezīmes            =
}}
'''Ričards Milhauss Niksons''' ({{val|en|Richard Milhous Nixon}}; {{dat|1913|1|9|N}}—{{dat|1994|4|22|N}}) bija trīsdesmit septītais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ASV prezidents|prezidents]]. Pirmais un līdz šim vienīgais ASV prezidents, kuram nācies atkāpties no amata. Viņa laikā ASV normalizēja attiecības ar [[Padomju Savienība|PSRS]] un sāka diplomātiskās attiecības ar [[Ķīna|Ķīnu]]. Viņa popularitāti sekmēja ASV astronautu nolaišanās uz [[Mēness]]. Niksons zaudēja amatu [[Votergeita|Votergeitas skandāla]] dēļ — par ielaušanos [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskās partija]]s mītnē un cenšanos to noslēpt.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dženifera Daudna
|     vārds_orig = ''Jennifer Doudna''
|         attēls = Professor Jennifer Doudna ForMemRS (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Dženifera Daudna 2016. gadā
|        dz_gads = 1964
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Vašingtona}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[bioķīmija]]|[[molekulārā bioloģija]]|[[kristalogrāfija]]|[[rentgendifraktometrija]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] (2020)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vasko Nunjess de Balboa
|     vārds_orig = ''Vasco Núñez de Balboa''
|         attēls = Balboa.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1475. gads|1475]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Badahosa]], [[Spānija]]
|      m_dat_alt = [[1519. gads|1519]]. gadā laika posmā starp 12. un 21. janvāri
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Akla]], [[Panama]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|   nodarbošanās = jūrasbraucējs, pētnieks, gubernators un konkistadors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts = Firma de Vasco Nuñez de Balboa.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nakts braucējs
| attēls                   = Stretch (2014 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stretch''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Džo Karnahans]]
| producents               =
* [[Treisija Falko]]
* [[Džeisons Blūms]]
* Džo Karnahans
| scenārija autors         = Džo Karnahans
| galvenajās lomās         =
* [[Patriks Vilsons]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Eds Helmss]]
* [[Džeimss Bedžs Deils]]
* [[Bruklina Dekere]]
| mūzika                   =
* [[Stīvens Endelmans]]
* [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[IM Global]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|10|7||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/stretch-2014|title=Stretch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nakts braucējs"''' ({{val|en|Stretch}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džo Karnahans]]. Galvenās lomas atveido [[Patriks Vilsons]], [[Džesika Alba]], [[Eds Helmss]], [[Džeimss Bedžs Deils]] un [[Bruklina Dekere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|7||bez}}.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Kalaallit Nunaat''
''Grønland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Grenlande
|            valsts_nosaukums = Greenland
|               karoga_attēls = Flag of Greenland.svg
|            karoga_nosaukums = Grenlandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms Greenland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Grenlandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Nunarput utoqqarsuanngoravit]]''"
|               kartes_attēls = Greenland (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Nūka]] (Gothoba)
| latd=64 | latm=10 | latNS=N | longd=51 | longm=43 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grenlandiešu valoda]] (kalālisuta)
|             etniskās_grupas = 88% [[inuīti]] un inuītu-dāņu pēcteči,
12% eiropiešu, galvenokārt [[dāņi]]
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Parlamentāra demokrātija ar konstitucionālu monarhiju
|        valsts_galvas_tituls = Monarhs
|                valsts_galva = [[Frederiks X]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
Augstā Komisāre
|               valsts_galva2 = [[Julie Præst Wilche]]
|       valsts_galvas_tituls3 = Premjerministrs
|               valsts_galva3 =
[[Múte Bourup Egede]]
|        neatkarības_iegūšana = Autonoma valsts
|         neatkarības_piezīme = no [[Dānijas Karaliste]]s
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 2 166 086
|               platība_rangs = 12.
|              procenti_ūdens = 83,1
|          iedzīvotāju_skaits = 56 483<ref>http://countrymeters.info/en/Greenland/</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,028
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 1,1 miljards
|                IKP_PPP_gads = 2001
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 37 009
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,786
|                    HDI_gads = 2010
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 61.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Dānijas krona]]
|                valūtas_kods = DKK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = no -4 līdz +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.gl]]
|              tālsarunu_kods = 299
|                iso_kods_num = 304
|              iso_kods_alfa2 = GL
|              iso_kods_alfa3 = GRL
}}

sentences: {{cita nozīme|vācu kartogrāfu|sengrieķu vēsturnieku|Apiāns}}

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļa(V) oksīda molekulas modelis

Slāpekļa(V) oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dislāpekļa pentoksīds, slāpekļskābes anhidrīds, nitronija nitrāts
|           CAS numurs = 10102-03-1
|      ķīmiskā formula = N2O5
|              molmasa = 108,01
|              blīvums = 1642
|  kušanas temperatūra = 41 °C
| viršanas temperatūra = 47 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Slāpekļa(V) oksīds''' (N2O5) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīds]], kurā slāpeklis ir augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Slāpekļa(V) oksīds ir bezkrāsaina, ļoti gaistoša kristāliska viela. Istabas temperatūrā ļoti nestabils, var bez iemesla eksplodēt. Temperatūrā, zemākā par 10 °C, kļūst stabils. Ar N2O5 jāapietas uzmanīgi, jo tā ir toksiska viela, kas sadaloties dod ļoti indīgo NO2 gāzi.

sentences: {{Commonscat|Books from Azerbaijan|Azerbaidžānas grāmatas}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Šohdaras grēda
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =37|lat_min =05 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =15 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 105
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Kārļa Marksa smaile]]
|augstums               = 6726
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Šohdaras grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Шохдара}}) ir [[kalnu grēda]] [[Pamirs|Pamirā]], [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|669|Šahdaras grēda}}</ref> Izvietojusies Pamira dienvidrietumos, stiepjas ziemmeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 105 km garumā starp [[Šohdara]]s ieleju ziemeļos, [[Pandža|Pandžu]] dienvidos un [[Pāmira|Pāmiru]] austrumos. Grēdas rietumu, meridionālo daļu reizēm izdala atsevišķi kā [[Iškošimas grēda|Iškošimas grēdu]]. Austrumos turpinās kā [[Vāhānas grēda]]. Grēdas augstākā virsotne ir [[Kārļa Marksa smaile]] (6726 m). Grēda veidota galvenokārt no gneisiem, korē ap 300 ledāju ar kopējo platību ap 269 km². Nogāzēs kalnu stepes un tuksnesis, ielejās skrajas paegļu audzes.

sentences: '''Pankreatīts''' ir [[aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzera]] iekaisums. Tas tiek iedalīts [[akūts pankreatīts|akūtajā]] un hroniskajā pankreatītā. Starp iekaisuma pazīmēm un simptomiem ir sāpes [[vēders|vēdera]] augšdaļā, [[slikta dūša]] un [[vemšana]]. Akūta pankreatīta gadījumā var parādīties [[drudzis]] un simptomi parasti pazūd dažu dienu laikā. Hroniska pankreatīta gadījumā var būt svara zudums, taukaini izkārnījumi un [[caureja]]. Var būt arī komplikācijas, piemēram, [[infekcija]], [[asiņošana]], [[cukura diabēts]], problēmas ar citiem orgāniem.<ref name="NID2012" />

sentences:
nozīmīte ar Vladimira Ļeņina attēlojumu]]
'''Ļeņinisms''' ({{val|ru|ленинизм}}) ir filozofiska, politiska un sociālekonomiska [[ideoloģija]], kuru izveidoja krievu revolucionārs [[Vladimirs Ļeņins]]. Tas ir [[marksisms|marksisma]] variants, kurā ietverto uzskatu kopums apgalvo, ka arī revolucionārā situācijā rūpniecības [[proletariāts|proletariātam]] bez stingras vadības nevar izveidoties īsteni [[revolucionārs|revolucionāra]] apziņa. Vēlāk, sajaucoties ar marksisma idejām, izveidojās [[marksisms-ļeņinisms|marksisma-ļeņinisma]] ideoloģija.

sentences:
{{Citas nozīmes|lidmašīnu|X-1|X-1}}
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = X-1
  |tips = [[raķešlidmašīna]]
  |ražotājs = [[Bell Aircraft]]
  |attēls = Attēls:Bell_X-1_color.jpg
  |paraksts = X-1 #46-062, saukta par "Burvīgo Glenisu" (''Glamorous Glennis'')
  |pirmais lidojums = {{dat|1946|1|19}}
  |stāvoklis = Netiek izmantota
  |lietotājs = [[ASV Gaisa spēki]]
  |pārējie lietotāji = [[NACA]]
  |kopskaits = 7
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ernests Rūdolfs fon Trautfeters
|     vārds_orig = ''Ernst Rudolf von Trautvetter''
|         attēls = Trautfetter RE.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1809
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = botāniķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ernst Rudolf von Trautvetter Signature 1856.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Hašeks|Hašeks}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jaroslavs Hašeks
|     vārds_orig = Jaroslav Hašek
|         attēls = Jaroslav Hašek.gif
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Prāga]], [[Austroungārija]] (tagad {{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1923
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Lipnice nad Sázavou]], [[Čehoslovākija]] (tagad {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[čehi|čehs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Jaroslav Hašek - podpis.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, karavīrs
|rakstīšanas valoda = [[čehu valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[satīra]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Krietnais kareivis Šveiks]] (1923)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Džozefs Hellers]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bromoforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHBr3
|molmasa=252,73
|blīvums=2899
|kušanas temperatūra=8,0 °C
|viršanas temperatūra=149 °C
}}
'''Bromoforms''' (tribrommetāns, CHBr3) ir smags, dzeltenīgs, slikti degošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences: '''Borazons''' (arī '''elbors''' vai '''kubonīts''') ir [[bora nitrīds|bora nitrīda]] BN [[alotrops]]. Tas ir trešā cietākā mākslīgi radītā viela pēc [[dimanta nanostienīši]]em un [[ultracietais fullerīts|ultracietā fullerīta]]. Borazons ir [[kristāls]], kuru rada, karsējot līdzīgu daudzumu [[bors|bora]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] temperatūrā, kas pārsniedz 1800 °C pie 7 [[gigapaskāls|GPa]] spiediena. Borazons spēj ieskrāpēt [[dimants|dimantu]], taču arī ar dimantu var ieskrāpēt borazona kristālu.

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sēmes pagasts
| karte             = Sēmes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Sēmes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Sēmes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Sēme
| platība           = 145,4
| iedzīvotāji       = 1265<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1265 / 145.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.seme.lv
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' gongylodes
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = GreenKohlrabi.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' gongylodes
|        pasuga_lv = Kolrābis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Darba resursi''' jeb '''darbaspēks''' ir kādas vietas darbaspējīgie cilvēki.<ref name=pirmaa>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 93. lpp,</ref> Visus kādas konkrētas vietas iedzīvotājus var iedalīt divās lielās daļās: ekonomiski neaktīvie iedzīvotāji — cilvēki, kurus neieskaita darbaspēka resursos, un ekonomiski aktīvie iedzīvotāji jeb [[darbaspēks]] — darbaspējīgo iedzīvotāju daļa, kuri piedāvā savu darbaspēku preču un pakalpojumu ražošanai.

sentences:
[[File:Samba in cold rain.jpg|thumb|Sambas karnevāls Helsinkos, Somijā]]
'''Samba''' ir sarīkojumu [[deja]] un [[mūzikas žanrs]], kas cēlies [[Baija|Baijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]]. Samba visā pasaulē atzīta par Brazīlijas un [[Brazīlijas karnevāls|Brazīlijas karnevāla]] simbolu. Tāpat samba tiek uzskatīta par vienu no populārākajām Brazīlijas kultūras izpausmēm, šī deja kļuvusi par Brazīlijas [[Nacionālā identitāte|nacionālo identitāti]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dmitrijs Gordons / Dmitro Hordons
| vārds_orig = ''Дмитрий Гордон'' / ''Дмитро Гордон''
| attēls = Дмитрий_Гордон_2015.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dmitrijs Gordons 2015. gadā
| dz_gads = 1967
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 21
| dz_vieta = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Kijiva]], [[Ukraina]]
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = [[žurnālists]], [[politiķis]], [[blogeris]]
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1991-pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Aļesja Bacmane
| bērni = 7
| alma_mater = Bērklija Mūzikas koledža<br />Kijivas Nacionālā būvniecības un arhitektūras universitāte
| paraksts = Dmitry_Gordon_Signature_2014.png
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Dmitrijs Gordons''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Дмитрий Ильич Гордон'') jeb '''Dmitro Hordons''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Дмитро Ілліч Гордон''; dzimis {{dat|1967|10|21}} [[Kijiva|Kijivā]]) ir [[Ukraina|Ukrainas]] [[žurnālists]], [[Televīzija|TV]] raidījumu vadītājs, [[blogeris]], [[politiķis]], [[mūziķis]] un [[uzņēmējs]]. Avīzes ''Бульвар Гордона'' galvenais redaktors ([[1995. gads|1995]]-[[2019. gads|2019]]), [[Internets|tiešsaistes]] izdevuma ''ГОРДОН'' dibinātājs, divu ''[[YouTube]] Zelta pogu'' ieguvējs par viņa ''[[YouTube]]'' kanālu ''Дмитрий Гордон'' un ''В гостях у Гордона'' abonentu skaitu, kas pārsniedz miljonu.<ref>{{Atsauce|title=Гордон продемонстрировал две Золотые кнопки ютуба|url=https://www.youtube.com/watch?v=TDLU7h_ADiw|accessdate=2022-05-10|language=lv-LV}}</ref> Bijis arī [[Kijiva]]s pilsētas domes deputāts (2014–2016).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Ariana Grande
|      Vārds_orig = ''Ariana Grande''
|          Attēls =
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Ariana Grande 2020. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1993|6|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Florida|Bokaratona}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[ritmblūzs]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, dziesmu autore
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 2008—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Republic Records|Republic]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|www.arianagrande.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Ariana Grande-Butera''' ({{val|en|Ariana Grande-Butera}};<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Twitter: Ariana Grande (verified account)|url=https://twitter.com/#!/ArianaGrande/status/199002345944788993|work=|date=May 5, 2012|accessdate=May 8, 2012|quote=@pridelittlered Ariana Grande-Butera, everyone thinks Joan is my middle name but I don't actually have one! What's your middle name luv?}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Twitter: Ariana Grande (verified account)|url=https://twitter.com/#!/ArianaGrande/media/slideshow?url=http%3A%2F%2Ftwitpic.com%2F8fcs90 |accessdate=April 3, 2012|date=February 3, 2012 |quote=Oh my goodness. Look what I just found!.. This is my school ID from 8th grade. LOL. Had 2 share this with you guys.}}</ref> dzimusi {{dat|1993|6|26}})<ref name="bio">{{Tīmekļa atsauce|url=http://arianagrande.info/site/?page_id=2|title=Ariana Grande – about|publisher=arianagrande.com|accessdate=March 6, 2012|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110721184425/http://arianagrande.info/site/?page_id=2|archivedate={{dat|2011|07|21||bez}}}}</ref><ref name="twitter1">{{Tīmekļa atsauce|title=Twitter: Ariana Grande (verified account) |url= https://www.twitter.com/ArianaGrande/status/17108571761 |work= |date=June 26, 2010 |accessdate=June 26, 2010 | quote=I was born 17 years ago today. Woooop. :)}}</ref> ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Skriveru pagasts}}
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Latvijas bijušie novadi]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Ogres rajons]]
[[Kategorija:Ogres apriņķis]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Kvalitāte''' ({{val|la|qualitas}}, no ''qualis'' — 'kāds') jeb '''kādība''' ir produkta īpašību kopums, kas nosaka tā spēju apmierināt iepriekš noteiktas prasības.

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = ''Diablo''
|bilde            =
|developer        = ''[[Blizzard North]]''
|publisher        = ''[[Blizzard Entertainment]]'', ''[[Ubisoft]]'' (PC un ''Mac'')
''[[Electronic Arts]]'', ''[[Electronic Arts Victor]]'' (PS)
|designer         = Ēriks Sčaefers, Deivids Breviks, Makss Sčaefers, Ēriks Sekstons, Kenets Viljams.
|series           = [[Diablo sērija|''Diablo'' sērija]]
|engine           =
|version          = 1.09
|released         = 1996. gada decembris
|genre            = ''[[Hack and slash]]''
|modes            = vienspēlētāja, daudzspēlētāju
|ratings          =
|platforms        = ''[[Mac OS]]'', ''[[Windows]]''
|media            = [[DVD]]
|requirements     = [[Datora klaviatūra|Klaviatūra]], [[datorpele]]
}}

sentences: '''Daļiņu detektors'''  ('''jonizējošā starojuma detektors''' vai '''elementārdaļiņu detektors''') ir ierīce, ko izmanto lielas enerģijas [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un citu daļiņu ([[Jonizējošais starojums|jonizējošā starojuma]]) detektēšanai un parametru mērīšanai. Detektorus lieto kā [[eksperimentālā fizika|eksperimentālajā fizikā]] zinātniskos eksperimentos, tā arī [[medicīna|medicīnā]] ([[scintigrāfija|scintigrāfijā]], [[rentgenogrāfija|rentgenogrāfijā]] un citur), [[defektoskopija|defektoskopijā]], militārām vajadzībām un daudzos citos gadījumos, kad nepieciešams noteikt [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] piesārņojumu vai radioaktīvu materiālu klātbūtni. Elementārdaļiņu detektori var noteikt radioaktīvajā sabrukšanā radušās daļiņas, [[kosmiskie stari|kosmisko staru]] daļiņas, [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātājos]] mākslīgi radītas lielas enerģijas daļiņas.

sentences: '''7. marts''' ir 66. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (67. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 299 dienas.

sentences: '''Surogātpasts'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.valodaskonsultacijas.lv/lv/questions/630 |title= Spams vai surogātpasts? |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |access-date= 2019. gada 2. jūlijā |quote=Pareizi ir '''''surogātpasts'''''. Terminoloģijas portālā termins '''''surogātpasts''''' skaidrots – ‘elektroniskais liekpasts vai nevēlama un uzbāzīga intereškopu apziņošana, kas ne tikai tērē klientu laiku, spiežot tos lasīt nevajadzīgu e-pastu, bet arī aizņem lielu tīkla joslas platumu’. „Preses lasītāja svešvārdu vārdnīcā” vārds '''''spams''''' skaidrots –‘elektroniskais surogātpasts, nesankcionētas reklāmas surogātvēstules elektroniskajā pastā’. Vārdu '''''spams''''' nav vēlams lietot, jo tā vietā ir atbilstošs šī jēdziena apzīmējums latviešu valodā '''''surogātpasts'''''. Valodā vēl pagaidām nav nostiprinājies 2004. gada jaunvārds ''mēstule'', kas arī apzīmē '''''surogātpastu'''''.}}</ref> jeb '''mēstule'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=spam%20%28e-mail%29 Spam (e-mail)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150511013816/http://termini.lza.lv/term.php?term=spam%20%28e-mail%29 |date={{dat|2015|05|11||bez}} }} Akadēmiskā terminu datubāze</ref> ({{val|en|spam}}) ir elektroniska vēstule, kas ir nevēlama (nepieprasīta) vai pat uzbāzīgs [[elektroniskais pasts|elektroniskā pasta]] ziņojums (tiek nosūtīts atkārtoti), kas tikai tērē saņēmēja laiku un datora resursus. Mēstule tika atzīts par 2004. gada [[Gada vārds Latvijā|vārdu Latvijā]].

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{atsauces+}}
{{Sacīkšu trases infokaste|
  Nosaukums    = Amerikas trase |
  Atrodas      = {{flaga|ASV}} Trevisa apgabals, [[Ostina]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] |
  Shēma        =  |
  Stat         = no [[2012. gads|2012]]. |
  GP           = [[ASV Grand Prix|ASV GP]] |
  Garums_km    = 5,513|
  Pagr         = 20 |
  Rek_laiks    = 1:39.347 |
  Rek_pilots  = [[Sebastiāns Fetels]] |
  Rek_komanda = [[Red Bull Racing|Red Bull]]-[[Renault]] |
  Rek_gads    = {{f1|2012}}
}}
'''Amerikas trase''' ({{val-en|Circuit of the Americas}}) ir jaunuzbūvēta F1 [[sacīkšu trase]]. Tā atrodas Trevisa apgabalā, netālu no [[Ostina]]s [[Teksasa|Teksasā]]. {{f1|2012}}. gada F1 sezonā tur pēc 4 gadu pārtraukuma tika aizvadītas atjaunotās [[ASV Grand Prix]] sacīkstes.

sentences: '''Kortežs''' (no {{val|fr|cortège}} — 'gājiens') [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtota, galīga elementu virkne.

sentences: '''GOST''' ({{val-ru|ГОСТ — Государственный стандарт}} (valsts standarts)) jeb '''VVST''' (Vissavienības valsts standarts) ir galvenā standartu kategorija [[Krievijas Federācija|Krievijā]] un [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība]]s valstīs. Standartu var izstrādāt gan materiāliem objektiem (produktiem, etaloniem, vielu paraugiem), gan normām, noteikumiem un prasībām dažādās jomās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Pētersīļi
|           attēls =Petroselinum_crispum_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-103.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = Cirtainais pētersīlis (''Petroselinum crispum'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Apiales
|         rinda_lv = Čemurzieži
|          rinda_r = Čemurziežu rinda
|           dzimta = Apiaceae
|        dzimta_lv = Čemurzieži
|         dzimta_r = Čemurziežu dzimta
|            ģints = Petroselinum
|         ģints_lv = Pētersīļi
|         binomial = Petroselinum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusjūra]]s apkaime<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/444710/parsley | title= Parsley | publisher= Britannica Online Encyclopedia | accessdate= 2010-08-19}}</ref>
|       iedalījums =
* cirtainais pētersīlis (''Petroselinum crispum'')
* ''Petroselinum neapolitanum''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūliuss fon Zēfelds
|     vārds_orig = {{val-de|Julius von Seefeld}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Gramzda]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1878
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Oto fon Zēfelds, māte - Šarlote, dzimusi fon Brinkena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
, [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Detektīvs''' ({{val|en|detective}}, no {{val|la|detectio}} — 'atklāšana') ir izmeklētājs, parasti tiesībsargājošas iestādes darbinieks. Viņi ievāc informāciju [[Noziegums|noziegumu]] atklāšanai, runājot ar lieciniekiem un informatoriem, vācot lietiskos [[Pierādījums|pierādījumus]] vai meklējot ierakstus [[datubāze|datubāzēs]]. Tā rezultātā viņi var arestēt [[Noziedznieks|noziedzniekus]] un nodod viņus [[tiesa|tiesāšanai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nyc.gov/site/nypd/bureaus/investigative/detectives.page|title=Detectives - NYPD|website=www.nyc.gov|access-date=2023-06-17}}</ref> Detektīvs var strādāt [[Policija|policijā]] vai privāti.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|autors=DC.|binomial=Carex hostiana|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|attēls=Carex hostiana inflorescens (1).jpg|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex hostiana|suga_lv=Hosta grīslis}}'''Hosta grīslis''' ({{val|la|Carex hostiana}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latviju]] šķērso sugas izplatības areāla ziemeļaustruma robeža, tādēļ suga ir bieži sastopama gandrīz visā valstī, atskaitot valsts dienvidaustrumu daļu. Augs sastopams mitrās [[Pļava|pļavās]], krūmājos, zāļu purvos, it īpaši [[Kaļķis|kaļķainās]] augsnēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-hostiana-dc/|title=Hosta grīslis - Carex hostiana DC. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-15}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Grey-crested_Tit_I_IMG_7285.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Paridae
 |     dzimta_lv = Zīlīšu dzimta
 |         ģints = Lophophanes
 |      ģints_lv = Cekulzīlītes
 |          suga = Lophophanes dichrous
 |       suga_lv = Pelēkcekula zīlīte
 |      binomial = Lophophanes dichrous <br /><small>([[Edward Blyth|Blyth]], 1844)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
 |      sinonīmi =
*''Parus dichrous''
}}
'''Pelēkcekula zīlīte''' (''Lophophanes dichrous'') ir neliels [[zīlīšu dzimta]]s (''Paridae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams [[Āzija]]s centrālās daļas dienvidos.<ref name=iuc/> Izdala 4 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxwings/ World Bird List: Waxwings and their allies, tits & penduline tits, 2018]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudijs Ptolemajs
|     vārds_orig = Κλαύδιος Πτολεμαῖος
|         attēls = Ptolemaeus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Baroka laikmeta mākslinieka redzējums par Ptolemaju
|     dz_dat_alt = ap [[90]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Ptolemaja Hermeja]]? (''Ptolemais Hermiou''), [[Romas impērija]]
(tagad Almanšā (''Al Manshah''), {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[168]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Aleksandrija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeogrāfija]], [[mūzika]]
|     sasniegumi = ''[[Almagest]]'' autors, [[ģeocentrisms]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[File:Da Vinci's Anatomic Painting Of Scull.jpg|thumb|Domāts, ka [[prāts]] [[smadzenes|smadzenēs]] ([[Da Vinči]] [[galvaskauss|galvaskausa]] zīmējums) ]]
'''Psihiatrija''' ir medicīnas nozare, kas pēta un ārstē psihiskās veselības traucējumus. Psihiatrijas pārstāvētās garīgās slimības ir saistītas ar dažādiem cilvēku emocionālajiem, uzvedības, kognitīvajiem un uztveres traucējumiem. Terminu ''psihiatrija'' 1808. gadā radīja vācu ārsts [[Johans Kristians Reils]]. Termins ir cēlies no grieķu valodas un tiešā tulkojumā nozīmē "prāta ārstēšana". Mediķi, kas specializējas psihiatrijā, tiek saukti par ''psihiatriem''.

sentences: {{Citas nozīmes|neapbruņotu aci|Acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Krustpils pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Krustpils pamatskola.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                = Krustpils pamatskolas ēka 2011. gadā
|motto                  =
|location               = Madonas iela 48, [[Jēkabpils]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 20 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 3 | longEW = E
|schooltype             = valsts pamatskola
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1868. gads
|approx                 =
|founded                =
|opened                 =
|founder                =
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Vija Stiebriņa
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =
|teaching_staff         = 23
|employees              =
|key_people             =
|grades                 =
|years                  =
|gender                 =
|lower_age              =
|upper_age              =
|age range              =
|enrolment              =
|enrollment             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 = 248(2023)
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|schedule               =
|Hours_in_Day           =
|classrooms             =
|colors                 =
|slogan                 =
|himna                   = "Pār Krustpils skolu varavīksnes zied"
|sports                 =
|accreditation          =
|ranking                =
|national_ranking       =
|publication            =
|newspaper              =
|yearbook               =
|products               =
|endowment              =
|budget                 =
|fees                   =
|revenue                =
|graduates              =
|year                   =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = https://www.krustpilspamatskola.lv/
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga=Carex rhizina|suga_lv=Pēdveida grīslis|autors=Blytt ex Lindblom|binomial=Carex rhizina|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex pediformis1.JPG|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|sinonīmi=Carex pediformis C.A.Mey. s.l.;
Carex pediformis ssp. rhizodes (Blytt ex Meinsh.) H.Lindb.}}'''Pēdveida grīslis''' ({{val|la|Carex rhizina}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā reti un nevienmērīgi sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] — [[Eiropa|Eiropā]] sastopama kontinenta [[Centrāleiropa|centrālajā]], [[Dienvideiropa|dienvidu]] un ziemeļaustrumu daļā, tostarp [[Latvija|Latvijā]]. Augs ir izplatīts mēreni sausos lapkoku un jauktos mežos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
'''Eiropas Savienības Kohēzijas fonds (KF)''' ir viens no [[Eiropas Savienības struktūrfondi]]em, kas izveidots vides un transporta attīstības projektu atbalstam tajās [[Eiropas Savienība]]s (ES) valstīs, kuru [[IKP]] ir zemāks par 90% no ES vidējā.
2007.–2013. gada periodā KF budžets bija 70 miljardi [[eiro]], bet 2014.–2020. gada periodā 63,4 miljardi eiro.

sentences: '''Čiekurkalna tirgus''' ir viens no [[Rīga]]s [[tirgus|tirgiem]], kas atrodas [[Ropažu iela (Rīga)|Ropažu ielā]] [[Vidzemes priekšpilsēta]]s [[Teika (Rīga)|Teikas]] apkaimē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Melu''' var būt:

sentences: {{Commonscat|Field Marshals of Sweden|Zviedrijas feldmaršali}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Zemais Tauerns
|attēls                 = Hochgolling_von_Sueden.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hohgollings
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.3 | latNS  = N
| longd = 14 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohgollings]]
|augstums               = 2 863
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Informācijas izklāsts}}
'''Starpvietņu skriptošana'''<ref name="LZA Terminoloģijas komisija"/> ({{val|en|Cross Site Scripting}}), arī '''XSS''', ir datoru drošības ievainojamību paveids, kas, visbiežāk, skar tīmekļa [[Lietojumprogrammatūra|lietojumprogrammas]].

sentences: '''Evakuācija''' ir organizēta cilvēku, materiālo un kultūras vērtību pārvietošana drošās vietās, kā arī [[Karaspēks|karaspēka]] izvešana un valsts iestāžu, sabiedrisko organizāciju un pat valdību pārcelšanās. Evakuāciju var izraisīt dažādi notikumi, tostarp [[dabas katastrofa]]s, piemēram, [[viesuļvētra]]s, [[zemestrīce]]s, [[plūdi]], [[Meža ugunsgrēks|meža ugunsgrēki]], [[cunami]] un [[vulkānu izvirdumi]]. Tās var būt nepieciešamas arī, reaģējot uz cilvēka izraisītiem negadījumiem, piemēram, rūpnieciskām avārijām, ķīmisku vielu noplūdēm, kodolkatastrofām, teroristu uzbrukumiem un pilsoņu nemieriem. Dažos gadījumos evakuācija var būt nepieciešama arī ārkārtas medicīniskās situācijās, slimību uzliesmojumu gadījumos un citās ar veselību saistītās krīzēs.

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Televīzija]]
[[Kategorija:Televīzija]]

sentences: '''Gošenīts''' (nosaukums cēlies no atradnes vietvārda - Gošena [[Masačūsetsa|Masačūsetsā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bezkrāsains vai gandrīz bezkrāsains [[minerāls|minerāla]] - [[berils|berila]] paveids. Gošenīts ir salīdzinoši viens no retākajiem berila paveidiem taču fakts, ka tam nepiemīt pievilcīga krāsa un tas nav dzirkstošs, padara gošenītu salīdzinoši mazāk vērtīgu salīdzinājumā ar citiem berila paveidiem.

sentences: '''28. februāris''' ir gada 59. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 306 (307 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Magnuss Georgs fon Paukers
|     vārds_orig = ''Magnus Georg von Paucker''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1787
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Simuna, [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Rietumviru apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = matemātiķis, astronoms
|        dzimums = V
|         vecāki = Heinrihs Johans fon Paukers
 Hedviga Eleonora Kristīne Paukere (dzimusi Hallere)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. sieva - Anna Kristīne Vilhelmīne fon Bagehufvunda (''Anna Christina Wilh. v. Baggehufwudt'')
2. sieva - Teodosija Trota fon Treidena (''Theodosie Trotta v. Treyden'')
|          bērni = [[Ādolfs fon Paukers]]
[[Kārlis Heinrihs fon Paukers]]
[[Hermanis Jūlijs fon Paukers]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Magnuss Georgs fon Paukers''' ({{val|de|Magnus Georg Paucker}}; dzimis {{dat|1787|11|15}} Igaunijā, miris {{dat|1855|8|19}} Jelgavā) bija matemātiķis un dabaszinātnieks. [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis. No 1827. līdz 1846. gadam [[Jelgava]]s ''[[Gymnasium illustre]]'' pedagogs. Sarakstījies ar [[Kārlis Frīdrihs Gauss|Kārli Frīdrihu Gausu]]. Būdams [[bārenis]], Paukera ģimenē uzauga vēsturnieks [[Leonīds Arbuzovs (1848—1912)|Leonīds Arbuzovs]].

sentences: {{Commons category|Athletics competitors from Bahrain|Bahreinas vieglatlēti}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Drake}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = Drake
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Drake 2016. gadā
| Dzimis = {{dat|1986|10|24}} (36 gadi)
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ontārio|Toronto}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Hiphops]] · [[Ritmblūzs|R&B]]
| Nodarbošanās = Reperis · mūzikas autors
| Gadi = 2001–pašlaik
| Izdevējkompānija = OVO Sound · Republic · Young Money · Cash Money
| Mlapa = http://drakerelated.com/
| Dzimums = V
| Attēls = Drake July 2016.jpg
| Dz_vārds = Obrijs Dreiks Greiems
}}'''Obrijs Dreiks Greiems''' (dzimis 1986. gada 24. oktobrī) ir kanādiešu reperis, dziedātājs un aktieris. Dreiks, kas ir ietekmīga mūsdienu populārās mūzikas figūra, ir atzīts par [[dziedāšana]]s un [[Ritmblūzs|R&B]] jūtu popularizēšanu hip hopā. Viņš ieguva atzinību, filmējoties Džimija Brūksa lomā CTV tīņu drāmas seriālā ''Degrassi: The Next Generation'' (2001–2008), un pēc tam uzsāka karjeru mūzikas jomā, 2006. gadā izdodot savu debijas miksteipu ''[[Room for Improvement]]''. Viņš izdeva miksteipu ''Comeback Season'' (2007). un ''[[So Far Gone (miksteips)|So Far Gone]]'' (2009), pirms parakstīja līgumu ar Young Money Entertainment.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Gotonia
|             vapenis =
|  dibināšanas datums = 1922
|   dibināšanas vieta = [[Rīga]]
|              krāsas = melns-gaišzils-sarkans
|              devīze = In Treue Fest
|                  cq = Ģertrūdes iela 2 Rīga (1927-1939).
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Konrad Lorenz''
| attēls =Konrad Lorenz.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Konrāds Lorencs
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
| m_gads =1989
| m_mēnesis=2
| m_diena=27
| m_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| pilsonība =
| tautība =[[austrieši|austrietis]]
| darba_vietas = [[Maksa Planka institūts]],
[[Kēnigsbergas Universitāte]],
[[Vīnes Universitāte]]
| alma_mater =[[Vīnes Universitāte]],
[[Kolumbijas Universitāte]]
| zinātne =[[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi = [[1973]]. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Dobeles pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļauta 91 [[iela]] [[Dobele|Dobelē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Dobele, Dobeles nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Eglaines vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Eglaine, Eglaines pagasts, LV-5444, Latvia - panoramio (1).jpg
| image_size            =
| caption               = Eglaines vecticībnieku baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Eglaines vecticībnieku baznīca
| label_position = top
| latd  = 55.949560
| longd = 26.119223
| location              = {{vieta|Latvija|Augšdaugavas novads|Eglaines pagasts|Eglaine (Eglaines pagasts)}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1922. gads
| year_completed        = 1924. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jorkas minsters
| infobox_width         =
| image                 = York_Minster_from_M&S.JPG
| image_size            =
| caption               = Jorkas minsters
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Jorkas minsters
| position              = left
| latd                  = 53.961944
| longd                 = -1.081944
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Ziemeļjorkšīra|Jorka}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1230. gads
| year_completed        = 1472. gads
| length                = 159,9 m
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 72 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Jorkas minsters" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q252575"
}
</mapframe>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Sfalerīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīdi ar metālu, sfalerīta grupa
|ŠtruncaID=2/C.01-10
|ķīm_formula=Cinka sulfīds, '''ZnS''' taču precīzāk būtu '''(Zn,Fe)S'''
|singonija=[[kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Dzeltena, brūna, pelēka, melna, sarkana, oranža, zaļa, reti — bezkrāsas
|svītra=Dzeltena, gaišbrūna — gaišāka nekā krāsas
|habituss=
|skaldnība=Laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks, pusmetālisks, sveķains, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs ([[marmatīts]])
|laušanas_koef=2,37
|pleohroisms=
|blīvums=3,9—4,1
}}

sentences:
'''Haplogrupa''' (no {{val|el|ἁπλούς}}, ''haploûs'', "viens, vienkāršs") [[molekulārā evolūcija|molekulārajā evolūcijā]] ir līdzīgu [[haplotips|haplotipu]] grupa, kurai ir kopējs sencis, esot vienādai [[viena nukleotīda polimorfisms|viena nukleotīda polimorfisma]] (VNP) [[mutācija]]i visos haplotipos.
Haplogrupas apzīmē ar alfabēta burtiem, papildinot ar skaitļu un burtu kombinācijām, piemēram, R1c1.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Tringa nebularia
|           autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|           attēls = Greenshank (Tringa nebularia).jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Tringa
|         ģints_lv = Tilbītes
|             suga = T. nebularia
|          suga_lv = Lielā tilbīte
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Nirnbergas kodekss''' ({{val|de|Nürnberger Kodex}}) ir [[ētika]]s normu kopums, kas regulē [[Pētniecība|pētniecību]] ar cilvēku iesaisti. Tas tika izveidots [[1947. gads|1947.]] gadā pēc [[Nirnbergas process|Nirnbergas procesa]], kurā tiesāja [[Otrais pasaules karš|Otrā Pasaules kara]] noziedzniekus, tai skaitā ārstus un zinātniekus, kuri bija veikuši eksperimentus ar cilvēkiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Nervonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C24H46O2
|molmasa=366,61
|blīvums=
|kušanas temperatūra=39 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Nervonskābe''' (selaholskābe, ''cis''-15-tetrakozēnskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)13СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''omega-9'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Nervonskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kesko Senukai''
| native_name      = ''UAB Kesko Senukai Lithuania''
| logo             = Kesko senukai logo.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1992. gads (1995. gads)
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kauņa]]
| location_country = {{LTU}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = tirdzniecība
| products         = būvmateriāli, dārza un mājsaimniecības preces
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.senukai.lt senukai.lt]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Basilana
| official_name = ''Basilan''
| image_skyline = Basilan Provincial Capitol.JPG
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolija ēka [[Isabela (Basilana)|Isabelā]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Basilan in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1973
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1327.23
| population_total = 426207
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =122 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Lamitana]]/[[Isabela (Basilana)|Isabela]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 13
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Isabela (Basilana)|Isabela]]
| p3 = [[Lamitana]]
| p4 = '''11 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[jakani]], [[tausūgi]], [[čavakano]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BAS
| website                  = {{URL|http://www.basilan.gov.ph/}}
}}
'''Basilana''' ({{val|fil|Lalawigan ng Basilan}}, {{val|en|Province of Basilan}}, {{val|yka|Wilayah Basilanin}}, {{val|tsg|Wilaya' sin Basilan}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā. Administratīvi lielākā daļa pieder [[Bangsamoro]] autonomajam reģionam, bet galvenokārt [[kristietība|kristiešu]] apdzīvotā [[Isabela (Basilana)|Isabelas]] pilsēta pieder [[Zamboangas Pussala]]s reģionam. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 11 municipalitātēs un sīkāk 210 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta kopš 2001. gada ir [[Lamitana]], bet lielākā daļa administratīvo iestāžu joprojām atrodas iepriekšējā galvaspilsētā Isabelā.

sentences:
{{novec|jaunākajiem notikumiem}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Čelsija Meninga
|     vārds_orig = ''Chelsea Manning''
|         attēls = Chelsea Manning on 18 May 2017.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čelsija Meninga 2017. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1987
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Oklahoma|Kreskenta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Karavīrs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Čelsija E. Meninga''' ({{val|en|Chelsea Elizabeth Manning}}; dzimis kā Bredlijs Edvards Menings (''Bradley Edward Manning'') {{dat|1987|12|17}}, kopš 2013. gada pašidentificējas kā sieviete) ir [[ASV Armija]]s karavīrs, kas tika arestēts 2010. gada maijā [[Irāka|Irākā]], kad radās aizdomas, ka viņš ir pārsūtījis slepenus dokumentus interneta vietnei ''[[WikiLeaks]]''. Nākamajos mēnešos viņam tika izvirzītas vairākas apsūdzības, tai skaitā par "palīdzības sniegšanu ienaidniekam". Tiek uzskatīts, ka viņš ''WikiLeaks'' nosūtījis vairāk nekā 250 000 ASV diplomātiskos dokumentus, apmēram 500 000 armijas militāro dokumentu par karadarbību [[Afganistāna|Afganistānā]] un Irākā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.keynoodle.com/bradley-manning-nominated-for-nobel-peace-prize/|title=Bradley Manning Nominated For Nobel Peace Prize|publisher=Keynoodle.com|accessdate={{dat|2012|4|26||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Karadienestu sācis 2009. gada oktobrī (bija izlūkošanas analītiķis) bāzē pie [[Bagdāde]]s, Irākā.

sentences:
salas [[Vācija]]s ziemeļos]]
'''Lagūna''' ({{val-la|lacuna}} — ‘ezeriņš’) ir relatīvi sekls [[līcis]], ko no lielākas [[ūdenstilpe]]s (parasti [[jūra]]s vai [[okeāns|okeāna]]) atdala ūdens sanesta [[zemes šaurums|zemes strēle]], [[sēklis]] vai [[koraļļu rifs]].<ref name="ZTV">{{grāmatas atsauce|title=Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca|publisher=Norden AB|accessdate=2013. gada 13. oktobrī|isbn=9984-9383-5-2|page=377}}</ref><ref name="tezaurs">{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/lag%C5%ABna | title= Lagūna | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2020. gada 30. novembrī | language=}}</ref>

sentences: '''28. septembris''' ir gada 271. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (272. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 94 dienas.

sentences:
s apstākļos]]
'''Ideoloģija''' ({{val|fr|idéologie}}; [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''idea'' 'jēdziens' + ''logos'' 'mācība') ir jebkura [[politika|politisko]], [[tiesības|tiesisko]], [[filozofija|filozofisko]], [[tikums|tikumisko]], [[reliģija|reliģisko]] un [[estētiska|estētisko]] uzskatu un nostādņu sistēma, kas ir pamatā politiskas vai sabiedriskas darbības programmām un vairāk vai mazāk atspoguļo kādas grupas vai šķiras ideālus un intereses.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Artišoks
|      binomial = Cynara cardunculus'' var. ''scolymus
|        attēls = Artichoke Cynara cardunculus Plants 2000px.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Asterales
|      rinda_lv = Asteru rinda
|        dzimta = Asteraceae
|     dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
|         cilts = Cynareae
|      cilts_lv =
|         ģints = Cynara
|      ģints_lv = Artišoki
|          suga = C. cardunculus
|       suga_lv = Lapu artišoks
|        pasuga = C. c.'' var. ''scolymus
|     pasuga_lv = Artišoks
|      sinonīmi =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences: '''Kodolenerģija''' ir [[enerģija]]s veids, kura izdalās eksotermiskajās [[kodolreakcija|kodolreakcijās]]. Šādu kodolreakciju gaitā palielinās [[atoma kodols|kodolos]] ietilpstošo [[nukloni|nuklonu]] saites enerģija (enerģija, kura nepieciešama, lai sadalītu kodolu atsevišķos nuklonos). Ērtības labad saites enerģiju attiecina uz vienu nuklonu un dēvē par [[īpatnējā saites enerģija|īpatnējo saites enerģiju]]. Dažādu [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] un to [[izotops|izotopu]] kodoliem īpatnējā saites enerģija ir dažāda. [[Deitērijs|Deitērija]] kodolam tā ir tikai 1 [[elektronvolts|MeV]], bet, palielinoties kodola [[masas skaitlis|masas skaitlim]], strauji pieaug. Vidējas masas kodoliem šī enerģija ir vislielākā ([[dzelzs]] atomu kodoliem ap 8,6 MeV) un, tālāk pieaugot kodolu masai, atkal samazinās (tādēļ pavisam smagie kodoli mēdz būt nestabili). Kodolenerģiju var iegūt, kā vieglajiem kodoliem saplūstot ([[kodoltermiskā sintēze]]), tā arī, daloties smagiem kodoliem (sk. [[kodolreaktors]]). No kodoliem ar masas skaitli 50 līdz 60 (dzelzs un tai tuvie kodoli) enerģiju nevar iegūt, jo tie ir visstabilākie. Dabā kodolu sintēzes reakcijas norisinās [[zvaigzne|zvaigznēs]] ([[hēlijs|hēlija]] veidošanās no [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un citas kodolreakcijas, kas nodrošina zvaigžņu "degšanas" enerģiju), bet par dzelzi un [[niķelis|niķeli]] smagāki elementi veidojas [[pārnova|pārnovu]] eksploziju laikā, kad izdalās tik daudz enerģijas, ka tās pietiek, lai rastos [[Urāns (elements)|urāna]] un vēl smagāku elementu kodoli. Arī uz [[Zeme]]s atrodamie smagie elementi radušies šādu sprādzienu laikā, jo [[Saule]] ir otrās paaudzes zvaigzne un [[Saules sistēma]] ir veidojusies no pārnovu eksploziju atlikumiem. Tādēļ var uzskatīt, ka kodolenerģija, kas tiek iegūta kodolreaktoros (galvenokārt no urāna izotopa 235U), ir pirms miljardiem gadu eksplodējušu pārnovu enerģija. Smago kodolu īpatnējā saites enerģija ir ap 1 MeV mazāka nekā vidējas masas kodoliem, tādēļ, vienam smagam kodolam sadaloties 2 daļās, izdalās ap 1 MeV liela enerģija, rēķinot uz 1 nuklonu, jeb apmēram 200 MeV, 1 kodolam sadaloties. Vēl lielāka enerģija uz vienu nuklonu izdalās kodolsintēzes reakciju laikā, piemēram, deitērija un [[tritijs|tritija]] kodolreakcijā

sentences: '''Dreiks''' ({{val|en|Drake}}; sieviešu dzimtē '''[[Dreika]]''') var būt:

sentences:
]]
'''Mēness kalendārs''' jeb '''lunārais kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas balstās uz [[Mēness]] cikliem jeb [[Mēness fāze|Mēness fāzēm]], pretēji [[Saules kalendārs|Saules kalendāriem]], kuri balstās uz Zemes apriņķošanas periodu ap [[Saule|Sauli]]. Viens no visplašāk lietotajiem Mēness kalendāriem ir [[islāma kalendārs]], to lieto [[musulmaņi]]. Mēness kalendāra pamatvienība ir [[sinodiskais mēnesis]], kura ilgums ir aptuveni 29,5 dienas, tāpēc atsevišķi mēneši ir 29, bet citi 30 dienas gari. Lunārajā gadā, kuru veido 12 sinodiskie mēneši, ir 354 dienas, 8 stundas, 48 minūtes un 34 sekundes, kas ir 11-12 dienas īsāks nekā [[gads]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Pušas baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Pušas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Pušas  katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 14  | lats  = 04  | latNS  = N
| longd = 27  | longm = 13  | longs = 51  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Pušas pagasts]], [[Puša]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1743]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Mihails Sivickis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1743]]
| length                = 13 m
| width                 = 7 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pušas katoļu baznīca
|      numurs = 5847
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}
'''Pušas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="puša">[http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub524 Rēzeknes-Aglonas diecēze] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub524|date={{dat|2012|03|10||bez}}}} www.catholic.lv</ref> Tā atrodas [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novada]] [[Pušas pagasts|Pušas pagasta]] centrā [[Puša|Pušā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Tuholskis
|     vārds_orig = Kurt Tucholsky
|         attēls = TucholskyParis1928.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Tuholskis Parīzē 1928. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Moabita]], [[Berlīne]], [[Vācijas Impērija]], (mūsdienās {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Gēteburga]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Berlīne]], [[Parīze]], [[Zviedrija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[publicists]], [[satīriķis]], [[rakstnieks]]
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Tucholsky Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pianists
 | oriģinālnos = ''The Pianist''
 |      attēls = The Pianist movie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[biogrāfiska filma]]
[[mūzikāla filma]]
[[drāmas filma]]
[[vēsturiska filma]]
 |    režisors = [[Romans Polaņskis]]
 |  producents =
 |   scenārijs = [[Ronalds Hārvuds]]
 |     aktieri = [[Adriens Brodijs]]
[[Tomass Krečmans]]
[[Frenks Finlijs]]
[[Emīlija Foksa]]
 |      mūzika = [[Vojcehs Kilars]]
 |   operators = [[Pāvels Edelmans]]
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
 |    izdošana = {{dat|2002|5|24||bez}}
 |      ilgums = 150 min
 |      valsts = {{FRA}}
{{DEU}}
{{GBR}}
{{POL}}
 |      valoda = [[vācu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[franču valoda]]
[[krievu valoda]]
 |     budžets = $35 miljoni
 |    ienākumi = $120,1 miljoni
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfrēds Ozols
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = Vidzemes guberņas Sēļu pagastā
|         m_gads = 1971
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 20
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Partijas un saimnieciskais darbs [[Padomju Krievija|Padomju Krievijā]], PSRS ZA Botāniskais dārzs ([[Maskava]]), LPSR ZA [[Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Donas Lauksaimniecības un meliorācijas institūts ([[Novočerkaska|Novočerkaskā]])
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis, Botānikas profesors
}}

sentences: '''16. aprīlis''' ir gada 106. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (107. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 259 dienas.

sentences: '''Slepkavība''' ir prettiesiska, tīša cilvēka nogalināšana. To parasti nošķir no citiem [[nonāvēšana]]s veidiem kā [[noziegums|noziegumu]], kas izdarīts ar iepriekšēju nodomu. Tā kā slepkavība nodara neatgriezenisku kaitējumu un rada lielas ciešanas upura tuviniekiem, vairumā kopienu gan mūsdienās, gan senatnē tas uzskatīts par vienu no smagākajiem noziegumiem, kas atbilstoši [[sods|sodāms]]. Tāpēc slepkavas vairumā valstu soda ar ilgstošu [[cietums]]odu, ieskaitot [[mūža ieslodzījums|mūža ieslodzījumu]] vai pat [[nāvessods|nāvessodu]] (kas gan mūsdienās ir mazāk izplatīts). Turklāt slepkavībai parasti nav noilguma.

sentences: '''Atmiņa ar kļūdu labošanu''' ({{val|en|error-correcting code}} - '''ECC''') ir tāda veida [[brīvpiekļuves atmiņa|datoratmiņa]], kas var konstatēt un izlabot atmiņā notiekošus n [[bits|bitu]] [[dati|datu]] bojājumus. Atmiņu ar kļūdu labošanu izmanto lielākajā daļā [[dators|datoru]], kuros datu bojājumi nekādā ziņā nav pieļaujami, piemēram, ražošanas vadības lietojumos, izšķirīgi svarīgās [[datubāze|datubāzēs]] vai infrastruktūras [[kešatmiņa|kešatmiņās]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=H2O2
|molmasa=34
|blīvums=1400
|kušanas temperatūra=262,15 K (-11 °C)
|viršanas temperatūra=423,35 K (150,2 °C)
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Iņupiati sadala [[Polārais valis|polārā vaļa]] ķermeni, 2017. gads
| tauta = Iņupiati
| skaits = 20 709 (2015)
| vieta = [[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[angļu valoda]]<br />[[iņupiatu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas =
| radi = [[inuiti]], [[juiti]], [[jupiki]]
}}
'''Iņupiati''' (pašnosaukums: ''Iñupiat'') ir viena no [[Ziemeļamerika]]s [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo [[Aļaska]]s pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un [[Noma (pilsēta)|Nomas]] pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (''Taġiumiut'' — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (''Nunamiut'' — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

sentences: '''26. septembris''' ir gada 269. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (270. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 96 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|1211. gada karagājienu uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu|Karagājieni uz Sakalu}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Pirmais karagājiens uz Sakalu un Vīlandes aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Krustnešu, letgaļu un līvu karagājiens virzījās no Rīgas, Turaidas un Cēsīm uz Vīlandi [[Sakala]]s zemē.
|date=[[1211]]. gada marts
|place= [[Sakala]]
|result=tika ieņemta [[Vīlande]]s pils, sakalieši tika kristīti. Atbildes karagājienā sakalieši iebruka [[Imera]]s zemē.
|combatant1= [[Sakala]]s karaspēks
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]],
 [[Tālava]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] karaspēks
|commander1=Sakalas novadu vecākie [[Lembits]], Meme un citi
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]],
[[Kaupo]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Pirmais karagājiens uz Sakalu un Vīlandes aplenkums''' notika 1211. gada martā pēc Rīgas krustnešu aicinājuma. Tajā piedalījās [[Zobenbrāļu ordenis]] un viņu sabiedrotie līvi un leti, ko vadīja [[Cēsu Bertolds]], [[Rūsiņš]] un [[Kaupo]].
Krusta karotāji ar kaujas iekārtām aplenca un sešās dienās ieņēma [[Sakala]]s galveno [[Vīlande]]s pili un piespieda sakaliešus pieņemt kristīgo ticību. Atbildes karagājienā sakalieši iebruka [[Imera]]s zemē un nodedzināja Latviešu Indriķa baznīcu [[Rubene|Rubenē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/014_latv.htm |title=Indriķa hronika XIV. 10. |access-date={{dat|2009|08|09||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090630100449/http://www.historia.lv/alfabets/I/In/Indrika%20hronika/teksts/014_latv.htm#re049 |archivedate={{dat|2009|06|30||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences:
[[Kategorija:Mobilo ierīču programmatūra|Operētājsistēmas]]
[[Kategorija:Operētājsistēmas]]

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-izoleicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=
|kušanas temperatūra=284 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=6,02
}}
'''Izoleicīns''' ('''''Ile''''', 2-amino-3-metilpentānskābe, α-amino-β-metilbaldriānskābe, C6H13NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Izoleicīns ir leicīna [[izomērs|struktūrizomērs]]. Izoleicīna molekulā ir 2 hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie izomēri:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Margerita Jursenāra
|         vārds_orig = ''Marguerite Yourcenar''
|             attēls = Marguerite Yourcenar-Bailleul-1982.10.04.Bernhard De Grendel (9).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1903
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1987
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 17
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Meina}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = ASV
|            tautība = Francūziete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Mémoires d'Hadrien''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Margerita Jursenāra''' ({{val|fr|Marguerite Yourcenar}}; dzimusi {{dat|1903|6|8}}, mirusi {{dat|1987|12|17}}) bija [[Beļģija|Beļģijā]] dzimusi franču [[rakstniece]] — rakstīja romānus un esejas. Saņēmusi ''Prix Femina'' (1968) un ''Erasmus'' balvu (1983). Pirmā sieviete, kas ievēlēta [[Franču akadēmija|Franču akadēmijā]].

sentences: '''Eikozānkarbonskābe''' (С20Н41СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Normālos apstākļos eikozānkarbonskābe ir balta pulverveida viela.

sentences: '''Paranormālas [[parādība]]s''' ir notikumi, kam no [[masu kultūra]]s un [[folklora]]s viedokļa nav [[zinātne|zinātniska]] izskaidrojuma ([[spoks|spoki]] un [[poltergeists|poltergeisti]], [[ekstrasenss|ekstrasensu]] pārdabiskas spējas, [[NLO]], [[levitācija (paranormāla)|levitācija]], [[telepātija]], [[psihokinēze|psihokinēze jeb telekinēze]] u.tml.).<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/paranormal "Paranormal"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://www.dictionary.com/browse/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.cambridge.org''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>Lynne, K. ''The Skeptic's Guide to the Paranormal''. Crows Nest, NSW: Allen & Unwin, 2004. pp. v-vi.</ref> Šī iemesla dēļ paranormālās parādības biežāk tiek atspoguļotas nevis zinātniskajā literatūrā, bet gan masu kultūrā un folklorā.

sentences: '''3. marts''' ir gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskā kompānija
| attēls                   = In Good Company movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Good Company''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Pols Veitzs]]
| producents               =
* [[Lorenss Presmens]]
* Pols Veitzs
| scenārija autors         = Pols Veitzs
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toufers Greiss]]
* [[Deniss Kveids]]
| mūzika                   =
* [[Stīvens Trasks]]
* [[Deimiens Raiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Universal Pictures]]''
* ''[[Depth of Field]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|6||bez}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-company-2004-1|title=In Good Company|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ingoodcompany.htm|title=In Good Company (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lieliskā kompānija"''' ({{val|en|In Good Company}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Veitzs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Toufers Greiss]] un [[Deniss Kveids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|6||bez}}.

sentences:
hibernācijas stāvoklī]]
'''Hibernācija''' ({{val|la|hibernātus}}, no ''hībernus'' — 'ziema') jeb '''ziemas guļa''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] spēja ilgstoši saglabāt neaktivitāti un samazinātu [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Dzīvniekiem šajā stāvoklī ir zema [[ķermeņa temperatūra]], lēna [[elpošana]] un [[sirdsdarbība]], lēna vielmaiņa. Visbiežāk hibernāciju novēro ziemā. Tās mērķis ir saglabāt enerģiju, kad pietiekams daudzums ēdiena nav pieejams. Hibernācija var ilgt dienas, nedēļas vai mēnešus atkarībā no sugas, apkārtējās vides temperatūras, gada laika, attiecīgā dzīvnieka ķermeņa stāvokļa. Pirms ieiešanas hibernācijas stāvoklī dzīvniekam ir jāuzkrāj pietiekoši liels daudzums enerģijas, lai pietiktu līdz perioda beigām.

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Arlbergs
|attēls                 = Arlberg_passstrasse.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Arlberga pāreja
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.13 | latNS  = N
| longd = 10.211 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Valluga]]
|augstums               = 2 809
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Nigērija]]
[[Kategorija:Āfrikas tautas]]
[[Kategorija:Tautas Āfrikā pēc valsts]]

sentences:
'''Ogļūdeņraži''' ir [[organiskā viela|organiski savienojumi]], kas satur tikai [[ogleklis|oglekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Ogļūdeņraži parasti ir nepolāras, ūdenī nešķīstošas vielas. To [[viela|agregātstāvoklis]] [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir atkarīgs no [[molmasa|molekulmasas]]. Ogļūdeņraži ar 4-5 oglekļa atomiem molekulā ir [[gāze]]s, 4-5 līdz ~20 oglekļa atomiem molekulā ir [[šķidrums|šķidrumi]], un, ja ir vairāk oglekļa atomu, tad tie ir cietas vielas.
Ogļūdeņražus iedala [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātinātajos]] (kur visi oglekļa atomi ir ''sp3'' [[Orbitāļu hibridizācija|hibridizācijā]]) un [[nepiesātinātie ogļūdeņraži|nepiesātinātajos]] (kur daļa vai visi oglekļa atomi ir ''sp2'' vai ''sp'' hibridizācijā).

sentences:
{{dziedāšanas balsis}}
'''Mecosoprāns''' ({{val-it|mezzo-soprano, mezzo}} — ‘puse, vidus’, ''soprano'' — ‘augšējais’) ir sieviešu vokālās [[balss]] tips, kas atrodas starp [[Soprāns (balss)|soprānu]] un [[Kontralts (balss)|kontraltu]], un tā diapazona robežas ir no [[La (nots)|la]] mazās oktāvas līdz [[La (nots)|la]] otrajai oktāvai.{{fact}}

sentences:
{{Riteņbraucēja infokaste
 |          ridername = Robērs Maršāns
 |        piktogramma = Cycling (track) pictogram.svg
 |    piktogramma izm = 26px
 |  piktogramma saite = treka riteņbraukšana
 |         vārds_orig = ''Robert Marchand''
 |              image = Robert Marchand.jpg
 |         image_size =
 |      image_caption = Robērs Maršāns (centrā) 2012. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |           fullname =
 |        dateofbirth = {{dat|1911|11|26}}
 |            dz_viet = {{vieta|Francija|Amjēna}}
 |        dateofdeath =
 |           mir_viet = {{miršanas datums un vecums|2021|5|22|1911|11|26}}
 |            tautība = [[franči|francūzis]]
 |        dzīvesvieta =
 |             height = {{mērvienība|cm=150}}<ref name=r4/>
 |             weight =
 |            country = {{FRA}}
 |            kar_sāk =
 |           kar_beig =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |          majorwins =
}}
'''Robērs Maršāns''' ({{val|fr|Robert Marchand}}; {{dat|1911|11|26|N}}—{{dat|2021|5|22|N}}) bija franču ilgdzīvotājs un riteņbraucējs.

sentences:
{{novecojis|to, grupa ir izdevusi vairāk nekā 3 albumus (2023. gadā bija izdoti septiņi albumi)}}
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = ''[[Paramore]]''
|Logo         =
|Image        = Paramore.jpg
|Caption      = Paramore 2007. gadā
|Studio       = 3
|EP           = 3
|Live         = 2
|Singles      = 12
|Music videos = 12
|Ref link     = Atsauces
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūzikas grupas '''''[[Paramore]]'' diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 3 studijas albumus un 11 singlus. Grupu 2004. gadā [[Frenklina|Frenklinā]], [[Tenesī]] štatā, dibināja tās vokāliste [[Heilija Viljamsa]], basģitārists Džeremijs Deiviss, ģitārists Džeremijs Deiviss, bundzinieks Zaks Farro un ritma ģitārists Teilors Jorks.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.paramore.net/about#band_history|title= Paramore's history|accessdate= {{dat|2010|8|29||bez}}|author= |date= |publisher= Paramore.net|archiveurl= https://web.archive.org/web/20080510222857/http://www.paramore.net/about#band_history|archivedate= {{dat|2008|05|10||bez}}}} {{en ikona}}</ref> 2005. gadā ''Paramore'' noslēdza sadarbības līgumu ar Ņujorkā bāzēto Fueled by Ramen izdevēju kompāniju un izdeva debijas studijas albumu ''[[All We Know Is Falling]]''. No albuma tika izdoti trīs singli, lai arī neviens no tiem neiekļuva kādas valsts oficiālajā topā. Tāpat albums neiekļuva [[Billboard 200]] topā, taču tas iekļuva ''[[Billboard]]'' [[Top Heatseekers]] topa 30. vietā.<ref name=heatseekers>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.billboard.com/#/artist/paramore/chart-history/683820?f=324&g=Albums|title= Paramore Album & Song Chart History: Heatseekers Albums|accessdate= {{dat|2010|8|29||bez}}|author= |date= |publisher= ''Billboard''}} {{en ikona}}</ref> ''All We Know Is Falling'' tika sertificēts ar zelta disku Lielbritānijā.<ref name="bpi"/>

sentences: '''Pašu kapitāls''' ir finanšu termins, kas rāda cik liela īpašuma daļa [[uzņēmums|uzņēmumā]] pieder uzņēmuma īpašniekiem. Pašu kapitālu var aprēķināt ar formulu: Pašu kapitāls = [[līdzekļi]] ([[aktīvi]]) - [[saistības]] ([[kreditors|kreditori]])

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Roberts fon Bulmerinks
|     vārds_orig = ''Wilhelm Robert von Bulmerincq''
|         attēls = Vilhelms Roberts fon Bulmerinks.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Vilhelms Roberts fon Bulmerinks kā Rīgas pilsētas galva (pirms 1915)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Reņģes muiža]] (''Rengelhof''), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Rubas pagasts]], [[Saldus novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Ermreita, [[Forheimas apriņķis]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = namnieks, sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Roberts fon Bulmerings, māte - Luīze, dzimusi Tilinga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna, dzimusi Ovandera
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Barbadosas dolārs''' ir [[Barbadosa|Barbadosas]] vasts [[valūta]].

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences: '''SIA "Centrālā laboratorija"''' ir [[Latvija|Latvijā]] akreditēta privāta [[laboratorija]], kas dibināta 1994. gadā un šobrīd aptver 79 filiāles un nodarbina vairāk kā 771 darbiniekus visā Latvijā. Tās galvenā mītne atrodas [[Šarlotes iela (Rīga)|Šarlotes ielā]] 1B, [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leonīds Kantorovičs
|     vārds_orig = ''Леони́д Вита́льевич Канторо́вич''
|         attēls = Leonid Kantorovich 1975.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Valsts universitāte]], [[Kara inženiertehniskā universitāte]], [[Novosibirskas Valsts universitāte]]
|     alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte|Ļeņingradas Valsts universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[lineārā programmēšana]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Pitsburgas "Pirates"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Pensilvānija|Pitsburga}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Centrālā divīzija|dibināts=1882|kapteinis=|klubs=Pittsburgh Pirates|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[PNC Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=38 747|krāsas=Melna, dzeltena, balta<br />{{color box|#000000}} {{color box|#FDB827}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Bobs Natings|prezidents=|menedžeris=Bens Čeringtons|galvenais_treneris=Dereks Šeltons|logo=Pittsburgh Pirates logo 2014.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=5 (1909, 1925, 1960, 1971, 1979)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=9|divīzijas tituli=9|bg_color=#FDB827|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#000000}}'''Pitsburgas "Pirates"''' ({{Val|en|Pittsburgh Pirates}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Pitsburga|Pitsburgā]], [[Pensilvānija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1882. gadā kā '''Allegheny Base Ball Club'''. "Pirates" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Centrālajā divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis piecās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''PNC Park'' stadionā.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Diksona
| oriģinālnosaukums    = ''Диксон''
| attēls               =
| paraksts             = <!-- attēla paraksts -->
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief = jā
| paraksta_izvietojums = top
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=73 | latm=30| lats=50| latNS=N
| longd=80| longm=24| longs=11| longEW=E
| novietojums          = [[Diksona]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1916
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = ''Sevmeteo''
| pers_vasara          = 10<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/press/news/5515/?sphrase_id=24079 |title=29-31 июля экипаж НЭС "Михаил Сомов" отработал на ОГМС Диксон |access-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210209230108/http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/press/news/5515/?sphrase_id=24079 }}</ref>
| pers_ziema           = 10
| augstums             = 47<ref>[http://climatebase.ru/station/20674 Climatebase.ru Диксон, Красноярский край, Российская Федерация #20674]</ref>
| vid_t                = −11,2
| vas_t                = 26,9
| ziem_t               = −48,1
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            = <!-- mājaslapa; bez http:// daļas -->
}}
'''Apvienotā hidrometeoroloģiskā stacija «Ostrovdiksona»''' ({{val|ru|Объединенная гидрометеорологическая станция «Остров Диксон»}}) ir [[Krievija]]s (agrāk — [[PSRS]]) vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/company/stations.php |title=Список станций и постов Северного УГМС |access-date={{dat|2021|02|09||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210226014303/http://xn--b1afba7aopm.xn--p1ai/company/stations.php }}</ref> Izvietojusies [[Diksona sala|Diksona salā]] [[Diksona]]s pilsētciemata teritorijā [[Taimira]]s pussalas ziemeļrietumos pie [[Jeņisejas līcis|Jeņisejas līča]] ieejas [[Karas jūra|Karas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu-Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]].

sentences: '''Nībelunga gredzens''' ({{val|de|Der Ring des Nibelungen}}) ir [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] [[opera|operu]] tetraloģija. Tā iedalās priekšvakarā "[[Reinas zelts]]" un trijās dienās "[[Valkīra (opera)|Valkīra]]", "[[Zīgfrīds]]" un "[[Dievu mijkrēslis]]". [[Partitūra]]s pirmā izdevuma titullapā Vāgners mīklaini piezīmējis, ka šis darbs “radīts uzticībā vācu garam”. Sākotnējais plāns pabeigt ciklu četros gados cieta neveiksmi, jo no ieceres līdz tīrrakstam pagāja divdesmit seši gadi. Tetraloģijas [[librets|libretu]] Vāgners sacerēja, sākot ar pēdējo daļu un pakāpeniski atkāpjoties līdz pirmajai, šī doma viņā nobrieda, kad autors vēlējās dziļāk raksturot vēsturi, kas saistīta ar gredzena „gaitām”.<ref>Bekker P. Wagner and his work: the story of life- p.322</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Astoņvainaglapu driāde
|           attēls = Mountainavens2.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Eudicots
|         klase_lv =
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Rosaceae
|        dzimta_lv = Rožu dzimta
|            ģints = Dryas
|         ģints_lv = Driādes
|             suga = D. octopetala
|          suga_lv = Astoņvainaglapu driāde
|         binomial = Dryas octopetala
|           autors = L.
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Augstie slāņmākoņi''' ''Altostratus'' (As) ir vienlaidu pelēkas krāsas blīvs [[mākoņi|mākoņu]] slānis, caur kuru tiek maz [[Saule]]s staru. Vietām mākoņu slānis ir tumšāks, vietām gaišāks. Praktiski nemaz nav vietu, kur nebūtu mākoņu. Saule tiem cauri nespīd, bet tās atrašanās vietu var aptuveni pateikt pēc izplūduša gaiša laukuma atrašanās vietas. Veidojas 3—5 km augstumā. Tie gandrīz vienmēr nomaina [[spalvu slāņmākoņi|spalvu slāņmākoņus]]. Visbiežāk ''Altostratus'' mākoņi veidojas, nolaižoties un kļūstot blīvākiem spalvu slāņmākoņiem. Mākoņi sastāv no maziem [[ūdens]] pilieniem, bet to virsotnes dažkārt var sastāvēt arī no [[ledus]] kristāliņiem. Šajā gadījumā ledus kristāli, krītot lejup mākoņa vidusdaļā, darbojas kā kondensācijas centri un sāk veidoties nokrišņi. Bet vidējos un dienvidu platumos nokrišņi parasti nesasniedz zemi, jo iztvaiko, krītot lejup. [[ziema|Ziemā]] no šiem mākoņiem krīt [[sniegs]].

sentences:
{{cita nozīme|baznīcu|operu|Parīzes Dievmātes katedrāle (opera)}}
{{Infobox religious building
| building_name         =Parīzes Dievmātes katedrāle
| infobox_width         =
| image                 =NotreDameI.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              =
| map_size              =
| map_caption           =
| location              ={{vieta|Francija|Parīze}}
| geo                   ={{Coord|48.8530|N|2.3498|E|display=inline,title}}
| latitude              =
| longitude             =
| religious_affiliation =[[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| heritage_designation  =1862
| leadership            =
| website               ={{url|http://www.notredamedeparis.fr}}
| architecture          =yes
| architect             =
| architecture_type     =Baznīca
| architecture_style    =Franču gotika
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =1163
| year_completed        =1345
| construction_cost     =
| specifications        =yes
| capacity              =
| length                = 128 m
| width                 = 69 m
| width_nave            =
| height_max            = 69 m (2 torņi)
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        = viena
| spire_height          = 90 m
| materials             =
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
}}
'''Parīzes Dievmātes katedrāle''' ({{val-fr|Notre-Dame de Paris}}) ir [[katedrāle]] Parīzē, [[Francija|Francijā]]. Ievērojams agrīnās [[gotiskā arhitektūra|gotiskās arhitektūras]] paraugs. [[Romas katoļu baznīca]]s Parīzes arhibīskapijas galvenā [[Baznīca (celtne)|baznīca]] un Parīzes arhibīskapa sēdeklis.

sentences:
[[Kategorija:Sāres apriņķī dzimušie]]
[[Kategorija:Sāmsala]]

sentences: '''Rietumprūsija''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Westpreußen'') bija [[Prūsijas Karaliste|Prūsijas]] [[province]] abos [[Visla]]s lejteces krastos, kas pastāvēja no 1773. līdz 1829. gadam un no 1878. līdz 1922. gadam. Provinces galvaspilsēta bija [[Danciga]]. Kopš 1871. gada tā bija daļa no [[Vācijas Impērija]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izdomātā dzīve
| attēls                   =  Stranger Than Fiction (2006 movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stranger than Fiction''
| žanrs                    = fantāzija, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = [[Lindsija Dorana]]
| scenārija autors         = [[Zaks Helms]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Emma Tompsone]]
| mūzika                   =
* [[Braiens Reitzels]]
* [[Brits Daniels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Three Strange Angels]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|11|10|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190702165339/https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|archivedate={{dat|2019|07|02||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181216074429/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|archivedate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izdomātā dzīve"''' ({{val|en|Stranger than Fiction}}) ir 2006. gada komēdija, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Megija Jillenhola]], [[Dastins Hofmans]], [[Kvīna Latifa]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|11|10||bez}}.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Meistars
| color         =
| series        = ''[[Doctor Who]]''
| image         =
| caption       =
| first         = ''Terror of the Autons'' ({{dat|1971|1|23|N|bez}})
| last          =
| creator       =
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Galifrejietis
| gender        =
| occupation    =
| title         = Laika pavēlnieks
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = GSAT-12
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = GSAT
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = I-1K
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]] {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ISRO {{IND}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|7|15|SK}} 11:18 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[PSLV]]-C17
| Starta_vieta           = [[Satiša Dhavana kosmosa centrs]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{IND}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 8 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-034A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 559 kg
| Pilna_masa             = 1410 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 1430 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 83° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[GSAT-8]]
| KA_nāk                 = [[GSAT-10]]
}}
'''GSAT-12''' ir [[Indija]]s sakaru pavadonis, kas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] palaists 2011. gadā. To izgatavojusi [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija]].

sentences:
{{Eiropa partija infobox
|vārds         = E. V. Ļimonova Cita Krievija
''Другая Россия Э. В. Лимонова''
|logo          =
|valsts        = [[Krievija]]
|dib           = [[2010. gads|2010]].—
|ideo          = [[nacionālboļševisms]]
krievu [[ultranacionālisms]]
[[imperiālisms]]
|vadit         = [[Eduards Ļimonovs]] (2010—2016)
no 2016. gada Triumvirāts (Andrejs Dmitrijevs, Aleksejs Voliņecs, Aleksandrs Averins)
|parlaments    =
|statuss       = nereģistrēta partija
|web           = [http://drugoros.ru/ www.drugoros.ru/]
|Skat. arī     = [[Krievijas politisko partiju uzskaitījums]]
|
}}
'''E. V. Ļimonova Cita Krievija''' ({{val|ru|Другая Россия Э. В. Лимонова}}) ir nereģistrēta [[Krievija]]s [[politiskā partija]]. Partija dibināta 2010. gadā ar nosaukumu "Cita Krievija". Tās priekšsēdētājs [[Eduards Ļimonovs]], arī liela daļa tās aktīvistu iepriekš darbojušies [[Nacionālboļševiku partija|Nacionālboļševiku partijā]].

sentences: '''Mainīgais lielums''' [[matemātika|matemātikā]] ir ar burtu apzīmēts lielums, ar ko apzīmē kādu skaitli, kas ir vai nu patvaļīgs, vai nav zināms. Veicot [[algebra|algebriskus]] rēķinus ar mainīgajiem, it kā tie būtu skaitļi, var ātrāk atrisināt problēmu. Piemēram, ar kvadrātvienādojuma formulu var atrisināt jebkuru [[kvadrātvienādojums|kvadrātvienādojumu]], ievietojot dotā vienādojuma koeficientus formulā attiecīgo mainīgo vietā. Tāpat mainīgais lielums var būt vienkārši simbols, kas attēlo kaut kādus datus, kas parasti ir skaitlis, bet var būt arī kāds cits matemātisks objekts, piemēram, [[vektors]], [[matrica]] vai pat [[funkcija]].

sentences:
{{informācijas izklāsts}}
'''Indulgence''' ({{val|la|indulgentia}} — 'žēlastība') bija [[kristietība|kristietībā]] [[viduslaiki|viduslaikos]] pastrādāto un pat vēl nepastrādāto [[grēks|grēku]]<ref name="Modern Guide">{{Grāmatas atsauce |title=A Modern Guide to Indulgences: Rediscovering This Often Misinterpreted Teaching |first=Edward |last=Peters |url=https://books.google.com/?id=LVlAXL6qJxkC&printsec=frontcover&dq=A+Modern+Guide+to+Indulgences:+Rediscovering+This+Often+Misinterpreted+Teaching#v=onepage&q=A%20Modern%20Guide%20to%20Indulgences%3A%20Rediscovering%20This%20Often%20Misinterpreted%20Teaching&f=false |page=13|isbn=9781595250247 |date=2008}}</ref> atlaišana par īpašiem nopelniem [[ticība]]s aizstāvēšanā, vēlāk arī nopērkama par [[nauda|naudu]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija dihromāta formulvienības struktūrformula

Kālija dihromāta kristālrežģis

Kālija dihromāta kristāli
|       citi nosaukumi = kālija bihromāts, hrompiks
|           CAS numurs = 7778-50-9
|      ķīmiskā formula = K2Cr2O7
|              molmasa = 294,185
|              blīvums = 2676
|  kušanas temperatūra = 398 °C
| viršanas temperatūra = 500 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 4,9 g/100 ml (0 °C)
102 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija dihromāts''' (K2Cr2O7) ir [[dihromskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir spilgti oranža kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot oranžu šķīdumu. Kālija dihromāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Tāpat kā visi sešvērtīgā [[hroms|hroma]] savienojumi, kālija dihromāts ir visai kaitīgs veselībai. Labi šķīst ūdenī, nešķīst spirtā. Kristalizējas [[triklīnā singonija|triklīnajā singonijā]].

sentences: '''Alēles''' (no {{val|el|ἄλλος}} (''állos'') — 'cits') ir dažādas viena [[gēns|gēna]] alternatīvas formas, kas nosaka pazīmju [[fenotips|fenotipisko]] dažādību. Dažādas alēles [[mutaģenēze]]s ceļā var pārveidoties cita citā. Homoloģiskajās [[hromosoma|hromosomās]] viena gēna dažādās alēles izvietotas identiskos [[lokuss|lokusos]], un katrā hromosomā ir tikai viena attiecīgā gēna alēle.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Nozaru rūpniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences: '''Brāļi un māsas''' ir pirmās pakāpes [[radinieks|radinieki]], kuriem ir kopīgi [[vecāki]]. Kad kopīgs ir tikai viens vecāks, šie cilvēki arī ir brāļi un māsas, bet dažreiz šajos gadījumos mēdz izmantot jēdzienu '''pusbrālis''' vai '''pusmāsa'''. Vīrišķais dzimums ir [[brālis]], bet sievišķais dzimums ir [[māsa]]. Saviem vecākiem šī radinieku grupa ir [[bērns|bērni]] — [[dēls]] vai [[meita]]. Personu, kurai nav ne brāļu, ne māsu, sauc par [[vienīgais bērns|vienīgo bērnu]]. Lielākoties brāļi un māsas aug kopā, kas starp tiem izraisa spēcīgu emocionālo saiti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Trinitrotoluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3CH3
|molmasa=227,131
|blīvums=1654
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Trinitrotoluols''' jeb '''TNT''' (2,4,6-trinitrometilbenzols, C6H2(NO2)3CH3) ir dzeltenīga, [[kristāls|kristāliska]] [[viela]], ko iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[toluols|toluolu]]. Atšķirībā no [[nitroglicerīns|nitroglicerīna]], tas tīrā veidā ir ievērojami stabilāks un ir viegli izkausējams, nezaudējot sprāgstvielas īpašības. Atklātā telpā deg bez sprāgšanas; sprādzienu var izraisīt degšana noslēgtā telpā.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 971. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> TNT tiek plaši lietots kā [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] sastāvdaļa. Šo [[viela|vielu]] mēdz dēvēt arī par '''trotilu'''. Nosaukums "TNT" vairāk izplatīts rietumos (piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), savukārt, "trotils" - austrumos (piemēram, [[Krievija|Krievijā]]). Retāk ir sastopams jēdziens '''tols''', ko vairāk izmanto sarunvalodā. Trinitrotoluolam piemīt ļoti stipra [[detonētspēja]]. 200 g šīs sprāgstvielas spēj saraut gabalos dzelzceļa sliedi. TNT šķīst ūdenī un ir indīgs. Dažos armijas poligonos gruntsūdeņi ir piesārņoti ar TNT. Dažreiz TNT analītiskajā ķīmijā lieto par skābju-bāzu [[indikators|indikatoru]].

sentences:
[[Kategorija:Tēlotāja māksla]]
[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Galvassega]]

sentences: '''Kokvilna''' ir sēklapvalku [[šķiedra]]s, ko iegūst no [[kokvilnas augi]]em. No kokvilnas gatavo dažādus [[audums|tekstilizstrādājumus]]. Tie ir ļoti izturīgi un lēni nodilst. Kokvilna sastāv gandrīz tikai no [[celuloze]]s (91%).

sentences: '''Tati''' ir [[Irāņu tautas|irāņu]] etniskā grupa, kas dzīvo [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] un [[Krievija|Krievijā]] (galvenokārt [[Dagestāna]]s dienvidos). Tati ir daļa no Kaukāza irāņu izcelsmes pamatiedzīvotājiem un galvenokārt ir [[Šiītu islāms|šiītu]] [[musulmaņi]], bet ievērojams skaits ir arī [[Sunnītu islāms|sunnīti]].

sentences:
).]]
'''Ģeomorfoloģija''' ({{val-grc|γῆ}}, ''gẽ'' — ‘Zeme’; {{gree|μορφή}}, ''morfé'' — ‘forma’) ir [[zinātne]], kurā tiek pētītas Zemes virsmas [[reljefa forma]]s un procesi, kas tās radījuši. [[Ģeomorfologi]] cenšas saprast, kā veidojas [[ainava]]s, izprast dažādu reljefa formu struktūru, veidošanās vēsturi un dinamiku, kā arī prognozēt to izmaiņas, veicot dažādus fizikālus [[eksperiments|eksperimentus]] un [[skaitliskā modelēšana|skaitlisko modelēšanu]]. Ģeomorfoloģija ir cieši saistīta ar [[ģeogrāfija|fizisko ģeogrāfiju]], [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeodēzija|ģeodēziju]], [[topogrāfija|topogrāfiju]] un [[arheoloģija|arheoloģiju]].

sentences: '''Kara ārsts''' ir [[militārpersona]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bionity.com/en/encyclopedia/Combat_medic.html|title=Combat medic|website=bionity.com}}</ref> ar medicīnas izglītību, kas veic [[Ārsts|ārsta]] darbu [[Karaspēks|bruņotajos spēkos]].

sentences:
{{cita nozīme|pārtikas trūkumu ilgstošā laika periodā|izsalkumu|badošanās}}
 apkaimē 1877. gadā]]
'''Bads''' ir liels vai pilnīgs [[pārtika]]s trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt [[karš]], [[neražas gads]], [[katastrofa]]s, [[darbaspēks|darbaspēka]] trūkums, [[inflācija]] un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar [[nepietiekams uzturs|nepietiekamu uzturu]], [[epidēmija|epidēmijām]] un paaugstinātu [[mirstība|mirstību]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Département de Mayotte
|    pilnais_valsts_nosaukums = Majotas Departaments
|            valsts_nosaukums = Mayotte
|               karoga_attēls = Flag_of_Mayotte_(local).svg
|            karoga_nosaukums = Majotas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_Arms_of_Mayotte.PNG
|           ģerboņa_nosaukums = Majotas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 110px
|                 valsts_moto = ''"Liberté, Égalité, Fraternité"''
(Brīvība, vienlīdzība, brālība)
|                valsts_himna = ''[[Marseljēza|Marseljēza]]''
|               kartes_attēls = LocationMayotte.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Mamudzu]]
| latd=12 | latm=47 | latNS=S | longd=45 | longm=14 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Francijas aizjūras departaments
|        valsts_galvas_tituls = [[Francijas prezidents]]
|                valsts_galva = [[Emanuels Makrons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Majotas Ģenerālās padomes prezidents|Padomes prezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Ahmeds Atumani Dušina]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Francijas aizjūras teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = referendums par Majotas statusu
|          neatkarības_datums = [[2009. gads|2009]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 374
|               platība_rangs = 185
|              procenti_ūdens = 0,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
|          iedzīvotāju_skaits = 310 022
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 179
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 499
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 11
|                     IKP_PPP = $466,8 milj.
|                IKP_PPP_gads = 2003
|               IKP_PPP_rangs = 208
|          IKP_PPP_per_capita = $2600
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 129
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.yt]]
|              tālsarunu_kods = 262
|                iso_kods_num = 175
|              iso_kods_alfa2 = YT
|              iso_kods_alfa3 = MYT
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Prāters
| photo = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| photo_width =
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Austrija|Vīne|Lepoldštate}}
| lat_d = 48.2161
| long_d = 16.3956
|map=Vīne
| region = AT
| area =
| created =
| operator =
| visitation_num =
| website =
}}
'''Prāters''' ({{val|de|Prater}}) ir publisks [[parks]] [[Lepoldštate]]s rajonā [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], starp [[Donava|Donavu]] un [[Donavas kanāls|Donavas kanālu]]. Tajā ietilpst arī parka ziemeļos esošais Prātera izklaides un atrakciju parks (''Wurstelprater'') ar [[Vīnes Milzu panorāmas rats|Vīnes Milzu panorāmas ratu]] pie tā ieejas. Parka teritorija ir izstiepta ap 5 km garumā, paralēli Donavai, lielāko parka daļu aizņem Zaļais Prāters (''Grüner Prater''). Tā nosaukumu saista ar [[latīņu valoda]]s vārdu ''pratum'' — [[pļava]].

sentences: ciparnīcu un [[metāls|metāla]] [[gnomons|gnomonu]] [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums       = Mājas plūme
| platums         = 235px
| attēls          = Plums hanging.jpg
| att_izmērs      = 235px
| att_nosaukums   =
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Magnoliopsida
| klase_lv        = Divdīgļlapji
| rinda           = Rosales
| rinda_lv        = Rožu rinda
| dzimta          = Rosaceae
| dzimta_lv       = Rožu dzimta
| apakšdzimta     = Amygdaloideae
| apakšdzimta_lv  = Mandeļu apakšdzimta
| ģints           = Prunus
| ģints_lv        = Plūmes
| apakšģints      = Prunus
| apakšģints_lv   = Plūmju apakšģints
| suga            = P. domestica
| suga_lv         = Mājas plūme
| suga_r          = Plūme
| binomial        = Prunus domestica
| izplatība       =
| izcelsmes_vieta = iespējams [[Kaukāzs]] un [[Kaspijas jūra]]s reģions
| kategorijas     = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Hipotēzes]]
[[Kategorija:Materiāli]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Niobija(V) oksīds
|                 attēls =
β-Nb2O5 kristāliskā struktūra
|         citi nosaukumi = Diniobija pentoksīds, niobija pentoksīds
|             CAS numurs = 1313-96-8
|        ķīmiskā formula = Nb2O5
|                molmasa = 265,8
|                blīvums = 4550
|      blīvuma komentārs = <ref name="Tom 3">{{Grāmatas atsauce |title=Химическая энциклопедия. Том 3 |last=Кнунянц |first=И. Л. |author2=Н. С. Зефиров |author3=Н. Н. Кулов |year=1992 |publisher=Большая российская энциклопедия}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 1510 °C<ref name="Tom 3" />
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Niobija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''niobija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[niobijs|niobija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir bezkrāsains,<ref name="Tom 3" /> nešķīst ūdenī un ir diezgan [[inertums|inerts]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Romas katoļu baznīcu|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Vissvētās Trīsvienības {{nobr|Romas katoļu baznīca}}
| image                 = Katoļu Sv Trīsvienības baznīca (2).jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 1.71 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 11 | longs = 2.47 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Augusta Deglava iela 63|3s=Augusta Deglava iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Ūģis Šēnbergs]], [[Māra Šēnberga]], [[Vita Balode]], [[Zigurds Greivulis]], [[Zigmārs Jauja]], [[Edmunds Rimkus]].
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 2000
| year_completed        = 2006
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Rīgas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca''' ir Latvijas [[Romas katoļu baznīca]]s [[baznīca (celtne)|dievnams]] [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Atrodas [[Augusta Deglava iela (Rīga)|Augusta Deglava ielā]] 63.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Saules piramīda
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Piramide del Sol 072006.JPG
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Saules piramīda
| map            =
| map_type       = Meksika#Vidusamerika#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         = yes
| latd  = 19.6925 | latNS  = N
| longd = 98.8438 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Meksika|Mehiko (štats)}}
| region         = [[Vidusamerika]]
| type           =
| part_of        =
| length         = 220 m
| width          = 224 m
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         = 65,5 m
| builder        =
| material       =
| built          = ap 100./200. gadu
| abandoned      = ap 750. gadu
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1880. gada
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Teotivakanas pirmsspāņu pilsēta
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1987. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/414 414]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{MEX}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 250 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Salaspils novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Salpauselke''' ({{val|fi|Salpausselkä}}) ir [[morēna|morēnu]] pauguru sistēma [[Somija]]s dienvidos. Tā izveidojās jaunākā [[Driass|driasa]] perioda laikā pirms {{sk|12250}} — {{sk|10400}} gadiem uz robežas starp [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezeru]] un ledāju. Pakalni stiepjas aptuveni 500 km garumā, un to vidējais relatīvais augstums ir 20 m, dažviet sasniedzot 80 m.

sentences: '''Mīna''' ir slepeni vai retāk atklāti uzstādīta munīcija, kas [[Eksplozija|uzsprāgst]] zināmos apstākļos, noteiktā laika sprīdī. Nosaukums ''mīna'' radies no franču valodas — "ierakts".

sentences: {{Vairāki attēli|perrow=2|alt5=Dāņu vīrietis, Nordiskais tips|align=|footer=Ilustrācijas "Caucasoid subraces" no ''Man, Past and Present''. Autors Augustus Henry Keane (1899)|caption8=Kataloņu vīrietis, Ibēriešu tips|alt8=Kataloņu vīrietis, Ibēriešu tips|image8=MPP-Iber.jpg|caption7=Hindu vīrietis, jauktais Āriešu tips (Indo-Āriešu)|alt7=Hindu vīrietis, Āriešu tips|image7=MPP-Ary2.jpg|caption6=Tadžiku vīrietis, Alpīnais tips|alt6=Tadžiku vīrietis, Alpīnais tips|image6=MPP-Alp3.jpg|caption5=Dāņu vīrietis, Nordiskais tips|image5=MPP-Nord1.jpg|total_width=200|caption4=Afgāņu vīrietis, Iranīdais tips|alt4=Afgāņu vīrietis, Iranīdais tips|image4=MPP-Iraaf.jpg|caption3=Bišarinu vīrietis, Hamītiskais tips|alt3=Bišarinu vīrietis, Hamitiskais tips|image3=MPP-Hm3.jpg|caption2=Īru vīrietis, Vidusjūras tips|alt2=Īru vīrietis, Vidusjūras tips|image2=MPP-Medir.jpg|caption1=Armēņu vīrietis, Armenoīdais tips|alt1=Armēņu vīrietis, Armenoīdais tips|image1=MPP-Arm1.jpg|direction=}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viss labā gaumē
| attēls                   = Allingoodtastecover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''All in Good Taste''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Entonijs Kramreiters]]
| producents               = Entonijs Kramreiters
| scenārija autors         =
* Entonijs Kramreiters
* [[Riks Grīns]]
* Roberts C. Diezs D'O
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Džonatans Volšs]]
* [[Džeks Krilijs]]
* [[Hārvijs Etkins]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Pan-Canadian Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1983|5|6||bez}}
| ilgums                   = 84 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/all-good-taste-1983|title=All in Good Taste|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{CAN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Viss labā gaumē"''' ({{val|en|All in Good Taste}}) ir 1981. gada [[Kanāda]]s komēdija, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Entonijs Kramreiters]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Džonatans Volšs]], [[Džeks Krilijs]] un [[Hārvijs Etkins]]. Lai arī filma tika nofilmēta 1981. gadā, tās pirmizrāde notika tikai {{dat|1983|5|6||bez}}.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Glāzgovas anglikāņu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Wfm_st_marys_cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Glāzgovas anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Glāzgovas anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.8735
| longd                 = -4.275
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Glāzgova}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džordžs Gilberts Skots]] (''George Gilbert Scott'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1871. gads
| year_completed        = 1893. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 68 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Glāzgovas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942498"
}
</mapframe>
'''Jaunavas Marijas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of St Mary the Virgin}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Glāzgova|Glāzgovā]]. [[Glāzgovas un Golvejas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Altimetrs''' ir augstuma mērierīces instruments [[Gaisa kuģis|gaisa kuģa]] lidošanas augstuma vai kāda cita objekta augstuma noteikšanai virs noteiktā līmeņa. Gaisa kuģos parasti izmanto '''barometrisko''' vai '''radio altimetru'''.<ref>[https://www.skybrary.aero/index.php/Altimeter Altimeter]</ref> Altimetru iespējams izmantot ne tikai gaisa kuģos, bet arī piestiprinot izpletņlēcējam un arī citādi — pēc nepieciešamības. Altimetrija ir augstuma mērīšana, kas ir saistīta ar [[Batimetrija|batimetriju]]. Altimetrs pēc būtības ir kalibrēts [[barometrs]] atmosfēras spiediena mērīšanai pēc barometriskās formulas atbilstošā augstuma (altitūdas) atrašanai. Ja altimetrs nav kalibrēts, tad divi gaisa kuģi var lidot vienā augstumā, kaut arī to altimetri šķietami rādītu atšķirīgu augstumu. Tāpēc altimetrus visiem gaisa kuģiem, kas piedalās gaisa satiksmē, kalibrē atbilstoši starptautiski atzītam un vienādam noteikumam. Pieņemtie nosacījumu standarti paredz kalibrēt altimetrā [[Jūras līmenis|jūras līmeņa]] atmosfēras spiedienu 1013,25 h[[Paskāls|Pa]] = 29,92 in Hg pie gaisa temperatūras +15° C. Atmosfēras spiedienu pieraksta [[Ergonomika|ergonomiskās]] mērvienībās — [[paskāls|hektopaskālos]] (1 hPa = 102 Pa). Piemēram, ja gaisa kuģis lido 10 000 ft = 3048 m = [[Ešelons (aviācija)|FL 100]] augstumā, tad altimetrs rāda atmosfēras spiedienu 696 hPa, bet standarta temperatūra atbilst — 4,8° C salam (''[https://upload.wikimedia.org/wikipedia/de/6/67/Internationale_Standard_Atmosph%C3%A4re.png skat. šo u.c. piem. tab. pēc saites]'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Kubāns
|                 attēls =

|         citi nosaukumi = Pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns
|             CAS numurs = 277-10-1
|        ķīmiskā formula = C8H8
|                molmasa = 104,15
|                blīvums = 1290
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra = 133,5 °C<ref name= Biegasiewicz >{{publikācijas atsauce| last1 = Biegasiewicz | first1 = Kyle | last2 = Griffiths | first2 = Justin | last3 = Savage | first3 = G. Paul | last4 = Tsanakstidis | first4 = John | last5 = Priefer | first5 = Ronny | year = 2015 | title = Cubane: 50 years later | journal = Chemical Reviews| volume = 115 | issue = 14 | pages = 6719–6745 | doi=10.1021/cr500523x | pmid=26102302}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 161,6 °C<ref name= Biegasiewicz />
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Kubāns''' (pentaciklo[4.2.0.02,5.03,8.04,7]oktāns, C8H8) ir sintētisks [[ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]], kurā astoņi [[ogleklis|oglekļa]] atomi izvietoti kuba virsotnēs un pie katra piesaistīts viens [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoms. Kubāns ir [[Kristāls|kristāliska]] [[cietviela]], termiski stabils līdz 220 [[°C]]. To pirmo reizi sintezēja [[Filips Ītons]] un Tomass Kols 1964. gadā.<ref name="eaton-1964">{{publikācijas atsauce|title=Cubane|first1=Philip E.|last1=Eaton|first2=Thomas W.|last2=Cole|journal=J. Am. Chem. Soc.|date=1964|volume=86|issue=15|pages=3157–3158|doi=10.1021/ja01069a041}}</ref> Kubānā oglekļa atomi izvietoti tiem neraksturīgā 90° leņķī (salīdzinot ar tetraedriskā oglekļa 109.45°), kas rada lielu spriegumu starp tiem. Šī apstākļa dēļ pirms tā sintēzes tika uzskatīts, ka šādu molekulu iegūt nav iespējams. Kubāns ir [[metastabilitāte|kinētiski stabils]], jo tam nav viegli pieejamu sadalīšanās ceļu.

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| Non-profit_name   = ''Wikimedia Foundation, Inc.''
| Non-profit_logo   =
''Wikimedia Foundation'' logo
| Non-profit_type   =
| founded_date      = {{vieta|ASV|Florida|Sentpītersbērga}}
{{dat|2003|6|20}}
| founder           = [[Džimijs Veilss]]
| location          =
| key_people        = Marija Sefidari, valdes priekšsēdētāja<ref name="bot">{{tīmekļa atsauce | accessdate =July 21, 2018 | url = https://blog.wikimedia.org/2018/07/20/wikimedia-foundation-board-appointments-wikimania/ | title = Wikimedia Foundation announces Tanya Capuano as new Trustee, alongside leadership appointments at 14th annual Wikimania | author = Wikimedia Foundation | publisher = Wikimedia Foundation }}</ref>
[[Marjana Iskandera]], izpilddirektore
| area_served       = Visa pasaule
| focus             =
| method            = ''[[Wikipedia]], [[Wiktionary]], [[Wikiquote]], [[Wikibooks]], [[Wikisource]], [[Wikimedia Commons]], [[Wikispecies]], [[Wikinews]], [[Wikiversity]], [[Wikidata]], [[Wikivoyage]], [[meta:Wikimedia Incubator|Wikimedia Incubator]]'' un ''[[Wikipedia:Meta|Meta-Wiki]]''
| revenue           = {{increase}} 109,9 miljoni [[US$]] (2017)
81,9 miljoni (2015)<ref name=2016-2017 />
| num_volunteers    = 350 000 (2005)<ref>{{fr ikona}} Open for business (2007), Jaap Bloem & Menno van Doorn (trad. Audrey Vuillermier), éd. VINT, 2007 ({{ISBN|978-90-75414-20-2}}), p. 93. [http://stats.wikimedia.org/WikimediaProjectsGrowth.png No official number available since 2006]</ref>
| num_employees     = ap 300 darbinieku (2018)<ref name="WMF staff">{{tīmekļa atsauce |url=https://wikimediafoundation.org/wiki/Staff_and_contractors|title=Staff and contractors page (Wikimedia Foundation website)|date=September 21, 2017|accessdate=August 8, 2018|publisher=Wikimedia Foundation}}</ref>
| num_members       =
| owner             =
| Non-profit_slogan =
| homepage          = {{URL|https://wikimediafoundation.org}}
| footnotes         =
}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Sēlijas ģerbonis
|attēls           = Coat of arms of Sēlija.svg
|attēla_platums   = 220
|mazais           =
|mazais_platums   = 100
|mazais_paraksts  =
|īpašnieks        = [[Latvija]]s Republika
|ieviests         = 2022. gadā
|vairogs          = Sarkanā laukā pretēji pagriezts ejošs sudraba staltbriedis.
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vamsuta''' (ap 1634.-1662.), arī '''Aleksandrs Pokanokets''', bija [[vampanoagi|vampanoagu]] cilts [[indiāņi|indiāņu]] [[sačems]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Ramans''' var būt:

sentences: '''Uzacis''' ({{val-la|supercilium}}) ir [[apmatojums]] uz [[seja]]s virs [[acis|acu]] dobumiem. Uzacis pasargā acis no spilgta [[apgaismojums|apgaismojuma]] un no [[sviedri|sviedru]] ietecēšanas acīs. Ar uzacīm bieži vien var izteikt dažādas [[emocijas]], piemēram, [[pārsteigums|pārsteigumu]], [[bailes]], [[aizvainojums|aizvainojumu]] un tā tālāk. Uzacīm lielu uzmanību pievērš arī [[mode]]s pasaulē, kur tās tiek raustītas vai krāsotas, lai padarītu seju skaistāku.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kristaps Krišs Upelnieks
| vārds_orig =
| attēls = Kristaps Upelnieks.gif
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas Bruņoto spēku]] formas tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1891
| dz_mēnesis = 06
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgavas apriņķis|Saukas pagasts}}
(tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1944
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 20
| m_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Liepājas apgabals|Liepāja}}
(tagad {{vieta|Latvija}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums = v
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[Kapteinis (dienesta pakāpe)|kapteinis]]
|  dienesta_laiks = 1914—1917
1919—1923
|          valsts = {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]]
{{LAT}}
|       struktūra = sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
[[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība = [[Latvijas Universitāte]]
|     apbalvojumi = [[File:RUS Order of Saint George 4th class ribbon 2000.svg|70px]] [[Svētā Jura krusts]] (1917)
[[Lāčplēša Kara ordenis]] (1921)
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Savstarpējā apmaināmība''' ir kāda kopsalikuma (konstrukcijas, [[iekārta]]s u.c.) elementu atbilstība noteiktiem parametru standartiem, kas nodrošina šī kopsalikuma pienācīgu darbību neatkarīgi no tā ražošanas un salikšanas vietas un laika, kā arī tiekot labotiem vai aizvietotiem tā elementiem. Apmaināmība attiecināma uz visiem parametriem, kas nodrošina konkrētā izstrādājuma ekspluatāciju, tie var būt ģeometriskie, mehāniskie, elektriskie, optiskie, hidrauliskie, pneimatiskie un citi parametri un to kombinācijas.

sentences: '''Aktīvā ogle''' jeb '''aktivētā ogle''' ({{val|la|Carbo activatus}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] veids, kas izveidots īpaši [[pora]]ins, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto [[adsorbcija]]i vai [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajām reakcijām]]. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m2. Izmanto [[medicīna|medicīnā]] un [[rūpniecība|rūpniecībā]], lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas [[viela]]s.

sentences:
{{Atsauces+}}
 (aptuveni 500. gadā p.m.ē.). Apzīmējumi: CEL ([[ķeltu valodas]]), GER ([[ģermāņu valodas]]), ITA ([[itāļu valodas]]), ILL ([[Ilīrija|ilīriešu valodas]]), BAL ([[baltu valodas]]), SLA ([[slāvu valodas]]), THR ([[Trāķieši|trāķiešu valodas]]),  GRE ([[grieķu valoda]]s), PHR ([[Frīģija|frīģiešu valodas]]), ARM ([[armēņu valoda]]s), IRA ([[irāņu valodas]]), SCYTHIAN ([[Skiti|skitu valodas]]), SARMATIAN ([[sarmati|sarmatu valodas]]), IND ([[indiešu valodas]])]]
'''Indoeiropieši''', novecojušā literatūrā arī '''[[ārieši]]''', ir apzīmējums tautu kopumam, kas runā [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes valodās]] un vēsturiski apdzīvojis [[Eirāzija]]s kontinentu no rietumiem uz austrumiem, pamatā koncentrējoties mērenā klimata joslā. 16.—15. gadsimta p.m.ē. indoeiropiešu pirmtauta uzsāka plašu migrācijas vilni, vienam tā virzienam ienākot centrālajā un Rietumeiropā un apmetoties šajās teritorijās, bet otram vilnim caur [[Centrālāzija|Centrālāziju]] migrējot austrumu virzienā.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors
| color         =
| series        = ''[[Doctor Who]]''
| image         = Versions of the Doctor.jpg
| image_size    = 400px
| caption       = Doktora lomas atveidotāji
| first         = ''An Unearthly Child'' ({{dat|1963|11|23|N|bez}})
| last          =
| creator       = [[Sidnijs Ņūmens]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Galifrejietis
| gender        =
| occupation    =
| title         = Laika pavēlnieks
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Pale fox niger.jpg
| binomial = Vulpes pallida
| autors = [[Cretzschmar]], 1827)
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
| ģints = Vulpes
| ģints_lv = Lapsas
| suga = Vulpes pallida
| suga_lv = Āfrikas lapsa
| izplatība=

sentences:
{{Citas nozīmes|vācu virsnieku|Manteifels|Manteifels}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Hanss fon Manteifels-Cēge
| vārds_orig = ''Hans Baron Manteuffel-Szoege''
| attēls = Hans Manteuffel Szoege.png
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = [[Baltijas landesvērs|Baltijas landesvēra]] virsnieka formas tērpā
| dz_gads = 1894
| dz_mēnesis = 01
| dz_diena = 19
| dz_vieta = Kapsēdes muižā (tagad [[Dienvidkurzemes novads]]), [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 05
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| tautība = [[vācbaltietis]]
| dzimums = V
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = leitnants
|  dienesta_laiks = [[1914]]. — [[1918]].
1919. gada [[1. februāris]] — [[22. maijs]]
|          valsts =  [[Vācijas Impērija]]
 {{LAT}}
|       struktūra =
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja = 1. Vācbaltiešu kaujas bataljons ([[Baltijas landesvērs]])
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Dzelzs krusts]] (II šķira)
[[Ievainojuma zīme]]
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Komersants''' Latvijas [[Komerclikums|Komerclikuma]] izpratnē ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kura veic [[komercdarbība|komercdarbību]]<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060906125449/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490 |date={{dat|2006|09|06||bez}} }} LR Komerclikums</ref>. Komersantam ir jābūt reģistrētam [[Komercreģistrs|Komercreģistrā]]. Praksē jēdziena komersants vietā nereti lieto jēdzienu [[uzņēmējs]] vai [[uzņēmums]], bet komercdarbības vietā — [[uzņēmējdarbība]] vai [[saimnieciskā darbība]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Grieķu trigonella
|         binomial = Trigonella foenum-graecum
|           attēls = Illustration Trigonella foenum-graecum0 clean.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Trigonella
|         ģints_lv = Sierāboliņi
|             suga = T. foenum-graecum
|          suga_lv = Grieķu trigonella
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Redzamā gaisma''' jeb '''optiskais spektrs''' ir [[gaisma|elektromagnētiskā spektra]] daļa, ko var saskatīt cilvēka [[acs]]. Parasti cilvēka acs redz gaismu, kuras viļņu garums ir 400—700 [[Nanometrs|nm]], taču daži cilvēki var redzēt arī gaismu ar [[Viļņa garums|viļņu garumu]] 380—780 nm.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karls Veiprehts
|     vārds_orig = ''Carl Weyprecht''
|         attēls = Karl Weyprecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Darmštate]], {{DEU}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Mihelštate]], {{DEU}}
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = ģeofiziķis, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Ludvigs Veiprehts<br/>Marija Hoenšilde
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
}}
'''Karls Georgs Ludvigs Vilhelms Veiprehts''' ({{val|de|Carl Georg Ludwig Wilhelm Weyprecht}}; {{dat|1838|9|8}} — {{dat|1881|3|29}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Austroungārija]]s flotes virsnieks, ģeofiziķis un [[polārpētnieks]]. Kopā ar kartogrāfu [[Jūliuss fon Pajers|Jūliusu fon Pajeru]] viņš no 1872. līdz 1874. gadam vadīja Austroungārijas Ziemeļpola ekspedīciju, kuras laikā tika atklāts [[Franča Jozefa Zeme]]s arhipelāgs. Veiprehts 1879. gadā kopā ar [[Georgs fon Neimajers|Georgu fon Neimajeru]] nodibināja Starptautisko polāro komisiju, kuras pētniecības projekti 1882.–1883. gadā noveda pie [[Pirmais Starptautiskais polārais gads|Pirmā Starptautiskā polārā gada]].

sentences: '''Kara komunisms''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''военный коммунизм'') ir nosaukums [[Krievijas Sociālistiskā Federatīvā Padomju Republika (1917-1922)|Krievijas Sociālistiskās Federatīvās Padomju Republikas]] iekšpolitikai no 1918. līdz 1921. gadam [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā. To raksturoja ārkārtēja ekonomikas pārvaldības [[centralizācija]], lielo, vidējo un pat mazo rūpniecības uzņēmumu (daļēji) [[nacionalizācija]], daudzu lauksaimniecības produktu valsts [[monopols]], privātās [[Tirdzniecība|tirdzniecības]] aizliegums, bagātību sadales izlīdzināšana, armijas un milicijas izmantošana tautsaimniecībā.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Apači
| skaits    = aptuveni 56 tūkstoši
| vieta     = [[Arizona|Arizonā]], [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]], [[Oklahoma|Oklahomā]] (visi ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] štati)
| valoda    = atšķirīgas ciltis runā dažādās dienvidu [[atapasku valodas|atapasku valodās]], runā arī [[angļu valoda|angļu valodā]]
| reliģija  =
| grupas    =
| radi      = [[navahi]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ogļskābā gāze/ oglekļa dioksīds. struktūrformula
 ar starpatomu attālumu

Oglekļa dioksīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ogļskābā gāze,
oglekļa(IV) oksīds,
 ogļskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 124-38-9
|      ķīmiskā formula = CO2
|              molmasa = 44,01
|              blīvums = 1,98
|  kušanas temperatūra = 216 K (-57 °C; 5,185 [[bārs (mērvienība)|bar]] spiedienā)
| viršanas temperatūra = 195 K (-78 °C) ([[sublimācija (fizikā)|sublimējas]])
| šķīdība ūdenī        = 1,45 g/l pie 25 °C, 100 kPa
|                 citi =
}}
'''Ogļskābā gāze''' jeb '''oglekļa dioksīds''' (CO2) ir smaga, bezkrāsaina [[gāze]] ar nedaudz skābenu [[smarža|smaržu]] un [[garša|garšu]]. Tā veidojas visu [[ogleklis|oglekli]] saturošo vielu degšanā.

sentences: '''Infrastruktūra''' ir [[tautsaimniecība]]s teritoriālās struktūras sastāvdaļa, ko veido [[transports|transporta]], [[sakari|sakaru]], [[tirdzniecība]]s, [[enerģētika]]s un [[ūdenssaimniecība]]s sistēma, kā arī [[dzīvoklis|dzīvokļi]], [[skola]]s, [[veselības aizsardzība]]s, [[kultūra]]s, [[sports|sporta]] u. tml. iedzīvotāju aprūpes objekti un to izkārtojums kādā teritorijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Karloss Slims
|     vārds_orig = ''Carlos Slim''
|         attēls = Carlos Slim Helú.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Karloss Slims 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{MEX}}
|      pilsonība =
|        tautība = Meksikānis
|   nodarbošanās = ''[[Telmex]]'', ''[[América Móvil]]'' un ''[[Grupo Carso]]'' priekšsēdētājs un vadītājs
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Soumaja Domita ({{piezīme|1967—1999|Precējušies}})
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Karloss Slims Elu''' ({{val|es|Carlos Slim Helú}}; dzimis {{dat|1940|1|28}} [[Mehiko]], [[Meksika|Meksikā]]) ir libāniešu izcelsmes<ref name="Bone" /><ref>{{Laikraksta atsauce |magazine=Time Magazine |location=United States |url=http://www.time.com/time/business/article/0,8599,1642286,00.html |date=11 July 2007 |title=Carlos Slim's Embarrassment of Riches |first=Tim |last=Padgett |accessdate=2011-06-17 |journal= |archive-date=2011-06-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110623011545/http://www.time.com/time/business/article/0,8599,1642286,00.html }}</ref> Meksikas [[bizness|biznesa]] magnāts un filantrops.<ref name="slimbio"/>  Viņš ir telekomunikāciju kompāniju ''[[Telmex]]'', ''[[América Móvil]]'' un ''[[Grupo Carso]]'' priekšsēdētājs un vadītājs.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Laura Bicāne
| Attēls = Laura-bicane.jpg
| Dzimis = {{dat|1990|6|18|}}
| Vieta_dz = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| Nodarbošanās = mūziķe
| Instrumenti = vokāls, ģitāra, akordeons
| Gadi = 2007-pašlaik
| Dzimums = S
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija dihromāta formulvienības struktūrformula

Amonija dihromāta kristālrežģa modelis

 Amonija dihromāta paraugs
|       citi nosaukumi = amonija bihromāts, amonija pirohromāts
|           CAS numurs = 7789-09-5
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Cr2O7
|              molmasa = 252,07
|              blīvums = 2115
|  kušanas temperatūra = 168 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,2 g/100ml (0 °C)
 35,6 g/100ml (20 °C)
 40 g/100ml (25 °C)
 156 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija dihromāts''' ((NH4)2Cr2O7) ir oranžsarkani [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[dihromskābe]]s amonija sāls. Amonija dihromāts šķīst arī [[etanols|etanolā]], nešķīst [[acetons|acetonā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Alanjona
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Alagnon
| attēls            = Alagnon_Léotoing.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leotoēnas pils
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Aljē]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=43 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=27 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 86,7
| iztekas_augstums  = 1 600
| ietekas_augstums  = 390
| kritums           =
| caurtece          = 11,8
| gada_notece       =
| baseins           = 1 042
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
s kalnos, kur ganās [[liellops|govis]] un [[mājas zirgs|zirgi]]]]
'''Ganības''' ir ar daudzgadīgiem [[lakstaugs|lakstaugiem]] apaudzis zemes gabals, kas tiek izmantots [[mājlops|mājlopu]] ganīšanai, kā arī [[siens|siena]] iegūšanai. Ganības ir nozīmīgs mājlopu barības avots [[lopkopība|lopkopībā]]. Ganības var būt gan dabiskas [[pļava]]s, gan cilvēku veidotas (kultivētas) pļavas. Ganību kopšana uzlabo mājlopu produktivitāti.

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Izdubar.png|thumb|Gilgamešs]]

'''Gilgamešs''' bija [[Urūka]]s (atradās mūsdienu [[Irāka]]s teritorijā) [[pilsētvalsts]] piektais valdnieks ap 2500. gadu p.m.ē..
Saskaņā ar šumeru ķēniņu sarakstu Gilgamešs esot valdījis 126 gadus. Viņš parasti tiek attēlots par divām trešdaļām kā [[dievs]] un par vienu trešdaļu kā [[cilvēks]].

sentences: '''23. jūnijs''' ir 174. gada diena ([[garais gads|garajā gadā]] 175. diena). Līdz gada beigām ir 191 diena.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
|-
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
|-
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
|-
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
|-
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
|-
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
|-
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
|-
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
|-
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Борис Евгеньевич Патон''
| attēls =Borys Paton 2010.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =  Boriss Patons 2010. gadā
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =27
| dz_vieta =[[Kijiva]], [[Ukrainas Valsts]]
| m_gads = 2020
| m_mēnesis= 8
| m_diena= 19
| m_vieta = [[Kijiva]], {{UKR}}
| pilsonība = {{USSR}} → {{UKR}}
| tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]{{nepieciešama atsauce}}
| vecāki = [[Jevgeņijs Patons]], Natālija Patona
| darba_vietas = [[Patona Elektrometināšanas institūts]]
| alma_mater =[[Kijivas Politehniskais institūts]]
| zinātne =[[metalurģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = pētījumi metalurģijā un elektrometināšanā
| apbalvojumi = [[Lomonosova Zelta medaļa]] (1980)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Boriss Patons''' ({{val|uk|Борис Євгенович Патон}}, {{val|ru|Бори́с Евге́ньевич Пато́н}}; dzimis {{dat|1918|11|27}}, miris {{dat|2020|8|19}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Ukraina]]s zinātnieks [[metalurģija]]s un metālu tehnoloģiju jomā, tehnisko zinātņu doktors un profesors, divkārtējs [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1969. un 1978. gadā) un [[Ukrainas Varonis]] (1998. gadā), apbalvots ar [[Lomonosova Zelta medaļa|Lomonosova Zelta medaļu]] (1980) un daudziem citiem apbalvojumiem.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 13
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 3
|              simbols = Al
|             atommasa = 26,9815386
|   valences elektroni = [Ne]3s23p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Alumīnija gabaliņš un monētas no alumīnija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,61
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 933,47 K (660,32 °C)
| viršanas temperatūra = 2792 K (2519 °C)
}}
'''Alumīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Al''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 13. Tas ir viegls, sudrabbalts [[metāls]]. Alumīnijs dabā nav sastopams brīvā veidā, jo reaģē ar [[ūdens|ūdeni]], [[skābe|skābēm]] un [[sārms|sārmiem]]. Dabā alumīnijs ir sastopams galvenokārt [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidā, kā arī [[alumosilikāti|alumosilikātos]]. Savienojumos alumīnijs ir trīs[[vērtība (ķīmija)|vērtīgs]]. Alumīnijs ir [[amfotēriskums|amfotērs]] elements un spēj reaģēt ar skābēm (veidojot alumīnija [[sāls|sāļus]]) un sārmiem, veidojot [[alumināti|aluminātus]]. Gaisā alumīnijs pārklājas ar blīvu [[oksīdi|oksīda]] kārtiņu, tāpēc tālāk neoksidējas. Ja šo oksīda kārtiņu iebojā (ar [[dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]] vai sārmu), sākas strauja [[korozija]]. Alumīniju un lielāko daļu tā savienojumu iegūst no [[boksīti|boksītu]] rūdas. Tā galvenokārt sastāv no alumīnija un dzelzs oksīdiem. Alumīnijs un tā sakausējumi ir visplašāk lietotie [[krāsainie metāli]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pāri līķiem
| attēls = To Die For (1995).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''To Die For''
| žanrs = drāma, kriminālfilma, komēdija
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents = [[Lora Ziskina]]
| scenārija autors = [[Baks Henrijs]]
| galvenajās lomās = * [[Nikola Kidmena]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Mets Dillons]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Rank Organisation]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1995|5|20|Kannu filmu festivāls|1995|10|6|ASV}}
| ilgums = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/die-1995-0|title=To Die For|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 24, 2019|archive-date={{dat|2019|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190824104615/https://bbfc.co.uk/releases/die-1995-0}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=todiefor.htm|title=To Die For (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Pāri līķiem"''' ({{val|en|To Die For}}) ir 1995. gada kriminālkomēdija, kas balstīta uz Džoiss Meinardas tāda paša nosaukuma romānu; grāmatas pamatā savukārt ir Pamelas Smārtas dzīvesstāsts. Filmas režisors ir [[Gass Van Sants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Nikola Kidmena]], [[Vakīns Fīnikss]] un [[Mets Dillons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|5|20||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Saindēšanās ar mangānu''' jeb '''mangānisms'''<ref>[https://tezaurs.lv/mang%C4%81nisms "Mangānisms"]</ref> ir reta [[Neiroloģija|neiroloģiska]] saslimšana, kas saistīta ar pārmērīgu [[mangāns|mangāna]] uzņemšanu ar barību vai ieelpojot. Vēsturiski personām, kas nodarbinātas mangāna sakausējumu ražošanā vai pārstrādē,<ref>Baselt, R. (2008) ''Disposition of Toxic Drugs and Chemicals in Man'', 8th edition, Biomedical Publications, Foster City, CA, pp. 883—886, {{ISBN|0-9626523-7-7}}.</ref><ref>{{publikācijas atsauce|author=Normandin, Louise|last2=Hazell|first2=A. S.|date=2002|title=Manganese neurotoxicity: an update of pathophysiologic mechanisms|journal=Metabolic Brain Disease|volume=17|issue=4|pages=375–87|doi=10.1023/A:1021970120965|pmid=12602514|s2cid=23679769}}</ref> ir bijis mangānisma attīstības risks; tomēr pašreizējie veselības un drošības noteikumi attīstītajās valstīs aizsargā strādniekus.<ref name="osha.gov">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html|title=Safety and Health Topics: Manganese Compounds (as Mn)|publisher=U.S. [[Occupational Safety and Health Administration]]|access-date={{dat|2021|04|24||bez}}|archive-date={{dat|2017|08|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170801002948/https://www.osha.gov/dts/chemicalsampling/data/CH_250190.html}}</ref> Pirmo reizi šo traucējumu 1837. gadā aprakstīja britu akadēmiķis Džons Koupers (''John Couper''), kurš pētīja divus pacientus, kas bija mangāna rūdas malēji.<ref name="Couper 1837 41–422">{{publikācijas atsauce|last=Couper|first=John|date=1837|title=On the effects of black oxide of manganese when inhaled into the lungs|journal=Br. Ann. Med. Pharm. Vital. Stat. Gen. Sci.|volume=1|pages=41–42}}</ref>

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2474''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2474''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 742
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|10|2|SK}} 20:15:14 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2020
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|2020|3|24|SK}}
| Darbības_ilgums        = 8 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-055A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2471]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2475]]''
}}
'''''Kosmos-2474''''' (''Космос-2474'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists {{dat|2011|10|2||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. Tā ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs bija 742. Tas bija izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 4.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Kolčaks
|     vārds_orig = ''Александр Колчак''
|         attēls =Kolchak07.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Kolčaks 1919. gadā
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|11|16}}|{{dat||11|4}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 16
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]],  [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1920
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 07
| m_vieta = [[Irkutska]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[krievi]]s
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Aleksandr Kolchak Signature.jpg
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[admirālis]] (''aдмирал'')
|  dienesta_laiks = 1886.—1920.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1886.—1917.),
[[Balto kustība]] (1917.-1920.)
|       struktūra = Kara flote (''Флот'')
|         vienība =
|       komandēja = [[Krievijas Baltijas jūras kara flote]] (komandiera palīgs),
[[Krievijas Melnās jūras kara flote]],
Krievijas armijas Austākais virspavēlnieks (''Верховный Главнокомандующий Российской армией'').
|          kaujas = [[Krievijas-Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība = Jūras kadetu korpuss, [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Jakutu valoda
|nativename=саха тыла
|pronunciation=
|states= {{RUS}}
|rank=
|speakers= 450 140 (2010)<ref>[http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/per-itog/tab6.xls Перепись-2010]</ref>
|familycolor=Altajiešu
|fam1=[[Altajiešu valodas|Altajiešu]]
|fam2=[[Tjurku valodas|Tjurku]]
|fam3=[[Ziemeļtjurku valodas|Ziemeļtjurku]]
|script=[[Kirilica]] ([[jakutu alfabēts]])
|nation={{RU-SA}}
|iso2=sah
|iso3=sah
|map=

Jakutu (zils) un [[dolganu valoda]]s (zaļš) izplatības areāls
}}

sentences: '''Depozīta sistēma''' ir [[sistēma]], kas nodarbojas dažādu iepakojuma priekšmetu, visbiežāk ar tukšo [[plastmasa]]s un [[Stikls|stikla]] pudeļu un [[Skārdene|skārdeņu]] pieņemšanu caur taromātiem, vai caur manuālajiem pieņemšanas punktiem. Depozīta sistēma darbojas, pircējam samaksājot ķīlas maksu par [[Tara (ekonomika)|taru]], kuru vēlāk ir iespējams atgūt taru nododot. Katra [[valsts]] nosaka savu depozīta sistēmas ķīlas maksu, piemēram, [[Latvija|Latvijā]] šī maksa ir 10 [[Eiro cents|centi]] par vienu taras iepakojumu. Sistēmas galvenais mērķis ir samazināt iepakojumu nokļūšanu [[Daba|dabā]] un veicināt to pārstrādi vai atkārtotu uzpildi.

sentences: '''Tramvaju satiksme Baldonē''' bija viens no [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] veidiem [[Baldone|Baldonē]], kas to savienoja ar [[Ikšķile (stacija)|Ikšķiles staciju]]. Tramvajs vienkāršā valodā dēvēts par "trulīti".<ref name="Baldone">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baldone.lv/lv/turisms/reiz_baldone/zirgu_tramvajs/ |title=Zirgu tramvajs TRULĪTIS |access-date={{dat|2019|07|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|02|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190201014834/http://www.baldone.lv/lv/turisms/reiz_baldone/zirgu_tramvajs/ }}</ref>

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{Baltu reliģija}}
'''Baltu reliģija''' ({{val|lt|Baltų religija}}) jeb '''dievestība''' ir seno [[Balti|baltu]] reliģija, kuras izpratni, trūkstot pilnvērtīgiem rakstu avotiem, meklē senajās hronikās, kā arī [[lietuviešu mitoloģija|lietuviešu]] un [[latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģijās]]. Baltu reliģija cieši saistīta ar viņu dzīvesveidu, kas balstījās [[zemkopība|zemkopībā]] un [[lopkopība|lopkopībā]], tāpēc plaši tika pielūgti dabas objekti un parādības. Baltu zemēs nepastāvēja vienotas reliģijas, garīdzniecības vai svētnīcas. Katrai ciltij un reģionam arī raksturīgi savi dievi. Piemēram, [[Ūsiņš|Ūsiņa]] kults galvenokārt izplatīts starp [[sēļi]]em, bet [[Jumis|Jumja]] — [[zemgaļi]]em.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B |title=Vēstures atziņas un novērojumi |access-date={{dat|2018|05|27||bez}} |archive-date={{dat|2019|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0304064854{{!}}page:87{{!}}issueType:B |date={{dat|2019|04|21||bez}} }}</ref> Kristiešu misionāri un krustneši atstājuši liecības, ka balti savus dievus pielūdza [[svētbirzs|svētbirzīs]]. [[Kurši|Kuršu]] zemēs sastopami Elku kalni, bet Lietuvā svētbirzis sauc par [[elks|elkiem]] (''alka'') vai elkvietām (''alkvietė''). Balti ticēja, ka cilvēki pēc nāves [[pārmiesošanās|pārmiesojas]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Fārābī
|    vārds_orig = {{ara|الفارابي}} (''Al-Fārābī'')
|        attēls = Al-Farabi.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|    dz_dat_alt = ap [[872. gads|872]]. gadu
|       dz_gads =
|    dz_mēnesis =
|      dz_diena =
|      dz_vieta = Fārāba (tagad {{vieta|Kazahstāna|Otrara}}) vai [[Farjābas province]] (tagad {{AFG}})
|     m_dat_alt = laika posmā no {{dat|950|12|14|Ģ}} līdz {{dat|951|1|12|D}}
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta = [[Damaska]] (tagad {{SYR}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums = V
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[politiskā filozofija]], [[metafizika]], [[ētika]], [[loģika]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = “[[Lielais traktāts par mūziku]]”, “[[Traktāts par tikumības pilsētas iedzīvotājiem]]”
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Bruņu mašīnas infokaste
|      nosaukums= ''Cougar'' (MRAP)
|        attēls= [[attēls:070225-M-4393H-041.jpg|300px]]
|    virsraksts= ''Cougar'' ASV jūras kājnieku vienībā dienesta laikā Irākā
|       apkalpe= 2+4 cilvēki<ref>https://web.archive.org/web/20070813020644/http://www.forceprotection.net/models/cougar/specs/cougar4x4_spec.pdf</ref>
|        garums= 5,91 m
|       platums= 2,74 m
|      augstums= 2,64 m
|          masa= 17,2 t
|        bruņas= klasificēta informācija
|     primārais= Izvēles tālvadības ieroču stacija (''Common Remotely Operated Weapon System II'')
|   sekundārais= Izvēles šaušanas porti
|       dzinējs= ''Caterpillar C-7''  dīzeļdzinējs I6
| dzinēja_jauda= 330 Zs (243 kW)
|ātrums_uz ceļa= 105 km/h (maksimālais ātrums)
| zs_koeficents=
|maks. attālums= 966 km
}}
'''''Cougar'' (MRAP)''' ir ASV smagā riteņu [[bruņumašīna]] ar uzlabotu pretmīnu aizsardzību (MRAP— {{val|en|Mine-Resistant Ambush Protected}}). Ražots un izstrādāts ASV kompānijā ''[[Force Protection Inc.]]'' [[britu armija|Britu armijā]] tiek izmantotas ar nosaukumu ''Mastiff''.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Žozefs Bonaparts
| vārds_orģ           =''Joseph Bonaparte''
| attēls              =Esménard - Portrait en buste de Joseph Bonaparte.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
| amats                =[[Neapoles karalis]]
| term_sākums          ={{dat|1806|03|30}}
| term_beigas          ={{dat|1808|06|6}}
| coronation          =
| priekštecis          =[[Ferdinando I Burbons|Ferdinando I]]
| pēctecis             =[[Joahims Mirats]]
| amats2               =[[Spānijas karalis]]
| term_sākums2         ={{dat|1808|6|6}}
| term_beigas2         ={{dat|1813|12|11}}
| coronation1           =
| priekštecis2         =[[Fernando VII]]
| pēctecis2            =[[Fernando VII]]
| dzim_dati           ={{dat|1768|1|7}}
| dzim_vieta          =[[Kortē]], [[Korsikas republika]]
([[Augškorsika]], {{FRA}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1844|7|28|1768|1|7}}
| mir_vieta           =[[Florence]], [[Toskānas lielhercogiste]]
([[Toskāna]], {{ITA}})
| dinastija           =[[Bonapartu dinastija]]
| tēvs                =[[Karlo Buonaparte]]
| māte                =[[Letīcija Ramolīno]]
| dzīvesb             = [[Žilī Klarī]]
| bērni               =
*Žilī Žozefīne Bonaparte
*[[Zenaīda Bonaparte]]
*[[Šarlote Bonaparte]]
| reliģija            =[[katolisms]]
| apglabāts           = [[Invalīdu nams]], [[Parīze]]
| paraksts            = Signatur Joseph Bonaparte.PNG
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Morions''' (no {{val|la|morrosus}} — 'duļķains, tumšs') jeb '''melnais kristāls''' ir [[kvarcs|kvarca]] paveids. Morions ir tumši brūns līdz melns, necaurspīdīgs kvarcs, ko bieži apvieno ar ļoti līdzīgo [[dūmu kvarcs|dūmu kvarcu]]. Abi šie kvarca paveidi rodas pakļaujot alumīniju saturošu kvarcu radiācijai. Šāds process var notikt dabiski, taču bieži tiek veidots mākslīgs morions/dūmu kvarcs, to speciāli apstarojot. Dabā šāds kvarcs var veidoties [[granīts|granītos]], kuriem piemīt vāja bet pastāvīga radiācija. Lielākie kristāli — līdz 3 tonnas smagi ([[Minasžeraisa]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Enciklopēdisks stils|Piemēram, "Pēc smagas “aplaušanās” ar Mac Portable, „ābolkompānija”..."; slīpraksts}}
{{coord|37.33182|-122.03118|region:US-CA|display=title}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Apple Inc.''
| logo =
| type = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as =
| foundation = {{dat|1976|4|1|N|bez}}
| founder = {{ubl|[[Stīvs Džobss]]|[[Stīvs Vozņaks]]|[[Ronalds Veins]]<ref name=AppleConf>{{Grāmatas atsauce| last = Linzmayer| first = Ronald W.| title = Apple Confidential: The Real Story of Apple Computer, Inc.| publisher = No Starch Press| year = 1999| url = http://extras.denverpost.com/books/chap0411h.htm}}</ref>}}
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Kupertino}}<ref name=Waymarkmark>{{Tīmekļa atsauce|author=ucdvicky|title=Waymarking: Apple Inc|url=http://www.waymarking.com/waymarks/WM3289|publisher=Waymarking.com: GEO*Trailblazer 1|accessdate=2013. gada 6.janvāris}}</ref>
| location_country =
| locations =
| area_served = Visa pasaule
| key_people = {{nowrap|[[Arturs Levinsons]] (priekšsēdētājs)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://apple.com/pr/bios/ |title=Press Info – Apple Leadership |publisher=Apple |accessdate=2012. gada 22. februāris |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130326171611/http://www.apple.com/pr/bios/ |archivedate=2013. gada 26. Marts }}</ref><br />[[Tims Kuks]] (valdes priekšsēdētājs)}}
| industry =
| products = {{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Produktu saraksts
|1=''[[Macintosh|Mac]]''
|2=''[[iPod]]''
|3=''[[iPhone]]''
|4=''[[iPad]]''
|5=''[[iPad Mini]]''
|6=''[[Apple TV]]''
|7=''[[OS X]]''
|8=''[[iLife]]''
|9=''[[iWork]]''
|10=''[[iOS]]''
}}
| services = {{Collapsible list
|framestyle=border:none; padding:0;
|title=Pakalpojumi
|1=''[[Apple Store]]''
|2=''[[Apple Store (online)|Apple Store online]]''
|3=''[[Mac App Store]]''
|4=''[[App Store (iOS)|iOS App Store]]''
|5=''[[iTunes Store]]''
|6=''[[iBookstore|iBooks]]''
|7=''[[iCloud]]''
}}
| revenue = {{Nowrap|1={{Palielinājās}} US$ 156,508 miljardi (2012)<ref name="10-K-2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/320193/000119312512444068/d411355d10k.htm |title=2012 Apple Form 10-K |date= October 31, 2012|accessdate=November 4, 2012}}</ref>}}
| operating_income = {{Palielinājās}} US$ {{0|0}}55.241 miljards (2012)<ref name="10-K-2012" />
| net_income = {{Palielinājās}} US$ {{0|0}}41,733 miljardi (2012)<ref name="10-K-2012" />
| assets = {{Palielinājās}} US$ 176,064 miljardi (2012)<ref name="10-K-2012" />
| equity = {{Palielinājās}} US$ 118,210 miljardi (2012)<ref name="10-K-2012" />
| num_employees = 72 800 (2012)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.macrumors.com/2012/10/31/apples-2012-annual-report-more-employees-more-office-space-more-sales |title=Apple's 2012 Annual Report: More Employees, More Office Space, More Sales |publisher=Macrumors.com |date=2012-10-31 |accessdate=2012-11-11}}</ref>
| subsid =
| homepage = {{URL|apple.com}}
}}
'''''Apple Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] daudznacionāla korporācija, kas izstrādā un pārdod sadzīves elektroniku, datoru programmatūras un personālos datorus. Kompānijas vislabāk pazīstamie produkti ir ''[[Macintosh]]'' ierīces — ''[[iPod]]'', ''[[iPhone]]'' un ''[[iPad]]''. Apple produktu nosaukumos burts "i" nozīmē "internets.{{fact}} Pazīstamākās Apple programmatūras ir [[macOS]] operētājsistēma, ''[[iTunes]]'' izklaides programma, ''[[iLife]]'', ''[[iWork]]'' dokumentu veidošanai, [[Final Cut Studio]] profesionāla audio un filmu apstrādes programmatūra, ''[[Safari (pārlūkprogramma)|Safari]]'' interneta pārlūkprogramma un ''[[iOS]]'', mobilo ierīču operētājsistēma. Kopš 2010. gada augusta ''Apple'' pieder 301 preču veikals desmit valstīs un interneta veikals, kur ir iespēja iegādāties visus Apple produktus. Kopš 2011. gada maija ''Apple'' ir viena no lielākajām kompānijām pasaulē un visuzticamākā tehnoloģiju kompānija pasaulē, kas ir apsteigusi ''[[Microsoft]]''.

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Castanea pumila|autors=|attēls=AlleghenyChinquapin-IMG 2803.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Castanea|ģints_lv=Kastaņas|suga=Castanea pumila|suga_lv=Zemā kastaņa|izplatība=|kategorijas=nē|attēls2=Castanea pumila kz05.jpg}}'''Zemā kastaņa''' ({{Val-la|Castanea pumila}}) ir [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas]] dienvidaustrumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://explorer.natureserve.org/Taxon/ELEMENT_GLOBAL.2.137550/Castanea_pumila|title=NatureServe Explorer 2.0|website=explorer.natureserve.org|access-date=2022-09-03|archive-date=2022-12-28|archive-url=https://web.archive.org/web/20221228195017/https://explorer.natureserve.org/Taxon/ELEMENT_GLOBAL.2.137550/Castanea_pumila}}</ref>

sentences: '''Neminerāls''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] samērā reti lietots termins, kas apzīmē dabā atrodamu vielu, kā īpašības neļauj to pieskaitīt [[minerāls|minerāliem]] (tai skaitā arī [[iezis|iežiem]], kas sastāv no minerāliem) un [[mineraloīds|mineraloīdiem]]. Termins apvieno daudzus savstarpēji krasi atšķirīgus materiālus, ko vieno tas, ka tiem nepiemīt kaut viena no šādām minerālu īpašībām: ciets [[viela|agregātstāvoklis]], ar [[kristāliskā struktūra|kristālisku struktūru]], neorganisks, homogēns.

sentences: '''Radioteleskops''' ir [[teleskops]] kosmisko objektu [[radiostarojums|radiostarojuma]] uztveršanai un reģistrēšanai. Radioteleskops sastāv no [[antena]]s (visbiežāk liela diametra [[paraboloīds|paraboloīda]] formas metāla atstarotāja antenas) un starojuma uztvērēja — radiometra. Atsevišķam radioteleskopam ir neliela izšķirtspēja (ne augstāka par 1'), tās paaugstināšanai izmanto [[radiointerferometrs|radiointerferometru]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Semantiskā integrācija''' ir process, kurā tiek salīdzināti divi vai vairāki [[Modelēšana|modeļi]], un tajos esošie [[Semantika|semantiski]] saistītie jēdzieni tiek saskaņoti, tos savstarpēji [[Kartēšana|kartējot]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Carroll|first=Ray|last2=van der Meer|first2=Sven|date=2008-07|title=Semantic Integration of User Data - Models and Processes Enabling Seamless Mobility|url=https://ieeexplore.ieee.org/abstract/document/4591731|journal=2008 32nd Annual IEEE International Computer Software and Applications Conference|pages=1103–1109|doi=10.1109/COMPSAC.2008.220}}</ref> Tā funkcija ir savienot neviendabīgus [[Datu avots|datu avotus]] un organizēt tajos esošo [[Informācija|informāciju]], vienlaikus novēršot konfliktus, kas var rasties dažādu struktūru, kā arī semantiskā konteksta vai nozīmes pretrunu dēļ.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Kurata''' var būt:
* [[Šū Kurata]];
* [[Jasuharu Kurata]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rokijs 5
| attēls                   = Rocky v poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rocky V''
| žanrs                    = sporta drāma
| režisors                 = [[Džons Evildsens]]
| producents               = Roberts Čartofs
| scenārija autors         = [[Silvestrs Stallone]]
| galvenajās lomās         =
* Silvestrs Stallone
* [[Talija Šaira]]
* [[Bērts Jangs]]
* [[Seidžs Stallone]]
* [[Tomijs Morisons]]
* [[Bērdžess Meredits]]
| mūzika                   = [[Bills Konti]]
| operators                = [[Stīvens Posters]]
| montāža                  =
| studija                  = ''United Artists''
| izplatītājs              = ''[[United Artists]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1990|11|16}}
| ilgums                   = 104 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|42 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,9 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Rokijs 4]]"
| nākamā                   = "[[Rokijs Balboa]]"
}}
'''"Rokijs 5"''' ({{val|en|Rocky V}}) ir 1990. gada ASV sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Evildsens]]. Filmas scenārija autors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Silvestrs Stallone]]. Šī ir [[Rokijs (filmu sērija)|"Rokija" filmu sērijas]] piektā daļa. Filmas iepriekšējā daļa "[[Rokijs 4]]" izdota 1985. gadā, savukārt nākamo filmas daļu "[[Rokijs Balboa]]" izdeva 2006. gadā.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Empedokls no Akragām
|          vārds_orig = Ἐμπεδοκλῆς ὁ Ακράγας
|              attēls = Empedocles in Thomas Stanley History of Philosophy.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Empedokls. [[17. gadsimts|17. gadsimta]] [[gravīra]]
|          dz_dat_alt = 490-480. gads p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Akragas, [[Sicīlija]]
({{ITA}})
|           m_dat_alt = 423. gads p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Etna]], [[Sicīlija]]
({{ITA}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki = Metons
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Dzeja]], [[medicīna]], [[retorika]], [[reliģija]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = "Par dabu"
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada jūnijā,}}
{{Ievads+}}
{{Vikisaites+}}
'''MySQL Cluster''' izmanto sinhrono replikāciju caur divfāžu saskaņošanas mehānismu, lai nodrošinātu datu ierakstīšanu vairākos mezglos līdz saskaņošana būs noslēgta. (Tas ir pretēji "[http://dev.mysql.com/doc/en/replication.html MySQL Replication]{{Novecojusi saite}}", kas ir [[asinhrona]].) Kopumā ir nepieciešamas divas datu kopijas (''replicas''), lai garantētu augstu pieejamību. Turklāt klāsteri ir iespējams nokonfigurēt līdz 4 kopiju glabāšanai.

sentences: '''Volts''' (''V'') ir elektriskā [[spriegums|sprieguma]] [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] mērvienība, tā nosaukta par godu itāļu fiziķim [[Alesandro Volta]]m (1745—1827).

sentences:
'''Starptautiskā meteoroloģijas diena''' ({{val-en|World Meteorological Day}}, {{val-es|Día Meteorológico Mundial}}, {{val-fr|Journée météorologique mondiale}}) tiek svinēta katru gadu [[23. marts|23. martā]] no 1961. gada. Tā ir diena, kad 1950. gadā tika izveidota [[Pasaules Meteoroloģijas Organizācija]]. Organizācija rīko atbilstošus propagandējošus pasākumus. Katru gadu tiek sastādīta attiecīgā gada svētku tematika:
* 2009. gads — [[Laikapstākļi]], [[klimats]] un [[gaiss]], kuru elpojam
* 2008. gads — Mūsu planētas novērojumi labākai nākotnei
* 2007. gads — Polārā meteoroloģija: globālo iedarbību sapratne
* 2006. gads — Dabas stihiju bīstamības novēŗšana un seku likvidēšana
* 2005. gads — Laikapstākļi, klimats, ūdens un intensīva attīstība
* 2004. gads — Laikapstākļi, klimats un ūdens informācijas laikmetā
* 2003. gads — Mūsu nākotnes klimats

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Somu līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Finnish gulf near Tallinn.JPG
| paraksts     = Skats uz līci [[Tallina]]s tuvumā
| karte        = BaltijasJura.png
| vieta        = {{FIN}}
{{EST}}
{{RUS}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Baltijas jūra]]
| plat_d=59| plat_m=50| plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=26| gar_m=00| gar_s=0 | gar_EW=E
| platība      = 29 500
| platība_ha   =
| garums       = 428
| platums      = 120
| Vid_dziļums  = 38
| Max_dziļums  = 115
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Hoglande]]
| pilsētas     = [[Sanktpēterburga]], [[Helsinki]], [[Tallina]]
}}
'''Somu līcis''' ({{val-fi|Suomenlahti}}, {{val-et|Soome laht}}, {{val-ru| Финский залив}}) ir [[līcis]] [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Tā krastos atrodas [[Somija]] (ziemeļos), [[Igaunija]] (dienvidos) un [[Krievija]] (austrumos).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Rattus norvegicus 1.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Rattus norvegicus|Pelēkā žurka}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Rodentia
| kārta_lv =Grauzēji
| dzimta =Muridae
| dzimta_lv =Peļu dzimta
| apakšdzimta =Murinae
| apakšdzimta_lv =Vecās pasaules peles
| ģints =Rattus
| ģints_lv =Žurkas
| kategorijas =nē
| binomial =Rattus <small>([[Fischer de Waldheim]], 1803)</small>
}}
'''Žurkas''', '''žurku ģints''' (''Rattus'') ir [[peļu dzimta]]s (''Muridae'') [[grauzēji]]. Ir zināmas 58 sugas, kas pārsvarā dzīvo [[tropi|tropu]] un [[subtropi|subtropu]] [[mežs|mežos]]. Visplašāk izplatītās [[suga]]s ir [[pelēkā žurka]] (''Rattus norvegicus'') un [[melnā žurka]] (''Rattus rattus''), kuras kopā ar [[cilvēks|cilvēkiem]] ir izplatījušās pa visu [[pasaule|pasauli]]. Vienīgās vietas, kur žurkas nav radušas sev mājvietu, ir aukstie [[Arktika]]s un [[Antarktika]]s apvidi, kā arī dažas [[okeāns|okeānu]] [[sala]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://notesjokes.blogspot.com/2007_09_01_archive.html |title=notes & jokes of Jeremy: septembris 2007<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|05|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120111205352/http://notesjokes.blogspot.com/2007_09_01_archive.html |archivedate={{dat|2012|01|11||bez}} }}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir sastopamas abas šīs sugas; gan pelēkā žurka, gan melnā žurka.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=ziidiitaaji |title=Latvijas zīdītāju saraksts<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|05|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091025040931/http://latvijas.daba.lv/scripts/db/saraksti/saraksti.cgi?d=ziidiitaaji |archivedate={{dat|2009|10|25||bez}} }}</ref>

sentences:
'''22. janvāris''' ir gada 22. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 343 dienas (344 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Austris]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aizpūres baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Aizpures kat bazn.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Aizpūres katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = left
| latd  =56  | latm  =35  | lats  =4  | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 59 | longs = 37 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Ludzas novads]], [[Līdumnieku pagasts]], [[Līdumnieki]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1935]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Rolands Abrickis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1931]]
| year_completed        = [[1935]]
| length                = 14 m
| width                 = 9,25 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = koka
}}
'''Aizpūres Vissvētākās Jaunavas Marijas — ticīgo palīdzības Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes [[Baznīca (celtne)|baznīca]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |date={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Ludzas novads|Ludzas novada]] [[Līdumnieku pagasts|Līdumnieku pagasta]] [[Līdumnieki|Līdumniekos]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Mārtiņš Rubenis
 |       piktogramma_1 = Luge pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm = 25px
 | piktogramma_1 saite = Kamaniņu braukšana
 |          vārds_orig =
 |              attēls = Martins_Rubenis_Sigulda.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts = Mārtiņš Rubenis 2018. gadā, 49. FIL Eiropas čempionātā Siguldā
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|9|26}}
 |             dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |              garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |               svars = 78 [[kilograms|kg]]<ref name="SA">{{laikraksta atsauce|first= Dainis|last= Āzens|author= |authorlink= |coauthors= |date= {{dat|2012|2|7||bez}}|title= Mārtiņš Rubenis «uzlādē baterijas»|journal= [[Sporta Avīze]]|volume= 6|issue= 832|page= |pages= 24.—33. lpp|publisher= SIA "Mediju nams"|location= Rīga|issn= 1691-0451|url= }}</ref>
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola = Rīgas 69. vidusskola
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 = Ģimnāzija
 |      izgl iest1_nos = [[Murjāņu sporta ģimnāzija]]
 |          izgl iest2 = Akadēmija
 |      izgl iest2_nos = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{LAT}}
 |        sporta veids = [[Kamaniņu braukšana]]
 |             kar_sāk = 1998
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 5 ({{oss|Z=1998}}, {{oss|Z=2002}}, {{oss|Z=2006}}, {{oss|Z=2010}}, {{oss|Z=2014}})
 |          os_medaļas = 2 bronzas
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
* Latvijas Gada sportists ([[Latvijas Gada balva sportā 2006|2006]])
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[kamaniņu braukšana]]}}
{{Medal|Country|{{LAT}}}}
{{Medal|ZOS}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|Turīna 2006]]|Individuāli}}
{{Medal|Bronze|{{oss|Z=2014|teksts=Soči 2014}}|{{osv|Kamaniņu braukšana|2014|Ziemas|title=Stafete|subcategory=Stafete}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Individuāli}}
{{Medal|Silver|[[2003. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2003]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2004. gada Pasaules čempionāts kamaniņu braukšanā|Nagano 2004]]|Individuāli}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2008. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Čezāna 2008]]|Stafete}}
{{Medal|Gold|[[2010. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2010]]|Stafete}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Sigulda 2014]]|Stafete}}
{{Medal|Bronze|[[2006. gada Eiropas čempionāts kamaniņu braukšanā|Vinterberga 2006]]|Stafete}}
}}
'''Mārtiņš Rubenis''' (dzimis {{dat|1978|9|26}} [[Rīga|Rīgā]]) ir bijušais [[latvieši|latviešu]] [[kamaniņu braukšana|kamaniņu braucējs]], šobrīd kamaniņu braukšanas [[treneris|treneris]] un inženieris-mehāniķis.<ref name="SA" /> Pirmais sportists neatkarīgās Latvijas sporta vēsturē, kas izcīnījis medaļu [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpiskajās spēlēs]] (bronza [[2006. gada ziemas olimpiskās spēles|2006. gadā Turīnā]]), vēl ir izcīnījis bronzu Latvijas komandas sastāvā {{oss|Z=2014|L=L}} komandu stafetē.

sentences: '''[[Lietuva|Lietuvā]]''' ir vairāk kā 2830 '''[[ezers|ezeru]]''', kuru platība pārsniedz 0,5 [[hektārs|hektārus]]. Visu Lietuvas ezeru kopplatība sasniedz 880 [[kvadrātkilometrs|km²]]. Lietuvā ir arī 3100 dabiskas izcelsmes ezeru, kuru platība ir no 0,05 līdz 0,5 hektāriem, bet šo ezeru kopplatība sastāda tikai 5,34 km². Daļa no mazajiem ezeriem ir [[vecupe]]s vai tiem ir [[Karsta process|karsta izcelsme]]. Šādu ezeru skaits nemitīgi mainās, padarot neiespējamu to saskaitīšanu. Ezeri sastāda tikai 1,37% no Lietuvas teritorijas. Turklāt pastāv arī 340 mākslīgi radītas [[Ūdenstilpe|ūdenstilpes]], kuru platība ir lielāka par 5 hektāriem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērskābes struktūrformula
ar starpatomu attālumiem

Sērskābes molekulas modelis

Sērskābes paraugs Latvijas ķīmijas vēstures muzejā
|       citi nosaukumi = ūdeņraža tetraoksosulfāts (VI), vitriola eļļa, vitrioleļļa
|           CAS numurs = 7664-93-9
|      ķīmiskā formula = H2SO4
|              molmasa = 98,08
|              blīvums = 1840
|  kušanas temperatūra = 283 K (10 °C)
| viršanas temperatūra = 610 K (337 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Sērskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]4) tīrā veidā ir eļļains, viegli sasalstošs šķidrums. [[Ūdens]] šķīdumos tā ir stipra, neorganiska divvērtīga [[skābe]]. Sērskābes sāļus sauc par [[sulfāti]]em (dažu metālu sulfātu [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] dēvē arī par [[vitrioli]]em).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magbasīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], sorosilikāts
|ŠtruncaID=8/C.32-10
|ķīm_formula=KBa(Al,Sc)(Mg,Fe++)6Si6O20F2
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārti violets
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedrains, masīvs
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.597 nβ = 1.609 nγ = 1.615
|pleohroisms=
|blīvums=3,41
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Esperanto simboli''' ir [[Simbols|simbolu]] kopums, kas prezentē kā [[Esperanto valoda|esperanto valodu]], tā arī visu [[esperanto]] kopienu. Visu šo simbolu atzīšanas pakāpe ir atšķirīga, bet tomēr pie biežāk lietojamiem ir pieskaitāmi esperanto [[karogs]], esperanto kustības [[himna]] un zaļā piecstaru zvaigzne. Pie papildus neoficiālajiem atribūtiem pieskaita arī [[Zaļā krāsa|zaļo krāsu]] kopumā, kā arī esperanto iniciatora [[Ludviks Zāmenhofs|Ludvika Zāmenhofa]] portretu. 1987. gadā tika prezentēts vēl viens t.s. "[[esperanto jubilejas simbols]]".

sentences:
{{atveidošana+}}
{{pareizrakstība+}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Attilio Celant''
| attēls =
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1942
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =28
| dz_vieta =Polcenigo, [[Friuli-Venēcija Džūlija]], {{ITA}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| pilsonība ={{ITA}}
| tautība =[[Itālis]]
| darba_vietas = Romas La Sapienza universitāte
| alma_mater = Romas La Sapienza universitāte
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| apbalvojumi = [[attēls:ITA OMRI 2001 GUff BAR.svg|40px]] 2005. Goda virsnieks, Itālijas Republikas goda ordenis
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Trokšņu mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences: '''4. jūlijs''' ir gada 185. diena (186. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 180 dienas.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste 2
| nosaukums           = RISC OS
| saime               =
| logo                = Riscos logo generic cogwheel richard hallas lg cogwheel x1.svg
| logo izmērs         = 100px
| ekrānuzņēmums       = RISCOS 4 scr.png
| paraksts            = RISC OS 4 ekrānuzņēmums.
| izstrādātājs        = [[Castle Technology]] un [[RISC OS Open]] (5.xx), [[RISCOS Ltd]] (6.xx)
| mājas lapa          = [http://riscosopen.org RISC OS Open Ltd], [http://riscos.com RISCOS Ltd]
| pirmkoda modelis       =
| licence                =
| kodola tips            =
| valoda                 = Angļu
| atjaunošanas metode    =
| atbalstītas platformas = [[ARM]]
| pirmā izlaiduma versija  =
| pirmā izlaiduma datums   =
| pirmā izlaiduma url      =
| izlaiduma versija        =
| izlaiduma datums         =
| izlaiduma url            =
| iepriekšējā         =
| nākamā              =
| pirmskata versija      =
| pirmskata datums       =
| pirmskata url          =
| atbalsta statuss       =
| citi raksti            =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Heliotrops
|attēls=
|klase= [[Tektosilikāta minerāls]]
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=[[Silīcijs|Si]][[Skābeklis|O]]2
|singonija= [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Zaļa ar tumši sarkaniem vai sarkanīgi oranžiem lāsumiem un svītrām
|svītra=
|habituss=Masīvas asociācijas ar sarkanās jašmas ieslēgumiem
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība= 6,5–7
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef= 1,53–1,54
|pleohroisms=
|blīvums=2,38-2,45
}}
'''Heliotrops''' jeb '''asinsakmens''' ir [[halcedons|halcedona]] paveids, kuram tumši zaļā krāsa izraibināta ar sarkanās [[jašma]]s ieslēgumiem. Kā kvarca grupas minerālam tā cietība ir piemērota apstrādāšanai, un to bieži izmanto telpu apdarei. Lielākās atradnes vietas atrodas [[Austrālija|Austrālijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]], [[Ķīna|Ķīnā]], [[Indija|Indijā]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences: '''Konkurētspēja''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[uzņēmējdarbība]]s [[teorija|teorijā]] un [[prakse|praksē]] ir [[uzņēmums|uzņēmuma]], [[nozare]]s vai [[valsts]] spēja pārdot savus [[produkts|produktus]], [[prece]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumus]] [[tirgus|tirgū]]. Līdz ar to konkurētspēja, līdz ar [[konkurence]]s jēdzienu, ir viena no svarīgākajām preču un pakalpojumu tirgu raksturojošām kategorijām.

sentences:
{{catmain|Zinātniskais žurnāls}}
{{Commonscat|Scientific journals}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Zilupe (nozīmju atdalīšana)|Zilupe}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
|nosaukums = Zilupe
|tips = stacija
|attēls = Zilupes dzelzceļa stacija, Zilupe, Zilupes novads, Latvia - panoramio.jpg
|attēla_apraksts = Zilupes stacijas ēka 2008. gadā
|karte = Latvijas dzelzceļi
|līnijā = [[Dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe|Rēzekne II—Zilupe]]
|atvērta = 1901
|citi_nosaukumi = {{val-ru|Розеновская}}
|stacijas_tips = pasažieru
|arhitekts = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
|platformas = 2
|platformu_tips =
|sliežu_ceļi = 4
|adrese = Stacijas iela 2, [[Zilupe]]
|latd = 56 |latm = 23 |lats = 31 |latNS = N
|longd = 28 |longm = 6 |longs = 58 |longEW = E
|tuvākās_stacijas = [[Nerza]] (11 km)
|tuvākie_pp_un_cp = [[Briģi (stacija)|Briģi]] (5 km)
|attālums_līdz_Rīgai = 279
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lysimachia vulgaris (flowers) 2.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ericales
| rinda_lv = Viršu rinda
| kategorijas = jā
| binomial = Lysimachia vulgaris
| autors = [[Linnaeus]]
| klada =
| klada_lv =
| apakšklase = Asteridae
| apakšklase_lv = Asterveidīgie
| dzimta = Primulaceae
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| ģints = Lysimachia
| ģints_lv = Zeltenes
| sinonīmi = ''Lysimachusa vulgaris''
| suga_lv = Parastā zeltene
| suga = Lysimachia vulgaris
}}'''Parastā zeltene''' (''Lysimachia vulgaris'') ir [[Zeltenes|zelteņu]] suga. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un dažāda lieluma grupas aug [[Pļava|pļavās]], krūmājos, mežos, kā arī ūdenstilpju piekrastē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lysimachia-vulgaris-l/|title=parastā zeltene - Lysimachia vulgaris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-03-20}}</ref>

sentences: '''Agrotehnika''' ir [[Kultūraugi|kultivējamo augu]] (kultūraugu) audzēšanas metožu, plašākā nozīmē arī līdzekļu ([[lauksaimniecības tehnika]]s jeb lauktehnikas) komplekss.

sentences:
'''Kaļķakmens''' ir [[karbonātiezis]], kas sastāv galvenokārt no [[kalcīts|kalcīta]]. Kaļķakmeņus iedala pēc struktūras un sastāva.
Pēc struktūras īpašībām izšķir brahiopodu, oolītu, kristāliskos, kunkuļainos un citu veidu kaļķakmeņus. Ja dažādu veidu piemaisījumi kaļķakmeņos ir vairāk nekā 50%, tad tos iedala smilšainajos, mālainajos, kramainajos, dolomitizētos un glaukonītsaturošajos kaļķakmeņos.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sers Frānsiss Dreiks
 |    vārds_orig = ''Sir Francis Drake''
 |        attēls = Francis drake.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap [[1540. gads|1540]]. gadu
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =  [[Devona]], [[Anglijas Karaliste]]
 |        m_gads = 1596
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 27
 |       m_vieta =  [[Kolona (province)|Kolona]], [[Panama]], [[Spānijas impērija]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =  [[Anglijas Karaliste]]
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ceļotājs, jūrnieks, militārpersona, pirāts, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1563–1596
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts = Francis Drake Signature.svg
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Bēta daļiņa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Kā pareizi rakstīt: ''bēta daļiņas'' vai ''bēta-daļiņas''? |year= 2011 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=7 |accessdate= 2017. gada 1. oktobrī |quote='''''Bēta''''' – šajā gadījumā ‘termina sastāvdaļa, kas norāda, ka termina nozīme saistāma ar bēta daļiņām’ (''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga: Avots, 2005, 103. lpp.). Defisi lieto marku, standartu u. tml. apzīmējumos, sarežģītu ķīmisko savienojumu nosaukumos un dažos saīsinājumos, piem., „Audi-80”, N-8-acetil-p-fenetidīns u.tml. (Skujiņa, V. ''Latviešu valoda lietišķajos rakstos''. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999, 119.lpp.). Defise šajā vārda savienojumā nav nepieciešama.}}</ref> ('''β daļiņa''') ir lādēta daļiņa, kas izdalās [[bēta sabrukšana|bēta sabrukšanā]]. Bēta daliņu plūsmu sauc par '''bēta starojumu''' vai '''bēta stariem'''. Negatīvi lādētas bēta daļiņas ir [[elektrons|elektroni]] (β-), bet pozitīvi lādētas bēta daļiņas ir [[pozitrons|pozitroni]] (β+). Bēta starojumu nevajag jaukt ar sekundārajiem un terciārajiem elektroniem, kas rodas, [[alfa stari]]em vai citām smagām lielas enerģijas daļiņām [[jonizācija|jonizējot]] gaisa molekulas. Tie ir tā sauktie [[delta stari]] un [[epsilon stari]]. Atšķirībā no bēta stariem, tiem ir mazāka enerģija un citādāks enerģētiskais spektrs.

sentences: '''[[Ledainais lietus]]''' ir cieti [[nokrišņi]], kuri izkrīt pie gaisa [[temperatūra]]s zem nulles (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C) cietu un caurspīdīgu [[ledus]] bumbiņu veidā ar diametru 1—3 mm. Bumbiņu iekšpusē atrodas šķidrs [[ūdens]] — krītot uz priekšmetiem, bumbiņas saplīst, no tām iztek ūdens, tas sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences: '''Traumatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas saistīta ar dažādu [[trauma|traumu]] un savainojumu ārstēšanu, tai skaitā ķirurģisku iejaukšanos.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences: '''Piekarināmā sliežu vai speciālas konstrukcija pakete''' ([https://www.google.com/search?q=%D0%A0%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D1%81%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B5+%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%87%D0%BD%D1%8B%D0%B5+%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D1%82%D1%8B&tbm=isch&ved=2ahUKEwj86qfkr5r-AhXItCoKHfySC0cQ2-cCegQIABAA&oq=%D0%A0%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D1%81%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B5+%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D1%85%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D1%87%D0%BD%D1%8B%D0%B5+%D0%BF%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D1%82%D1%8B&gs_lcp=CgNpbWcQA1DlFViWKGCBLmgAcAB4AIAB8AKIAZsJkgEHOS4wLjEuMZgBAKABAaoBC2d3cy13aXotaW1nwAEB&sclient=img&ei=y2kxZLzZEMjpqgH8pa64BA&bih=568&biw=1236&rlz=1C1GTPM_enLV765LV765 skat. foto galeriju]) paredzēta ceļa laiduma pārsedzei remontdarbu vai būvniecības iecirkņos, lai veiktu, piemēram, inženierbūvju (gājēju tunelis, [[caurteka]] u.tml.) ierīkošanu, hidroizolācijas nomaiņu inženierbūvēm, tiltu balstu remontu, zemes klātnes remontu vai piesardzībai pret iespējamu iegruvumu u.c.<ref>[https://files.stroyinf.ru/Index2/1/4293844/4293844070.htm Dzelzceļa remonta piekaramās paketes RUS 1989.gads]</ref> Piekarpaketes izgatavo no veidtērauda vai sliedēm. Paketes garums ir 25 vai 12,5 m, kas paredzētas vilcienu kustības drošības nodrošināšanai pret iespējamu ceļa nosēšanos vai arī iegruvumu, atskaitot 0,5 m pirms katra atbalstāmā laukuma. Paketes pieļauj vilcienu caurlaišanas ātrumu 25 km/h, t.sk. 8-asīgos vagonus ar celtspēju 130 tonnas spēka (t sp.). Smagāku ritošo sastāvu pa darba vietu caurlaiž ar ātrumu 15 km/h (16-asīgais transportieris ar celtspēju 200 t.sp), tomēr pa saīsinātām aprēķina paketēm ātrums var būt 25 km/h. Paketes var pielietot sliežu ceļam ar koka, dzelzsbetona u.c. [[Zemsliežu pamats|gulšņiem]], līknēs vai taisnos ceļa posmos, kā arī pie atšķirīgiem vilces veidiem. Tomēr līknēm ceļa plānā jābūt laidenām, tāpēc pirms pakešu uzstādīšanas var būt nepieciešams tās izlāgot. Veidtērauda paketes pielieto vienīgi taisnos ceļa posmos.

sentences:
[[File:Religious Leaders, World Economic Forum 2009 Annual Meeting.jpg|thumb|Reliģiskie līderi]]
'''Garīdzniecība''' ir īpaši ordinēta (deleģēta) kalpotāju kārta, kas veido kādas [[reliģija]]s garīgo hierarhiju. [[Kristīgā baznīca|Kristīgajā baznīcā]] šajā terminā var ietilpt sludinātāji, [[mācītājs|mācītāji]], [[priesteris|priesteri]], [[diakons|diakoni]], [[mūks|mūki]], [[klosteris|klostera]] [[abats|abati]], [[kardināls|kardināli]], [[bīskaps|bīskapi]], [[arhibīskaps|arhibīskapi]], [[pāvests|pāvesti]]. Dažādās konfesijās šie amati, amatu nosaukumi, to sadalījumi var krietni atšķirties.
[[Jūdaisms|Jūdaistu]] garīdznieki tiek saukti par [[rabīns|rabīniem]], [[islāms|musulmaņu]] — par  [[Imāms|imāmiem]], [[mulla|mullām]] ([[šiīti|šiītu]] arī par [[ajatolla|ajatollām]]).

sentences: '''Dolomītmerģelis''', '''dolomīta merģelis''' jeb '''domerīts'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=%D0%B4%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D1%82%D0%BE%D0%B2%D1%8B%D0%B9%20%D0%BC%D0%B5%D1%80%D0%B3%D0%B5%D0%BB%D1%8C&lang=RU Akadēmiskā terminu datubāze - доломитовый мергель]{{Novecojusi saite}}</ref> ir mālaini karbonātisks [[nogulumiezis]], kurā [[Iezis|iezi]] veidojošais karbonātiskais [[minerāls]] ir [[dolomīts]], kas sastāda 50—75% no ieža kopējā daudzuma, bet pārējo daļu veido [[māls]]. Dolomītmerģeļi var būt saistīti ar pārejām starp dolomītiem, māliem, [[argillīti]]em un [[anhidrīta dolomītmerģeļi]]em.<ref>Геологический словарь, Том первый: Мергель доломитовый. Москва, Недра. 1978; 422. lpp</ref> [[Latvija|Latvijā]] dolomītmerģeļi ir plaši izplatīti [[Augšdevons|Augšdevona]] karbonātiskajos nogulumos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Uzasinātais asmens
| attēls                   = Slingbladeposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sling Blade''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Billijs Bobs Torntons]]
| producents               =
* [[Lerijs Meistrihs]]
* [[Deivids L. Bušels]]
* [[Brendons Rosers]]
| scenārija autors         = Billijs Bobs Torntons
| galvenajās lomās         =
* Billijs Bobs Torntons
* [[Dvaits Džoakams]]
* [[Dž. T. Volšs]]
* [[Džons Riters]]
* [[Lūkass Bleks]]
* [[Natālija Keinerdeja]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika                   = [[Daniels Lenoiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[TSG Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|11|27|}}
| ilgums                   = 142 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/sling-blade-1996|title=Sling Blade|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513182526/https://www.bbfc.co.uk/releases/sling-blade-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=slingblade.htm|title=Sling Blade|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|24,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Uzasinātais asmens''' ({{val|en|Sling Blade}}) ir 1996. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Billijs Bobs Torntons]]. Citas lomas filmā atveido [[Dvaits Džoakams]], [[Dž. T. Volšs]], [[Džons Riters]], [[Lūkass Bleks]], [[Natālija Keinerdeja]] un [[Roberts Djuvals]]. Filmas pamatā ir Torntona īsfilma ''Some Folks Call It a Sling Blade''. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|11|27||bez}}.

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] par '''naturāliem skaitļiem''' sauc [[skaitlis|skaitļus]] 1, 2, 3, ... (dažreiz tiek iekļauta arī [[nulle]]). Divi galvenie naturālo skaitļu lietošanas mērķi ir [[skaitīšana]] (piemēram, rokai ir 5 pirksti) un [[sakārtošana]] (piemēram, 3. sportists, kas sasniedza finišu). Naturālos skaitļus formāli [[definīcija|definē]] ar [[Peano aksiomas|Peano aksiomu]] palīdzību.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Vilhelms Kārlis Neimanis
| image = Vilhelms Neimanis.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1849|10|05|}}
| location = [[Grēvesmīlene]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| deathdate = {{dat|1919|3|06|}}
| deathplace = [[Rīga]], {{LAT}}
| nationality = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Pēterburgas Mākslas akadēmija]]
| movement = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| famous works = [[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs|Rīgas Pilsētas mākslas muzejs]], [[Kalkūnes muiža]]
| patrons = [[Pauls Makss Berči]]
| awards =
}}

sentences: '''15. novembris''' ir gada 319. diena (320. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 46 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[kategorija:Mali mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Mali vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Alūksnes rajona pagasti|Malupes]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Nodokļu slogs''' ir [[nodokļi|nodokļu]] apmērs, kas maksājams kādai [[ekonomika|ekonomiskai]] grupai.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/tax-burden|title=Tax burden|publisher=Cambridge Dictionary|accessdate={{dat|2017|1|12||bez}}|language=angliski}}</ref> To var raksturot gan kā kopējo maksājamo summu, gan kā maksājamos [[nodokļa likme|procentus]] no ienākumiem, tēriņiem, u.t.t., gan arī salīdzinot ar citām ekonomiskajām grupām. Ja maksājamais nodokļu apmērs ir liels, saka, ka šai grupai nodokļu slogs ir liels vai augsts. Ja maksājamais nodokļu apmērs ir neliels, saka, ka šai grupai ir mazs vai zems nodokļu slogs. Ja kāds nodoklis vai nodokļu sistēma lielāku nodokļu slogu uzliek bagātākajam sabiedrības slānim, to sauc par [[progresīvais nodoklis|progresīvu]], ja nabadzīgākajam sabiedrības slānim — par [[regresīvais nodoklis|regresīvu]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bindžai
 | official_name            = ''Kota Binjai''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Welcome gate to city of Binjai (Binjai-Deli Serdang).jpg
| photo1b      =
| photo2a      = BB 302 70 01 Binjai.jpg
| photo2b      = GBKP Rg. Simpang Awas Binjai, Klasis Binjai Langkat 03.jpg
| photo3a      = Binjai.jpg
| photo3b      =
| photo4a      =
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Logobinjai.jpg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1956
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 90.23
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 279302
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 36 | lats =  | latNS = N
 | longd = 98 | longm = 29 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.binjaikota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida vara(II) oksīds

__ [[varš|Cu]]2+      __ [[skābeklis|O]]2-
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1317-38-0
|      ķīmiskā formula = CuO
|              molmasa = 79,5454
|              blīvums = 6315
|  kušanas temperatūra = 1326 °C
| viršanas temperatūra = 1026 °C (sāk sadalīties)
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Vara(II) oksīds''' (CuO) ir divvērtīgā [[varš|vara]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]], kurš pieder pie bāziskajiem [[oksīds|oksīdiem]]. Vara(II) oksīda kristālā varš un skābeklis ir attiecībā 1:1 (uz vienu vara atomu ir viens skābekļa atoms). Vara(II) oksīds ir pulverveida viela melnā krāsā.

sentences:
'''Kreacionisms''' ({{val|la|creatio;creatonis}} — radīšana) ir [[uzskats]], ka [[pasaule]], [[dzīvība]] un [[cilvēks]] ir dievišķās radīšanas rezultāts.<ref>
[http://plato.stanford.edu/entries/creationism/ Stenfordas Universitātes Filozofijas enciklopēdija - Kreacionisms {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Georgs fon Gīne''' (''Georg von Güne''; 1755—1833) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]], [[Krievijas Impērijas armija]]s virsnieks. Rīgas tieslietu palātas padomnieks (1794), [[valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]]. Vidzemes hoftiesas viceprezidents (1802—1812) un prezidents (1813—31).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = ''Solaris Tramino''
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             =
|attēls paraksts    = ''Solaris Tramino'' [[Poznaņa|Poznaņā]].
|salons             =
|salons paraksts    = Tramvaja salons.
|ražotājs           = [[Solaris Bus & Coach]]
|rūpnīca            = {{flaga|Polija}} [[Boļehovo-Osedle]]
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2009. gads|2009]]—pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      =
|garums             = 29,300 – 35,740 mm
|platums            = 2,300 – 2,500 mm
|augstums           = 350 mm
|pašmasa            =
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 6
|dzinējs            =
|dzinēja jauda      =
|maksimālais ātrums = 70 km/st
|sēdvietu skaits    =
|stāvvietu skaits   =
|pasažieri kopā     =
|izmanto            =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Havjers Peress de Kveljars
| vārds_orģ           = ''Javier Pérez de Cuéllar''
| attēls              = Javier Pérez de Cuéllar (1982).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Havjers Peress de Kveljars 1982. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 5. [[ANO ģenerālsekretārs]]
| term_sākums         = {{dat|1982|1|1|N}}
| term_beigas         = {{dat|1991|12|31|N}}
| priekštecis         = [[Kurts Valdheims]]
| pēctecis            = [[Butross Butross-Gali]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Peru]] premjerministrs
| term_sākums2        = {{dat|2000|11|22|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2001|7|28|N}}
| prezidents2         = [[Valentín Paniagua|Valentins Panjagva]]
| priekštecis2        = [[Federico Salas|Federiko Salass]]
| pēctecis2           = [[Roberto Dañino|Roberto Danjino]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1920|1|19}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Peru|Lima}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2020|3|4|1920|1|19}}
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = politiķis, diplomāts, advokāts
| alma_mater          =
| reliģija            = [[katoļticība]]
| paraksts            = Javier Pérez de Cuéllar (firma).jpg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Arctic terns.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Laridae
|     dzimta_lv = Kaiju dzimta
|   apakšdzimta = Sterninae
|apakšdzimta_lv = Zīriņu apakšdzimta
|         ģints = Sterna
|      ģints_lv = Zīriņi
|          suga = S. paradisaea
|       suga_lv = Jūras zīriņš
|     izplatība =

{{legend|red|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#00FFFF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Migrācijas ceļi}}
|      binomial = Sterna paradisaea ([[Erik Pontoppidan|Pontoppidan]], 1763)
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Sterna portlandica''
*''Sterna pikei''
}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Kanādā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Kanādas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''Kubaņas apgabals''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Кубанська область'', [[Krievu valoda|krievu]]: ''Кубанская область'') bija [[Krievijas Impērija]]s administratīvi teritoriālā vienība, [[Kubaņas kazaki|Kubaņas kazaku]] karaspēka teritorija, kas pastāvēja no 1860. līdz 1918. gadam. Tās administratīvais centrs bija [[Krasnodara|Jekaterinodara]].

sentences:
'''Spektroskopija''' ir fizikas nozare, kurā pēta atomu kodolu, atomu un molekulu struktūru, kādas vielas vai vides ķīmisko sastāvu, izmantojot to spektrus.
{{Commonscat|Spectroscopy}}

sentences: '''Īstenība''' jeb '''realitāte''' (no {{val|la|realis}} — 'īsts, vielisks') ir [[filozofija]]s [[kategorija]], objektīvā esamība, konkrēti izveidojies dabas un [[sabiedrība]]s vēsturisko [[parādība|parādību]] kopums. Klātesamība, materiālo [[fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kopums, kas pastāv [[laiks|laikā]] un [[telpa|telpā]]. Īstenības saturs nav absolūti nemainīgs; gan objektīvi, gan cilvēka darbības dēļ. Īstenība ir nepārtrauktā kustībā un [[attīstība|attīstībā]].

sentences: [[Telesakari|Telesakaros]] un [[skaitļošana|skaitļošanā]] '''bitu ātrums''' jeb '''bitu pārraides ātrums''' ({{val-en|bit rate}}) ir ātrums, ar kādu tiek pārsūtīti [[bits|biti]]. To mēra izsakot skaitļos pārraidīto bitu skaitu vienā sekundē (bit/s), bieži to savieno ar attiecīgo bitu mērvienības prefiksu "kilo" (1 kbit/s = 1,000 bit/s), "mega" (1 Mbit/s = 1,000 kbit/s), "giga" (1 Gbit/s = 1,000 Mbit/s) vai "tera" (1 Tbit/s = 1,000 Gbit/s).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iec.ch/si/binary.htm|title=IEC - SI Zone > Prefixes for binary multiples|website=www.iec.ch|access-date=2020-05-21|archive-date=2020-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20200511104612/https://www.iec.ch/si/binary.htm}}</ref> To apzīmē ar burtu ''R''.<ref>{{cite book |url = http://books.google.com/books?id=-kNn_p6WA38C&pg=PA21&dq=bit+%22rate+R%22#v=onepage&q=bit%20%22rate%20R%22&f=false |title=Data Communications and Computer Networks | first =Prakash C | last = Gupta |publisher=PHI Learning |year= 2006 |accessdate=2011. gada 10. jūlijā}} {{En ikona}}</ref> Astoņi biti sekundē (8 bit/s) atbilst vienam [[baits|baitam]] sekundē (1 B/s).

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Konfūcijs
|          vārds_orig = 孔子, ''Kǒng zǐ''
|              attēls = Confucius Tang Dynasty.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = [[551. gads p.m.ē.|551. gadā p.m.ē.]]
|            dz_vieta = [[Cjuifu]], [[Lu vasaļvalsts|Lu vasaļvalstī]], [[Džou impērija|Džou impērijā]]
|           m_dat_alt = [[479. gads p.m.ē.|479. gadā p.m.ē.]]
|             m_vieta = Cjuifu, Lu vasaļvalstī, Džou impērijā
|        dzīves_vieta =
|             tautība =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[konfūcisms|konfūcisma]] dibinātājs
|           intereses = [[ētika]], [[sociālā filozofija]], [[morālā filozofija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Dow Chemical Company''
| native_name      =
| logo             = Dow Chemical Company logo.svg
| image            =
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1897]]. gads
| founder          = [[Hernerts Henrijs Dovs]]
| defunct          =
| location_city    = [[Midlenda]], [[Mičigana]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      = globāla
| key_people       = Džims Fiterlings
| industry         = [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products         = [[Ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]], [[plastmasa]], [[Katalīze|katalizatori]], [[pārklājums|pārklājumi]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Dow Inc.]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|https://www.dow.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''29. janvāris''' ir gada 29. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 336 dienas (337 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: Par '''ledus planētu''' var uzskatīt ikvienu hipotētisku [[citplanēta|citplanētu]], kuras virsmu lielākoties vai pilnībā pārklāj biezāka vai plānāka [[ledus]] kārta, kā arī ikvienu [[dabiskais pavadonis|dabisko planētas pavadoni]], kas lielākoties sastāv no ledus.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamsīts - (Y)
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]], ūdeni saturošs karbonāts ar svešiem anjoniem
|ŠtruncaID=5/D.03-02
|ķīm_formula=NaY<nowiki>[</nowiki>CO3<nowiki>]</nowiki>2.6H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, bāli sārts, bāli violets
|svītra=Balta
|habituss=kristālu agregāti, piemēram radiāli novietotu adatveida kristālu agregāts, sfēriskas masas. Kristāli līdz 2,5 cm gari
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.480 nβ = 1.498 nγ = 1.571
|pleohroisms=
|blīvums=
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Coccosteus-Paleozoological Museum of China.jpg
| att_nosaukums = ''Coccosteus cuspidatus'' pārakmeņojums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Coccosteidae
| dzimta_lv = Kokkosteīdas
| ģints = Coccosteus
| ģints_lv = Kokkosteji
| suga = Coccosteus cuspidatus
| kategorijas = nē
| binomial= <small>Miller, 1841</small>
}}
'''''Coccosteus cuspidatus''''' ir [[Kokkosteīdas|kokkosteīdu]] [[Artrodiras|artrodiru]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Vidusdevons|vidusdevonā]], [[Eifela stāvs|eifela]] laikmetā ([[narvas svīta]]). Sugu 1841. gadā pirmo reizi aprakstīja skotu ģeologs [[Hags Millers]]. Sugas [[lektotips]] ir [[vidējais muguras kauls]] (''MD''), kas tika atrasts Skotijā pie Kromertas pilsētas vidējos [[Senie sarkanie smilšakmeņi|senajos sarkanajos smilšakmeņos]] (''Middle Old Red Sandstone''). Nosaukums ''Coccosteus cuspidatus'' nozīmē smailais kokkostejs (no vidējā muguras kaula smailā aizmugurējā gala). Suga bija izplatīta [[Skotija|Skotijā]] un [[Orkneju salas|Orkneju salās]] vidējo seno sarkano smilšakmeņu nogulumos, kā arī [[Igaunija|Igaunijā]] Gorodenkas upes krastos un [[Verska]]s urbumā [[narvas svīta]]s nogulumos.

sentences: '''Zvaigžņlielums''' ir bezdimensijas lielums, kuru izmanto [[Astronomija|astronomijā]], lai raksturotu [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] spožumu. Zvaigžņlielumu skala ir [[Logaritms|logaritmiska]]. Tas nozīmē, ka 1. zvaigžņlieluma [[zvaigzne]] ir 2,512 reizes spožāka nekā 2. zvaigžņlieluma [[zvaigzne]]. Jo [[debess ķermenis]] ir spožāks, jo mazāks tā zvaigžņlielums. Zvaigžņlielumu izmanto debess ķermeņu [[Redzamais spožums|redzamā spožuma]] un [[Absolūtais spožums|absolūtā spožuma]] raksturošanai.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Azərbaycan Respublikası''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Azerbaidžānas Republika
|            valsts_nosaukums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Azerbaidžānas himna|Azərbaycan Respublikasının Dövlət Himni]]''
|               karoga_attēls = Flag of Azerbaijan.svg
|            karoga_nosaukums = Azerbaidžānas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Azerbaijan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Azerbaidžānas ģerbonis
|                 symbol_type = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Azerbaijan (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Baku]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[azerbaidžāņu valoda]]
|                     demonym = [[azerbaidžāņi]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|unitāra]] [[konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Azerbaidžānas prezidenti|Valsts prezidents]]
|                valsts_galva = [[Ilhams Alijevs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|               valsts_galva2 = [[Ali Asadovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[PSRS sabrukums]]
|        neatkarības_notikums = [[Azerbaidžānas PSR]] pārdēvēta par Azerbaidžānas Republiku [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā.
|          neatkarības_datums = {{dat|1990|11|19}}
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|8|30}}
|       neatkarības_notikums3 = Pilnībā neatkarīga
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1991|10|18}}
|                 platība_km2 = 86600
|               platība_rangs = 114.
|              procenti_ūdens = 1,6
|          iedzīvotāju_skaits = 9 494 600<ref>{{Tīmekļa atsauce| last =| first =| authorlink =| coauthors =| title =Azerbaijan's population reaches nine million| work =| publisher =News.Az| year =2011| url =http://news.az/articles/6661| doi =| accessdate =2011-01-18| archiveurl =https://web.archive.org/web/20141204074317/http://news.az/articles/6661| archivedate =2014-12-04}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | last = | first = | authorlink = | coauthors = | title =Nine millionth Azerbaijani citizen born | work = | publisher =Today.Az | year =2011 | url =http://today.az/news/society/59532.html | doi = | accessdate =2011-01-18 | archive-date =2018-12-24 | archive-url =https://web.archive.org/web/20181224184410/http://today.az/news/society/59532.html }}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 89.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 105,8
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 103.
|                     IKP_PPP = $102811 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = USD 11 044
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.747
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 76.
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs = 58
|                      valūta = [[Azerbaidžānas manats|manats]]
|                valūtas_kods = AZN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.az]]
|              tālsarunu_kods = 994
|                iso_kods_num = 031
|              iso_kods_alfa2 = AZ
|              iso_kods_alfa3 = AZE
}}
'''Azerbaidžāna''' ({{val|az|Azərbaycan}}), oficiāli '''Azerbaidžānas Republika''' (''Azərbaycan Respublikası'') ir valsts [[Aizkaukāzs|Aizkaukāza]] austrumu daļā un tā aizņem teritoriju uz dienvidiem no [[Kaukāzs|Kaukāza]] kalniem. To austrumos apskalo [[Kaspijas jūra]]. Robežojas ar [[Krievijas Federācija]]s sastāvā esošo [[Dagestāna|Dagestānu]] ziemeļos, ar [[Gruzija|Gruziju]] ziemeļrietumos, ar [[Armēnija|Armēniju]] rietumos, bet dienvidos ar [[Irāna|Irānu]]. Azerbaidžānas platība ir 86 600 km². Pusi Azerbaidžānas teritorijas aizņem kalni, bet pārējo zemienes. Azerbaidžāna ar 10,3 miljoniem iedzīvotāju ir 90. apdzīvotākā valsts pasaulē.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Nellija Furtado
|Attēls = Nelly Furtado 2010.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts = Nellija Furtado 2010. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Nellija Kima Furtado
|Pseidonīms =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1978|12|2}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|Kanāda|Britu Kolumbija|Viktorija|3s=Viktorija (Britu Kolumbija)}}
|Instrumenti = vokāls, [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[trombons]], [[ukulele]]
|Žanrs = [[popmūzika|pops]], [[poproks]], [[folkmūzika|folks]], [[triphops]], [[pasaules mūzika]], [[deju mūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, ierakstu producente
|Gadi = [[1996]] - pašlaik
|Izdevējkompānija = [[DreamWorks Records|DreamWorks]] (2000-2005)
[[Mosley Music Group|Mosley Music]] (2006-pašlaik)
[[Geffen Records|Geffen]] (2006-pašlaik)
|Darbojies_arī =
|Mlapa = {{url|http://www.nellyfurtado.com}}
|Dzimums = S
}}

sentences: '''Speciālists''' (no {{val|fr|spécialiste}}), arī '''eksperts''' (no {{val|la|expertus}} — 'pieredzējis'), ir cilvēks, kura [[zināšanas]], kvalifikācija un pieredze ļauj tam izdarīt pamatotus spriedumus, secinājumus, ieteikumus u.tml. kādā noteiktā teorētiskā vai praktiskā jomā. Minētās spējas speciālistam parasti piemīt lielākā mērā, nekā vairumam citu cilvēku. Tādēļ speciālistus bieži pieaicina kādu sarežģītu problēmu risināšanā, kur nepieciešamas īpaša sagatavotība, specifiskas zināšanas un pieredze.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Zeļķu tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Zeļķu tilts.jpg
|attēla paraksts      = Vecais Zeļķu tilts (sagrauts Pirmajā pasaules karā)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = [[dzelzceļš|Dzelzceļa]] satiksme
|šķērso               = [[Daugava]]
|atrašanās vieta      = [[Zeļķi]], [[Latvija]]
|apkalpo              = Latvijas Dzelzceļu virsvalde
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            = tērauds
|posmu skaits         = 3
|balstu skaits        = 4
|posma garums         =
|garums               = 400 m ?
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          =
|atklāts              = [[1947]]. gadā
|iepriekšējais tilts  = [[1904]]. un [[1930]]. gadā
|nākamais tilts       =
|sabruka              = Pirmajā un Otrajā pasaules karā
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences:
[[File:Graffiti Tel Aviv, Khayim Ben Atar St - zoom.jpg|thumb|upright=1.3|[[Klubs 27 grafiti Telavivā]] attēloti daži pazīstamākie kluba biedri. No kreisās uz labo: [[Braiens Džonss]], [[Džimijs Hendrikss]], [[Dženisa Džoplina]], [[Džims Morisons]], [[Žans Mišels Baskija]], [[Kurts Kobeins]], un [[Eimija Vainhausa]].<ref name="Forward">{{Citation|last=Peterson|first=Sydney|title=12 Must-See Works Of Israeli Street Art|date=March 8, 2017 |url=https://forward.com/slideshow/365364/12-must-see-works-of-israeli-street-art/#slide-9|publisher=Forward Magazine|access-date=October 1, 2017}}</ref>]]
'''Klubs 27''' ir neoficiāls saraksts ar [[slavenība|slavenībām]], galvenokārt [[aktieris|aktieriem]], [[mūziķis|mūziķiem]] un [[mākslinieks|māksliniekiem]], kuri miruši 27 gadu vecumā. Šāds saraksts izveidojies tāpēc, ka daudzas slavenības pāragri mūžībā aizgājušas tieši šajā vecumā. Tā kā šis uzskaitījums nav oficiāls, tad personas netiek arī oficiāli iekļautas sarakstā. Plašsaziņas līdzekļos “Klubs 27” pirmo reizi parādījās 1994. gadā pēc [[Kurts Kobeins|Kurta Kobeina]] nāves.

sentences: '''2038. gada problēma''' var izraisīt dažu [[programmatūra|datoru programmatūru]] kļūdas ap [[2038]]. gadu. Šī problēma ietekmē visu programmatūru un sistēmas, kas glabā [[sistēmas laiks|sistēmas laiku]] kā [[Vesels skaitlis (datorzinātne)|32 bitu veselu skaitli]], un interpretē to kā sekunžu skaitu kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} 00:00:00 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref>{{cite web | url = http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | title = The Open Group Base Specifications Issue 6 IEEE Std 1003.1, 2004 Edition (definition of epoch) | work = [[IEEE]] and [[The Open Group]] | publisher = [[The Open Group]] | year = 2004 | accessdate = 7 March 2008 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20081219153936/http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | archivedate = {{dat|2008|12|19||bez}} }}</ref> Vēlākais laiks, kuru var parādīt ar šo sistēmu, ir {{dat|2038|1|19|Ģ}} 03:14:07 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref name=spinellis>{{cite book |title= Code quality: the open source perspective. |series= Effective software development serie in [[Safari Books Online]] |author= Diomidis Spinellis |edition= illustrated |publisher= [[Adobe Press]] |year= 2006 |isbn= 0-321-16607-8 |page= 49 |url= http://books.google.es/books?id=vEN-ckcdtCwC&pg=PA49&dq=292,277,026,596&cd=1#v=onepage&q=292%2C277%2C026%2C596&f=false }}</ref> Laiks pēc šī brīža "attīsies" (tiks uzglabāts kā negatīvs skaitlis), un sistēmas {{dat|2038|1|19|Ģ}} vietā uzrādīs {{dat|1901|12|13|A}}. To izraisa [[veselu skaitļu pārplūde]] — skaitītājam beidzas maksimāli izmantojamie skaitļi, tāpēc tas nevis palielina skaitļa vērtību, bet uzrāda maksimālo negatīvo skaitli un sāk palielināt tā vērtību. Tas var radīt problēmas lietotājiem kļūdainu aprēķinu dēļ.

sentences:
-[[1806]])]]
{{līdzīgs|Eclipse}}
'''Eklipse''' ({{val|en|Eclipse}} — '[[aptumsums]]'; dzimis [[1. aprīlis|1. aprīlī]] [[1764]] .gadā, miris [[26. februāris|26. februārī]] [[1789]]. gadā) bija 18. [[gadsimts|gadsimta]] [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgu]] [[šķirne]]s sacīkšu [[zirgs]], visu laiku slavenākais sacīkšu zirgs [[pasaule|pasaulē]].<ref name="bbc"/> Tas bija pēctecis gan slavenajam [[Derlija arābu zirgs|Derlija arābu zirgam]], gan [[Godolfīna arābu zirgs|Godolfīna arābu zirgam]]. Savas sacīkšu karjeras laikā Eklipse bija nepārspēts.

sentences: '''Datu šifrēšanas standarts''' jeb '''DES''' ({{val-en|Data Encryption Standard}})<ref>{{AkadTerm|term=Data Encryption Standard|lang=EN}}</ref> ir [[šifrs]], kurš [[1976]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tika izvēlēts par [[Federālās informācijas apstrādes standards|Federālās informācijas apstrādes standardu]] (FIPS) un tas pēc tam plaši izplatījās arī pārējā pasaulē.

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Ice fishing in miljoonapilkki fishing competition.jpg
|att_izm     = 250px
|paraksts    = Dalībnieks makšķerēšanas sacensībās Somijā
|savienība   = CIPS - Starptautiskā sporta makšķerēšanas federācija
|pirmais     = aizvēsture
|reģistrētie =
|klubi       = Latvijā — 58 LMSF biedru (makšķerēšanas klubi, pašvaldības u. c.)
|kontakts    =
|komanda     = 5 dalībnieki
|jdzimums    = Jā
|ekipējums   = Ziemas apģērbs, makšķere, ēsma, urbis
|vieta       = Ledus uz ūdenstilpes
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
'''Kornē''' var būt:

sentences:
{{cita nozīme|lībiešu un latgaļu dižciltīgajiem|alus darbnīcu|Labietis (alus darbnīca)}}
'''Labieši''' ({{val|la|meliorēs}}) ir [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] lietots apzīmējums [[lībieši|lībiešu]] un [[latgaļi|latgaļu]] [[Dižciltīgie|dižciltīgajiem]], kurš pastāvējis līdz 14.—15. gadsimtam. Pēc 13. gadsimta lielākā daļa no labiešiem gāja bojā cīņās pret [[Vācu ordenis|Vācu ordeni]], devās uz [[Lietuvas dižkunigaitija|Lietuvas dižkunigaitiju]] vai [[Krievzeme|Krievzemi]], zaudēja augstākās šķiras stāvokli un kļuva par [[zemnieki]]em, bet neliela daļa kā ordeņa sabiedrotie, ordeņa vai [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapa]] [[vasalis|vasaļi]] [[pārvācošanās|pārvācojās]], pieņemot [[vācu valoda|vācu valodu]] un kļūstot par [[Muižniecība|muižniekiem]], kas vēlāk asimilējās [[baltvāci|baltvācos]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valsts un tiesību vēsture jēdzienos un terminos |author=Pēteris Valters |year=2001 |publisher=SIA „Divergens” |location=Rīga |isbn=9789984929613 |page=12}}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-27''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-1 № 3''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-1]]''
| KA sērijas Nr          = 3
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1964
| Starts                 = {{dat|1964|3|27|SK}} 03:24:42 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''1/5''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1964
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|1964|3|28|SK}}
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 1964-014A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 960 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-21]]''
<s>''[[3MV-1 № 2]]''</s>
| KA_nāk                 =
''[[Zond-1]]''
}}
'''''Kosmos-27''''' jeb '''''3MV-1 № 3''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras sākotnējais uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Nesējraķetes kļūmes dēļ [[kosmiskais aparāts]] palika Zemes orbītā, bet nākamajā dienā sadega atmosfērā.

sentences:
'''Stereotipi par ebrejiem''' ir vispārināti [[Priekšstats|priekšstati]] par [[Ebreji|ebrejiem]], kas bieži vien ir kariķēti, aizspriedumaini un [[Antisemītisms|antisemītiski]].
 ārējās iezīmes]]
Karikatūrās [[Aškenazi|aškenazu]] ebreji parasti tiek attēloti ar lieliem deguniem un tumšām acīm ar nolaistiem plakstiņiem. Pārspīlētas vai groteskas ebreju sejas iezīmes bija galvenais [[Nacisms|nacistu]] un retāk arī [[padomju propaganda]]s elements. Priekšstats par lielo vai ērgļa "ebreju degunu" joprojām ir viena no izplatītākajām un raksturīgākajām pazīmēm, kas raksturo kādu kā ebreju.

sentences:
{{Atjaunināt}}{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Viktors Lācis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1977|6|28}}
| dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rēzeknes rajons|Rēzekne|td=Latvija}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| taut = {{LAT}}
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērvienība|cm=191}}
| svars = {{mērvienība|kg=79}}
| iesauka =
| izglītība = [[Vičita]]s universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>| disc = Sprints, vidējās distances
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris = Gints Bitītis
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = 1 ({{oss|V=2000}})
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 =
| PR1_d =
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums =
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Viktors Lācis''' (dzimis {{dat|1977|6|28}}) ir bijušais latviešu [[vieglatlēts]], pārsvarā startējis [[400 m]], [[800 m]] un [[400 m barjerskrējiens|400 m barjerskrējiena]] distancēs. Pēc aktīvo sporta gaitu beigām kļuva par treneri, trenējis arī Eiropas čempioni [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] [[Ineta Radēviča|Inetu Radēviču]] (bijuši arī precējušies), šobrīd trenē garo distanču skrējēju [[Poļina Jeļizarova|Poļinu Jeļizarovu]]. Šobrīd (2012) ir arī [[Latvijas basketbola izlase|Latvijas vīriešu]] un [[Latvijas sieviešu basketbola izlase|sieviešu]] [[basketbols|basketbola]] izlašu fiziskās sagatavotības treneris.

sentences: '''RDS''' jeb '''radiodatsistēma''' (angļu: '''''R'''adio '''D'''ata '''S'''ystem'') ir komunikācijas protokols, kas datu pārraidei izmanto [[Frekvences modulācija|FM]] [[radioviļņi|radioviļņus]]. RDS nodrošina tekstuālas informācijas attēlošanu [[radiouztvērējs|radiouztvērēja]] displejā. RDS sevī var iekļaut radio stacijas nosaukumu, pareizu laiku, stacijas muzikālā formāta informāciju, kā arī skaņdarbu nosaukumu.

sentences:
[[Kategorija:Kartāga]]
[[Kategorija:Kari pēc valsts|Kartaga]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu
| attēls = Extremely loud and incredibly close film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Extremely Loud and Incredibly Close''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Stīvens Doldrijs]]
| producents = [[Skots Radins]]
| scenārija autors = [[Ēriks Rots]]
| aktieri = * [[Toms Henkss]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Tomass Horns]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
* [[Vaiola Deivisa]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Zoja Kaldvela]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Scott Rudin Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|12|25}}
| ilgums = 129 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=extremelyloud.htm|title=Extremely Loud and Incredibly Close (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 26, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|55,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu"''' ({{val|en|Extremely Loud and Incredibly Close}}) ir 2011. gada ASV drāmas filma, kas balstīts uz Džonatana Safrana Foera tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Stīvens Doldrijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Sandra Buloka]], [[Tomass Horns]], [[Makss fon Sīdovs]], [[Vaiola Deivisa]], [[Džons Gudmens]], [[Džefrijs Raits]] un [[Zoja Kaldvela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|25||bez}}.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Mikronēzijas ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 2 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. Vienīgā sarakstā iekļautā vieta ir iekļauta arī kā [[Apdraudētie Pasaules mantojuma objekti|apdraudētais objekts]], kas tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināta<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/fm Mikronēzija]</ref>. Mikronēzija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[2002]]. gada [[22. jūlijs|22. jūlijā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Zemes garozu|Garoza|Garoza}}
s griezums no [[Zemes kodols|kodola]] līdz [[eksosfēra]]i.]]
{{Zemes iekšējā uzbūve}}
[[ģeoloģija|Ģeoloģijā]] '''garoza''' ir [[planēta]]s ārējais slānis, daļa no tās [[litosfēra]]s. Planetārās garozas parasti sastāv no mazāk [[blīvums|blīva]] materiāla, salīdzinājumā ar planētas dzīlēm. [[Zeme]]s garoza galvenokārt sastāv no [[bazalts|bazalta]] un [[granīts|granīta]]. Zem Zemes garozas atrodas cita Zemes litosfēras daļa — [[mantija (ģeoloģija)|mantija]]. Zemes mantija ir blīvāka un sastāv no materiāla, kas kūst pie augstākas temperatūras. Zemes garozu un mantiju atdala [[Mohorovičiča robeža]] (saīsināti — Moho), uz kuras notiek strauja [[seismiskais vilnis|seismisko viļņu]] paātrināšanās.

sentences: '''Cilvēkresursu pārvaldība''' ({{val|en|human resource management}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=human%20resource%20management |title= Akadēmiskā terminu datubāze — human resource management |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2019. gada 9. aprīlī}}</ref> ietver personāla politikas un sistēmas izstrādi un īstenošanu.

sentences: '''28. decembris''' ir gada 361. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (362. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 4 dienas.

sentences:
— pazīstams atstarojošais miglājs]]
'''Difūzais miglājs'''  ir neregulāras formas [[miglājs]] bez izteiktām robežām; tas var pats izstarot [[gaisma|gaismu]] vai arī absorbēt to. Lielāko daļu miglāju var raksturot kā difūzos miglājus<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=diffuse%20nebula&s=0&g=2&r=10331062 Difūzais miglājs — letonika.lv]</ref>; tas nozīmē, ka tie ir izstieptas formas un bez izteiktām robežām. [[Redzamā gaisma|Redzamās gaismas spektrā]] šos miglājus var iedalīt emisijas un atstarojošajos miglājos. Emisijas miglāji izstaro jonizētas gāzes spektrālās līnijas radiāciju (galvenokārt no jonizēta [[ūdeņradis|ūdeņraža]]); tos bieži dēvē par [[H II reģions|H II reģioniem]] (terminu H II profesionālajā astronomijā lieto, lai apzīmētu jonizētu ūdeņradi).

sentences: '''Zagrebas funikulers''' ({{val|hr|Zagrebačka uspinjača}}) ir [[funikulers]] [[Zagreba|Zagrebā]], [[Horvātija|Horvātijā]]. To apkalpo uzņēmums [[Zagrebački električni tramvaj|ZET]] un tas savieno divas pilsētas apkaimes.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Emma Grīna Tregaro
 |          attēls = Emma Green Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Emma Grīna Tregaro 2010. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1984|12|8}}
 |         dz_viet = [[Gēteborga]], {{SWE}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SWE}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 180 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 62 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Augstlēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Emma Anna Marija Grīna Tregaro''' ({{val|sv|Emma Anna-Maria Green Tregaro}}; dzimusi {{dat|1984|12|8}} [[Gēteborga|Gēteborgā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir zviedru [[vieglatlēte]], startē augstlēkšanas distancē.

sentences:
— [[magnēts]] [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[supravadītspēja|supravadītāja]]]]
'''Zinātne''' ir [[cilvēks|cilvēka]] darbības nozare, kuras mērķis ir iegūt [[zināšanas]]. Savukārt šīs zināšanas tiek iegūtas mērķtiecīgi, [[zinātnieks|zinātniekiem]] apkopojot un analizējot datus, ko tie iegūst, veicot [[novērojums|novērojumus]], [[pētījums|pētījumus]] un [[eksperiments|eksperimentus]]. Pēc tam iegūtās zināšanas ļauj [[teorija|teorētiski]] izskaidrot, kā notiek dažādas norises un [[parādība]]s gan [[daba|dabā]], gan [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Par zinātni sauc arī zināšanu sistemātisku kopumu kādā noteiktā jomā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{citas nozīmes|svētu zilbi un mantru hinduismā un budismā|OM|Om}}
 rakstībā]]
'''''Om''''' ({{val|sa|ॐ}}, {{izrunā|oːm}}) jeb '''''Aum''''' ([[vēdas|vēdiskā]] izruna: {{IPA|[ɐwm]}}) ir svēta [[zilbe]] un garīgs simbols vairākās [[Indija]]s reliģijās. Tā ir [[mantra]] un ar to sākas visas lūgšanas [[hinduisms|hinduismā]], [[budisms|budismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Hinduismā tas ir viens no nozīmīgākajiem garīgajiem simboliem, kas apzīmē pirmo neizpaustā [[Brahmans|Brahmana]] izpausmi. Zilbi izmanto [[vēdas|vēdu]], [[upanišadas|upanišadu]] un citu svēto rakstu nodaļu sākumos un beigās. Upanišadas izskaidro ''Om'' kā dievišķo vārdu, kosmisko vibrāciju, kas ir visa pastāvošā pamatā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Seborgas Firstiste
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Principato di Seborga
|               karoga_attēls = Flag of the Principality of Seborga.svg
|            karoga_nosaukums =
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto = ''Sub Umbra Sedi'' (Es apsēdos ēnā)
|                valsts_himna = "La Speranza"
|               kartes_attēls = SeborgaMap.jpg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Seborga (pilsēta)|Seborga]]
| latd  = 43 |latm  = 50 |lats  =  |latNS  = N
| longd = 7 |longm =  42 |longs =  |longEW = E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Itāļu valoda|itāļu]], [[Ligūriešu valoda|ligūriešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = Princis
|                valsts_galva = [[Marčello Menegato|Marčello I]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Pirms mikronācijas
|          neatkarības_datums = [[954]]
|       neatkarības_notikums2 = Kā mikronācija
|         neatkarības_datums2 = [[1963]]
|                 platība_km2 = 15
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits =
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Seborga''' vai oficiāli '''Seborgas Firstiste''' ({{val|it|Principato di Seborga}}) ir [[mikronācija]], kas atrodas [[Itālija]]s ziemeļaustrumu daļā, netālu no [[Francija]]s robežas. Tās teritorija ietver vienīgi [[Seborga (pilsēta)|Seborgas]] pilsētu. Oficiāli Seborgas hercogiste ir Itālijas daļa.

sentences:
{{cita nozīme|mitoloģisku būtni|juristu un politiķi|Kārlis Eņģelis}}
 gleznas "Kristus augšāmcelšanās" fragments, 1499. — 1502. gadi)]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Regīna Ezera
|     vārds_orig =
|         attēls = ReginaEzera.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2002
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Ogres novads|Tomes pagasts}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Ogres novads]], [[Tomes pagasts]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Regīna Ezera''' (īstajā vārdā '''Regīna Kindzule''', dzimusi '''Regīna Šamreto''' [[1930. gads|1930]]. gada [[20. decembris|20. decembrī]], mirusi [[2002. gads|2002]]. gada [[11. jūnijs|11. jūnijā]]) bija latviešu rakstniece, [[proza]]iķe, eseju, recenziju un interviju autore. Strādājusi kā tulkotāja, atdzejotāja. Viņas darbos ir atrodami sapņu, vīziju, neapzinātā iespaidi. Tiek uzskatīta par vienu no nozīmīgākajiem 20. gadsimta latviešu psiholoģiskās prozas autoriem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Funafuti
 | official_name            = ''Funafuti''
 | settlement_type          = atols
 | image_skyline            = Funafuti.jpg
 | image_caption            = Funafuti atola satelītuzņēmums
 | image_flag               = Flag of Funafuti.gif
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Tuvalu
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{TUV}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2.4
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2017. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 6320
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 30 | lats = | latNS = S
 | longd = 179 | longm = 07| longs = | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
satur šķidru [[Etanols|etanolu]] un gaisu, tā ir aiztaisīta ar [[Korķis|korķi]]. Sildot etanolu, mēģenē palielinās etanola [[tvaiks|tvaika]] spiediens, līdz korķis izsprāgst]]
'''Spiediens''' ir perpendikulārs [[spēks]], kas iedarbojas uz virsmas [[laukums|laukuma]] vienību. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] spiedienu mēra [[ņūtons|ņūtonos]] uz kvadrātmetru jeb [[paskāls|paskālos]]. 1 Pa = 1N/m2. Parasti spiedienu mēra arī [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfērās]], kas ir apmēram [[Zemes atmosfēra]]s spiediens jūras līmenī, kura vērtība ir 101325 Pa. Plaši lieto arī citas spiediena mērvienības.

sentences: '''19. februāris''' ir gada 50. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 315 (316 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada janvāris}}
{{Atsauces+}}
{{Vikisaites+}}
{{Slikts tulkojums}}

sentences: '''Grupu teorija''' ir [[abstraktā algebra|abstraktās algebras]] apakšnozare, kurā tiek pētīta [[algebriska struktūra]] ar nosaukumu '''[[grupa (matemātika)|grupa]]'''. Tā ir viena no visvienkāršākajām algebriskajām struktūrām, taču vienlaicīgi arī viena no vissvarīgākajām, jo tā apraksta [[simetrija|simetriju]] dabā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Romijas un Mišelas skolas salidojums
| attēls                   =  Romy and michele s high school reunion.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Romy and Michele's High School Reunion''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deivids Mirkins]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Robina Šifa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Mira Sorvino]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Žanīna Garofalo]]
| mūzika                   = [[Stīvs Bārteks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|4|25|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/romy-and-micheles-high-school-reunion-1997-0|title=Romy and Michele's High School Reunion|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609114510/https://bbfc.co.uk/releases/romy-and-micheles-high-school-reunion-1997-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|29,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=romymichelleshighschoolreunion.htm|title=Romy and Michele's High School Reunion (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Romijas un Mišelas skolas salidojums"''' ({{val|en|Romy and Michele's High School Reunion}}) ir 1997. gada komēdija, kas balstīta uz izrādi ''Ladies Room''. Filmas režisors ir [[Deivids Mirkins]]. Galvenās lomas atveido [[Mira Sorvino]], [[Līza Kudrova]] un [[Žanīna Garofalo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|4|25||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bladder Wrack (Fucus vesiculosus) - geograph.org.uk - 224125.jpg| |       platums = 240px
|       valsts = Chromalveolata
|     valsts_lv = Hromisti
|      tips= Heterokontophyta
|       tips_lv = Heterokonti
|klase = Phaeophyceae
|      klase_lv = Brūnaļģes
|kārta = Fucales
|      dzimta = Fucaceae
|ģints = Fucus
|        suga =Pūšļu Fuks (F.vesiculosus)
| binomial = Fucus vesiculosus L.
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|minerālu grupu|hlorpaskābes sāļiem|hlorīti (sāļi)}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hlorīts
|attēls=
|att_paraksts =
|klase=Silikātu grupa (filosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=(Mg,Fe)3(Si,Al)4O10(OH)2·(Mg,Fe)3(OH)6
|singonija=[[monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, reti dzeltens, sarkans vai balts.
|svītra=Balta
|habituss=Slāņaini veidojumi, zvīņaini agregāti, zvīņu inklūzijas.
|skaldnība=Ļoti pilnīga
|lūzums=Plātņains
|cietība=2–2,5
|spīdums=Stiklains, pērļains, matēts
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=1,57—1,67
|pleohroisms=
|blīvums=2,6—2,9
}}
'''Hlorīti''' (no {{val|el|χλωρός}} (''khlōrós'') — 'zaļš') ir [[Vizla|vizlveidīgu]] [[Minerāls|minerālu]] grupa [[Silikāti|silikātu]] klasē un [[filosilikāti|filosilikātu]] apakšklasē. Kristalizējas [[Monoklīnā singonija|monoklīnā singonijā]], tiem ir vizlveida [[skaldnība]] un zema [[cietība]]. Plānās hlorītu lapiņas ir lokanas, taču nav elastīgas (saglabājas salocītā stāvoklī).

sentences: '''Meteostacija''' — dažādu meteoroloģisko mērinstrumentu kopums meteoroloģisko datu izmērīšanai un [[laikapstākļi|laikapstākļu]] novērošanai.

sentences: '''Konfliktoloģija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]]: ''conflictus'' — "sadursme, nesaskaņa" un [[grieķu valoda|grieķu]]: ''λογία'' — "mācība, zināšanas par") — [[zinātne]]s nozare, kuras mērķis ir iegūt zināšanas par nesaskaņu, pretrunu un sadursmju rašanās, veidošanās, attīstības un izbeigšanās likumsakarībām [[daba|dabā]], [[cilvēks|cilvēkā]] un [[sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences:
'''Bastions''' (no {{val-fr|bastione}}) ir piecstūrains ilglaicīgs [[nocietinājums]], kurš izvirzīts cietokšņa stūrī. No bastiona var veikt pretinieka apšaudi nocietinājuma priekšā, kā arī veikt flankējošu apšaudi gar nocietinājumu malu.
Bastiona veida nocietinājumi izveidojās [[Itālija|Itālijā]] [[16. gadsimts|16. gs.]] Tolaik, attīstoties [[artilērija]]i, nocietinājumi kļuva aizvien zemāki, jo mūru augstumam vairs nebija nozīmes. Bastioni tika būvēti līdz [[19. gadsimts|19. gs.]] vidum.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pjērs Savonjāns de Braza
|     vārds_orig = ''Pierre Savorgnan de Brazza''
|         attēls = Pierre Savorgnan de Brazza by Paul Nadar.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Kastelgandolfo]], [[Pāvesta valsts]]
([[Lacio]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Dakara]], [[Franču Rietumāfrika]]
({{SEN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ceļotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Plume de Brazza 02.jpg
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alvins Krencleins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Alvin Kraenzlein''
 |              attēls = Alvin Kraenzlein 1910.png
 |             att_izm = 250
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Alvins Kristiāns "Als" Krencleins
 |              dz_dat = {{dat|1878|12|10}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Minesota|Mineapolisa}}
 |             mir_dat = {{dat|1928|1|6}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Vilksbarre}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 4 zelta
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem|60 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Iļģuciems
|attels             =
|paraksts           = Lidoņu iela, [[2009. gads|2009]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Nordeķi]]
|platiba            = 2,442 km²
|iedzivotaju_skaits = 21 715 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      = [[Nordeķu muiža]]
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
|parki              = [[Nordeķu parks]]
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3.]] [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30.]] [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54.]]
|trolejbuss         = [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9.]] [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25.]]
|tramvajs           = [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007<br />LV-1055
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ilguciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lepreja
| native_name    = {{gree|Λέπρεον}}
| image          = Temple of Demeter, dated to the 1st half of the 4th century BC, Lepreon, Greece (14090272954).jpg
| image_size     =
| caption        = Demētras tempļa paliekas Leprejā.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 26| lats = 22| latNS = N
| longd = 21| longm = 43| longs = 28| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lepreja''' ({{val|grc|Λέπρεον}}) bija sengrieķu pilsēta [[Trifilija|Trifilijā]], [[Elīda|Elīdā]] (mūsdienās atrodas [[Elīdas nome|Elīdas nomē]]). Tā atradās 40 stadijus no jūras Minti kalna rietumu galā. Bagātīgu dabas resursu klātbūtne nodrošināja to, ka Lepreja kļuva par nozīmīgu pilsētu klasiskajā un [[Hellēnisms|hellēniskajā]] laikā, kad tā kļuva par Trifilijas apgabala galvaspilsētu. Šo pilsētu daži zinātnieki identificē kā mītisko Epi pilsētu, kura tika aprakstīta [[Homērs|Homēra]] [[Iliāda|Iliādā]], bet tā arī netika atrasta.<ref name="hellenic">{{Tīmekļa atsauce |url=http://odysseus.culture.gr/h/3/eh351.jsp?obj_id=2542 |title=Hellenic Ministry of Culture archaeological report |access-date={{dat|2021|08|01||bez}} |archive-date={{dat|2021|08|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210801122504/http://odysseus.culture.gr/h/3/eh351.jsp?obj_id=2542 }}</ref> Senās Leprejas drupas tika atraktas netālu no mūsdienu Lepreo ciema.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Dienvidamerikā|Bolīvija]]
[[Kategorija:Dienvidamerika]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|         vārds = Tomass Hakslijs
|    vārds_orig = ''Thomas Huxley''
|        attēls = Thomas_Henry_Huxley.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Tomass Henrijs Hakslijs
|       dz_gads = 1825
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 4
|      dz_vieta = Īlingā (''Ealing''), Viduseseksā (''Middlesex''), [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|        m_gads = 1895
|     m_mēnesis = 6
|       m_diena = 29
|       m_vieta = Īstburnā (''Eastbourne''), Saseksā (''Sussex''),
 [[Lielbritānijas impērija|Lielbritānijā]]
|     pilsonība = [[Lielbritānijas impērija]]
|       tautība = [[brits]]
|  darba_vietas = Royal Navy, Royal College of Surgeons, Royal School of Mines,
 Royal Institution University of London
|    alma_mater = Sydenham College London,
Charing Cross Hospital
|       zinātne = [[dabas zinātne]]
|   pasniedzēji =
|      studenti =
|    sasniegumi = [[agnosticisms]]
|   apbalvojumi = 1890. gada [[Kārļa Linneja medaļa]]
|      paraksts =
|      piezīmes =
}}
'''Tomass Henrijs Hakslijs''' ({{val|en|Thomas Henry Huxley}}, {{dat|1825|5|4}}, miris {{dat|1895|6|29}}) bija dabas pētnieks, [[Čārlzs Darvins|Darvina]] draugs un sekotājs, saukts arī par "Darvina buldogu" (''Darwin's Bulldog''). Sarakstījis virkni ievērojamu darbu [[Bioloģija|bioloģijā]], salīdzinošajā [[Anatomija|anatomijā]], [[Paleontoloģija|paleontoloģijā]] un [[Antropoloģija|antropoloģijā]]. 1883.-1885. gados ''Londonas Karaliskās biedrības'' (''The Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge'') prezidents. Ievērojami sekmējis [[Darvinisms|darvinisma]] nostiprināšanos un popularitātes vairošanos. Filosofijā uzskatīja sevi par [[Deivids Jūms|Jūma]] piekritēju un apgalvoja, ka cilvēks nekad nevar droši zināt savu sajūtu patieso cēloni. Šo savu viedokli filosofijā Hakslijs raksturojis ar terminu [[agnosticisms]].

sentences:
[[Kategorija:Vācijas dižciltīgie| ]]
[[Kategorija:Vācijas monarhi|Karalzi]]
[[Kategorija:Karaļi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mežonīgā naksniņa
| attēls                   = MezonigaNaksnina.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rough Night''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Lūsija Aniello]]
| producents               =
* [[Mets Tomehs]]
* [[Pols V. Daunss]]
* [[Deivs Bekijs]]
* Lūsija Aniello
| scenārija autors         =
* Lūsija Aniello
* Pols V. Daunss
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Zoja Kravica]]
| mūzika                   = [[Dominiks Lūiss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Matt Tolmach Productions]]''
* ''[[Paulilu Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|6|12|Ņujorka|2017|6|16|ASV|2017|7|7|Latvija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rough-night-2017|title=Rough Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2018|10|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181014041336/http://www.bbfc.co.uk/releases/rough-night-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rockthatbody.htm|title=Rough Night (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mežonīgā naksniņa"''' ({{val|en|Rough Night}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisore, kā arī viena no producentēm un scenārija autorēm ir [[Lūsija Anielo]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Keita Makinona]], [[Džiliana Bella]] un [[Zoja Kravica]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|6|12||bez}} Ņujorkā.

sentences:
[[Image:AUM symbol, the primary (highest) name of the God as per the Vedas.svg|thumb|''Om'' [[zilbe]] kā mantra ([[dēvanāgarī]] rakstībā).]]
'''Mantra''' ([[sanskrits|sanskritā]] मंत्र) ir īpaša skaņa, vārds, [[lūgšana]], vai [[himna]].  Mantru skaitīšanu vai dziedāšanu reizēm iekļauj vairākās [[meditācija|meditāciju]] praksēs un dažādos garīgo tradīciju [[rituāls|rituālos]]. Mantras esot "spēka vārdi", kas palīdzot fiziski un garīgi sakoncentrēties. Praktizētāji pieņem, ka mantru skaņas ir svētu [[Skaņa|skaņu]] "domformu" tēli, kas labvēlīgi iedarbojās uz [[prāts|prātu]] un [[Cilvēka ķermenis|ķermeni]] un kā [[terapija]] harmonizē [[apziņa|apziņu]] ar "gara pasauli" un [[Visums|Visumu]].<ref>[http://tava-pasaule.lv/mantras/ Apgalvojumi par hinduistu mantru iedarbību]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria virginiana 2427.JPG
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Virdžīnijas zemene (''Fragaria virginiana'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria virginiana
| suga_lv       = Virdžīnijas zemene
| binomial      = Fragaria virginiana
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}
'''Virdžīnijas zemene''' (''Fragaria virginiana'') ir viena no divām savvaļas [[zemene|zemeņu]] sugām, kas tika sakrustotas, lai radītu mūsdienu [[dārza zemene|dārza zemeni]] (otra suga ir [[Čīles zemene]]).

sentences: '''Seriāla "[[Ferdinands Lieliskais]]" sēriju uzskaitījums''' sevī ietver visas sērijas seriāla sezonā. Tabulā norādīts sērijas numurs un aprakstīti sērijā atveidotie notikumi.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Japāņu rakstība}}
'''Japāņu rakstība''' ir [[rakstība]], kuru lieto, rakstot tekstu [[japāņu valoda|japāņu valodā]]. Ir divi fonētiski [[alfabēts|alfabēti]] (hiragana un katakana), kā arī [[logogramma|logogrāfiskā]] sistēma [[kandži]] (漢字), kura ir savulaik aizgūta no [[Ķīna]]s.  Svešvārdus pieraksta, lietojot katakanas fonētisko alfabētu, bet [[Latīņu alfabēts|latīņu burtus]] reti lieto saīsinājumos (piemēram NATO) un kā dizaina elementu. Visus japāņu valodas vārdus ir iespējams pierakstīt kanā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Stenlijs Dževonss
|     vārds_orig = ''William Stanley Jevons''
|         attēls = Picture of jevons.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1835
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Liverpūle]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1882
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Bekshila pie Jūras]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Londonas Universitātes koledža]], [[Ovensa koledža]]
|     alma_mater = [[Londonas Universitātes koledža]]
|        zinātne = [[ekonomika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Augusts De Morgans]]
|       studenti = [[Alfrēds Māršals]], [[Ērvings Fišers]], [[Laionels Robinss]]
|     sasniegumi = [[robežderīgums|robežderīguma teorija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences: '''Kāpurs''' ir daudzu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] dzīves cikla agrīnā stadija. Kāpuri parasti mēdz būt tādiem dzīvniekiem, kas attīstās ar pārvēršanos jeb [[pārvēršanās|metamorfozi]] (būtisku uzbūves izmaiņu). Parasti kāpuriem nav attīstīta [[reproduktīvā sistēma]], tādēļ tie nespēj vairoties. Dažām dzīvnieku sugām [[dzimumdziedzeri]] var sākt funkcionēt jau kāpura stadijā — šādu parādību sauc par [[neotēnija|neotēniju]]. Pazīstams neotēniskais kāpurs ir [[aksolotls]].

sentences:
{{Ambox|text=Tekstā dzēsts sportista vārds.}}
== Nacionalitātes jautājums ==

sentences:
{{jāuzlabo|valoda}}
{{Citas nozīmes|rēgu|Poltergeists (nozīmju atdalīšana)|Poltergeists}}

sentences:
{{cita nozīme|seriālu|radnieciskām attiecībām varas nostiprināšanai|nepotisms}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
|show_name           = "Radu būšana"
|image               =
|caption             =
|genre               = Komēdija
|writer              =
|director            =
|starring            = * [[Fjodors Dobronravovs]]
* [[Ludmila Artemjeva]]
* [[Tatjana Kravčenko]]
* [[Anatolijs Vasiļjevs]]
* [[Nikolajs Dobriņins]]
* [[Anna Košmala]]
* [[Inna Koroļova]]
* [[Daniils Belihs]]
|composer            =
|country             = {{UKR}}
|language            = [[krievu valoda|krievu]]
|num_seasons         = 7
|num_episodes        = 73
|list_episodes       =
|executive_producer  =
|producer            =
|runtime             = 50 minūtes
|channel             =
* [[Inter (TV kanāls)|Інтер]] (1.—5. sezona)
* [[1+1 (TV kanāls)|1+1]] (6.—7. sezona)
|first_aired         = {{dat|2008|12|28|n||bez}}
|last_aired          = {{dat|2021|12|30|n||bez}}
|network             =
|website             =
}}
'''"Radu būšana"''' ({{val|uk|Свати}}, {{val|ru|Сваты}}) ir [[Ukraina]]s komēdijseriāls, kuru veidojusi studija ''Kvartal 95''. No 2008. līdz 2013. gadam to pārraidīja televīzijas kanālā ''[[Inter (TV kanāls)|Інтер]]'', vēlāk to demonstrēja kanālā ''[[1+1 (TV kanāls)|1+1]]''. [[Latvija|Latvijā]] to pārraidīja kanāli [[TV3 Latvija|TV3]] un [[3 Plus]]. Kopumā 7 sezonu laikā tika izveidotas 73 sērijas.

sentences: '''Poēma''' ir [[Liroepika|liroepikas]] sacerējums, kas no liriska dzejoļa atšķiras ar lielāku apjomu, tam nereti ir sižeta iezīmes.

sentences: '''FAVAR modelis''' ir ekonometriskais [[faktoru modelis]] (angļu: Factor-Augmented Vector autoregression). FAVAR [[modelis]] ir VAR modeļu un [[faktoru analīze]]s sintēze. FAVAR modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko informāciju ekonomisko kopsakarību pētīšanā.

sentences: '''Humors''' ({{val-en|humour}}; no {{val-la|humor}}) ir spēja dzīvē saskatīt, labsirdīgi izteikt un [[māksla|mākslā]] attēlot dzīves pretrunas to smieklīgajās izpausmēs, komiskas īpašības un parādības.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Mākslas zinātnieks [[Nikolajs Černiševskis]] humoru saskatīja kā kritisku un paškritisku spēju saskatīt komiskus trūkumus citos un sevī pašā. Arī mūsdienās šīs traktējums ir viens no populārākajiem. Tas var izpausties gan [[tēlotāja māksla|tēlotāja]], gan arī aktiermākslā, [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]], katrs šīs mākslas veids ienes humora izpratnē jaunu skatījumu un [[nianse]]s.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Biders''' var būt:

sentences: '''Madonas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 89 [[iela]]s [[Madona|Madonā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Madona, Madonas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
'''Oksitocīns''' ir [[zīdītāji|zīdītāju]] peptīd[[hormons]], kam ir nozīme intimitātē, vairošanās procesos, [[Dzemdības|dzemdībās]] un sociālo attiecību veidošanā.<ref name="AHFS2015">{{tīmekļa atsauce|title = Oxytocin|url = http://www.drugs.com/monograph/oxytocin.html|publisher = The American Society of Health-System Pharmacists|accessdate = June 2015}}</ref><ref>{{publikācijas atsauce |vauthors = Olff M, Frijling JL, Kubzansky LD, Bradley B, Ellenbogen MA, Cardoso C, Bartz JA, Yee JR, van Zuiden M|title = The role of oxytocin in social bonding, stress regulation and mental health: an update on the moderating effects of context and interindividual differences|journal = Psychoneuroendocrinology|volume = 38|issue = 9|pages = 1883–94|date = Sep 2013|pmid = 23856187|doi = 10.1016/j.psyneuen.2013.06.019}}</ref> Tas tiek izlaists asinīs lielos daudzumos dzemdību laikā, kā arī stimulējot krūts zirnīša receptorus, tiek izraisīta oksitocīna līmeņa paaugstināšanās un piena izdalīšanās no [[piena dziedzeris|piena dziedzeriem]].<ref>Marieb Human Anatomy & Physiology 9th edition, chapter:16, p. 599</ref> Tas tiek lietots arī kā medikaments, lai veicinātu [[dzemdības]], kā arī samazinātu pēcdzemdību asiņošanu.
Oksitocīns ir hipotalāma hormons, kas tiek tieši izdalīts smadzenēs un nonāk perifērajā asinsritē caur aizmugurējo [[hipofīze]]s daļu, un regulē virkni fizioloģisku procesu, ieskaitot ēšanas paradumus un vielmaiņu. Grauzējiem un primātiem (kas nav cilvēkveidīgie primāti) ilgstoša oksitocīna ievadīšana noved pie svara pazemināšanās, samazinot pārtikas uzņemšanu, palielinot enerģijas patēriņu un veicinot lipolīzi. Oksitocīns var uzlabot glikozes homeostāzi, neatstājot ietekmi uz svaru.<ref>E.A. Lawson The effects of oxytocin on eating behaviour and metabolism in humans, https://www.nature.com/articles/nrendo.2017.115</ref>

sentences: '''Griba''' jeb '''gribasspēks''' ir cilvēkam piemītoša [[īpašība]], kas izpaužas viņa spējā pārvaldīt savu [[psihe|psihi]] un [[rīcība|rīcību]]. Gribēšana izpaužas [[šķēršļi|šķēršļu]] pārvarēšanā, kuri ir likti kāda apzināta [[mērķis|mērķa]] sasniegšanas ceļā. '''Vēlme''' kaut ko sasniegt nodrošina sekmīgu [[rezultāts|rezultātu]]. Cilvēka griba ķermenī spēj mobilizēt milzīgus slēptos [[resurss|resursus]] brīžos, kad zūd [[cerība]]s un šķiet, ka garīgās un fiziskās [[ciešanas]] ir nepanesamas. Šī īpašība ir ārkārtīgi svarīga gandrīz visās ekstremālās [[situācija|situācijās]]. Zinātnieki spriež, ka gribasspēks mājo cilvēka smadzeņu [[pieres daiva|pieres daivā]], kuru latīņu valodā dēvē par ''[[anterior cingulate cortex]]''.<ref name="gribas triumfs2">"Gribas triumfs" - Ilustrētā Zinātne Nr.12/2005 52.lpp.</ref>

sentences:
{{cita nozīme|Izraēlas etnoreliģisku grupu|tautu Filipīnās|Varaji}}
{{Jūdaisms}}

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-undekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)9CH3
|molmasa=156,31
|blīvums=740
|kušanas temperatūra=−26 °C
|viršanas temperatūra=196 °C
}}

sentences: '''Heterotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ἕτερος'' (''éteros'') — 'cits' + ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''konsumenti''' ir [[organismi]], kas barojas ar [[organiskā viela|organiskām vielām]]. Pretējie ir [[autotrofi]], kas dzīvībai nepieciešamās vielas sintezē no [[neorganiskā viela|neorganiskām vielām]], piemēram, [[fotosintēze]]s ceļā. Heterotrofi organismi ir [[dzīvnieki]] un [[sēnes]], kā arī daudzas [[baktērijas]]. Daži [[augi]] izmanto arī heterotrofo barošanos ([[saprofīti]] un [[parazītiskie augi|parazīti]]). [[Ekosistēma|Ekosistēmā]] heterotrofi organismi pārveido organiskās vielas sekundārajā produkcijā.

sentences: '''Smadzenītes''' ({{val-la|Cerebellum}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas [[galvaskauss|galvaskausa]] pakauša daļā. Tām ir liela nozīme [[uztvere|sensorās uztveres]] saskaņošanā, kustību [[koordinācija|koordinācijā]]. Smadzenītes veido divas puslodes, kuras saista tā sauktais ''tārps''.<ref> "Bioloģijas rokasgrāmata" - R.: Zvaigzne ABC, 1995., 307. lpp. </ref>

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = IL-2
  |tips = [[Triecienlidmašīna]]
  |ražotājs = Iļjušin
  |attēls = Image:Il2 sturmovik.jpg
  |paraksts = <!--Attēla paraksts; ja nav aprakstošs ir jāatsāj tukšs-->
  |konstruktors = Sergejs Iļjušins
  |pirmais lidojums = 1939. gada 2. oktobris
  |nodošana = <!--Datums kad lidmašīna iestasies/iestājās militārajā/civilājā dienestā -->
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis = <!--Stāvoklis, vizbiežāk ir lieks; izmantojiet taupīgi-->
  |lietotājs = <!--Ierakstiet tikai vienu, un nelietojiet mazos karogus-->
  |pārējie lietotāji = <!--Līdz trim papildlietotājiem; Atdaliet ar <br/>-->
  |izgatavots = 1941-1945
  |kopskaits = 36 183
  |programmas izmaksa = <!--Ražošanas/Izstrādāšanas programmas izmaksas-->
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''IL-2''' bija [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[triecienlidmašīna]], kuru ražoja [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Ja pieskaita IL-2 pēcteci — lidmašīnu IL-10, kopā tika izgatavotas 42 330 lidmašīnas, kas ir vairāk, nekā jebkura cita militārā lidmašīna.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://combatavia.info/index4il2.html|title=Тяжёлый штурмовик ОКБ им. Ильюшина Ил-2, описание, тактико-технические характеристики, вооружение, модификации боевого самолёта Ил-2|publisher=Всё о военной авиации России|accessdate=2007-12-03|quote=По «тиражу» самолёт Ил-2 не имел себе равных. Заводы построили более 36 тыс. машин этого типа|archiveurl=https://www.webcitation.org/65IMdvaMp?url=http://combatavia.info/index4il2.html|archivedate=2012-02-08}}</ref> IL-2 tika plaši izmantota cīņās ar tankiem. IL-2 bija laba aizsardzība pret apšaudi no zemes, jo lidmašīnas motors, lidotāja kabīne un degvielas tvertnes bija aizsargātas ar bruņām. Viegli sašaujama bija tikai astes daļa ar [[fizelāža|fizelāžu]]. Tomēr lidmašīna bija diezgan neaizsargāta pret [[iznīcinātājs|iznīcinātājiem]]. No 1941. līdz 1945. gadam tika zaudētas 10 762 IL-2 lidmašīnas.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Ventspils brīvostas pārvalde''' ir [[Ventspils osta]]s augstākā lēmējinstitūcija, kas atrodas [[Latvijas Republikas Ministru kabinets|Latvijas Republikas Ministru kabineta]] pārraudzībā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.portofventspils.lv/lv/brivostas-parvalde|title=Brīvostas pārvalde - Ventspils brīvostas pārvalde|website=www.portofventspils.lv|access-date={{dat|2019|12|11||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191211132605/http://www.portofventspils.lv/lv/brivostas-parvalde|archivedate={{dat|2019|12|11||bez}}}}</ref>
Tai ir pakļauta Ventspils brīvostas pārvaldnieka vadītā administrācija.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Uzbekijas Komunistiskā partija|Uzbekijas Komunistiskās partijas]] [[Uzbekijas Komunistiskās partijas Centrālā komiteja|Centrālās komitejas]] pirmie sekretāri''', kas reizē bija arī [[Uzbekijas PSR|Uzbekijas Padomju Sociālistiskās Republikas]] (Uzbekijas PSR) faktiskie vadītāji. Šis amats tika izveidots [[1924]]. gadā līdz ar Uzbekijas PSR izveidošanu un likvidēts [[1991]]. gadā līdz ar Uzbekijas Komunistiskās Partijas darbības izbeigšanu un [[Uzbekistāna|Uzbekistānas Republikas]] neatkarības iegūšanu no [[Padomju Savienība]]s.

sentences: '''Ikri''' ir dažādu ūdens [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] neapaugļotu [[ola|oliņu]] masa iznērstā veidā vai arī atrodoties mātītes ķermenī. Ikrus nērš tādas dzīvnieku grupas, kā [[zivis]], [[apaļmutnieki]], [[abinieki]], [[moluski]], [[adatādaiņi]] u.c. Apaugļoti ikri vēlāk pārtop par dzīvnieku [[Kāpurs|kāpuriem]], kas tālāk izaug par briedušiem organismiem. Zivju ikrus no mātītēm lieto [[Pārtika|pārtikā]], gan svaigā, gan pārstrādātā veidā.

sentences: {{commonscat|Category:Saturated fatty acids|Piesātinātās taukskābes}}

sentences:
{{Biotakso infokaste
| attēls = Arion vulgaris 3.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Mollusca
| tips_lv = Gliemji
| klase = Gastropoda
| klase_lv = Gliemeži
| apakšklase = Pulmonata
| apakšklase_lv = Plaušgliemeži
| kārta = Stylommatophora
| kārta_lv = Kātacu plaušgliemeži
| kārta_r = Kātacu plaušgliemežu kārta
| virsdzimta = Arinoidea
| virsdzimta_lv = Meža kailgliemeži
| virsdzimta_r = Meža kailgliemežu virsdzimta
| dzimta = Arionidae
| dzimta_lv = Meža kailgliemeži
| dzimta_r = Meža kailgliemežu dzimta
| ģints = Arion
| ģints_lv =
| suga = Arion lusitanicus
| suga_lv = Spānijas kailgliemezis
| binomial = Arion lusitanicus, (Mabille, 1868)
| sinonīmi =
* Arion vulgaris (Moquin-Tandon, 1855)
| kategorijas = nē
}}
'''Spānijas kailgliemezis''' (''Arion lusitanicus'') ir [[meža kailgliemežu dzimta]]s [[gliemeži|gliemezis]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Simeona un Helēnas baznīca
| native_name           = ''Касцёл Святых Сымона і Алены''
| image                 = File:Belarus-Minsk-Church of Simon and Helena-7-2.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Minska
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 53 | latm  = 53 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 32 | longs = 50 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Tomašs Pajzderskis
| architecture_style    = neoromānika
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1905
| year_completed        = 1910
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = māla ķieģeli
| embedded              =
}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Melioidoze''' ({{val-la|melioidosis}}) (arī pseidoienāši jeb pseidoholera) ir  [[infekcijas slimība]], kuru izraisa ''[[Burkholderia pseudomallei]]''.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/><ref name="Behram.etal2004"/> Ir [[Zoonoza saslimšana|zoonoza]] slimība, ar kuru var saslimt, kontaktējoties ar slimiem [[lauksaimniecība]]s ([[Cūka|cūkām]], [[zirgi]]em, [[Kaza|kazām]], [[Govs|govīm]]) un mežonīgiem [[dzīvnieki]]em, kā arī ar [[grauzēji]]em.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Nav fiksēti gadījumi, kad slimība būtu pārgājusi no cilvēka cilvēkam.<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Ierosinātājs iekļūst organismā caur bojātu ādu un gļotādām (respiratori un fekāli-orāli). Nav islēgta iespēja inficēties, saskaroties ar pārnesēju (transmisīvi).<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/> Bieži sastopama [[Dienvidaustrumāzija]]s valstīs un [[Austrālija|Austrālijā]].<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/><ref name="Neslimo"/>

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Surigavieši
|attēls          =
|image_caption   = Surigaviešu sievietes Bonokbonoka festivālā
|native_name =
|skaits=0,3—1 miljons
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[surigaviešu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]] (katolicisms, protestantisms)
|grupas=
|radi= [[visaji]] ([[sebuāņi]], [[boholieši]] u.c.)
}}
'''Surigavieši''' vai '''surigaononi''' (''surigaonon'') ir [[Filipīnas|Filipīnu]] [[tauta]], kas apdzīvo [[Mindanao]] ziemeļaustrumu piekrasti [[Ziemeļsurigao]], [[Dienvidsurigao]], [[Dinagatas Salas|Dinagatas Salu]] un [[Ziemeļagusana]]s provincēs. Surigavieši ir daļa no plašākā [[visaji|visaju]] metaetnosa, to valoda tuvu radniecīga [[sebuāņu valoda]]i. Sadzīvē surigavieši runā galvenokārt [[surigaviešu valoda|surigaviešu valodā]], bet oficiālajā saziņā lieto [[filipīniešu valoda|filipīniešu]], [[angļu valoda|angļu]] un sebuāņu valodu.<ref>[https://en.wal.unesco.org/countries/philippines/languages/surigaonon World Atlas of Languages. Surigaonon in Philippines]</ref> Pēc konfesionālās piederības galvenokārt [[katoļi]].<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/surigaonon/ Ethnic Groups of the Philippines. Surigaonon]</ref>

sentences: {{cita nozīme|iekārtu, kas veic urbšanu|griešanas instrumentu|urbis}}

sentences:
{{coord|56.9455267|23.4908710|display=title|format=dms}}
'''Ķemeru evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[luterāņi|luterāņu]] [[dievnams]], kas atrodas [[Ķemeri|Ķemeros]] [[Jūrmala|Jūrmalā]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vaives pagasts
| karte             = Vaives_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Vaives pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Vaives pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Vaives_pagasts_Flag.png
| karoga_nosaukums  = Vaives pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Rīdzene
| platība           = 152,4
| iedzīvotāji       = 1547<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|04|14||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1547 / 152.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vaive.lv
}}

sentences: — viena no [[krustneši|krustnešu]] [[pils|pilīm]], kas saglabājusies vislabāk<ref>{{citation |url= http://whc.unesco.org/en/list/1229 |title= Crac des Chevaliers un Qal'at Salah El-Din |publisher=[[UNESCO]] |accessdate=2009-10-20}}</ref>]]

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            =
| caption          = Lomas atveidotāja [[Džeina Linča]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = Raiens Mērfijs
Breds Falčuks
Jans Brennans
| portrayer        = [[Džeina Linča]]
| name             = Sjū Silvestra
| occupation       = Karsējkomandas trenere
TV ziņu personība
| family           = Dorisa Silvestra (māte)
Džīna Silvestra (māsa)
| significantother =
| religion         = Ateiste
| nationality      =
}}
'''Sjūzena "Sjū" Silvestra''' ({{val|en|Susan "Sue" Sylvester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]" (''Glee''). Viņu attēlo aktrise [[Džeina Linča]]. Pirmoreiz televīzijā S. Silvestra parādījās seriāla ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|pilot]]'' sērijā {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji Raiens Mērfijs, Breds Falčuks un Jans Brennans.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti|Selzu]]
[[Kategorija:Valmieras rajons|Selzu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Elpa
| Attēls =
| Apraksts =
| Att_izm = 250px
| Fons = grupa
| Vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Daugavpils|td=Latvija}}
| Žanrs = [[roks]]
| Gadi = 1983—1995, 2008—2009, 2015
| Izdevējkompānija =
| Mlapa =
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki = Jānis Logins (balss, taustiņinstrumenti)<br />
Valdis Rundzāns ([[basģitāra]])
}}
'''Elpa''' bija latviešu rokgrupa no [[Daugavpils]], kas pastāvēja no 1983. līdz 1995. gadam.

sentences:
[[Kategorija:Antiutopija]]
[[Kategorija:Datoru kultūra]]
[[Kategorija:Literatūras virzieni]]
[[Kategorija:Zinātniskā fantastika pēc žanra]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ja Bīlstrīta spētu runāt
| attēls                   =  If Beale Street Could Talk film.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''If Beale Street Could Talk''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Berijs Dženkinss]]
| producents               =
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Adele Romanska]]
* [[Sāra Mērfija]]
* [[Dede Gārdnere]]
* Berijs Dženkinss
| scenārija autors         = Berijs Dženkinss
| galvenajās lomās         =
* [[Kiki Leina]]
* [[Stefans Džeimss]]
* [[Kolmans Domingo]]
* [[Tedžona Perisa]]
* [[Maikls Bīčs]]
* [[Deivs Franko]]
* [[Djego Luna]]
* [[Pedro Paskāls]]
* [[Redžīna Kinga]]
| mūzika                   = [[Nikolass Britels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Pastel Productions]]''
* ''[[Plan B Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Annapurna Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|9|9|Toronto kinofestivāls|2018|12|14|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/if-beale-street-could-talk-2018|title=If Beale Street Could Talk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019|archive-date={{dat|2020|02|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200223060326/https://bbfc.co.uk/releases/if-beale-street-could-talk-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|20,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ifbealestreetcouldtalk.htm|title=If Beale Street Could Talk|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 5, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ja Bīlstrīta spētu runāt"''' ({{val|en|If Beale Street Could Talk}}) ir 2018. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Berijs Dženkinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiki Leina]], [[Stefans Džeimss]], [[Kolmans Domingo]], [[Tedžona Perisa]], [[Maikls Bīčs]], [[Deivs Franko]], [[Djego Luna]], [[Redžīna Kinga]] un [[Pedro Paskāls]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|9|1||bez}} Toronto filmu festivālā. Filma balstīta uz Džeimsa Boldvina tāda paša nosaukuma romānu.

sentences: '''Pirksts''' ({{val-la|digitus}}, dsk.: ''digiti'') ir iegarena, kustīga [[plauksta]]s vai [[pēda]]s daļa. Pirksti ir [[četrkājaiņi]]em.

sentences: '''Aleuti''' (pašnosaukumi — ''unangan'' / ''unaӈan'') ir [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aleutu salas|Aleutu salu]] pamatiedzīvotāji. Lielākā daļa no tiem dzīvo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Aļaska|Aļaskā]]), mazāka daļa — [[Krievija|Krievijā]] ([[Kamčatkas novads]]). Mazāka daļa aleutu runā [[Aleutu valoda|aleutu valodā]], tomēr lielākoties lieto [[Angļu valoda|angļu valodu]], kā arī [[Krievu valoda|krievu]] Krievijā.

sentences:
(966)]]
'''Vjatiči''' ([[Senkrievu valoda|senkrievu]]: вѧти́чи) bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–13. gadsimtā apdzīvoja [[Oka|Okas]] augšteces, vidienes un [[Dona|Donas]] augšteces baseinu (mūsdienu [[Krievija]]s [[Maskavas apgabals|Maskavas]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kalugas apgabals|Kalugas]], [[Orlas apgabals|Orlas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas]], [[Smoļenskas apgabals|Smoļenskas]], [[Tulas apgabals|Tulas]], [[Voroņežas apgabals|Voroņežas]] un [[Ļipeckas apgabals|Ļipeckas]] apgabali). Vjatiči ilgu laiku palika [[Pagānisms|pagāni]], [[kristietība]] dažās vietās pieņemta tikai 15. gadsimta sākumā.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Livonijas karaliste
|sugasvārds             = karaliste
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|de|Königreich Livland}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = monarhija
|
|gads_sākums            = 1570
|gads_beigas            = 1578
|
|event_start            = Nodibināta [[Krievijas cariste]]s iekarotajā [[Livonijas Konfederācija]]s teritorijā
|date_start             =
|event_end              = Atjaunota [[Polijas-Lietuvas ūnija]]s [[Pārdaugavas Livonijas hercogiste]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = LIVONIAE_NOVA_DESCRIPTIO_1573-1578.jpg
|image_map_caption      = Livonijas karte [[1573]]. gadā of (Joann Portantius).
|
|galvaspilsēta          = [[Peltsamā]] un [[Cēsis]] (1577)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = [[luterisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Magnuss (Livonijas karalis)|Magnuss]]
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           = Livonijas karalis
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas karaliste''' ({{val|de|Königreich Livland}}, {{val|ru|Королевство Лифляндия}}) bija monarhija, kas pastāvēja [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā.

sentences: '''29. maijs''' ir gada 149. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (150. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 216 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Mākslīgais intelekts]]
[[Kategorija:Kibernētika]]
[[Kategorija:Mācīšanās]]

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Džibutijas
|Article =
|Image = Flag of Djibouti.svg
|Use =
|Symbol =
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1977|06|27}}
|Design = Līmenisks divkrāsu [[karogs]] ar gaišzilu svītru augšā un gaišzaļu apakšā, ar baltu izstieptu trijstūri no kāta un sarkanu piecstaru zvaigzni tā centrā
|Type =
}}
'''[[Džibutija]]s karogs''' ({{val|so|Calanka Jabuuti}}, {{val|ar|علم جيبوتي}}, {{val|fr|Drapeau de Djibouti}}) pieņemts [[1977]]. gadā līdz ar neatkarības iegūšanu no [[Francija]]s. Gaišzilā krāsa simbolizē [[somālieši|somāliešu]] [[tauta]]s isu [[cilts|cilti]], gaišzaļā krāsa — [[afāri|afāru]] tautu. Piecstaru zvaigzne apzīmē somāļu apdzīvotās teritorijas — Lielsomāliju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gandrīz kā mīlestība
| attēls                   = A Lot Like Love poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Lot Like Love''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Naidžels Kouls]]
| producents               =
* [[Kevins Dž. Mesiks]]
* [[Ermians Bērnsteins]]
| scenārija autors         = [[Kolins Patriks Linčs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Amanda Pīta]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|4|21|Izraēla|2005|4|22|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005|title=A Lot Like Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414171311/http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lotlikelove.htm|title=A Lot Like Love (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gandrīz kā mīlestība"''' ({{val|en|A Lot Like Love}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Naidžels Kouls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|21||bez}} Izraēlā.

sentences: '''Datubāzu mārketings''' ir [[Tiešais mārketings|tiešā mārketinga]] veids, kas, balstoties mērķa pircēju segmentēšanas konceptā, vāc datus, analizē tos un izmanto datus personalizētu mārketinga piedāvājumu komunicēšanai. Datubāzes tiek izmantotas gan [[B2B mārketings|B2B]], gan B2C mārketingā. Ieguvums, ko mārketingam sniedz datubāzes, ir iespēja šos datus segmentēt, analizēt un atlasīt pēc konkrētās mārketinga kampaņas, produkta vai piedāvājuma vajadzībām. Milzīga apjoma datubāzu analīze ļauj atfiltrēt un izvēlēties tikai tos kontaktus, kurus uzskata par vispiemērotākajiem konkrētās mārketinga ziņas saņemšanai. Balstoties uz demogrāfiskajiem datiem, iepirkšanās paradumiem un dzīvesstilu tiek izsūtīti personalizēti piedāvājumi. Tā vietā, lai visai datubāzei sūtītu vienu piedāvājumu, datubāzē esošie kontakti tiek sadalīti vairākās grupās, katra no kurām var saņemt atšķirīgu piedāvājumu. Tā tiek samazināta iespēja, ka datubāzē esošie kontakti saņem sev nepiemērotu un neatbilstošu piedāvājumu. Attīstoties viedtālruņu lietošanai, pieaugušas iespējas izsekot to lietotājus arī laikā un telpā, sūtot viņiem piedāvājumus, kas saistīti ar viņu konkrēto atrašanās vietu vai uzvedības paradumiem attiecīgajā diennakts laikā.

sentences:
{{nepilnīgs saraksts}}
Šajā uzskaitījumā apkopotas latviešu komponista '''[[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmas'''. Norādīti dziesmu vārdu autori.
{| class="wikitable"
|-
! Dziesmas nosaukums
! Vārdu autors
! Papildus informācija
|-
| "2006"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Adiet, meitas"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Afēra"
| [[Kārlis Anitens]]
| No izrādes "Dāvana mūsdienu sievietei"
|-
| "Ai, čigān, ceļiniek!"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Latvijas čigānu motīvi"
|-
| "Ai, dundur"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ai, vēja māt"
| [[Leons Briedis]]
| No radio iestudējuma "Ir jāņem viena balta zoss"
|-
| "Aicinājums"
| [[Aspazija]]
| No 5 dziesmu cikla zēnu korim un klavierēm ar Aspazijas vārdiem
|-
| "Aijas strīpainais sapnis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiviekste (Jāņu rīts)"
| [[Inese Zandere]]
| No cikla "Dziesmas par Latvijas upēm"
|-
| "Aiviekstes balāde"
| [[Juris Brežģis]]
|
|-
| "Aiz horizonta"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiz kalniņa"
| [[Jānis Anerauds]]
| No kino filmas "[[Melnā vēža spīlēs]]"
|-
| "Aiziet!"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aizturi elpu"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ak, jaukie laimes mirkļi"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Ak, sievietes"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Ak, tu Dieva tēva ziņa"
| [[Rūdolfs Blaumanis]]
| No izrādes "Īsa pamācība mīlēšanā"
|-
| "Akmens tilts"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Akmeņi Vidzemes jūrmalā"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Alise"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Allaž un mūžam"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Alus ziņģe"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Amālijas pažarnieks"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Amerika"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Amerikā snieg"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ances romance"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Klāvs — Mārtiņa dēls]]"
|-
| "Anniņa vanniņā"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Anno Domini"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Ap Jāņiem Mārtiņos"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Apsveikums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Ar balsi viens"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Ar dievu neveiksmes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ar ķeizarkroni"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Ar mani atkal runā kaijas"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ar tevi vien"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ardievas vasarai"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Arizona"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Arvien, arvien"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Asniņu dziesma"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Atceries gan"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Atceries mani vēl"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atgriešanās"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Atlantijas viļņos"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Atmiņas par Karpatiem"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas par labiem laikiem"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Atmiņu uguns"
| [[Laimonis Pēlmanis]]
|
|-
| "Atnāk jauka vasariņa"
| [[Latviešu tautas dziesmas]] vārdi
|
|-
| "Atvadas vasarai"
| Alfrēds Krūklis
|
|-
| "Atvasaras stāsts"
| [[Alfrēds Krūklis]]
| No kino filmas "[[Lielais dzintars (filma)|Lielais dzintars]]"
|-
| "Atziedi, dvēsele"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Autobraucēju dziesmiņa"
| [[Laimonis Vāczemnieks]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ābols"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādams un Ieva"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādolf, Ādolf"
| [[Evita Mamaja]]
| No mūzikla "Marlēna"
|-
| "Āzis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Baba"
| [[Alberts Kronenbergs]]
| No cikla "Mazais ganiņš"
|-
| "Bad bad boys"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Balāde manam vectēvam"
| [[Arnolds Auziņš]]
|
|-
| "Balāde par Polārzvaigzni"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Balāde par skaudību"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Balāde par tukšu zārku"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Vecās Rīgas vitrāžas"
|-
| "Baldriānu songs"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Balkons"
| [[Jānis Sudrabkalns]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Balta kaza"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Balta pūka"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Baltais menuets naktstumsā"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltais pusnakts putns"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltas ābeles zied"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Baltā dziesma"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Baltā saule"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Baltā ziema"
| [[Rainis]]
|
|-
| "Baltijas jūra"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Balts sniedziņš snieg"
| [[Jānis Poruks]]
|
|-
| "Balvu valsis"
| [[Andris Vējāns]]
|
|-
| "Banāns"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Banknošu dziesma"
| [[Hermanis Paukšs]]
| No izrādes "Ceturtais skriemelis"
|-
| "Bāreņa lūgums"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Beigas labas, viss labs"
| [[Ārija Elksne]]
|
|-
| "Bez mīlestības nevaru nekā"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bez vēja mani laiva nes"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bezdelīdzēns un zēns"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Bēgšana"
| [[Hermanis Paukšs]]
|
|-
| "Bērnībā dzirdēts motīvs"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Spuldze un nakts taureņi"
|-
| "Bērns un liepa"
| Moriss Karēms, atdz. [[Cecīlija Dinere]]
| No cikla "Mazs, laimīgs zēns"
|-
| "Bērzu birzīte"
| [[Egils Plaudis]]
|
|-
| "Bij' manā somiņā"
| [[Vilis Plūdons]]
| No cikla "Vītola stabules dziesmas"
|-
| "Bija reiz puķe"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Māsa Kerija"
|-
| "Bildinājums"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Blēdība teātrī"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Brauciet lēnām pār tiltu"
| [[Ādolfs Alunāns]]
| No izrādes "Džons Neilands"
|-
| "Brālītis mācījās dziedāt"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brālītis spēlē paslēpes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīdinājums"
| [[Austra Skujiņa]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Es aiziet nevaru"
| [[Vizma Belševica]]
|}

sentences: '''Emisārs''' (no {{val|la|emissarius}} — 'sūtītais') ir [[valsts]] vai politiskas organizācijas pārstāvis, kas nosūtīts uz citu valsti dažādu uzdevumu (tai skaitā slepenu) izpildei. Lielākoties emisāra misijai nav oficiāls raksturs. Parasti emisārs pārbauda dažādu personu nostāju, sagatavo pamatu turpmākajai darbībai.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| autors         = [[Alexandre Henri Gabriel de Cassini|Cass.]]
| binomial       =
| attēls         = Conservatoire botanique national de Brest-Cylindrocline commersonnii-15 07 04 Philweb-02 (19419195111).jpg
| att_nosaukums  = ''Cylindrocline commersonii'' [[botāniskais dārzs|botāniskajā dārzā]] [[Bresta (Francija)|Brestā]], [[Francija|Francijā]].
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| rinda          = Asterales
| rinda_lv       = Kurvjziežu rinda
| dzimta         = Asteraceae
| dzimta_lv      = Kurvjziežu dzimta
| ģints          = Cylindrocline
| ģints_lv       = Cilindroklīnes
| suga           = Cylindrocline commersonii
| suga_lv        =
| kategorijas = nē
}}
'''''Cylindrocline commersonii''''' ir [[kurvjziežu dzimta]]s [[suga]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Tā ir viena no divām [[cilindroklīnes|cilindroklīņu]] sugām, kuru nelielajām populācijām ir ierobežoti [[areāls|areāli]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/gcc-16988 |title=The Plant List. A working list of all plant species: ''Cylindrocline commersonii'' Cass. |access-date={{dat|2016|09|15||bez}} |archive-date={{dat|2020|02|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200216165307/http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/gcc-16988 }}</ref><ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/Taxonomy/Browser/wwwtax.cgi?lin=s&p=has_linkout&id=81508 National Center for Biotechnology Information (NCBI). Taxonomy Browser: Cylindrocline commersonii]</ref><ref>[http://www.tropicos.org/Name/100401441 Tropicos: ''Cylindrocline commersonii'' Cass. Missouri Botanical Garden.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Cylindrocline/species/commersonii/match/1/match/1 |title=Integrated Taxonomic Information System (ITIS). Catalogue of Life: 26th August 2016. ''Cylindrocline commersonii'' Cass. |access-date={{dat|2016|09|16||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160311003856/http://www.catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Cylindrocline/species/commersonii/match/1/match/1 }}</ref>

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Berlīnes Valsts opera
| attēls           = Berlin, Mitte, Unter den Linden, Staatsoper 02.jpg
| attēla apraksts  = Berlīnes Valsts operas ēka
| attēla izmērs    = 220px
| adrese           = Unter den Linden 5 - 7
| pilsēta          =  [[Berlīne]]
| valsts           = {{DEU}}
| arhitekts        = [[Georgs Venceslauss fon Knobelsdorfs]] (1741) <br /> Karls Ferdinands Langhanss (1843)
| dibināšanas gads = 1743
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Jirgens Flims
| diriģents        = Daniels Barenboims
| lielā zāle       = 1396
| zāle1            = Apolona zāle
| zāle1_vietas     =
| mājas lapa       = [http://www.staatsoper-berlin.org/ www.staatsoper-berlin.org/]

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Biruta Galdika
|     vārds_orig = Birutė Marija Filomena Galdikas
|         attēls = Dr Birute Galdikas.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Vīsbādene]], ASV okupācijas zona (tagad [[Hesene]], {{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Kanāda]], [[Indonēzija]]
|        tautība = lietuviete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Saimona Freizera Universitāte, Indonēzijas Universitāte
|     alma_mater = [[Kalifornijas Universitāte (Losandželosa)]]
|        zinātne = [[Bioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = orangutanu pētniecība
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Biruta Galdika''' ({{val-lt|Birutė Marija Filomena Galdikas}}) ir [[lietuvieši|lietuviešu]] izcelsmes [[Kanāda]]s un [[Indonēzija]]s [[bioloģija|bioloģe]], [[Orangutani|orangutanu]] pētniece.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Dulce de leche''''' ({{izrunā|dulθe ðe ˈletʃe}}; no [[spāņu valoda]]s — ‘piena saldums’) ir [[Latīņamerika|Latīņamerikā]] populārs salds konditorejas izstrādājums, ko iegūst vairākas stundas karsējot [[Piens|piena]] un [[Cukurs|cukura]] maisījumu, līdz tas iegūst krēmīgu struktūru. Līdzīgu produktu var iegūt, karsējot [[iebiezinātais piens|iebiezināto pienu]]. Šāds krēms ir ziežams un tas gūst savu bagāto [[Garša|garšu]] un krāsu no [[karamelizācija]]s un [[Maijāra reakcija]]s. To parasti izmanto kā pildījumu citiem [[saldumi]]em.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Acronicta megacephala01.jpg
|    att_nosaukums =[[Apšu pelēkpūcīte]] (''Acronicta megacephala'')
|       att_izmērs = 235px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Lepidoptera
|         kārta_lv = Zvīņspārņi
|       apakškārta = Heterocera
|    apakškārta_lv = Naktstauriņi
|         binomial =
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jans Huss
|          vārds_orig = ''Jan Hus''
|              attēls = Jan hus 1.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1369
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Husineca]], [[Bohēmijas karaliste]]
(tagad [[Čehijas republika]])
|              m_gads = 1415
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 6
|             m_vieta = [[Konstanca (Vācija)|Konstanca]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad [[Vācija]])
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[čehi|čehs]]
|            paraksts = Jan Hus podpis.JPG
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Protestantisms}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pauls Fromholds-Treijs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1859
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Ditmars Fromholds-Treijs (1827—1873)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zelts
| attēls                   =  Gold (2016 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gold''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Gahans]]
| producents               =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Patriks Masets]]
* [[Džons Zinmans]]
* [[Tedijs Švarcmans]]
* [[Maikls Noziks]]
| scenārija autors         =
* Patriks Masets
* Džons Zinmans
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Edgars Ramirezs]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Korijs Stols]]
* [[Tobijs Kebels]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Brūss Grīnvuds]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Boies/Schiller Films]]''
* ''[[Black Bear Pictures]]''
* ''[[Highway 61 Films]]''
| izplatītājs              = ''[[StudioCanal UK]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|12|30|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtew<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/gold-2016|title=Gold|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 6, 2019|archive-date={{dat|2019|10|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191006151625/https://bbfc.co.uk/releases/gold-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|14,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gold.htm|title=Gold|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zelts"''' ({{val|en|Gold}}) ir 2016. gada krimināldrāma, kura režisors ir [[Stīvens Gahans]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Edgars Ramirezs]], [[Braisa Dalasa Hauarda]], [[Korijs Stols]], [[Tobijs Kebels]], [[Kreigs T. Nelsons]] un [[Brūss Grīnvuds]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|12|30||bez}} ASV.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū
| attēls = Lifeaquaticposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Life Aquatic with Steve Zissou''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = * [[Barijs Mendels]]
* [[Skots Radins]]
* Vess Andersons
| scenārija autors = * [[Noa Baumbaks]]
* Vess Andersons
| galvenajās lomās = * [[Ouens Vilsons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika = [[Marks Motersbo]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2004|11|20|Losandželosa|2004|12|25|ASV}}
| ilgums = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 28, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190628164222/https://bbfc.co.uk/releases/life-aquatic-steve-zissou-2004|archivedate={{dat|2019|06|28||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeaquatic.htm|title=The Life Aquatic with Steve Zissou|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 28, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ūdensdzīve ar Stīvu Zisū"''' ({{val|en|The Life Aquatic with Steve Zissou}}) ir 2004. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Bills Marijs]], [[Keita Blanšeta]], [[Andželika Hjūstone]], [[Vilems Defo]] un [[Džefs Goldblūms]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|11|20||bez}} Losandželosā.

sentences: '''1. augusts''' ir gada 213. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (214. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 152 dienas.

sentences:
{{Cita nozīme|2019. gada jauno koronavīrusu|tā izraisītās slimības uzliesmojumu pasaulē|COVID-19 pandēmija}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Smagā akūtā respiratorā sindroma koronavīruss 2 (SARS-CoV-2)
|           attēls = Coronavirus. SARS-CoV-2.png
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{Legend|#005db7|Zilā krāsā — vīrusa lipīdu apvalks|||100%}}
{{Legend|#02e6ff|Tirkīzzilā krāsā — pīķa proteīni (S)|||100%}}
{{Legend|#ff0c78|Sarkanā krāsā — apvalka proteīni (E)|||100%}}
{{Legend|#9bff57|Zaļā krāsā — matricas proteīni (M)|||100%}}
{{Legend|#fe8a00|Oranžā krāsā — [[glikoze]]|||100%}}
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Smagā akūtā respiratorā sindroma vīruss
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi = 2019-nCoV, 2019. gada jaunais koronavīruss, Uhaņas koronavīruss
|        izplatība = [[Ķīna]], [[Japāna]], [[Dienvidaustrumāzija]]s u.c. valstis
|  izcelsmes_vieta = [[Uhaņa]], [[Ķīna]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{cita nozīme|apļveida konstrukciju, kas rotē ap savu asi|velosipēdu uz diviem riteņiem|divritenis}}

sentences:
{{Navbox
| name   = Terminators
| title  = [[Terminators (filmu sērija)|Terminators]]
| state = {{{state|autocollapse}}}
| bodyclass = hlist

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Lange
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Jārdlija Smita
 | vārds_orig              = ''Yeardley Smith''
 | attēls                  = YeardleySmith2019.png
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Jārdlija Smita 2019. gadā
 | dz. vārds               = Marta Marija Jārdlija Smita
 | dz. datums              = {{Dzimšanas datums un vecums|1964|7|3}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Francija|Parīze}}
 | nodarbošanās            = aktrise, māksliniece, rakstniece
 | darbības gadi           = 1982–pašlaik
 | paraksts                =
 | dzimums                 = S
}}
'''Marta Marija Jārdlija Smita''' (''Martha Maria Yeardley Smith'', dzimusi {{dat|1964|7|3}} [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]) ir amerikāņu balss aktrise,  māksliniece un rakstniece. Vislabāk pazīstama ar [[Līza Simpsone|Līzas Simpsones]] lomu animācijas seriālā "[[Simpsoni]]".

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Viļāni
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Viļānu HES.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Viļānu HES
 | image_flag               = Flag of Viļāni.svg
 | flag_link                = Viļānu karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Viļāni.svg
 | shield_link              = Viļānu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd = 56| latm = 33| lats = 09| latNS =N
| longd = 26| longm = 55| longs = 29| longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Rēzeknes novads]]
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = {{dat|1495}}
 | established_title2       = Pilsētas tiesības
 | established_date2        = kopš [[1928]]. gada
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Welonen}}
{{val|pl|Wielony}}
 | area_total_km2           = 4.9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Viļāni}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 115
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4650
 | website                  = {{URL|www.vilanunovads.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Viļāni''' ir pilsēta [[Latgale|Latgalē]], [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]]. Izvietojusies [[Malta (upe)|Maltas]] upes krastā autoceļu [[A12]] ([[Eiropas autoceļš E22|E22]]), [[P58]] (Viļāni — [[Preiļi]] — [[Špoģi]]) un [[P59]] (Viļāni — [[Ružina]] — [[Malta (Maltas pagasts)|Malta]]) krustojumā pie [[dzelzceļš|dzelzceļa līnija]]s [[Rīga]]—[[Maskava]] iecirkņa [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II|Krustpils—Rēzekne II]] {{nobr|215 km}} attālumā no [[Rīga]]s un {{nobr|27 km}} — no [[Rēzekne]]s. Pilsētas tiesības Viļāni ieguva {{dat|1928}}.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
[[File:2006nian Renlei Fazhan Zhishu.svg|thumb|right|400px|Pasaules karte, kurā ir attēlots dzīves līmeņa sadalījums
{| width=100%
|-
| valign=top |
{{Legend|#003C00|0.950 un vairāk}}
{{Legend|#007F00|0.900—0.949}}
{{Legend|#00C400|0.850—0.899}}
{{Legend|#00FF00|0.800—0.849}}
{{Legend|#D3FF00|0.750—0.799}}
| valign=top |
{{Legend|#FFFF00|0.700—0.749}}
{{Legend|#FFD215|0.650—0.699}}
{{Legend|#FFA83C|0.600—0.649}}
{{Legend|#FF852F|0.550—0.599}}
{{Legend|#FF5B00|0.500—0.549}}
| valign=top |
{{Legend|#FF0000|0.450—0.499}}
{{Legend|#A70000|0.400—0.449}}
{{Legend|#7F0000|0.350—0.399}}
{{Legend|#210000|zem 0.350}}
{{Legend|#B9B9B9|dati nav pieejami}}
|}
]]
'''Dzīves līmenis''' ir materiālās labklājības līmenis, kuru raksturo attiecība starp reālo ienākumu apjomu un atbilstošo patēriņa apjomu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 07. Camel Profile, near Silverton, NSW, 07.07.2007.jpg
| att_nosaukums = [[Dromedārs]] (''Camelus dromedarius'')
| binomial = Tylopoda
| autors = Illiger, 1811
| att_izmērs = 240px
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta = Tylopoda
| apakškārta_lv = Biezpēdaiņi
| kategorijas = nē
}}
'''Biezpēdaiņi''' jeb '''biezpēdaiņu apakškārta''' (''Tylopoda'') ir viena no [[pārnadži|pārnadžu kārtas]] (''Artiodactyla'') apakškārtām, kas apvieno [[lamas]], [[kamieļi|kamieļus]] un [[alpaka]]s.

sentences:
[[File:Science_books_on_Graphology.jpg|thumb|Franču grafologu traktāti]]
'''Grafoloģija''' jeb '''rokraksta analīze''' ir [[pseidozinātne|pseidozinātniska]]<ref name='Graph_Beyer_PBS'>{{cite web |url=http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html |title=Barry Beyerstein Q&A |accessdate=2008-02-22 |work=Ask the Scientists |publisher=Scientific American Frontiers |archive-date=2008-02-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080214113706/http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html }} "[Grafologi] vienkārši interpretē rokraksta specifiku uz lapas lielā mērā tāpat kā senie orākuli interpretēja vēršu iekšas vai dūmus debesīs."</ref><ref name="NYT1">{{cite news|url=http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1|title=Graphology Is Serious Business in France : You Are What You Write?|last=James|first=Barry|date=3.08.1993|work=New York Times|accessdate=18-09-2010}}</ref> nozare, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[rokraksts|rokraksta]] saistību ar viņa raksturu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Falalopa
|attēls              = Falalop Island- Ulithi Atoll.JPG
|attēla paraksts     = Falalopa no ziemeļiem
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Falalop''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 10 |latm= 01 |lats= 04 |latNS= N
|longd=139 |longm= 47 |longs= 27 |longEW=E
|platība             = 0,93
|garums              = 1,2
|platums             = 1,1
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 6,7
|salu skaits         =
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 481 <small>(1987)</small>
|blīvums             = 517
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Falalopa''' ({{val|en|Falalop}}) vai '''Flālopa''' ({{val|uli|Fl'aalop}}) ir koraļļu sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, ietilpst [[Uliti]] municipalitātē.

sentences:
. Anatomijas mācību stunda. 1632]]
'''Līķis''' (no [[lejasvācu valoda|lejasvācu]]: ''līk'') jeb '''mironis''', līdz 18. gadsimtam arī '''miesas'''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:541 |page=537 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:541 }}</ref>, ir miruša cilvēka vai dzīvnieka<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Latviešu valodas vārdnīca|year=1987|publisher=Avots|location=Rīga|page=446}}</ref> ķermenis. Beigtus dzīvniekus dažreiz sauc par '''maitām''' vai '''sprāgoņām''', bet pārtikas vajadzībām nokauta un apstrādāta liela dzīvnieka līķi sauc par kautķermeni vai liemeni.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Frīdrihs fon Vetbergs''' (''von Wettberg'', [[1779]]—[[1825]].10.VII) bija augsta ranga valsts darbinieks, [[Sēlpils virspilskunga iecirknis|Sēlpils virspilskunga iecirkņa]] muižniecības priekšnieks, Kurzemes muižniecības deputāts Pēterburgā, strādājis zemnieku lietu komisijā un komitejā, kam bija jāizstrādā projekts Kurzemes pilsētu stāvokļa uzlabošanai.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Karstā pakaļdzīšanās
 | oriģinālnos = ''Hot Pursuit''
 |      attēls = Karstapakaldzisanas.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Anne Flečera]]
 |  producents =
* [[Dana Foksa]]
* [[Bruna Papandrea]]
* [[Rīza Viterspūna]]
 |   scenārijs =
* [[Deivids Fīnijs]]
* [[Džons Kvaintenss]]
 |     aktieri =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Sofija Vergara]]
 |      mūzika = [[Kristofs Beks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Pacific Standard]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|5|8||bez}}
 |      ilgums = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hot-pursuit-2015|title=Hot Pursuit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814180856/https://www.bbfc.co.uk/releases/hot-pursuit-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=witherspoonvergara.htm|title=Hot Pursuit (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Karstā pakaļdzīšanās"''' ({{val|en|Hot Pursuit}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Anne Flečera]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]] un [[Sofija Vergara]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|8||bez}}.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Šokolādes kalns
| alternate_name =
| image          =
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=55.91 |latNS=N
| longd=27.16611 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Krāslavas novads|Krāslava}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Krāslavas pilskalns (Šokolādes kalns)
|      numurs = 1156
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Ekonomikas infokaste
|country              =
|image                =
|width                =
|caption              =
|currency             =
|fixed exchange       =
|year                 =
|organs               =
|rank                 =
|gdp                  =
|growth               =
|per capita           =
|sectors              =
|components           =
|inflation            =
|poverty              =
|gini                 =
|labor                =
|occupations          =
|unemployment         =
|average gross salary =
|average net salary   =
|industries           =
|edbr                 =
|exports              =
|export-goods         =
|export-partners      =
|imports              =
|import-goods         =
|import-partners      =
|FDI                  =
|gross external debt  =
|debt                 =
|deficit              =
|revenue              =
|expenses             =
|aid                  =
|credit               =
|reserves             =
|cianame              =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznājs|Auns|Auns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Auns
| abbreviation = Ari
| name_latin = Aries
| RA = 3
| dec = +20
| areatotal = 441
| arearank = 39. vieta
| numbermainstars = 3, 10
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Hamals
| starmagnitude = 2,
| neareststarname = Tīgārdena zvaigzne
| stardistance = 12,6
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc tautības]].''

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Kāda laimīga dzīve"
| attēls           = KadaLaimīgaDzīveABīlenšteins.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas latviskā tulkojuma (''Rīgas multimediju centrs'' izdevums, 1995. gads)
| author           = [[Augusts Bīlenšteins]]
| title_orig       = ''Ein glückliches Leben''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Latvija}}
| language         = [[vācu valoda|vācu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        = ''Jonk& Polevski''
| pub_date         = 1904. gads
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Kāda laimīga dzīve"''' ({{val-de|Ein glückliches Leben}}) ir vācbaltiešu mācītāja, etnogrāfa, novadpētnieka un sabiedriskā darbinieka [[Augusts Bīlenšteins|Augusta Bīlenšteina]] [[autobiogrāfija]]. Pirmo reizi izdota 1904. gadā izdevniecībā ''Jonk& Polevski'' vācu valodā. Grāmatu latviešu valodā 1995. gadā tulkojusi Lūcija Kazeniece.

sentences:
{{Karš}}
'''Karš''' ir plašs [[konflikts|konflikta]] stāvoklis starp [[valsts|valstīm]], [[organizācija|organizācijām]] vai relatīvi lielām cilvēku grupām, ko raksturo [[vardarbība|vardarbīga]], [[fiziskais spēks|fiziska spēka]] pielietošana pret pretējo karojošo pusi un dažreiz arī pret [[civiliedzīvotājs|civiliedzīvotājiem]]. Karš ir pretējs [[miers|mieram]], kas savukārt nozīmē kara neesamību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Terrapene carolina major.jpg
| att_nosaukums =[[Parastais kārbbruņrupucis]] (''Terrapene carolina')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Testudines
| kārta_lv =Bruņurupuči
| apakškārta=Cryptodira
| apakškārta_lv = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta = Testudinoidea
| virsdzimta_lv= Sauszemes bruņurupuču virsdzimta
| dzimta=Emydidae
| dzimta_lv = Purva bruņurupuču dzimta
| binomial =Emydidae ([[Rafinesque]], 1815)
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
*''Emidania'' Rafinesque, 1815
*''Emydes'' Schmid, 1819
*''Emydidae'' Thomas Bell, 1825
*''Emydae'' Swainson, 1839
| iedalījums=
2 apakšdzimtas:
*[[Garkakla bruņurupuču apakšdzimta|Garkakla bruņurupuči]] (''Deirochelyinae'')
*[[Purva bruņurupuču apakšdzimta|Purva bruņurupuči]] (''Emydinae'')
}}
'''Purva bruņurupuču dzimta''' (''Emydidae'') ir viena no [[bruņurupuči|bruņurupuču kārtas]] (''Testudines'') [[slēptkakla bruņurupuči|slēptkakla bruņurupuču]] dzimtām. Lielākā daļa sugu mājo [[saldūdens|saldūdenī]] ar lēnu straumi, bet tās visas ir veiklas arī uz [[sauszeme]]s.<ref name=adw>{{Tīmekļa atsauce |url=http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Emydidae/ |title=ADW: Emydidae |access-date={{dat|2013|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130928210110/http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Emydidae/ |archivedate={{dat|2013|09|28||bez}} }}</ref> Šajā dzimtā ir 10 mūsdienās dzīvojošas [[Ģints (bioloģija)|ģintis]] ar 35 sugām.<ref name=em>{{Tīmekļa atsauce |url=http://yellowfin.dnr.sc.gov/aceherpguide/Pages/Turtles/Emydidae.html |title=Family = Emydidae (Box and Water Turtles) |access-date={{dat|2013|09|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160308233429/http://yellowfin.dnr.sc.gov/aceherpguide/Pages/Turtles/Emydidae.html |archivedate={{dat|2016|03|08||bez}} }}</ref> Nesenā pagātnē šajā dzimtā tika klasificētas arī dažas [[Āzija|Āzijā]] dzīvojošās sugas, kuras mūsdienās izdalītas atsevišķā dzimtā. Līdz ar to gandrīz visas purva bruņurupuču dzimtas ģintis, izņemot divas, savvaļā sastopamas tikai [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=em/> Izņēmumu ģintis ir {{TaksoSaite|Emys|purva bruņurupuči}}, kuru sugas dzīvo arī [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], un {{TaksoSaite|Trachemys|saldūdens bruņurupuči}}, kuru sugas mājo arī [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref name=em/>

sentences:
[[Kategorija:Kalnu grēdas]]
[[Kategorija:Āfrikas ģeogrāfija]]
[[Kategorija:Magriba]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Reteporella grimaldii Julien in Julien & Calvet, 1903 - Banyuls-sur-Mer - 04-85 .jpg
| att_nosaukums =Sūnenis {{TaksoSaite|Sertella septentrionalis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Bryozoa
| tips_lv =Sūneņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Gymnolaemata|Kailmutes}}
* {{TaksoSaite|Phylactolaema|Segmutes}}
* {{TaksoSaite|Stenolaemata|Šaurmutes}}
}}
'''Sūneņi (Bryozoa)''' ir [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] tips. Citās klasifikācijās tie tiek uzskatīti par [[Vainagtaustekļaiņi|vainagtaustekļaiņu]] tipa klasi. Tie parasti ir sēdoši, koloniāli ūdens dzīvnieki, dažreiz ar masīvu kaļķa [[Skelets|skeletu]]. Atsevišķu indivīdu izmēri ir 1-3mm, savukārt kolonijas var noklāt vairāk kā 1m2 lielus laukumus. Sūneņi dzīvo galvenokārt [[Jūra|jūrās]]. Mūsdienās pazīstamas virs 5000 sūneņu sugām, no tām [[Saldūdens|saldūdeņos]] ap 50 sugām. Formas, kam ir cietais skelets, labi saglabājas [[Fosilijas|fosilā]] stāvoklī. Zināms līdz 5000 fosilām sugām.

sentences: '''MOA-2007-BLG-192Lb''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 987 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[MOA-2007-BLG-192L]] vidēji 0,62 AU attālumā. Apriņķošanas periodu ar pašreizējām kosmosa izpētes tehnoloģijām zinātniekiem nav izdevies noteikt, bet ir zināms, ka tā sver tikai ~3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]].

sentences: '''Datu šķirošanas algoritms''' ir [[algoritms]], kas dota saraksta elementus sakārto noteiktā kārtībā. Visbiežāk izmantotās ir [[Skaitlis|skaitliskā]] un [[Burts|leksikogrāfiskā]] šķirošana.

sentences: '''Pētera primaritāte''' ir uzskats [[Kristietība|kristietībā]], ka [[Svētais Pēteris|Pēterim]], vienam no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izredzētajiem apustuļiem, ir bijusi nozīmīga vadošā loma agrīnajā Baznīcā starp pārējiem apustuļiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dedzināšana
| operators =
| attēls = Burning.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[I Čandons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Jū Ains]]
* [[Stīvens Juns]]
* [[Jona Jonso]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''버닝''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2018|5|16|[[Kannu kinofestivāls]]|2018|5|17|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 148 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Beoning-(South-Korea)#tab=summary|title=Beoning (2018) |publisher=[[Thu Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|9|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dedzināšana"''' ({{Val|ko|버닝}}; ''Beoning'') ir 2018. gada [[Dienvidkoreja]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[I Čandons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Jū Ains]], [[Stīvens Juns]] un [[Jona Jonso]]. Filma ir balstīta uz [[Haruki Murakami]] īsā stāsta ''Barn Burning'', ar elementiem, kurus iedvesmojis [[Viljams Folkners|Viljama Folknera]] stāsts ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/oscars-interview-lee-chang-dong-burning-1167869/|title=HKIFF Interview: South Korea’s Lee Chang-dong on the Many Mysteries of ‘Burning’|last=Brzeski|first=Patrick|last2=Brzeski|first2=Patrick|website=The Hollywood Reporter|access-date=2022-09-02|date=2018-12-10|language=en-US}}</ref>

sentences: '''25. oktobris''' ir gada 298. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (299. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 67 dienas.

sentences:
{{personas infokaste
|        attēls = Valentīne Lasmane pirms 1940.jpg
| att_nosaukums = Valentīne Lasmane pirms 1940. gada
|       dz_gads = 1916
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 16
|      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Poltavas guberņa|Kremenčuka|td=Ukraina}}
|        m_gads = 2018
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 3
|       m_vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
|       tautība = [[latvieši|latviete]]
|  nodarbošanās = filoloģe
|       dzimums = S
}}
'''Valentīne Lasmane''' dzimusi '''Jaunzeme''' (1916—2018) bija latviešu [[filoloģe]] un nacionālās pretestības kustības dalībniece.

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group            =  Franki
| native_name      = Franci
| native_name_lang = la
| image            =
| image_caption    = Ieroči, kas atrasti kāda aristokrātiska franka kapā no Merovingu laikmeta

sentences: '''Pierādījums no pretējā''' jeb '''netiešais pierādījums''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]] un [[loģika|loģikā]], kas pierāda kādu apgalvojumu, pieņemot to, ka tas ir nepatiess, un tādējādi nonākot pie pretrunas.

sentences:
)]]
'''Kailums''' ir būšana bez apģērba, ietērpa vai apsega. Lielāko daļu [[aizvēsture]]s [[Anatomiski moderns cilvēks|anatomiski modernie cilvēki]], kuri dzīvoja siltā klimatā, bija kaili.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Adornment: what self-decoration tells us about who we are|publisher=Bloomsbury Academic|date=2020|location=London New York Oxford New Delhi Sydney|isbn=978-1-350-12100-3|first=Stephen|last=Davies|pages=168}}</ref> Laikam ritot, cilvēki sāka izmantot ķermeņa rotājumus, tostarp [[Juvelierdarbs|rotaslietas]], [[Tetovējums|tetovējumus]], ķermeņa krāsas un [[Rētošana|rētošanu]],<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Seeing through clothes|url=https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3|publisher=Penguin Books|date=1988|location=New York|isbn=978-0-14-011084-5|first=Anne|last=Hollander|pages=[https://archive.org/details/seeingthroughclo0000holl_p6f3/page/n102 83]}}</ref> kas daļēji kalpoja kā [[neverbālā komunikācija]], norādot uz cilvēka sociālo statusu un individuālajām īpašībām. Siltajos klimatos dzīvojošie izmantoja apģērbu dekoratīviem, simboliskiem vai svinīgiem nolūkiem, bet bieži bija kaili, jo nebija nepieciešamības valkāt apģērbu, kā arī nepastāvēja [[kauns]]. Sievietes neaizsedza [[Krūts|krūtis]], jo tās netika [[Seksuālā objektizācija|seksualizētas]], bet gan bija asociētas ar bērnu [[Zīdīšana|zīdīšanu]].<ref>Asher-Greve, Julia M.; Sweeney, Deborah (2006). "On Nakedness, Nudity, and Gender in Egyptian and Mesopotamian Art". In Schroer, Sylvia (ed.). Images and Gender: Contributions to the Hermeneutics of Reading Ancient Art. Vandenhoeck & Ruprecht Göttingen: Academic Press Fribourg., pp. 127—128.</ref>

sentences:
]]
'''Peldmētelis''' ir [[halāts]], ko lieto pēc mazgāšanās, peldes, [[pirts]] u.c. ar [[ūdens|ūdeni]] saistītām darbībām, lai apsegtu iespējams vēl mitru ķermeni, kad to ir vēlme izdarīt ātri un nav nepieciešams pilnīgi apģērbties. Ja halāts ir izgatavots no uzsūcoša materiāla, tas funkcionē arī kā dvielis. Šādus halātus parasti izgatavo no [[kokvilna]]s, [[vilna]]s, [[zīds|zīda]], [[neilons|neilona]] u.c. materiāliem.

sentences: '''Noklusējuma vārteja''' ({{val-en|Default gateway}}) ir [[maršrutētājs]], uz kuru pārsūta visu to datplūsmu, kas nav adresēta nevienai [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] iekārtai.<ref>{{AkadTerm|term=noklusējuma vārteja|lang=LV}}</ref> Tādējādi, tā tiek izmantota, lai no viena datortīkla piekļūtu citam datortīklam, piemēram, no lokālā tīkla lietotu [[Internets|Internetu]].

sentences:
''Ghillie'' tērpā]]
'''Maskēšanās''' ir paslēpšanās metode, kuras pielietošanas rezultātā kāds konkrēts [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] vai objekts kļūst neredzams uz apkārtējā fona. Piemēram, [[tīģeris|tīģeriem]] ir svītras, lai tie būtu neredzami [[džungļi|džungļos]]. Protams tas izpaužas ne tikai [[daba|dabā]], bet arī ar cilvēkiem saistītajās jomās, piemēram, [[militārisms|militārismā]], kad ir ļoti svarīgi no ienaidnieku redzes loka paslēpt kādu objektu, šādu maskēšanos sauc par [[kamuflāža|kamuflāžu]].

sentences: '''Vēžošana''' ir [[vēži|vēžu]] ķeršana vai nu ar rokām, brienot pa [[ūdens|ūdeni]] un cenšoties tos saskatīt un notvert vai arī izmantojot vēžošanas rīkus, kuros vēži tiek ievilināti ar ēsmu. Ar to nodarbojas [[vasara|vasarā]] vai [[rudens]] sākumā un parasti [[krēsla|krēslā]] vai [[tumsa|tumsā]], taču tas nenozīmē to, ka tos nevar noķert arī diennakts gaišajā laikā.

sentences: '''Šūnas elpošana''' ir [[vielmaiņa]], kurā tiek šķelti [[ogļhidrāti]] un citi starpprodukti, tajā pašā laikā sintezējot [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]]. Šūnas elpošana iedalās aerobā elpošanā, kuras norisei nepieciešams [[skābeklis]] [[Mitohondrijs|mitohondriju]] darbībai, un anaerobā elpošanā, kuras norisei nav nepieciešams skābeklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|page:146|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 146-148.lpp|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=17.10.2021.|date=2001. gads}}</ref>

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name          = CSI: Cyber
| image              = CSI-Cyber-Logo.jpg
| image_size         = 250
| image_alt          =
| caption            =
| genre              =
| creator            =
| starring           =
| opentheme          = ''[[The Who]]'' — ''[[I Can See For Miles]]''
| country            = {{USA}}
| language           = Angļu
| num_seasons        = 2
| num_episodes       = 31
| list_episodes      =
| executive_producer =
| producer           =
| cinematography     =
| camera             =
| runtime            =
| company            =
* ''[[Džerijs Brukhaimers|Jerry Bruckheimer Television]]''
* ''[[Entertainment One]]''
* ''[[CBS Television Studios]]''
| distributor        =
| network            = [[CBS]]
| picture_format     = [[Augstas izšķirtspējas televīzija|HDTV]] [[1080i]]
| first_aired        = {{dat|2015|3|4|N|bez}}
| last_aired         = {{dat|2016|3|13|N|bez}}
| related            = "[[CSI Lasvegasa]]"
| website            = http://www.cbs.com/shows/csi-cyber/
| production_website =
}}
'''"CSI: kibernoziegumi"''' ({{val|en|CSI: Cyber}}, ''Crime Scene Investigation: Cyber'') ir amerikāņu noziegumu izmeklēšanas seriāls. Šis ir tiešs seriāla "[[CSI Lasvegasa]]" [[Atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]], ceturtais seriāls CSI sērijā. Seriāls no {{dat|2015|3|4|ģ|bez}} līdz {{dat|2016|3|13|d|bez}} tika pārraidīts [[CBS]] televīzijas kanālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Māsas kurpēs
| attēls                   = In Her Shoes (2005 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In Her Shoes''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kērtiss Hensons]]
| producents               =
* [[Tonijs Skots]]
* Kērtiss Hensons
* Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Sjūzena Grānta]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toni Kolete]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Šērlija Makleina]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Deuce Three Productions]]''
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|9|14|Toronto kinofestivāls|2005|10|7|ASV}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/her-shoes-2005|title=In Her Shoes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 28, 2019|archive-date={{dat|2019|03|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190328194446/http://www.bbfc.co.uk/releases/her-shoes-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inhershoes.htm|title=In Her Shoes (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Māsas kurpēs"''' ({{val|en|In Her Shoes}}) ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kas balstīta uz Dženiferes Vīneres tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Kērtiss Hensons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toni Kolete]], [[Kemerone Diasa]] un [[Šērlija Makleina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|14||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences: '''HD 81040 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 81040]], kura atrodas 33,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Lauva (zvaigznājs)|Lauvas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,916 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,948 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,526. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg7-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Vudijs Harelsons
 |            vārds_orig = ''Woody Harrelson''
 |                attēls = Woody Harrelson 191020-N-NU281-1028 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Vudijs Harelsons 2019. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un  vecums|1961|7|23}}
 |              dz vieta = {{vieta|ASV|Teksasa|Midlenda}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = aktieris, aktīvists, režisors, dramaturgs
 |         darbības gadi = 1985—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Vudrovs Treisijs "Vudijs" Harelsons''' ({{val|en|Woodrow Tracy "Woody" Harrelson}}; dzimis {{dat|1961|7|23}}) ir amerikāņu aktieris, aktīvists un dramaturgs.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Georgs Hakenšmits
 |       piktogramma_1 = Wrestling pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Cīņas sports
 |          vārds_orig = ''Georg Hackenschmidt''
 |              attēls = Georg Hackenschmidt ca. 1905.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1878|8|1}}
 |             dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Tērbata|td=Igaunija}}
 |             mir_dat = {{mdv|1968|2|19|1878|8|1}}
 |            mir_viet = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums = {{mērv|cm=177}}<ref name=ESBL />
 |               svars = {{mērv|kg=101}}<ref name=ESBL />
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Krievijas impērija}}
 |        sporta veids = [[Cīņas sports]]
 |               klubs =
 |          disciplīna = [[Grieķu-romiešu cīņa]]
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk = 1900
 |            kar_beig = 1911
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry | {{flag|Krievijas impērija|1858}} }}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts svarcelšanā|Pasaules čempionāti]]}}
{{Medal|Bronze|[[1898. gada pasaules čempionāts svarcelšanā|Vīne 1898]]|līdz ?? kg}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts cīņas sportā|Eiropas čempionāti]]}}
{{Medal|Gold|[[1898. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā| Vīne 1898]] |bez ierobežojuma}}
}}
'''Georgs Hakenšmits''' ({{val|de|Georg Hackenschmidt}}; dzimis {{dat|1878|8|1}}, miris {{dat|1968|2|19}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Igauņi|igauņu]] profesionāls [[cīkstonis]] un [[svarcēlājs]].<ref name=ESBL>[http://www.esbl.ee/biograafia/Georg_Hackenschmidt Hakenšmita profils vietnē ESBL] {{et ikona}}</ref> Viņš bija viens no ievērojamākajiem 20. gadsimta sākuma [[Atlētisms|atlētiem]] kopā ar tādiem pasaulslaveniem igauņu sportistiem kā [[Georgs Lūrihs]] un [[Aleksandrs Abergs]].

sentences:
{{eksperts}}
{{atsauces+}}'''Konflikts''' (no {{val|la|conflictus}} — 'sadursme')<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=382}}</ref> ir interešu, uzskatu vai darbības un pretdarbības spēku sadursme.<ref name=":0">M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 214. lpp.</ref> Konflikts var būt arī [[Dramaturģija|dramaturģijā]] un [[Literatūra|literatūrā]] kā uzskats, interešu, tieksmju, darbības, rīcības sadursme starp personām; pretspēku cīņa.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> [[Daniels Vebsters]] konfliktu definē: sacensība vai ķīviņš starp atšķirīgi domājošiem [[indivīds|indivīdiem]]; antagonisks stāvoklis vai rīcība; cīņa, ko izraisījušas atšķirīgas vajadzības, centieni, vēlmes vai prasības; naidīga sadursme. Konflikts rodas, ja pastāv konkurējoši vai nesavienojami viedokļi.

sentences:
— spēcīgs [[opioīds]] un narkotika]]
Jēdzienam '''narkotikas''' ir dažādas nozīmes. Tās var būt saistītas ar [[psihotropā viela|psihotropo vielu]] lietošanas iedarbību vai juridisko statusu. Daudzo nozīmju un vārda negatīvās nokrāsas dēļ mūsdienās to vairs neuzskata par lietojamu terminu [[farmakoloģija]]s zinātnē.<ref>Julien, Robert M. ''A Primer of Drug Action.'' 11th edition. Claire D. Advokat, Joseph E. Comaty, eds. New York: Worth Publishers: 2008. page 537.</ref><ref>[http://www.who.int/substance_abuse/terminology/who_lexicon/en/ WHO | Lexicon of alcohol and drug terms published by the World Health Organization]. Who.int (2010-12-09). Atjuanots: 2011-09-24.</ref>

sentences: '''23. novembris''' ir gada 327. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (328. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 38 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Rufous-necked Wryneck.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Piciformes
|      kārta_lv = Dzilnveidīgie
|        dzimta = Picidae
|     dzimta_lv = Dzilnu dzimta
|   apakšdzimta = Jynginae
|apakšdzimta_lv = Tītiņu apakšdzimta
|      ģints_lv =  Tītiņi
|         ģints = Jynx
|          suga = Jynx ruficollis
|       suga_lv = Sarkankakla tītiņš
|   kategorijas = nē
|      binomial =  Jynx ruficollis <small>([[Johann Georg Wagler|Wagler]], 1830)</small>
}}
'''Sarkankakla tītiņš''' (''Jynx ruficollis'') ir maza auguma [[dzilnu dzimta]]s (''Picidae'') putnu suga. Izdala trīs pasugas.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/woodpeckers/ World Bird List: Woodpeckers, 2020]</ref><ref name=ibc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ibc.lynxeds.com/species/rufous-necked-wryneck-jynx-ruficollis |title=IBC: Rufous-necked Wryneck (Jynx ruficollis) |access-date={{dat|2014|02|07||bez}} |archive-date={{dat|2011|05|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110524140355/http://ibc.lynxeds.com/species/rufous-necked-wryneck-jynx-ruficollis }}</ref> Lai arī sarkankakla tītiņa izplatības areāls ir ļoti plašs, tam ir vairākas izolētas populācijas, kas dzīvo [[Āfrika]]s centrālajā daļā un dienvidos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22680689/0 Jynx ruficollis]</ref> Sarkankakla tītiņš mājo [[Savanna|savannā]], kur aug veci koki un kuros ir [[dzenis|dzeņu]] vai [[Āfrikas bārdaiņu dzimta|bārdaiņu]] izveidoti dobumi ligzdošanai.

sentences:
]]
'''Pētniecība''' jeb '''pētīšana''' ir abstrakts jēdziens, kuru var definēt kā [[zināšanas|zināšanu]] meklēšanu vai jebkādu sistemātisku izmeklēšanu, izmantojot [[zinātniska metode|zinātniskas metodes]], lai konstatētu jaunus [[fakts|faktus]], atrisinātu kādu [[problēma|problēmu]], pierādītu jaunas [[ideja]]s vai attīstītu jaunas [[teorija]]s. Šāda procesa gala rezultātu sauc par '''pētījumu'''. Fundamentālie pētījumi balstās uz [[atklāšana|atklāšanu]] un [[izskaidrošana|izskaidrošanu]]. Savukārt lietišķie pētījumi tiek veikti, lai atrastu veidu, kur izmantot jauniegūtās zināšanas.

sentences: '''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
'''Konvejs''' var būt:

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''A.C.O.D.''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = ACOD film poster.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Stjū Zičermans]]
 |  producents =
* [[Tedijs Švarcmans]]
* [[Bens Karlins]]
* [[Tims Perels]]
 |   scenārijs =
* Bens Karlins
* Stjū Zičermans
 |     aktieri =
* [[Džesika Alba]]
* [[Ādams Skots]]
* [[Džeina Linča]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
* [[Eimija Polere]]
* [[Klārks Djūks]]
 |      mūzika = [[Niks Urata]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Black Bear Pictures]]''
 | izplatītājs =
* ''[[The Film Arcade]]''
* ''[[Paramount Home Media Distribution]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2013|10|4|ASV|}}
 |      ilgums = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/acod-2013|title=A.C.O.D.|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= September 14, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|175,705}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acod.htm|title=A.C.O.D. (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= September 14, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''A.C.O.D.''''' ir 2013. gada ASV komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Stjū Zičermans]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Džesika Alba]], [[Ādams Skots]], [[Džeina Linča]], [[Ričards Dženkinss]], [[Ketrina O'Hāra]], [[Eimija Polere]] un [[Klārks Djūks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: {{Commonscat|Female vocalists from Azerbaijan|Azerbaidžānas dziedātājas}}

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 apstarošanas procedūru]]
'''Radioterapija''' jeb '''staru terapija''' ir [[terapija|ārstēšanas]] metode, kurā izmanto [[jonizējošais starojums|jonizējošo starojumu]], lai iznīcinātu vai ierobežotu [[audzējs|audzēja]] augšanu. Šo metodi izmanto gan [[ļaundabīgs audzējs|ļaundabīgu audzēju]], gan [[labdabīgs audzējs|labdabīgu audzēju]] ārstēšanā. Ir dažādi veidi un tehnoloģijas, kā var veikt radioterapiju, kas galvenokārt ir atkarīgs no pacienta un konkrētās slimības īpatnībām. Radioterapija izmanto arī audzēju [[metastāze]]s kontrolēšanai un ierobežošanai, kā arī var būt efektīva [[sāpes|sāpju]] mazināšanā, kas rodas audzēju veidošanās procesā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 25. stunda
| attēls                   =  25th Hour Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''25th Hour''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Džūlija Česmena]]
* [[Džons Kiliks]]
* Spaiks Lī
| scenārija autors         = Deivids Beniofs
| galvenajās lomās         =
* [[Edvards Nortons]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Berijs Pepers]]
* [[Rosario Dosone]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Braians Kokss]]
| mūzika                   = [[Terenss Blanšārds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[25th Hour Productions]]''
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Gamut Films]]''
* ''[[Industry Entertainment]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|12|16|Ņujorka|2002|12|19|ASV|}}
| ilgums                   = 129 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/25th-hour-2002-0|title=25th Hour|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 16, 2019|archive-date={{dat|2019|10|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191016162136/https://bbfc.co.uk/releases/25th-hour-2002-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=25thhour.htm|title=25th Hour|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"25. stunda"''' ({{val|en|25th Hour}}) ir 2002. gada drāma, kas balstīta uz Deivida Beniofa romānu ''The 25th Hour''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Edvards Nortons]], [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Berijs Pepers]], [[Rosario Dosone]], [[Anna Pakvina]] un [[Braians Kokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|16||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dasmariņasa
 | official_name            = ''Dasmariñas''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/2/2/1
| image1                   = Dasmariñas skyline.JPG
| image2                   = Dasmariñas jf9441 12.JPG
| image3                   = 9073Dasmariñas Imus City Landmarks Barangays 18.jpg
| image4                   = DasmariñasChurchjf9321 04.JPG
| image5                   = 6150Dasmariñas City Landmarks Barangays 36.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Kavite]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1867/1917
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 2009
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 75
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 90.13
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 703141
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 20 | lats =  | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 56 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4114, 4115, 4126
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 117
 | website                  = {{URL|http://www.dasmarinas.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Arvīds Sodums
| image         = Arvids Sodums brivmurnieks.jpg
| imagesize     =
| caption       = brīvmūrnieka tērpā
| birthname     = Arvīds Aleksandrs Sodums
| birthdate     = {{dat|1919|09|13}}
| location      = [[Krievija]]
| deathdate     = {{dat|2018|09|25}}
| deathplace    = [[Austrālija]]
| nationality   =
| field         = [[mākslinieks]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
 }}

sentences: '''Pozitīvs skaitlis''' ir tāds [[reāls skaitlis]], kas lielāks par [[nulle|nulli]] (bet nav nulle). Mazākais un lielākais pozitīvais skaitlis neeksistē, respektīvi, pozitīvu skaitļu ir bezgalīgi daudz. Mazākais pozitīvais [[naturāls skaitlis|naturālais skaitlis]] ir 1. Dažreiz pozitīvus skaitļus apzīmē ar + zīmi, bet parasti pieņem, ka, ja skaitlim priekšā nav mīnusa zīmes, tad tas ir pozitīvs (nulle ir izņēmums, tai nav zīmes).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gundega Repše
| attēls = Gundega Repse bez Pedro.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1960
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = [[1979]]—pašlaik
| žanri = stāsti, romāni, esejas
| apbalvojumi = [[Baltijas Asamblejas balva literatūrā, mākslā un zinātnē|Baltijas Asamblejas balva]] (2018)
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}
'''Gundega Repše''' (dzimusi [[1960. gads|1960.]] gada [[13. janvāris|13. janvārī]] [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu [[Rakstnieks|rakstniece]] un mākslas zinātniece.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kurš iegāza trusīti Rodžeru?
| attēls                   =Movie poster who framed roger rabbit.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Who Framed Roger Rabbit''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Frenks Māršals]]
* [[Pīters Sīmens]]
| scenārija autors         =
* [[Džefris Prajs]]
* [[Pīters Sīmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobs Hoskinss]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Čārls Flejšers]]
* [[Stabīs Keis]]
* [[Džoana Kasidīa]]
| mūzika                   = [[Alans Sīlvestris]]
| operators                = [[Dins Kandis]]
| montāža                  = [[Artūrs Šmits]]
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|6|22||bez}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|329,8 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = tt0096438
}}
'''"Kurš iegāza trusīti Rodžeru?"''' ({{val|en|Who Framed Roger Rabbit}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Bobs Hoskinss]], [[Kristofers Loids]], [[Čārls Flejšers]], [[Stabīs Keis]] un [[Džoana Kasidīa]]. Filmas pirmizrāde notika 1988. gada 22. jūnijā.

sentences: '''Vijolnieks''' vai '''vijolniece''' ir persona, kura spēlē [[vijole|vijoli]].

sentences: {{Commonscat|Companies of Australia|Austrālijas uzņēmumi}}

sentences: '''Šķīdums''' ir stabila homogēna [[Dispersā sistēma|dispersa sistēma]] jeb vairākkomponenšu vienfāzes sistēma. Dispersās sistēmas, kas atbilst sniegtajai definīcijai, mēdz precizējoši saukt par īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Araneus diadematus-1.JPG
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Araneus diadematus|Krusta zirneklis}}
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| apakštips = Chelicerata
| apakštips_lv = Helicerāti
| klase = Arachnida
| klase_lv = Zirnekļveidīgie
| kārta = Araneae
| kārta_lv = Zirnekļi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Mesothelae|Posmvēderaiņi}}
* [[Opisthothelae]]
** {{TaksoSaite|Araneomorphae|Augstākie zirnekļi}}
** {{TaksoSaite|Mygalomorphae|Putnēdājzirnekļi}}
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Kosmoloģija| ]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Fiziķi]]

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Natunas jūra
|attēls=
|attēls_paraksts = Natunas jūras ainava
| vietaskarte  = Indonēzija
| alt_karte = Indonesia relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
|latd=1 |latm= |lats= |latNS=N |longd=107 |longm= |longs= |longEW=E
|okeāns = Klusais okeāns
|platība=
|garums= 750
|platums= 530
|Max_dziļums=
|valstis={{IDN}}<br />{{MYS}}
|pilsētas=
}}
'''Natunas jūra''' ({{val|id|Laut Natuna}}) ir [[malas jūra]] [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]],<ref>[http://geoseismic-seasia.blogspot.com/2008/11/luconia-basin.html Natuna Sea and Sarawak Basin]</ref> [[IHO|Starptautiskās Hidrogrāfijas organizācijas]] dokumentos tiek pieskaitīta [[Dienvidķīnas jūra]]i. Izvietojusies starp [[Malakas pussala|Malakas pussalu]] un [[Sumatra]]s salu rietumos, [[Kalimantāna|Kalimantānu]] austrumos un [[Anambasas salas|Anambasas]] un [[natunas salas|Natunas]] salām ziemeļos. Rietumos [[Malakas šaurums]] to savieno ar [[Andamanu jūra|Andamanu jūru]], bet [[Karimatas šaurums]] dienvidos — ar [[javas jūra|Javas jūru]]. Natunas jūras ziemeļdaļā ievērojami [[nafta]]s un [[gāze]]s krājumi. Jūrā daudz salu un koraļļu rifu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Eunectes murinus2.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| apakštips      = Vertebrata
| apakštips_lv   = Mugurkaulnieki
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Serpentes
| apakškārta_lv  = Čūskas
| dzimta         = Boidae
| dzimta_lv      = Žņaudzējčūsku dzimta
| ģints          = Eunectes
| ģints_lv       = Anakondas
| suga           = Eunectes murinus
| suga_lv        = Anakonda
| binomial       = Eunectes murinus <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Anakonda''', arī '''parastā anakonda''' (''Eunectes murinus'') ir [[žņaudzējčūsku dzimta]]s (''Boidae'') [[suga]],<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=634802 ''Eunectes murinus'' (Linnaeus, 1758)]</ref> kas dzīvo [[Dienvidamerika]]s [[tropu josla|tropu joslā]]. Tā ir masīvākā un smagākā, un pēc [[tīklainais pitons|tīklainā pitona]] otra garākā no mūsdienās sastopamajām [[čūskas|čūskām]].

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Hittite Empire|Hetu valsts}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}
{{multiple image
 | align     = right
 | direction = vertical
 | width     =
 | image1    = SunLou2.jpg
 | width1    = 250
 | alt1      =
 | caption1  = Attēls
 | image2    = SunHistacp.jpg
 | width2    = 250
 | alt2      =
 | caption2  = Attēla histogramma
}}
'''Attēla histogramma''' ir [[histogramma]]s veids, kurā atainots ciparattēla [[tonis|toņu]] sadalījums,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Sutton|first1=Ed|title=Histograms and the Zone System|url=http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|publisher=Illustrated Photography|access-date={{dat|2015|08|31||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150223082314/http://www.illustratedphotography.net/basic-photography/zone-system-histograms|archivedate={{dat|2015|02|23||bez}}}}</ref> precīzāk, [[pikselis|pikseļu]] skaits katrai toņu vērtībai. Attēlu histogrammas ir sastopamas daudzās mūsdienu [[ciparkamera|ciparkamerās]]. Fotogrāfi tās var izmantot, lai redzētu nofotogrāfēto toņu sadalījumu, un vai liela [[spilgtums|spilgtuma]] vai tumšu ēnu dēļ nav pazaudētas kādas detaļas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ludvigs II
| vārds_orģ           = ''Ludwig II''
| attēls              = König Ludwig II. von Bayern in Generalsuniform mit dem Krönungsmantel.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Ludvigs II ģenerāļa uniformā un kronēšanas tērpā 1865. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Bavārijas karalis
| term_sākums         = {{dat|1864|3|10}}
| term_beigas         = {{dat|1886|6|13}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = [[Maksimiliāns II Jozefs|Maksimiliāns II]]
| pēctecis            = [[Oto (Bavārijas)|Oto]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1845|8|25}}
| dzim_vieta          = [[Nimfenburgas pils]], [[Minhene]], [[Bavārija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1886|6|13|1845|8|25}}
| mir_vieta           = [[Štarnbergas ezers]], Bavārija, [[Vācijas impērija]]
| apglabāts           = Svētā Miķeļa baznīca, [[Minhene]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Vitelsbahu dinastija]]
| tēvs                = [[Maksimiliāns II Jozefs]]
| māte                = Prūsijas Marija
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Romas Katoļu baznīca]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

'''Ludvigs II''' ({{val|de|Ludwig II. Otto Friedrich Wilhelm von Bayern}}, dzimis {{dat|1845|8|25}}, miris {{dat|1886|6|13}}) bija [[Bavārija]]<nowiki/>s karalis no 1864. gada līdz 1886. gadam. Bieži tiek saukts arī par "Gulbju karali" vai "Pasaku karali".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.german-way.com/notable-people/featured-bios/king-ludwig-ii|title=King Ludwig II}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Alfrēda Vēgenera institūts
| Logo                = [[File:AWI Logo 2017.svg|110px]]
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = valdības institūcija
| Birža               =
| Indekss             =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1980|7|15}}
| Sēdeklis            = [[Brēmerhāfene]], {{DEU}}
| Vadība              = Antje Bētiusa
| Darbinieku_skaits   = >900
| Apgrozījums         = 140 000 000
| Aktīvi              =
| Peļņa               =
| Nozare              = [[polārpētniecība]], [[okeanogrāfija]]
| Produkti            =
| Mājaslapa           = [http://www.awi.de/ awi.de]
}}
[[File:Alfred-Wegener-Institut.jpg|thumb|250px|AWI ēka [[Brēmerhāfene]]s Vecajā ostā]]
'''Alfrēda Vēgenera institūts''' ({{val|de|Alfred-Wegener-Institut}}, ''AWI'') ir [[Vācija]]s pētnieciskā institūcija, kas pārrauga un koordinē polāros un jūras pētījumus. Dibināts {{dat|1980|7|15}} un nosaukts par godu vācu polārpētniekam un dabaszinātniekam [[Alfrēds Vēgeners|Alfrēdam Vēgeneram]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.awi.de/de/institut/ |title=Das Alfred-Wegener-Institut für Polar- und Meeresforschung |access-date={{dat|2015|02|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150215012058/http://www.awi.de/de/institut |archivedate={{dat|2015|02|15||bez}} }}</ref>

sentences:
]]
'''Amonija sāļi''' ir tādi [[sāļi]], kas satur [[amonija jons|amonija jonu]]. Tā kā amonija jona izmērs ir tuvs [[kālijs|kālija]] jona izmēram, amonija sāļu īpašības ir līdzīgas kālija sāļu īpašībām.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 371. lpp.</ref> Gandrīz visi amonija sāļi labi šķīst ūdenī, disociējot [[jons|jonos]]. Atšķirībā no kālija sāļiem, amonija sāļu šķīdumiem mēdz būt skāba reakcija. Amonija sāļi, izņemot tos, kam ir krāsaini anjoni, ir bezkrāsainas vielas.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 24
|lv = Divdesmit četri
}}
'''24''' ('''divdesmit četri''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[23 (skaitlis)|23]] un [[25 (skaitlis)|25]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Krūze
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1765
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsija]] (tagad {{RUS}})
|              m_gads = 1834
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un garīdznieks
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences:
{{Zemienes infokaste
|nosaukums              = Ziemeļsibīrijas zemiene
|attēls                 = Tundra in Siberia.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Tundra Ziemeļsibīrijas zemienē
|lat_dir =N |lat_deg =72|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =103|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Krievija#Krasnojarskas novads#Jakutija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1400
|platums                = 600
|kalns                  =
|augstums               =
|pilsētas               =
}}
'''Ziemeļsibīrijas zemiene''' ({{val|ru|Северо-Сибирская низменность}}, {{val|sah|Хотугу Сибиир намтала}}) jeb '''Taimiras zemiene''' (''Таймырская низменность'') ir plaša zemiene [[Krievija]]s ziemeļos, [[Sibīrija|Sibīrijā]], starp [[Jeņiseja]]s un [[Oļeņoka]]s upēm. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]] un [[Sahas Republika|Sahas Republikā]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article100654.html Определение "Северо-Сибирская низменность" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Emilija Brontē
|         vārds_orig = ''Emily Brontë''
|             attēls = Emily Brontë cropped.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1818
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Bredforda}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1848
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 19
|            m_vieta = Havorta, [[Rietumjorkšīra]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Kalnu aukas"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Emilija Džeina Brontē''' (''Emily Jane Brontë''; dzimusi {{dat|1818|7|30}}, mirusi {{dat|1848|12|19}}) bija [[angļi|angļu]] [[rakstniece]].

sentences: '''Hidrauliskais trieciens''' — [[Spiediens|spiediena]] strauja palielināšanās pa cauruļvadu tekošā šķidrumā, ja šā šķidruma tecēšanas ātrumu maina momentāni (piemēram, cauruļvadu noslēdzot). Hidrauliskā trieciena teoriju izstrādāja krievu zinātnieks [[Nikolajs Žukovskis]].<ref name=LP>{{lpe|4|73}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
[[Kategorija:Čigāni]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Čigāni]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Čigāni]]

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums= Patria Pasi
|        attēls=
|    virsraksts= ''XA-185'' Norvēģijas bruņotajos spēkos
|       apkalpe= 2 (komandieris, vadītājs) + 16 pasažieri
|        garums= 7,35 m
|       platums= 2,9 m
|      augstums= 2,3 m
|          masa= 13,5 t
|        bruņas= 6—12 mm
|     primārais= 12,7 mm ložmetējs [[NSV (ložmetējs)|NSV]]
|   sekundārais=
|       dzinējs= dīzeļdzinējs [[Valmet]] 611 DSBJA (''XA-180'')<br />Valmet 612 DWIBIC  (''XA-200'')
| dzinēja_jauda= 236 ZS — 271 ZS
|ātrums_uz ceļa= līdz 100 km/h, pa ūdeni līdz 10 km/h
| zs_koeficents= 17,48 ZS/t
|maks. attālums= 900 km
}}
'''Patria Pasi''' (agrāk zināms kā '''Sisu Pasi''') ir [[Somija|Somijā]] ražots sešu riteņu [[bruņutransportieris]]. Bruņutransportiera koncepcijas pamatā ir viegla lietojamība, vienkārša pamatkonstrukcija un lēta apkope. Pirmās versijas ''XA-180'' masveida ražošana sākās 1984. gadā. To izstrādāja uzņēmums [[Sisu Auto|Sisu]] [[Somijas bruņotie spēki|Somijas bruņotajiem spēkiem]]; eksportēts uz ārvalstīm. Bieži izmantots [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] miera uzturēšanas misijās. Izgatavoti vairāk kā 1200 ''Pasi'' eksemplāri. Mūsdienās ''Pasi'' ražošana ir pārtraukta, tā vietā izstrādāta modulāra bruņu mašīna [[Patria AMV|AMV]] (''XA-360'').

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Epiktēts
|    vārds_orig = {{gree|Επίκτητος}}
|        attēls = Epicteti Enchiridion Latinis versibus adumbratum (Oxford 1715) frontispiece.jpg
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Mākslinieka zīmējums, kurā attēlots Epiktēts
|    dz_dat_alt = ap 55. gadu
|       dz_gads =
|    dz_mēnesis =
|      dz_diena =
|      dz_vieta = iespējams [[Hierapole]], [[Frīģija]] (tagad {{TUR}})
|     m_dat_alt = 135. gadā
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta = [[Nikopole (Epīra)|Nikopole]], [[Epīra]] (tagad {{GRE}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola = [[stoicisms]]
|     intereses =
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences: '''29. jūlijs''' ir gada 210. diena (211. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 155 dienas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Montičelo
| image               = Thomas Jefferson's Monticello.JPG
| image_size          = 250px
| caption             =
| map_type            = ASV#Virdžīnija
| map_caption         =
| architectural_style = [[Neoklasicisms]]
| landlord            =
| location            = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Albemarlas apgabals}}
| latd                = 38
| latm                = 00
| lats                = 37.01
| latNS               = N
| longd               = 78
| longm               = 27
| longs               = 8.28
| longEW              = W
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1809
| height              =
| architectural       =
| top_floor           =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Tomass Džefersons]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            = {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Montičelo un [[Virdžīnijas Universitāte]] Šarlotsvilā
   | designation1_type = Kultūras
   | designation1_criteria = i, iv, vi
   | designation1_date = 1987 <small>(11. sesija)</small>
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/442 442]
   | designation1_free1name = Reģions
   | designation1_free1value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
| references          =
}}
'''Montičelo''' (''Monticello'') ir [[ASV prezidents|ASV trešā prezidenta]] [[Tomass Džefersons|Tomasa Džefersona]] māja, kas atrodas 3 km uz dienvidaustrumiem no [[Šarlotsvila]]s [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Virdžīnija]]s štatā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Stepans Bandera
| vārds_orģ           =Бандера Степан Андрійович
| attēls              =Stepan Bandera photo.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               =
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
| amats4              =
| term_sākums4        =
| term_beigas4        =
| viceprezidents4     =
| vicepremjers4       =
| vietnieks4          =
| prezidents4         =
| premjers4           =
| priekštecis4        =
| pēctecis4           =
| amats5              =
| term_sākums5        =
| term_beigas5        =
| viceprezidents5     =
| vicepremjers5       =
| vietnieks5          =
| prezidents5         =
| premjers5           =
| priekštecis5        =
| pēctecis5           =
| dzim_dati           ={{dat|1909|1|1|N}}
| dzim_vieta          = [[Austroungārija]], Starijuhriņivas ciems (šodien: [[Ivanofrankivskas apgabals|Ivanofrankivskas apgabala]] [[Kalušas rajons]])
| mir_dati            ={{dat|1959|10|15|N}}
| mir_vieta           ={{GER}}, [[Minhene]]
| tautība             =[[Ukraiņi|Ukrainis]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Paraksts Bandera.jpg
| piezīmes            =
}}
'''Stepans Bandera''' ({{val|uk|Бандера Степан Андрійович}}; dzimis {{dat|1909|1|1|L}}, miris {{dat|1959|10|15|L}}) bija viens no [[ukraiņi|ukraiņu]] [[nacionālisms|nacionālistu]] kustības vadītājiem no 1930. līdz 1950. gadiem. No 1941. līdz 1959. gadam [[Ukraiņu nacionālistu organizācija]]s (UNO) ({{val|uk|Організація Українських Націоналістів}}) vadītājs.

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Latvijas Pareizticīgo baznīca
| name           = Rīgas pareizticīgo sieviešu klosteris
| image          = Riga monastery1.jpg
| alt            =
| caption        =
| full           = Rīgas Svētās Trīsvienības-Sergija sieviešu pareizticīgo klosteris
| other_names    =
| order          =
| established    = 1892
| disestablished =
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
* [[Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāle]]
* [[Rīgas Svētā Radoņežas Sergija baznīca|Svētā Radoņežas Sergija baznīca]]
| founder        = Mansurovu dzimta
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = {{vieta|Latvija|Rīga|Krišjāņa Barona iela 126|3s=Krišjāņa Barona iela (Rīga)}}
| map_type       = Rīga
| lat_d           = 56
| lat_m           = 57
| lat_s           = 50.23
| lat_NS          = N
| long_d          = 24
| long_m          = 8
| long_s          = 52.77
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības-Sergija sieviešu pareizticīgo klosteris <!-- ar Svētā Radoņežas Sergiju baznīcu un Svētās Trīsvienības katedrāli -->''' atrodas [[Krišjāņa Barona iela (Rīga)|Krišjāņa Barona ielā]] 126, [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Klostera teritorijā vēl atrodas [[Rīgas Svētā Radoņežas Sergija baznīca|Svētā Radoņežas Sergija baznīca]] un [[Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāle]].<ref name="lat">{{LAT e|4}}</ref>

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Vāhdžīras pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls =
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Afganistāna#Ķīna#Āzija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 37.08722 | plat_NS = N
 | gar_d  = 74.484167 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Pamirs]]/[[Hindukušs]]
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences: '''Mikrokontrolieris''' (starptautiskā saīsinājumā MCU, µC vai sarunrakstībā uC) ir mazs dators, kas sastāv tikai no vienas vienkristāla [[Integrālā shēma|mikroshēmas]]. Mikrokontrolieris satur vienu vai vairākus [[Procesors|procesorus]], atmiņu un programmējamu [[Ievade/izvade|ievades/izvades]] perifēriju. Mikrokontrolierus izmanto automātiski vadītām ierīcēm, piemēram, automobiļu dzinēja vadības sistēmās, elektroniskos medicīnas implantos, tālvadības pultīs, biroja tehnikā, elektroinstrumentos, rotaļlietās un citās t. s. iegultās sistēmās. Samazinoties mikrokontrolleru izmēriem un cenai, kļūst iespējami un ekonomiski izdevīgi digitāli vadīt arvien plašāku ierīču un procesu klāstu. Liela daļa mikrokontrolleru ietver sevī arī analogos komponentus, kuri ļauj vadīt neciparu elektroniskās sistēmas.

sentences: '''Aizsargu medaļa "Par uzcītību"''' bija [[Latvija]]s [[aizsargi (organizācija)|aizsargu]] goda zīme no [[1927]]. līdz [[1940]]. gadam. To piešķīra par ilggadīgu kārtīgu dienesta pienākumu pildīšanu organizācijā.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name            =Virdžīnijas Universitāte
|image_name      =UVA Rotunda Logo.svg
|established     =1819
|free_label      =Dibinātājs
|free            =[[Tomass Džefersons]]
|embedded = {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = [[Montičello]] un Virdžīnijas Universitāte Šarlotsvilā
   | designation1_type = Kultūras
   | designation1_criteria = i, iv, vi
   | designation1_date = 1987 (11. sesija)
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/442 442]
   | designation1_free1name = Reģions
   | designation1_free1value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
|president       =[[Teresa A. Sullivan|Terēze Salivana]]
|endowment       ={{ASV dolārs|6,4 miljardi}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.virginia.edu/factbook/uvafactbook2014.pdf |title=University of Virginia Fact Book 2014 |access-date={{dat|2014|11|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140827081759/http://www.virginia.edu/factbook/uvafactbook2014.pdf |archivedate={{dat|2014|08|27||bez}} }}</ref>
|budget ={{ASV dolārs|2,7 miljardi}} (2013)
|calendar        = Semestris
|type            =
|faculty         =2102
|undergrad       =14 898<ref name="iaas">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.virginia.edu/Facts/Glance_Enrollment.html |title=Current On-Grounds Enrollment |accessdate=2014-09-15 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140903212245/http://www.virginia.edu/Facts/Glance_Enrollment.html |archivedate=2014-09-03 }}</ref>
|postgrad        =6340<ref name="iaas"/>
|doctoral        =
|location         ={{vieta|ASV|Virdžīnija|Šarlotsvila}}
|campus          =1682 akri
|affiliations    =
|colors          = Oranža, zila
{{color box|#ff7003}} {{color box|#0d3268}}<ref name="colors">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.virginia.edu/uvalogo/guidelines |title=Usage Guidelines |work=The Graphic Identity for the University of Virginia |accessdate=2012-11-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120831022657/http://www.virginia.edu/uvalogo/guidelines/ |archivedate=2012-08-31 }}</ref>
|athletics       =[[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]] 1. divīzija
|website         =[http://www.virginia.edu/ Virginia.edu]
|logo            =
}}
'''Virdžīnijas Universitāte''' ({{val|en|University of Virginia}}, ''UVA, U.Va.'') ir [[universitāte]], kas atrodas [[Šarlotsvila|Šarlotsvilā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], un ir vērsta uz [[pētniecība|pētniecību]].

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences:
{{citas nozīmes|upi Vidzemē|Abuls (nozīmju atdalīšana)|Abuls}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Abuls
|attēls=Trikāta, sild üle Abulsi jõe.jpg
|paraksts=Trikāta. Tilts pār Abula upi.
|garums=52
|baseins=430
|gada_notece=
|izteka=[[Brantu pagasts]]
|ieteka=[[Gauja]]
|ietekas_augstums  = 30,2
|iztekas_augstums  = 162
|kritums = 129
|tek_caur=[[Latvija]]
|liel_pietekas=[[Dranda]], [[Nigra]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=3 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainā āda
| operators =
| attēls = Mysterious skin.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Gregs Araki]]
| producents = Gregs Araki
| scenārijs = Gregs Araki
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Breidijs Korbets]]
* [[Mišela Trahtenberga]]
* [[Džefs Likons]]
* [[Bills Seidžs]]
* [[Mērija Linna Raiskeba]]
* [[Elizabete Šū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mysterious Skin''
| studija = * ''Fortissimo Films''
* ''Antidote Films''
* ''Desperate Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Tartan Films''
* ''TLA Releasing''
* ''1More Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2005|5|6|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{NED}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Mysterious-Skin#tab=summary|title=Mysterious Skin (2005) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainā āda"''' ({{Val|en|Mysterious Skin}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Nīderlande]]s drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Gregs Araki]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Breidijs Korbets]], [[Mišela Trahtenberga]], [[Džefs Likons]], [[Bills Seidžs]], [[Mērija Linna Raiskeba]] un [[Elizabete Šū]]. Filma ir balstīta uz [[Skots Heims|Skota Heima]] 1995. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Ektoparazīti''' (sengr. val. ''ektos'' - ārpus) ir sīki [[Parazītisms|parazītiski]] [[Organisms|organismi]], kas dzīvo uz vai iekš saimnieka organisma [[Epiderma|epidermas]]. Tie pārtiek no saimnieka organisma [[Asinis|asinīm]] un [[Limfa|limfas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.valtersunrapa.lv/lv/e-veikals/book/16411/kas-kur-kad-dabaszinatnes|title=Kas? Kur? Kad? Dabaszinātnes - Grāmatu nams “Valters un Rapa”|website=www.valtersunrapa.lv|access-date=2021-12-23|archive-date=2021-12-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20211223152611/https://www.valtersunrapa.lv/lv/e-veikals/book/16411/kas-kur-kad-dabaszinatnes}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mangāna karbonāta kristālrežģis

Pulverveida mangāna karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 598-62-9
|      ķīmiskā formula = MnCO3
|              molmasa = 114,947
|              blīvums = 3,12
|  kušanas temperatūra = sadalās (300 °C)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 0,00011 g/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Mangāna karbonāts''' (MnCO3) ir bāli rozā, kristāliska viela, [[Skābeklis|skābekļa]] un [[ūdens]] klātbūtnē iegūst rūsganu nokrāsu. [[Kristāli]]em ir [[Heksagonālā singonija|heksagonāls]] ķīmiskais režģis. Dabā ir sastopams [[rodohrozīts|rodohrozīta]] kristālu veidā. Mangāna karbonāts ūdenī nešķīst, reaģē ar [[Skābes|skābēm]], izdalot CO2.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Vīta, Vāclava un Adalberta metropoles katedrāle
| native_name           = ''Katedrála svatého Víta, Václava a Vojtěcha''
| image                 = Praha, Katedrála, JV 01.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Prāga
| map_caption           =
| map_label             = Svētā Vīta katedrāle
| map_size              =
| latd  = 50 | latm  =  5 | lats  = 27.24 | latNS  = N
| longd = 14 | longm = 24 | longs =  2.16 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Čehija|Prāga}}
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             = [[Peters Parlers]], [[Arras Matiass]]
| architecture_style    = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1344
| year_completed        = 1929
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                = 124 m
| width                 = 60 m
| width_nave            =
| height_max            =
* 96,5 m (galvenais tornis)
* 82 m (priekšējie torņi)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://zhola.com/praha/cz.php?st=katedralasvvita|title=Katedrála sv. Víta|publisher=Zhola.com|accessdate={{dat|2015|4|8||bez}}}}</ref>
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Svētā Vīta, [[Svētais Vāclavs|Vāclava]] un [[Svētais Adalberts no Prāgas|Adalberta]] metropoles katedrāle''' ({{val|cs|metropolitní katedrála svatého Víta, Václava a Vojtěcha}}) ir [[Romas katoļu baznīca]]s dievnams [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vienkārši asinis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3343353345/|title=Blood Simple (1985) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|5}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 96 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1984|10|12}}
| izplatītājs = ''Circle Films''
| studija = * ''River Road Productions''
* ''Foxton Entertainment''
| operators = [[Berijs Zonnenfelds]]
| oriģinālnos = ''Blood Simple''
| mūzika = [[Kārters Bērvels]]
| aktieri = * [[Džons Gecs]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Dens Hedaja]]
* [[Sems Ārts Viljamss]]
* [[Emets Volšs]]
| scenārijs = * Džoels Koens
* Ītans Koens
| producents = * Ītans Koens
* Džoels Koens
| režisors = * [[Džoels Koens]]
* [[Ītans Koens]]
| žanrs = ''neo-noir'', kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Blood-simple-movie-poster-md.jpg
| imdb =
}}'''"Vienkārši asinis"''' ({{Val|en|Blood Simple}}) ir 1984. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīga]] ''[[neo-noir]]'' kriminālfilma, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Gecs]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Dens Hedaja]], [[Sems Ārts Viljamss]] un [[Emets Volšs]]. "Vienkārši asinis" ir pirmā Koenu brāļu veidotā filma, kā arī pirmā pilnmetrāžas filma, kurā piedalās Džoela Koena sieva Makdormanda.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jākobs Florentīns Lundbergs
|     vārds_orig = ''Jacob Florentin Lundberg''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1782
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1858
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Birži (Salas novads)|Birži]], [[Kurzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Benjamins Lundbergs (drēbniekmeistars no [[Karlskrūna]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Karolīne Elizabete (dzimusi Rozenplentere, apprecējušies 1808. gadā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūlijs}}
'''Devi''' var būt:

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 94
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 24
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pu
|             atommasa = [244]
|   valences elektroni = [Rn]5f67s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Plutonija paraugi un kvēlojoša plutonija-238 kapsula radioizotopu termoģeneratorā
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+4''', +5, +6, +7
|  elektronegativitāte = 1,36
|              blīvums = 19 816
|  kušanas temperatūra = 912,5 K (639,4 °C)
| viršanas temperatūra = 3501 K (3228 °C)
}}

sentences:
[[Kategorija:Autosportisti]]
[[Kategorija:Taivānas sportisti|Autosportisti]]
[[Kategorija:Autosports Taivānā|Sportisti]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Hantu-Mansu
autonomais apvidus — Jugra
|official_name=''Ханты-Мансийский автономный округ — Югра''
''Хӑнты-Мансийской Aвтономной Округ''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|autonoms apvidus]]
|image_skyline = Nature in Khanty-Mansiya.jpg
|image_caption =
|image_flag = Flag of Yugra.svg
|image_shield = Coat of arms of Yugra (1995).svg
|shield_size = 70px
|image_map = Khanty-Mansi in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Urālu federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Hantimansijska]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1930
|official_language = [[krievu valoda]]
speciāls statuss ir [[hantu valoda|hantu]] un [[mansu valoda|mansu]] valodām
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=22
|p1 = '''14 pilsētas'''
|p2 = [[Kogalima]]
|p3 = [[Langepasa]]
|p4 = [[Megiona]]
|p5 = [[Ņeftejuganska]]
|p6 = [[Ņižņevartovska]]
|p7 = [[Ņagaņa]]
|p8 = [[Pokači]]
|p9 = [[Pitjaha]]
|p10 = [[Radužnija]]
|p11 = [[Surguta]]
|p12 = [[Uraja]]
|p13 = [[Hantimansijska]]
|p14 = [[Jugorska]]
|p15 = [[Belojarska]]
|p16 = '''9 rajoni'''
|p17 = [[Belojarskas rajons]]
|p18 = [[Berjozovas rajons]]
|p19 = [[Kondas rajons]]
|p20 = [[Ņeftejuganskas rajons]]
|p21 = [[Ņižņevartovskas rajons]]
|p22 = [[Oktjabrskas rajons]]
|p23 = [[Sovetskas rajons]]
|p24 = [[Surgutas rajons]]
|p25 = [[Hantimansijskas rajons]]
|area_total_km2 = 534801
|total_type=Kopā
|population_total = 1729472
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (68,1%)
[[tatāri]] (7,1%)
[[ukraiņi]] (6,0%)
[[hanti]] (1,2%)
[[mansi]] (0,7%)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://www.admhmao.ru/}}
|footnotes =
}}
'''Hantu-Mansu autonomais apvidus — Jugra''' ({{val|ru|Ха́нты-Манси́йский автоно́мный о́круг — Югра́}}) ir viens no [[Krievijas Federācija]]s autonomajiem apvidiem. Tas ietilpst [[Tjumeņas apgabals|Tjumeņas apgabala]] sastāvā un atrodas apgabala vidusdaļā. Hantu-Mansu autonomais apvidus robežojas ar šī paša apgabala [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomo apvidu]] ziemeļos, [[Komi (republika)|Komi Republiku]] rietumos, [[Sverdlovskas apgabals|Sverdlovskas apgabalu]] dienvidrietumos, pārējo Tjumeņas apgabalu un [[Tomskas apgabals|Tomskas apgabalu]] dienvidos un [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadu]] austrumos.
Apvidu šķērso [[dzelzceļa līnija Tjumeņa—Surguta—Urengoja]].

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Holcus.mollis.2.jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Holcus|ģints_lv=Meduszāles|suga=Holcus mollis|suga_lv=Mīkstā meduszāle|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Holcus mollis}}'''Mīkstā meduszāle''' ({{val|la|Holcus mollis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], neiekļaujot kontinenta ziemeļu-ziemeļaustrumu daļu. Latvijā mīkstā meduszāle ir sastopama nereti, sastopamības biežums samazinās virzienā no valsts rietumiem uz austrumiem un ziemeļiem.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Harper''
| operators =
| attēls = Harper film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Džeks Smaits]]
| producents =
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Džūlija Herisa]]
* [[Artūrs Hills]]
* [[Dženeta Lī]]
* [[Šellija Vintersa]]
* [[Roberts Vāgners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Harper''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1966|2|23}}
| ilgums = 121 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Harper|title=Harper (1966) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|4|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Harper''''' ir 1966. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Džeks Smaits]], bet scenārija autors [[Viljams Goldmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Lorēna Bekola]], [[Džūlija Herisa]], [[Artūrs Hills]], [[Dženeta Lī]], [[Šellija Vintersa]] un [[Roberts Vāgners]]. Filma ir balstīta uz 1949. gada [[Ross Makdonalds|Rosa Makdonalda]] romānu ''The Moving Target''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb =
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Anhela ūdenskritums
| photo          = Salto Angel from Raton.JPG
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Venecuēla
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 58 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 62 | longm = 32 | longs = 08 | longEW = W
| region         =
| location       = [[Gvajānas plakankalne]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 979 m
| height_longest = 807
| number_drops   = 2
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Kerepa]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Anhela ūdenskritums''' ({{val|es|Salto Ángel}}, [[pemonu valoda|pemonu]]: ''Kerepakupai Meru'' — 'dziļākās vietas ūdenskritums' vai ''Parakupá Vená'' — 'kritums no augstākā punkta') ir [[ūdenskritums]] [[Venecuēla|Venecuēlā]], pasaulē augstākais ūdenskritums, kura kopējais augstums ir 979 (pēc citiem datiem 1054 vai 1059) metri un platums 107 metri. Ūdens nepārtraukti krīt 807 metru garumā. Ūdenskritums nosaukts [[Džeimss Eindžels|Džeimsa Eindžela]] vārdā, kurš pārlidoja šo ūdenskritumu 1935. gadā un tādējādi to arī atklāja.

sentences: '''Kontakttīkls''' ir inženiertehniskas būves un iekārtas, kas kalpo elektrotransportam — [[Dzelzceļš|dzelzceļam]], pilsētas sabiedriskajam transportam ([[tramvajs]], [[trolejbuss]], [[metro]]politēns), [[Funikulers|funikuleram]] u.c., lai elektroenerģiju no vilces apakšstacijām pievadītu elektroritošajam sastāvam (turpmāk - ERS).

sentences:
{{citas nozīmes|kalcinēto sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija karbonāta struktūrformula

Nātrija karbonāta kristālrežģis
|       citi nosaukumi = kalcinētā soda,
ogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 497-19-8
|      ķīmiskā formula = Na2CO3
|              molmasa = 105,9884
|              blīvums = 2540
|  kušanas temperatūra = 851 °C
| viršanas temperatūra = 1600 °C
| šķīdība ūdenī        = 21,8g/100ml pie 20 °C
|                 citi =
}}
'''Nātrija karbonāts''' jeb '''kalcinētā soda''' (Na2CO3) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Nātrija karbonāta [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] ar 10 molekulām ūdens sauc par '''mazgājamo sodu'''. Nosaukums "soda" cēlies no auga ''[[Salsola soda]]'' (no tā pelniem ieguva nātrija karbonātu), bet "kalcinētā" nozīmē "izkarsētā" (senie [[alķīmija|alķīmiķi]] karsēšanu augstā temperatūrā dēvēja par kalcinēšanu un kalcinētās sodas iegūšanā tika izkarsēts tās kristālhidrāts).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Vilhelms Rāns
|     vārds_orig = Otto Wilhelm Rahn
|         attēls = Otto Rahn..jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Mihelštadte]], [[Vācija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Tirole]], [[Austrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Vācija|vācietis]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[Arheoloģija|arheologs]]<br />rakstnieks
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Gentianaceae|dzimta_lv=Genciānu dzimta|ģints=Centaurium|ģints_lv=Augstiņi|suga=Centaurium pulchellum|suga_lv=Skaistais augstiņš|binomial=Centaurium pulchellum <small>(Sw.)</small>|attēls=Centaurium pulchellum flowers and buds Hompelvoet RF.JPG}}'''Skaistais augstiņš''' (''Centaurium pulchellum'') ir augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Augstiņi|augstiņu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[piejūra]]s un iekšzemes (biežāk sāļainās) [[Pļava|pļavās]] [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. Latvijā skaistais augstiņš ir sastopams reti un nevienmērīgi — pārsvarā piejūrā un valsts vidusdaļā.

sentences: '''Termins''' ({{val|la|terminus}} — ‘robeža’) ir konkrētas tematiskās jomas ([[Zinātne|zinātnes]], [[Tehnoloģija|tehnoloģiju]], [[Māksla|mākslas]]), speciālās nozares [[Jēdziens|jēdziena]] vārdisks apzīmējums – vārds vai vārdkopa.<ref name="vva">[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/416271 ''Termins'']. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007. Skatīts: 2023-01-08.</ref> Termini radušies līdz ar nepieciešamību nosaukt kādas jomas jēdzienus. Apzināta, sistēmiska terminrade atsevišķās zinātnes nozarēs (piemēram, bioloģijā, ķīmijā, fizikā) sākusies 18. gadsimtā un, attīstoties dažādām nozarēm, turpinājusies nākamajos gadsimtos. 20. gadsimta sākumā [[Terminoloģija|terminoloģijā]] iesaistījās tehnisko zinātņu speciālisti.<ref name=ne>Iveta Pūtele "[https://enciklopedija.lv/skirklis/5264-termins Termins]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 08.01.2023)</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Liepnas Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca

sentences:
]]
'''Auka''' ir ļoti stiprs [[vējš]]. Pēc Boforta skalas auka ir, ja ir novērojama [[vētra]] ar vēja ātrumu 28,5—32,6 m/s. Šādam vēja ātrumam raksturīgi īpaši augsti viļņi jūrā, ļoti lieli jūras putu mākoņi veidojas gaisā pirms vēja brāzmas un noklāj lielu daļu ūdens virsmas; sauszemē plaši tiek bojāti un lauzti koki un krūmi; daudzi jumti tiek sabojāti; vecs, nelīdzens un ieplaisājis asfalta segums var salūzt gabalos.

sentences: '''Paplašināmā iezīmēšanas valoda''' jeb '''XML''' (''eXtensible Markup Language'') ir [[W3C]] rekomendācija speciālas nozīmes [[iezīmēšanas valoda|iezīmēšanas valodu]] veidošanai. Tā ir vienkāršota [[valoda SGML|SGML]] apakškopa, spējīga aprakstīt visdažādākā veida datus. Tās galvenā nozīme ir strukturēta teksta un informācijas koplietošanas atvieglošana [[Internets|Internetā]]. Valodas, kas veidotas uz XML pamata, pašas tiek aprakstītas formālā veidā, kas ļauj programmām modificēt un pārbaudīt dokumentus nemaz nezinot pašu valodu, kurā tie rakstīti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 235px
|           attēls = Magnificent tree frog (Litoria splendida) crop.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Litoria caerulea|Austrālijas zaļā kokvarde}}
|          attēls2 = Salamander-olympus.jpg
|   att2_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|       apakšklase = Lissamphibia
|    apakšklase_lv = Kailamfībijas
|        virskārta = Batrachia
|     virskārta_lv = Varžu virskārta
|         binomial = Batrachia <small>([[Latreille]], 1800)</small>
|      kategorijas = nē
|       iedalījums = 2 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*[[Astainie abinieki]] (''Caudata'')
*[[Bezastainie abinieki]] (''Anura'')
}}
'''Varžu virskārta''' (''Batrachia'') ir [[abinieki|abinieku klases]] (''Amphibia'') virskārta, kas apvieno [[bezastainie abinieki|vardes]], [[bezastainie abinieki|krupjus]] un [[astainie abinieki|salamandras]] ([[astainie abinieki|astaino abinieku]] un [[bezastainie abinieki|bezastaino abinieku kārtas]]), kā arī vienu izmirušu kārtu ''[[Allocaudata]]'', kuras pārstāvji ārēji atgādināja [[salamandras]]. Šajā virskārtā netiek iekļauta tikai viena [[kailamfībijas|kailamfībiju]] grupa — [[bezkājainie abinieki]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 9
|lv = Deviņi
}}
'''9''' ('''deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[8 (skaitlis)|8]] un [[10 (skaitlis)|10]]. Tas ir lielākais [[cipars]] decimālajā skaitīšanas sistēmā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Viesturs Vecbaštiks
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Viesturs Vecbaštiks.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1949|5|8}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Liepāja|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[čellists]]
|     Instrumenti = [[čells]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Diksona
 | official_name            = ''Диксон''
 | settlement_type          = pilsetciemats
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Soviet Union-1965-Stamp-0.06. 50 Years of Dikson.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Dikson (Krasnoyarsk krai).png
 | image_shield             = Coat of Arms of Dikson rayon (Taymyria).png
 | shield_size              = 75px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 280
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Sibīrijas federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = {{RU-KYA}}
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1915
 | established_title2       = Pilsētciemats kopš
 | established_date2        = 1956
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_sq_mi         =
 | area_total_km2           =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_land_km2            =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_sq_mi         =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | area_metro_sq_mi         =
 | population_as_of         = 2018
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 548
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_sq_mi =
 | population_density_km2   =
 | timezone                 = [[UTC+7]]
 | utc_offset               = +7
 | latd = 73| latm = 30| lats = 30| latNS = N
 | longd = 80| longm = 31| longs = 28| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 26
 | website                  = {{url|http://dikson-taimyr.ru/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Vestfollas pakalni
 |attēls                 = Vestfold Hills - PJS - Next to Lake Stinear.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Vestfollas pakalnu ainava
 | pushpin_map         = Antarktīda
|latd=68 |latm=33 |lats= |latNS=S
|longd=78 |longm=15 |longs= |longEW=E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                =
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Antarktīda]]
 |novietojums            =
 |valstis                =
 |ģeo_apgabals           = [[Ingridas Kristensenas krasts]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |platība                = 410
 |vidējais_augstums      =
 |ieplaka                = <!-- zemākā vieta -->
 |augstums               = 160
 |pilsētas               = [[Deivisa (polārstacija)|Deivisa]]
 |kategorijas            = nē
}}
'''Vestfollas pakalni''' ({{val|en|Vestfold Hills)}} ir polārā [[oāze]] [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]] [[Ingridas Kristensenas krasts|Ingridas Kristensenas krastā]] [[Sodružestvas jūra]]s piekrastē. Oāzi 1935. gada 20. februārī atklāja [[Norvēģija|norvēģu]] kapteinis Klariuss Mikelsens ar [[Larss Kristensens|Larsam Kristensenam]] piederošo vaļu medību kuģi ''Thorshavn'' un nosauca par godu [[Vestfolla]]s [[filke]]i Dienvidnorvēģijā, kas bija tā laika [[vaļi|vaļu]] rūpniecības centrs.<ref>[http://geonames.usgs.gov/pls/gnispublic/f?p=139:3:5073821429710423::NO::P3_ANTAR_ID,P3_TITLE:15996%2CVestfold%20Hills USGS GNIS]</ref>

sentences: '''K vitamīni''' ir strukturāli līdzīgu taukos šķīstošu [[Vitamīni|vitamīnu]] grupa, kas nepieciešama [[asinsrece]]i un [[Kalcijs|kalcija]] saistīšanai [[Kauls|kaulos]] un citos [[Audi|audos]]. K vitamīns ietekmējot dažādu [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] struktūru, ļauj tiem piesaistīt kalcija jonus, kas citādāk nebūtu iespējams. Bez K vitamīna asinsrece ir būtiski traucēta un var izraisīt nekontrolējamu asiņošanu. Vitamīna darbības pamatā ir stimulējoša ietekme uz tā dēvēto K vitamīna atkarīgo asins recēšanas faktoru sintēzi [[Aknas|aknās]].<ref>''Damm W., Bouquot A. Oral and maxillofacial pathology (second edition) 2002 (714).''</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alfonss Grizels
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Alphonse Grisel''
 |              attēls = Alphonse Grisel, champion de France de saut en longueur en 1896.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = ''nav zināms''
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[Francūzis]]
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]], [[Vingrošana]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja''' ir 180 km gara dzelzceļa līnija Latvijā, kas savieno [[Jelgava]]s un [[Liepāja]]s pilsētu. Līnija iet caur [[Jelgavas novads|Jelgavas novadu]], [[Dobeles novads|Dobeles novadu]], [[Tukuma novads|Tukuma novadu]], [[Saldus novads|Saldus novadu]], [[Kuldīgas novads]], [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadu]]. Līnijā ir 16 km garš divceļu posms Jelgava—Glūda, pārējos 164 km līnijā ir 1 sliežu ceļš. Pa līniju tiek pārvadātas kravas galvenokārt uz un no [[Liepājas osta]]s (6 vilcienu pāri dienā pēc 2013./2014. gada grafika).<ref>{{LDz pārskats}}</ref>

sentences:
]]
'''Rīgas kuģis''' ir nosaukums ar [[12. gadsimts|12. gadsimta]] beigām datētam vācu tirgotāju kuģim, kura atliekas tika atsegtas 1939. gadā [[Vecrīga|Vecrīgā]], senās Rīgas ostas akvatorijā.

sentences:
{{infobox
| bodyclass = vevent
| bodystyle = width: 300px
| abovestyle = font-size: 125%; background-color: #CEE0F2; vertical-align: middle
| aboveclass = summary
| above = {{{title|{{PAGENAMEBASE}}}}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|filologu un reliģiju pētnieku|Millers|Millers}}

sentences:
[[Kategorija:Fizikas nozares]]
[[Kategorija:Kosmoloģija]]
[[Kategorija:Astronomija]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Hlorūdeņraža molekulas modelis
(zilā krāsā attēlots pozitīvais lādiņš ap molekulu, sarkanā - negatīvais)
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīds
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl
|              molmasa = 36,4606
|              blīvums = 1,477
|  kušanas temperatūra = -114,2 °C
| viršanas temperatūra = -84,9 °C
| šķīdība ūdenī        = 1 tilpumā ūdens izšķīst
 450 tilpumi HCl (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''Hlorūdeņradis''' (HCl) ir [[hlors|hlora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HCl ir bezkrāsaina [[gāze]] ar asu, skābu smaku. Hlorūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] - hlorūdeņražskābi jeb '''[[sālsskābe|sālsskābi]]'''. Mitrā gaisā hlorūdeņradis veido sālsskābes miglu.

sentences: '''Pilsētvides izpēte''' ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā [[vaļasprieks|vaļasprieku]]. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.<ref name="SFGATE_062008">{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?f=/c/a/2007/08/19/CMA4QVBMQ.DTL|title=The Art of Urban Exploration|work=San Francisco Chronicle|access-date=20 June 2008|date=19 August 2007|last=Nestor|first=James}}</ref>

sentences: '''12. septembris''' ir gada 255. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (256. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 110 dienas.

sentences: '''Veneras pāriešana''' pāri [[Saule]]s diskam jeb '''Veneras tranzīts''' norisinās, kad [[Venera (planēta)|Venera]] nokļūst starp Sauli un [[Zeme|Zemi]], tādā veidā aizsedzot ļoti mazu daļu no Saules. [[Pāriešana (astronomija)|Pāriešanas]] laikā Venera no Zemes ir redzama kā mazs melns aplis, kas pārvietojas pa Saules disku. Šādas pāriešanas laiks parasti ir dažas [[stunda]]s (2004. gadā pāriešana ilga sešas stundas). Pāriešana ir līdzīga [[Saules aptumsums|Saules aptumsumam]], tikai šoreiz Saules diskam pāriet pāri nevis [[Mēness]], bet Venera. Lai gan Veneras [[diametrs]] ir četras reizes lielāks par Mēness diametru, Veneras pāriešana nav tik efektīva tāpēc, ka Venera atrodas daudz tālāk no Zemes un tās redzamais diametrs ir daudz mazāks. Pirms kosmisko lidojumu uzsākšanas Veneras pāriešana pāri Saules diskam ļāva zinātniekiem izmantot [[paralakse]]s metodi, lai aprēķinātu attālumu no Zemes līdz Saulei.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences: '''Jambs''' ({{val|el2|iambos}}) ir [[pantmērs|pantmēra]] veids. Sākotnēji par jambu sauca pantmēru [[Sengrieķu literatūra|sengrieķu dzejā]], kurā divzilbju [[pēda (metrika)|pēdai]] pirmā [[zilbe]] bija gara, bet otrā īsa. Vēlāk šis termins tika attiecināts uz [[Sillabotoniskā vārsmošanas sistēma|sillabotonisko vārsmošanas sistēmu]], kurā tam raksturīga divzilbīga pēda ar uzsvaru uz otrās zilbes. Angļu un vācu dzejā viens no izplatītākajiem pantmēriem ir piecpēdu jambs, savukārt grieķu traģēdijās un komēdijās izplatīts trīspēdu jambs.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Stīvens Krauders
 | vārds_orig              = ''Steven Crowder''
 | attēls                  = Steven Crowder.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Krauders 2013. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1987|7|7}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Mičigana}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktieris, komiķis, reportieris,
 | reliģija                =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences: '''Banda''' ir prettiesiskas uzvedības īstenojoša indivīdu grupa, kam ir izteikta vadošā persona vai personu grupa (vadība) un iekšēja organizācija un kas ir saistāma vai kas pati ir uzņēmusies kādas teritorijas vai sabiedrības pārvaldi. Bandas dalībnieki bandā iesaistās bez noteiktiem priekšnoteikumiem, bet dažkārt tiem ir jāpierāda sava [[uzticība]] un jāveic bandas noteikti pārbaudījumi, pārsvarā saistīti ar [[vardarbība|vardarbību]] un [[zādzība|zādzībām]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ēd, lūdzies, mīli
 | oriģinālnos = ''Eat Pray Love''
 |      attēls = Eat pray love ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma, komēdija
 |    režisors = [[Raiens Mērfijs]]
 |  producents =
* [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Stens Vlodkovskis]]
* [[Tabrezs Nūrani]]
 |   scenārijs =
* [[Dženifera Solta]]
* Raiens Mērfijs
 |     aktieri =
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Džeimss Franko]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Vaiola Deivisa]]
* [[Billijs Krudups]]
* [[Havjers Bardems]]
 |      mūzika = [[Dario Marianeli]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2010|8|13||bez}}
 |      ilgums = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/eat-pray-love-2010|title=Eat Pray Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Portugāļu valoda|portugāļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=eatpraylove.htm|title=Eat Pray Love (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|204,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ēd, lūdzies, mīli"''' ({{val|en|Eat Pray Love}}) ir 2010. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Elizabetes Gilbertas tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Raiens Mērfijs]]. Galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Džeimss Franko]], [[Ričards Dženkinss]], [[Vaiola Deivisa]], [[Billijs Krudups]] un [[Havjers Bardems]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|8|13||bez}}.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Siargao
|attēls              = Burgos Coastline viewpoint.jpg
|attēla paraksts     = Siargao piekraste pie Burgosas
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Mindanao
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Siargao''
|izvietojums         = [[Filipīnu jūra]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=9|latm=52 |lats= |latNS=N
|longd=126|longm= 03|longs= |longEW=E
|platība             = 416,1
|garums              = 30
|platums             = 25
|krasta līnija       = 122,4<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|augstākais kalns    =
|augstums            = 291
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Karaga]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Ziemeļsurigao]]
|iedzīvotāji         = 94 273 <small>(2015)</small>
|blīvums             = 227
|pamatiedzīvotāji    = [[surigavieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Dapa]]
|piezīme =
}}
'''Siargao''' (''Siargao'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, administratīvi ietilpst [[Karaga]]s reģiona [[Ziemeļsurigao]] provincē. Apdzīvo galvenokārt [[visaji|visaju]] tauta [[surigavieši]]. Administratīvi dalās astoņās municipalitātēs. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Dapa]] salas dienvidos ar {{nobr|29 000}} iedzīvotājiem municipalitātes robežās. Sala populāra [[sērfošana|sērfotāju]] aprindās un tiek uzskatīta par «Filipīnu sērfotāju galvaspilsētu».

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Getvikas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Gatwick Airport''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = London - Gatwick (LGW - EGKK) AN1763497.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = LGW
| ICAO                       = EGKK
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Anglija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =51 | plat_m  =08 | plat_s =53 | plat_NS =N
| gar_d  =000 | gar_m =11 | gar_s  =25 | gar_EW  =W
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Gatwick Airport Limited''
| apkalpo                    = [[Londona]]
| atrasanas_vieta            = [[Rietumsaseksa]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 203
| elevation-m                = 62
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.gatwickairport.com/}}
| r1-number                  = 08L/26R
| r1-length-m                = 2565
| r1-surface                 = asfaltbetons
| r2-number                  = 08R/26L
| r2-length-m                = 3316
| r2-surface                 = asfaltbetons
| pasazieru_skaits           = 43 119 628 (2016)
| lidojumu_skaits            = 280 666 (2016)
| krava                      =
}}
'''Getvikas lidosta''' ({{val-en|Gatwick Airport}}), reizēm saukta '''Londonas Getvikas lidosta''' (''London Gatwick''),<ref>[http://www.ead.eurocontrol.int/eadbasic/eais-75D805B4A1576AF768FEFCC42910F887/3QDXTD5E6YWTY/EN/2017-08-17-AIRAC/html/eAIP/EG-AD-2.EGKK-en-GB.html#AD-2.EGKK eAIS Package United Kingdom]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsētas [[Londona]]s otra lielākā starptautiskā lidosta, pēc pasažieru plūsmas [[Eiropa]]s astotā lielākā lidosta. Lidosta izvietojusies [[Rietumsaseksa|Rietumsaseksā]], 5 km uz ziemeļiem no [[Kroli]] pilsētas un 47 kilometrus uz dienvidiem no [[Londona]]s centra. Lidostai ir divi termināļi un divi skrejceļi, bet vienlaicīgi drīkst izmantot tikai vienu no skrejceļiem un Getvikas lidosta ir pasaulē otra noslogotākā (pēc [[Mumbaja]]s [[Šivadži starptautiskās lidosta]]s) viena skrejceļa lidosta. Getvika ir bāzes lidosta aviosabiedrībām [[British Airways]], [[EasyJet]], [[Monarch Airlines]], [[Norwegian Air Shuttle]] un [[Virgin Atlantic]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Meandropsinidae
|        dzimta_lv = Meandropsinīdas
|            ģints = Fallotia
|         ģints_lv = Fallotijas
|         binomial = Fallotia Douvillé, 1902
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Fallotijas''' (''Fallotia'') ir izmirusi [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Meandropsinīdas|Meandropsinīdu]] dzimtā ([[miliolīdu kārta]]). Ģinti 1902. gadā aprakstīja franču paleontologs [[Žozefs Duvije]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] Fallotijas ir atrodamas [[Francija]]s un [[Spānija]]s [[Augškrīts|augšējā krīta]] nogulumos ([[santonas stāvs|santonas]] laikmets). Ģintī ir tikai viena suga ''Fallotia jacquoti'' Douvillé, 1902<ref>[http://www.marinespecies.org/foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=721270 World Foraminifera Database]</ref>.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Arkturs
| attēls = Bootes constellation map.png
| att_izm = 270px
| zvaigznājs = [[Vēršu Dzinējs]]
| rektascensija = 14h 15m 39,7s<ref name=:0 />
| deklinācija = +19° 10′ 56″<ref name=:0 />
| redz.spožums= −0,05
| r.ātrums=−5 km/s
| paralakse=88.83 ± 0.54
| attālums = 36.7 ± 0.2 [[gaismas gads|ly]]
| abs.spožums=−0.30±0.02
| s.klase= K0III
| masa = 1.08 ± 0.06
| rādiuss = 25.4±0.2<sub>☉</sub>
| citi nosaukumi = Vēršu Dzinēja Alfa, Vēršu Dzinēja α
}}
'''Arkturs''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Arcturus''; no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''Arktouros'' — 'Lāča sargātājs'<ref name=":0">Howell, E. [http://www.space.com/22842-arcturus.html "Arcturus: Facts About the 'Bear Guard' Star"]. ''Space.com''. September 17, 2013. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. pp. 126-128.</ref>), pazīstams arī kā '''Vēršu Dzinēja Alfa''' jeb '''Vēršu Dzinēja α''' (''α Boo, Alpha Boötis''), ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|ceturtā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs, atrodas aptuveni 36,7 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s [[Vēršu Dzinējs|Vēršu Dzinēja]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]].<ref>Inglis, M. D. ''[https://books.google.lv/books?id=GYgnRghayvgC&pg=PA32&lpg=PA32&dq=arcturus+36,7+ly&source=bl&ots=Q_rx9XFLY6&sig=mmR1hB2-KWzGesbBH42zzkbE-Tw&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwjjuouekKHJAhWn_nIKHdddB74Q6AEIMTAC#v=onepage&q=arcturus%2036%2C7%20ly&f=false Field Guide to the Deep Sky Objects]''. New York... [etc.]: Springer, 2001. P. 33.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 132.</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ludvikovas Svētās Agates Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/32971092
| date           =
| author         = M. Strīķis
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Septamino''' jeb '''7-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no septiņiem vienības kvadrātiem, kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 108 unikāli septamino. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas iegūst 760 septamino pozīcijas.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Hāga (nozīmju atdalīšana)|Hāga}}
{{Infobox settlement
|name = Hāga
|native_name =
|official_name = ''Den Haag''<br/>''’s-Gravenhage''
|nickname =
|image_skyline          = A square in the center of the Hague.jpg
|imagesize              =
|image_caption          =
|image_flag = Flag of The Hague.svg
|flag_size =
|image_shield = Den Haag wapen.svg
|shield_size = 90px
|pushpin_map = Nīderlande
|coordinates_region = NL
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flag|Nīderlande}}
| subdivision_type1       = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1       = [[Dienvidholande]]
| established_title       = Dibināta
| established_date        = 1248
|area_footnotes = (2006)
|area_total_km2 = 98.20
|area_land_km2 = 82.66
|area_water_km2 = 15.54
|population_as_of =  2011. gada 1. septembris
|population_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.denhaag.nl/home/bewoners/de-gemeente-Den-Haag/half-miljoen-inwoners.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2011|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120328111613/http://www.denhaag.nl/home/bewoners/de-gemeente-Den-Haag/half-miljoen-inwoners.htm# |archivedate={{dat|2012|03|28||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120328111613/http://www.denhaag.nl/home/bewoners/de-gemeente-Den-Haag/half-miljoen-inwoners.htm |date={{dat|2012|03|28||bez}} }}</ref>
|settlement_type = pilsēta
|population_total = 500000
|population_density_km2 = 5894
|population_urban       = 1022256
|population_metro       = 1406000
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
|latd=52|latm=5|lats=|latNS=N
|longd=4|longm=19|longs=|longEW=E
|website = {{url|http://www.denhaag.nl/}}
}}
'''Hāga''' ({{val|nl|Den Haag}} vai '' 's-Gravenhage'') ir pilsēta [[Nīderlande]]s rietumos, pie [[Ziemeļjūra]]s. Trešā lielākā (aiz [[Amsterdama]]s un [[Roterdama]]s) pilsēta Nīderlandē un [[Dienvidholande]]s provinces centrs. Kaut arī Amsterdama pēc konstitūcijas ir Nīderlandes galvaspilsēta, faktiskā valsts galvaspilsēta ir Hāga; tajā atrodas valsts parlaments un valdība, kā arī monarha ģimene.

sentences: '''ANO dalībvalstu uzskaitījums''' ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s valstu uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas visas 193 dalībvalstis.

sentences:
piemēru]]
'''Otrs vārds''' ir vārds, kas parasti atrodas starp personvārdu un uzvārdu. To lieto kā pilna vārda sastāvdaļu, galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]] un Rietumvalstīs.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Ejiet bērni klausītesi''' ir tautasdziesma. To parasti dzied [[Ziemassvētki|Ziemassvētkos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džarons Laniērs
|     vārds_orig = ''Jaron Lanier''
|         attēls = File:Jaron Lanier 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1960
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''Atari, VPL Research, Advanced Network and Services, [[Microsoft Research]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Datorzinātne]], [[Virtuālā realitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Svētbilžu grautiņi''' Livonijā bija [[svētbilde|svētbilžu]] un grezno [[baznīca (celtne)|baznīcas]] iekārtu iznīcināšana, ko izraisīja greznības un svētbilžu kulta noliegums [[reformācija]]s laikā, 1524. gadā. Lielākajās [[Livonijas Konfederācija]]s pilsētās notika reformācijas piekritēju iebrukumi baznīcās, tās vispirms izpostot, bet pēc tam konfiscējot daļu baznīcas piederumu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls = J v hausmann.jpg
|          vārds = Jūlija Hausmane
|        dz_gads = 1826
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Vesu]], [[Igaunijas guberņa]]s (tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta = [[Jelgava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
}}
'''Jūlija Hausmane''' ({{val-de|Julie Katharina Hausmann}}, 1826—1901) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[Dzejnieks|dzejniece]], [[guvernante]] un [[mūzika]]s [[Skolotājs|skolotāja]].

sentences: '''Video''' (no [[latīņu valoda]]s  ''video''  - es skatos, es redzu) ir [[attēls|attēla]] ieraksta, apstrādes, reproducēšanas, pārraidīšanas un saglabāšanas tehnoloģija. Video tiek ierakstīts kādā fiziskā [[datu nesējs|datu nesējā]], piemēram, videokasetē, videodiskā, videolentē. Videosignālu raksturo vairāki parametri, tai skaitā kadru nomaiņas ātrums, [[attēla proporcija]]s, attēla formāts, video kvalitāte. Video var ierakstīt dažādos formātos.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences:
[[File:IEditWikipediaBlueBoxSiko.jpg|thumb|Sieviete T kreklā ar uzrakstu ''I edit Wikipedia'']]
'''T krekls''' ir viens no [[krekls|kreklu]] veidiem, nosaukts pēc tam esošās T burta formas. T krekliem parasti ir īsas piedurknes un apaļa kakla līnija, kā arī tiem nav apkakles. Kreklus visbiežāk izgatavo no kokvilnas tekstila.

sentences: '''Kazaņas hani''' ({{val|tt|Казан ханнары}}, {{val|ru|ханы Казанские}}) jeb '''Kazaņas cari''' ({{val|ru|цари Казанские}}) bija [[Zelta Ordas valdnieki|Lielās Ordas valdnieku]] dinastijai piederīgi [[tatāri|tatāru]] [[hans|hani]], kas no 1438. līdz 1552. gadam valdīja [[Kazaņas haniste|Kazaņas hanistē]] [[Volga]]s vidustecē (tagadējā [[Tatarstāna]], [[Mari Ela]], [[Čuvašija]], [[Mordovija]], daļēji [[Udmurtija]] un [[Baškortostāna]]).

sentences:
{{novecojis}}
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas apkaimi|apdzīvotu vietu Stopiņu pagastā|Dreiliņi (Stopiņu pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dreiliņi
|attels             =
|paraksts           = Dreiliņi, [[Ēvalda Valtera iela (Rīga)|Ēvalda Valtera iela]], [[2014. gads|2014]]. gads
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 4,155 km²
|iedzivotaju_skaits = 5 618 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Piķurga]]
[[Dreiliņupīte]]
[[Dauguļupīte]]
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|6|34|51|52}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/dreilini/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(II) hlorīda kristālrežģis

Nedaudz oksidējies dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts
|       citi nosaukumi = dzelzs dihlorīds
|           CAS numurs = 7758-94-3
16399-77-2 (dihidrāts)
13478-10-9 (tetrahidrāts)
|      ķīmiskā formula = FeCl2
|              molmasa = 126,751
|              blīvums = 3160
|  kušanas temperatūra = 677 °C
| viršanas temperatūra = 1023 °C
| šķīdība ūdenī        = 64,4 g/100 mL (10 °C),
68,5 g/100mL (20 °C),
105,7 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(II) hlorīds''' jeb '''dzelzs dihlorīds''' (FeCl2) ir divvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas [[dzelzs trihlorīds]]. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etanols|spirtā]], [[acetons|acetonā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas [[kristālhidrāts]] FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Brown-hooded Gull.jpg
|    att_nosaukums = [[Brūngalvas kaija]]s (''Chroicocephalus brunnicephalus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Laridae
|        dzimta_lv = Kaiju dzimta
|      apakšdzimta = Larinae
|   apakšdzimta_lv = Kaiju apakšdzimta
|            ģints = Chroicocephalus
|         ģints_lv = Ķīri
|         binomial = Chroicocephalus <small>([[Eyton]], 1836)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Ķīri, ķīru ģints''' (''Chroicocephalus'') ir [[kaiju dzimta]]s (''Laridae'') ģints, kas apvieno 11 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/gulls/ World Bird List: Noddies, gulls, terns, auks, 2020]</ref> un vienu izmirušu sugu. Nesenā pagātnē visas šīs ģints sugas tika klasificētas [[kaiju ģints|kaiju ģintī]] (''Larus''), bet balstoties uz jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem sistemātika kaiju dzimtai ir mainījusies un no kaiju ģints izdalītas vairākas jaunas ģintis.<ref>Pons J.M., Hassanin, A., and Crochet P.A.(2005). Phylogenetic relationships within the Laridae (Charadriiformes: Aves) inferred from mitochondrial markers. Molecular phylogenetics and evolution 37(3):686-699</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Beckmannia syzigachne 01.jpg|att_nosaukums=''Beckmannia syzigachne''|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Beckmannia|ģints_lv=Bekmanijas|binomial=Beckmannia|autors=|sinonīmi=|att_izmērs=}}'''Bekmanijas''' ({{val|la|Beckmannia}}) ir neliela ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], kurā ietilpst tikai divas sugas — [[Eirāzija|Eirāzijā]] sastopamā, daudzgadīgā [[parastā bekmanija]] (''Beckmannia eruciformis'') un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Āzija|Āzijā]] sastopamā, viengadīgā ''Beckmannia syzigachne''. Ģints ir nosaukta par godu vācu zinātniekam Johanam Bekmanim.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://delta-intkey.com/grass/www/beckmann.htm|title=Grass Genera of the World - Beckmannia Host|website=web.archive.org|access-date=2022-10-27|date=2007-11-13|archive-date=2007-11-13|archive-url=https://web.archive.org/web/20071113203125/http://delta-intkey.com/grass/www/beckmann.htm}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Marija Spiridonova
|     vārds_orig =''Мария Александровна Спиридонова''
|         attēls =MarijaSpiridonova.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1884
|     dz_mēnesis =10
|       dz_diena =28
|       dz_vieta =[[Tambova]], [[Tambovas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Tambovas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1941
|      m_mēnesis =9
|        m_diena =11
|        m_vieta =Medvedevas mežs (uz ziemeļiem no [[Orla]]s), [[KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
([[Orlas apgabals]], {{RUS}})
|   nodarbošanās =politiķe, revolucionāre
| dzimums = S
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Butāna]]s karaļi''' ''(Druk Gyalpo)'' no [[1907]]. gada, kad to sāka pārvaldīt [[Vangčuku dinastija]]. Pirms 1907. gada Butānā valdīja reģenti (''Druk Desi'' vai ''Deb Raja''). 2008. gadā Butāna kļuva par [[Konstitucionālā monarhija|konstitucionālu monarhiju]]. Butānas karalis palika kā valsts vadītājs, bet [[Butānas premjerministri|Butānas premjerministrs]] darbojas kā izpildvaras un valdības vadītājs [[parlamentārā demokrātija|parlamentārajā demokrātijā]].<ref name=CoBE>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.constitution.bt/TsaThrim%20Eng%20(A5).pdf |title=The Constitution of the Kingdom of Bhutan |format=PDF |date=18 July 2008 |publisher=Government of Bhutan |accessdate=8 October 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120904194200/http://www.constitution.bt/TsaThrim%20Eng%20(A5).pdf |archivedate={{dat|2012|09|04||bez}} }}</ref>

sentences: '''23. augusts''' ir gada 235. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (236. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 130 dienas.

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Lakonijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Λακωνίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Vathia (4991793754).jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Lakonijas ainava.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Lakonias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3636
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 89138
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sparta (pilsēta)|Sparta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 5
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Lubāna}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Lubāna
| tips                = stacija
| attēls              = Lubānas stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Bijusī Lubānas dzelzceļa stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Madona—Lubāna|Madona—Lubāna]]
| atvērta             = 1935
| slēgta              = 1990
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts2           = J. Šarlovs
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 54 | lats  = 19.2 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 26.7 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Meirāni (stacija)|Meirāni]] (10 km; slēgta)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Jaunlubāna (stacija)|Jaunlubāna]] (6 km; slēgts)
| attālums_līdz_Rīgai = 192
}}

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Libērijas
| Article =
| Type = Valsts karogs
| Image = Flag of Liberia.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111111
| Symbol =
| Proportion = 10:19
| Adoption = [[1847]]. gada [[24. augusts]]
| Design =
| Designer =
}}
'''Libērijas karogs''' ir viens no [[Libērija]]s nacionālajiem simboliem.

sentences: '''Sarkanzaļzilais krāsu modelis''' jeb '''RGB krāsu modelis''' (no {{val|en|red-green-blue}} — 'sarkans-zaļš-zils') ir [[krāsu modelis]] attēlu ģenerēšanai ekrānā. Šis krāsu modelis attēlo [[krāsa]]s kā dažāda spilgtuma sarkanu, zaļu un zilu punktu sajaukumu. Kad spilgtums tiek paaugstināts (visas 3 krāsas tiek 100% izmantotas), rodas baltā krāsa. Savukārt, kad spilgtums tiek samazināts, tiek iegūtas pelēkas nokrāsas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=RGB&list=RGB&lang=EN |title= Akadēmiskā terminu datubāze — RGB |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2018. gada 9. martā}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences:
{{Infobox Komēta
| name =Botina komēta
| image =
| atklājējs =Leo Botins
| atklāšanas datums ={{Dat|1975|1|4|N}}
| citi nosaukumi =85P/1975 A1; 1975 I; 1975a;
 85P/1985 T2; 1986 I; 1985n
| epoha = {{Dat|2008|11|30|N}}
| afēlijs = 9,06516 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihēlijs = 1,14747 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| lielā pusass =5,10632 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semiminor =
| orbital_circ =
| ekscentricitāte =0.775283
| periods = 11,5 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| max_speed =
| min_speed =
| inklinācija =
| pēdējais_p ={{dat|2008|12|16|N}}
| nākošais_p =
}}
'''Botina komēta''' (oficiālais apzīmējums '''85P/Boethin''') ir [[periodiskā komēta]]. Komēta nosaukta amatier[[astronomija|astronoma]] Leo Botina (''Leo Boethin'') vārdā, kurš atklāja komētu [[1975]]. gada [[4. janvāris|4. janvārī]], strādājot ar 200 mm [[spoguļteleskops|spoguļteleskopu]] [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atklāšanas laikā komēta bija 12. [[zvaigžņlielums|zvaigžņlieluma]]. 1986. gada janvārī komētas spožums sasniedza 8. zvaigžņlielumu.

sentences: '''Krievijas mēru sistēma''' tika lietota [[Krievijas Impērija]]s, [[Krievijas PSFR]] un [[Padomju Savienība|PSRS]] teritorijā no 1797. līdz 1925. gadam. Latvijas Republikā šīs sistēmas izmantošana pārtraukta 1924. gada 1. janvārī.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Silva Kaputikjana
|         vārds_orig = Սիլվա Կապուտիկյան
|             attēls = Silva Kaputikyan.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1919
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna|1s=Armēnijas Pirmā republika}}
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{ARM}}
{{URS}}
|            tautība = [[armēņi|armēniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Ovaness Širazs]]
|              bērni = [[Ara Širazs]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, politiskā aktīviste
| rakstīšanas valoda = [[austrumarmēņu valoda|austrumarmēņu]]<ref name="Bardakjian"/><ref name="writers.am">{{Tīmekļa atsauce|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|url=http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|website=writers.am|language=hy|date=2012|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205727/http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
[[krievu valoda|krievu]]<ref name="hetq">{{Ziņu atsauce|title=Events Marking 90th Anniversary of Silva Kaputikyan Held in Yerevan|url=http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|work=Hetq Online|date=20 January 2009|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205857/http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
|            periods =
|              žanri = [[liriskā dzeja]]<ref name="Bardakjian"/>
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[PSRS Valsts prēmija]]
[[Mesropa Maštoca ordenis|Mesropa Maštoca medaļa]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Silva Kaputikjana''' ({{val|hy|{{Audio|Hy-Սիլվա Կապուտիկյան (Silva Kaputikyan).ogg|Սիլվա Կապուտիկյան|help=no}}}}); 1919. gada 20. janvāris—2006. gada 25. augusts) bija [[Armēņi|armēņu]] dzejniece un politiskā aktīviste. Viena no pazīstamākajām divdesmitā gadsimta armēņu rakstniecēm,<ref name="pbh obituary">{{Žurnāla atsaucel|author=Editorial Board|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|journal=Patma-Banasirakan Handes|volume=№ 2|date=2006|issue=2|pages=328–329|url=http://hpj.asj-oa.am/1684/|language=hy|access-date={{dat|2019|04|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190425072051/http://hpj.asj-oa.am/1684/|archive-date={{dat|2019|04|25||bez}}}}</ref> atzīta par "vadošo Armēnijas dzejnieci"<ref name="Bardakjian">{{Grāmatas atsauce|contribution=Silva Kaputikyan|title=A Reference Guide to Modern Armenian Literature, 1500-1920: With an Introductory History|date=2000|publisher=Wayne State University Press|location=Detroit|isbn=9780814327470|pp=[https://books.google.com/books?id=bR7hMqV3Ij0C&pg=PA228 228–9]|editor=Bardakjian, Kevork B.}}</ref> un "divdesmitā gadsimta armēņu dzejas dižo dāmu".{{sfn|Panossian|2006|p=337}} Lai gan Kaputikjana bija [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] locekle, viņa bija ievērojama [[Armēņu nacionālisms|armēņu nacionālo]] centienu aizstāve.<ref name="Pattie">{{Grāmatas atsauce|last=Pattie|first=Susan|title=Cyprus and the Politics of Memory: History, Community and Conflict|date=2012|publisher=I.B.Tauris|page=[https://books.google.com/books?id=CWYBAwAAQBAJ&pg=PA163 163]}}</ref> {{sfn|Malkasian|1996|p=49}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Žalgira arēna''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = [[File:Zalgirio arena by Augustas Didzgalvis.jpg|250px]]
| caption             =
| location            = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| map_type            = Kauņa#Lietuva
| latd  = 54.890278 | latNS  = N
| longd = 23.914444 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2008|09|26|N|bez}}
| built               =
| opened              = {{dat|2011|08|18|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               = [[Kauņas pilsētas municipalitāte]]
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 50 miljoni eiro
| architect           = [[Eugenijs Miļūns]]
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Kauņas "Žalgiris" (basketbols)|Kauņas "Žalgiris"]] ([[Lietuvas Basketbola līga]]), [[ULEB Eirolīga]]
| cap_concert         = 20 000
| cap_basketball      = 15 552
| cap_hockey          = 13 762
| cap_other          =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://zalgirioarena.lt/lt/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 20. gadsimta sievietes
| attēls                   =  20th Century Women.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''20th Century Women''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Maiks Milss]]
| producents               =
* [[Anna Kerija]]
* [[Megana Elisone]]
* [[Jurijs Henlijs]]
| scenārija autors         = Maiks Milss
| galvenajās lomās         =
* [[Anete Beninga]]
* [[Elle Faninga]]
* [[Greta Gērviga]]
* [[Lūkass Džeids Zumans]]
* [[Billijs Krudups]]
| mūzika                   = [[Rodžers Nīls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Archer Gray]]''
* ''[[Modern People]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|10|8|Ņujorkas filmu festivāls|2016|12|28|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|title=20th Century Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191001171633/https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|archivedate={{dat|2019|10|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=20thcenturywomen.htm|title=20th Century Women|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"20. gadsimta sievietes"''' ({{val|en|20th Century Women}}) ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Milss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anete Beninga]], [[Elle Faninga]], [[Greta Gērviga]], [[Lūkass Džeids Zumans]] un [[Billijs Krudups]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: {{Commonscat|1st century BC|1. gadsimts p.m.ē.}}

sentences: '''Jods-131''' ir pazīstamākais no [[jods (elements)|joda]] [[radioaktivitāte|radioaktīvajiem]] [[izotops|izotopiem]]. To bieži sauc vienkārši par '''radioaktīvo jodu'''. Joda-131 [[pussabrukšanas periods]] ir apmēram 8 [[diennakts|diennaktis]]. Šis joda izotops veidojas [[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] [[kodolu dalīšanās]] procesos (kodolu dalīšanās produkti satur līdz 3% radioaktīvā joda).

sentences: '''Sliede''' ir īpaša šķērsprofila [[Tērauds|tērauda]] sija, pa ko rit [[Vilciens|vilcienu]], [[Tramvajs|tramvaju]], vagonešu, celtņu riteņi. Sliede virza ritošo sastāvu un uzņem no tā slodzi, ko caur sliežu stiprinājumiem nodod zemākiem elementiem. Sliedes kalpo signālstrāvas un vilces sproststrāvas vadīšanai. Sliedēm jābūt izturīgām (ar lielu [[Inerces moments|inerces momentu]] un [[Materiālu pretestība|pretestības]] momentu, lai lieces un vērpes spriegumi tajās nepārsniegtu pieļaujamos) un stabilām, jānodrošina [[Vilciens|vilcienu]] kustības drošība un pieļaujamie vilcienu kustības ātrumi. Sliedēm jākalpo iespējami ilgi un jāmaksā pietiekami lēti. Izturīgas sliedes nozīmē, ka tām jābūt pietiekami smagām, stingrām, [[Stigrība|stigrām]], materiālam nesaplacināmam, neplūstošam, nedilstošam un pietiekami cietam. Sliedēm jābūt līdzenām, pietiekami raupjām un gludām. Izvirzītās prasības nozīmē piemērotu sliedes šķērsprofila izvēli, ķīmisko sastāvu un izgatavošanas tehnoloģijas ievērošanu.

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Snovbordisti| ]]
[[Kategorija:Snovbords olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Ķūķu klintis
 |        krāsu_shēma = #e7dcc3
 |             attēls = Ķūķu klintis.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 57 | plat_m  = 16 | plat_s = 33 | plat_NS = N
 | gar_d  = 25 | gar_m   = 6 | gar_s  = 27 | gar_EW  = E
 |          atrašanās =
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe = [[Gauja]]
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums = 44 m <small>(kraujas augstums)</small>
 |             garums = 500 m
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta = Ir
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}
'''Ķūķu klintis''' ir [[Devons|devona]] [[ieži|iežu]] atsegums [[Gauja]]s labajā krastā, pie [[Raiskuma pagasts|Raiskuma]] un [[Amatas pagasts|Amatas pagasta]] robežas. Klintis ir aizsargājams [[Ģeoloģija|ģeoloģisks]] dabas piemineklis. Iezis savu nosaukumu ieguvis no tuvējām Ķūķu mājām. Šis ir [[Latvija|Latvijā]] augstākais devona iežu atsegums. Augstākajā punktā kraujas augstums aptuveni 44 m, ko kļūdaini mēdz uzskatīt par klinšu augstumu,<ref name="retumi">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Atsegumi/Kuku.htm |title=Latvijas dabas retumu krātuve: Ķūķu klintis |access-date={{dat|2014|11|19||bez}} |archive-date={{dat|2015|05|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150511233941/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Atsegumi/Kuku.htm }}</ref> bet ieža garums ir aptuveni 500 metri.<ref>[http://www.latvia.travel/lv/kuku-klintis Ķūķu klintis]{{Novecojusi saite}}</ref> Atseguma augšējo daļu veido plāna [[Kvartārs|kvartāra]] sega, nedaudz zemāk [[Augšdevons|augšdevona]] sarkanīgie [[aleirolīti]] un [[Māls|māli]]. Ieža vidusdaļā ir atrodamas vairākas [[fosilijas]]: [[Bruņuzivis|bruņu zivju]], [[Bezžokļaiņi|bezžokleņu]] un bārkšspuru zivju atliekas. Klintīs bieži notiek [[zemes noslīdeņi]], kas ieža krastu ir samazinājuši jau par 10 m. Lieli noslīdeņi bijuši laika posmā no 1952. līdz 1953. gadam.<ref>[http://www.vietas.lv/objekts/kuku_klintis/ Objekts: Ķūķu klintis]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Stiepjamība''' ir [[Metāli|metāla]] īpašība, kas raksturo metāla spēju veidot garas [[Vadi|stieples]] vai diegus ar mazu [[Diametrs|diametru]]. Vislabāk stiepjami ir [[zelts]], [[sudrabs]] un [[varš]]. Maza stiepjamība ir [[Bismuts|bismutam]], [[Mangāns|mangānam]] un [[Antimons|antimonam]]. Metāli ar mazu stiepjamību ir [[Izturība|trausli]]. Trauslumu nosaka [[Kovalentā saite|kovalentās saites]], kas līdz ar metālisko saiti pastāv starp trauslo metālu [[Atoms|atomiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010. gads|isbn=978-9984-11-303-6}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Vienna Insurance Group AG''
| native_name      = ''Wiener Versicherung Gruppe''
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1824. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[apdrošināšana]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.vig.com vig.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Vienna Insurance Group AG''''' ('''''VIG''''') ir [[Austrija|Austrijā]] reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojas ar dažāda veida [[apdrošināšana|apdrošināšanu]]. Tas ir viens no lielākajiem apdrošinātājiem Centrālajā un Austrumeiropā. Dibināts 1824. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pats varmācīgākais gads
| operators =
| attēls = A Most Violent Year poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[J. C. Čendors]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Oskars Aizeks]]
* [[Džesika Česteina]]
* [[Deivids Ojelovo]]
* [[Alesandro Nivola]]
* [[Alberts Brukss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Most Violent Year''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[A24]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|11|6}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2937898/|title=A Most Violent Year (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pats varmācīgākais gads"''' ({{Val|en|A Most Violent Year}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[J. C. Čendors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Oskars Aizeks]], [[Džesika Česteina]], [[Deivids Ojelovo]], [[Alesandro Nivola]] un [[Alberts Brukss]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kemira Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1920. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Ķīmiskā rūpniecība]]
| products         = ķīmiskās vielas papīra un celulozes ražošanai, ūdens attīrīšanai, naftas un kalnrūpniecībai
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 4900
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.kemira.com/ kemira.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sviestskābes struktūrformula

Sviestskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=''n''-butānskābe, propānkarbonskābe
|ķīmiskā formula=С3Н7СООН
|molmasa=88,10
|blīvums=959
|kušanas temperatūra=−7,9 °C
|viršanas temperatūra=163,5 °C
}}
'''Sviestskābe''' (С3Н7СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Sviestskābe ir bezkrāsains šķidrums ar veca sviesta smaku. Zīdītāji ar labu ožu (piemēram [[suns|suņi]]) to spēj saost pie koncentrācijas gaisā 10 ppb (miljardās daļas) savukārt cilvēks — 10 ppm (miljonās daļas). Sviestskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par [[butirāts|butirātiem]] ({{Val-el|būtyron}} — sviests). Sviestskābei ir struktūr[[izomērs]] — [[izosviestskābe]]. Sviestskābe pārtikā ir sastopama [[sviests|sviestā]], Parmezāna [[siers|sierā]] un dažādos citos raudzētos produktos.

sentences: '''Vispasaules''' jeb '''globālais tīmeklis''' (saīsinājumā ''WWW'' vai ''W3'') ir savienotu [[Hiperteksts|hiperteksta]] dokumentu sistēma, kurai piekļūst izmantojot [[Internets|Internetu]]. Ar interneta [[pārlūkprogramma|pārlūkprogrammu]] iespējams apskatīt [[tīmekļa lapa]]s, kurās ir teksts, attēli, video ieraksti vai citi [[multivide]]s dokumenti, vadoties caur tiem ar [[hipersaite|hipersaitēm]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Reuters''
| logo             =
| type             =
| foundation       = 1851. gada oktobris
| location         = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| location_country =
| key_people       =
| area_served      = Visa pasaule
| industry         = Ziņu aģentūra
| products         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| members          =
| num_employees    =
| homepage         = {{URL|www.reuters.com}}
}}
'''''Reuters''''' ir starptautiska ziņu aģentūra, kuras vadība atrodas [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsētā [[Londona|Londonā]]. Aģentūra pieder kanādiešu uzņēmumam ''Thomson Reuters''. To 1851. gadā dibināja Pauls Reiters.

sentences: '''Augu veģetatīvā pavairošana''' ir [[augi|augu]] pavairošana, izmantojot to [[orgāns|orgānus]] vai orgānu pārveidnes, kuri satur [[veidotājaudi| meristematiskos audus]]. Šādi pavairojot, jaunais augs ir ģenētiski identisks mātes augam.<ref>[http://www.tekura.school.nz/departments/horticulture/ht105_p1.html/Asexual propagation]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''14. decembris''' ir gada 348. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (349. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 17 dienas.

sentences:
{{Himna
|title         = Zvaigžņotais karogs
|image         = The Star-Spangled Banner.JPG
|caption       = Senākās zināmais saglabājies himnas vārdu un nošu iespiedums (1814. gads)
|country       = {{ASV}}
|composer      = [[Džons Stefords Smits]]
|music_date    = ap 1773. gadu
|author        = [[Frānsiss Skots Kijs]]
|lyrics_date   = 1814. gads
|adopted       = 1931. gada 3. martā
|until         =
|sound         = Star Spangled Banner instrumental.ogg
|sound_title   = „Zvaigžņotā karoga” instrumentālā versija vienam pantam
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Starr-110218-1536-Kalanchoe orgyalis-habit-Ulana St Makawao-Maui (25076473985).jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe orgyalis|Orgala kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe orgyalis|suga_lv=Orgala kalanhoja}}
'''Orgala kalanhoja''' (''Kalanchoe orgyalis'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskaras]] dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]]. Tautā šo augu mēdz dēvēt par "'''vara karotēm'''" lapu krāsas un formas dēļ.

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms
| risks         = Radinieki ar UDHS vai UDHS simptomiem, alkohola vai nikotīna lietošana grūtniecības laikā
| frequency     = 84,7 miljoni cilvēku visā pasaulē (2019)
| prognosis     = Bērniem simptomi ar laiku mēdz mazināties, taču pusē gadījumu paliek visu dzīvi.
Pieaugušo UDHS ir hroniski, visu dzīvi esoši nervu sistēmas attīstības traucējumi.
| medication    = [[Stimulanti]], [[metilfenidāts]], [[amfetamīns]], [[atomoksetīns]], [[guanfacīns]], [[klonidīns]], [[antidepresanti]]
| treatment     = [[Psihoterapija]], dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
| prevention    =
| differential  = Cilvēks ar augstu aktivitāti, mācīšanās traucējumi, augļa alkohola sindroms, bipolārie traucējumi.
| diagnosis     = Pamatojoties uz simptomiem, kad citi iespējamie cēloņi tiek izslēgti.
| causes        = Iedzimta mazjutība uz dofamīnu un vides faktori, retos gadījumos galvas trauma
| image         = Primary Laos2.jpg
| duration      = Aptuveni pusē gadījumu bērnībā vai pusaudžu gados atklāts UDHS saglabājas visu dzīvi.
| onset         = Pirms 6 vai 12 gadu vecuma
| complications = Grūtības mācībās, darbā, sociālās attiecībās. Paaugstināts nelaimes gadījumu, atkarību, noziedzības, bezdarba un priekšlaicīgas nāves risks.
| symptoms      = Neuzmanība, pārlieku liela fiziska un mentāla aktivitāte, impulsīva uzvedība, grūtības kontrolēt emocijas, grūtības ar nestimulējošu darbu uzsākšanu, veikšanu un pabeigšanu.
| synonyms      = Uzmanības deficīta sindroms, hiperkinētiskie traucējumi, uzmanības un aktivitātes traucējumi, uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi, UDHS, ADHD
| field         = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| alt           = Attēls ar bērniem
| caption       = Cilvēkiem ar UDHS ir grūtāk koncentrēties un pabeigt darbus, piemēram, skolā vai darbā.
| deaths        =
}}{{Laba raksta kandidāts}}
'''Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms''' ('''UDHS'''), jeb '''uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi (UDHT)''' ({{val|en|attention deficit hyperactivity disorder}} (''ADHD'')) ir nervu sistēmas attīstības traucējumi, kuriem raksturīga vecumam neatbilstoša neuzmanība, hiperaktivitāte un impulsivitāte.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhdeurope.eu/adhd/|title=ADHD|website=ADHD Europe|access-date=2021-07-06|date=2020-08-15|language=en-GB}}</ref> UDHS parasti izraisa samazināta atalgojuma [[neiromediatori|neiromediatora]] [[Dofamīns|dofamīna]] un darbības mobilizācijas neiromediatora [[Noradrenalīns|noradrenalīna]] aktivitāte smadzenēs. Cilvēkiem ar UDHS novērojama arī aizkavēta attīstība smadzeņu reģionos, kas atbild par emociju un uzvedības kontroli.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rubia|first=Katya|date=2018-03-29|title=Cognitive Neuroscience of Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) and Its Clinical Translation|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5884954/|journal=Frontiers in Human Neuroscience|volume=12|doi=10.3389/fnhum.2018.00100|issn=1662-5161|pmc=5884954|pmid=29651240}}</ref> Atkarībā no izmantotā psihiatrisko diagnožu klasifikatora, simptomiem kā vēlākais jābūt novērojamiem 6 vai 12 gadu vecumā un jāilgst vismaz 6 mēnešus, un jārada pierādāmus funkcionētspējas traucējumus vismaz divās dažādās vidēs (skolā, darbā vai mājās).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kostick|first=Karen M.|date=2017-09|title=ICD-10-CM Coding for Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder (ADHD)|url=http://bok.ahima.org/doc?oid=302255|journal=Journal of AHIMA|language=en|volume=88|issue=9|pages=56–59}}</ref> Pretēji plaši izplatītajiem pieņēmumiem, ka UDHS skar tikai hiperaktīvus zēnus, UDHS ir sastopams abu dzimumu un visu vecumu cilvēkiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhd-institute.com/burden-of-adhd/epidemiology/|title=ADHD Epidemiology|website=ADHD Institute|access-date=2021-07-06|language=en-GB}}</ref>

sentences: '''"Dabas skati Vikipēdijā"''' ({{val|en|Wiki Loves Earth}}) ir ikgadējs starptautisks fotokonkurss, kas maijā notiek visā pasaulē. To rīko [[Vikipēdisti|Vikipēdijas kopienas dalībnieki]]. Konkursa dalībnieki savā reģionā uzņem dabas teritoriju un [[dabas piemineklis|dabas pieminekļu]] attēlus un augšupielādē tos ''[[Wikimedia Commons]]''. Šī pasākuma mērķis ir izcelt dalībvalstu aizsargājamos dabas objektus, aicināt cilvēkus dokumentēt šos skatus un publicēt tos ar brīvu licenci, atļaujot tos izmantot gan [[Vikipēdija|Vikipēdijā]], gan citviet.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Wiki Loves Earth Competition to Showcase Natural Scenes of Morocco|url=http://www.moroccoworldnews.com/2015/04/157024/wiki-loves-earth-competition-showcase-natural-scenes-morocco/|accessdate={{dat|2018|04|22}}|publisher=Morocco World News|date={{dat|2015|04|25}}}}</ref><ref>{{cite news|title=Wiki Loves Earth 2015, concours international de photographie, de retour pour une deuxième édition en Algérie|url=http://www.huffpostmaghreb.com/2015/04/22/wiki-loves-earth-algeria_n_7112448.html|accessdate={{dat|2018|04|22}}|publisher=Huff Post Maghreb|date={{dat|2015|04|22}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180209063129/http://www.huffpostmaghreb.com/2015/04/22/wiki-loves-earth-algeria_n_7112448.html|archivedate={{dat|2018|02|09||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Grāfs Monte Kristo
| attēls                   =  The Count of Monte Cristo film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Count of Monte Cristo''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors                 = [[Kevins Reinoldss]]
| producents               =
* [[Gerijs Barbers]]
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         = [[Džejs Volperts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kevizels]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Ričards Heriss]]
* [[Džeimss Freins]]
* [[Luiss Guzmans]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|1|25|}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/count-monte-cristo-2002|title=The Count of Monte Cristo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 14, 2019|archive-date={{dat|2019|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190814183824/https://bbfc.co.uk/releases/count-monte-cristo-2002}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{IRL}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=countmontecristo.htm|title=The Count of Monte Cristo (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Grāfs Monte Kristo"''' ({{val|en|The Count of Monte Cristo}}) ir 2002. gada piedzīvojumu drāma, kuas balstīta uz [[Aleksandrs Dimā (tēvs)|Aleksandra Dimā]] tāda paša nosaukuma [[Grāfs Monte-Kristo|grāmatu]]. Filmas režisors ir [[Kevins Reinoldss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Kevizels]], [[Gajs Pīrss]], [[Ričards Heriss]], [[Džeimss Freins]] un [[Luiss Guzmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|25||bez}}.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Viljams Heršels
|          vārds_orig = ''William Herschel''
|              attēls = William Herschel01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Viljams Heršels
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1738
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Hannovere]],  [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1822
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{flaga|Lielbritānija}} [[Slau]], [[Lielbritānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Lielbritānijas
|             tautība =
|               bērni = [[Džons Heršels]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = autodidakts
|             zinātne = [[astronomija]],[[optika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklāja planētu [[Urāns (planēta)|Urānu]],
[[Saturns (planēta)|Saturna]] pavadoņus  [[Mimass (pavadonis)|Mimasu]] un [[Encelads (pavadonis)|Enceladu]],
[[Urāns (planēta)|Urāna]] pavadoņus [[Titānija (pavadonis)|Titāniju]] un [[Oberons (pavadonis)|Oberonu]],
 [[infrasarkanie stari|infrasarkano starojumu]]
|            apbalvojumi = [[Koplija medaļa]], [[1781]].g.
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Viljams Heršels''' ({{val-en|William Herschel}}; dzimis {{dat|1738|11|15}}, miris {{dat|1822|8|25}}) bija [[Vācija|Vācijā]] dzimis britu [[astronoms]] un [[komponists]], kurš kļuva slavens ar to, ka 1781. gada 13. martā atklāja planētu [[Urāns (planēta)|Urāns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nasm.si.edu/etp/discovery/disc_planets.html|title=Discovering New Planets|publisher=National Air and Space Museum|access-date={{dat|2015|03|14||bez}}|archive-date={{dat|2010|04|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20100409015552/http://nasm.si.edu/etp/discovery/disc_planets.html}}</ref> Viņš atklāja arī [[infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]] un veica citus atklājumus [[astronomija|astronomijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.astroleague.org/al/obsclubs/herschel/fwhershs.html|title=Herschel Program - Friedrich Wilhelm Herschel|publisher=astroleague.org}}</ref>

sentences:
]]
'''Vējdzirnavas''' ir [[dzirnavas]], kuras veic [[darbs|darbu]], izmantojot [[vējš|vēja]] enerģiju. Vējdzirnavās visbiežāk tiek malti [[graudi]] vai sūknēts [[ūdens]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Sākumskola "Taurenītis"
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Skolas ēka 2674.jpg
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = Kļavu iela 29/31, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 57 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 46 | longs = 01 | longEW = E
|schooltype             = valsts sākumskola
|fundingtype            =
|established            = 1992. (1976.) gads
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|director               =
|headmistress           = Sarmīte Limba
|headmaster             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu valoda
|schedtyp               =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               = {{url|http://www.taurenitis-skola.lv/}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Radiohead]]
[[Kategorija:Rokmūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences:
'''Green''' var būt:
* [[Green (R.E.M. albums)]],
* [[Emma Grīna]], (''Emma Green''), zviedru vieglatlēte (dzimusi 1984.)
* [[Zaļā krāsa]]
{{Nozīmju atdalīšana}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kupana
 | official_name            = ''Kota Kupang''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Kupang lighthouse and anchorage.JPG
| photo1b      =
| photo2a      =
| photo3a      = Kupang.jpg
| photo3b      = Night at Kupang city.jpg
| photo4a      = Sasando Building Kupang.jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Kupang City.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = LOGO KOTA KUPANG.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Mazās Zunda salas
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Austrumu Nusa Tengara]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1653
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1999
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 152.59
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2022
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 442281
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[IEST]]
 | utc_offset               = +9
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 10 | latm = 10 | lats =  | latNS = S
 | longd = 123 | longm = 36 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 4
 | website                  = {{url|http://kupangkota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Eumenes 2007-1.jpg
| att_nosaukums=[[Podnieklapsene]] (''Eumenes coarctatus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|       apakškārta = Apocrita
|   apakškārta_lv = Iežmauglapsenes
|       virsdzimta = Vespoidea
|     virsdzimta_lv = Lapseņu virsdzimta
|           dzimta = Vespidea
|        dzimta_lv = Lapsenes
|       dzimta_r=Lapseņu dzimta
|      apakšdzimta = Eumeninae
|   apakšdzimta_lv = Palapsenes
| binomial=Eumeninae
|      kategorijas = nē
}}
'''Palapsenes''' jeb '''podnieklapsenes''',<ref>[http://leb.daba.lv/Apochyta.htm Iežmauglapsenes – Apochyta] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090515163430/http://leb.daba.lv/Apochyta.htm |date={{dat|2009|05|15||bez}} }} {{lv ikona}}</ref> arī '''vientuļās lapsenes''' (''Eumeninae'') ir [[lapsenes|lapseņu dzimtas]] (''Vespidae'') apakšdzimta.<ref>[http://bugguide.net/node/view/249/tree Eumeninae apakšdzimta — podnieklapsenes] {{en ikona}}</ref> Vēl nesenā pagātnē tās tika izdalītas pastāvīgā [[Dzimta (bioloģija)|dzimtā]] ''Eumenidae''. Palapsenes ir vientuļnieces, kas nedzīvo kopā ar savas [[suga]]s īpatņiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Turlavas pagasts
| karte             = Turlavas_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Turlavas pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Turlavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Turlavas_pagasts_Flag.png
| karoga_nosaukums  = Turlavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Turlava
| platība           = 124,5
| iedzīvotāji       = 910<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|04|24||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 910 / 124.5 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.turlava.lv
}}
'''Turlavas pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar Kuldīgas novada [[Gudenieku pagasts|Gudenieku]], [[Kurmāles pagasts|Kurmāles]], [[Snēpeles pagasts|Snēpeles]] un [[Laidu pagasts|Laidu]] pagastiem un [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Kazdangas pagasts|Kazdangas]] un [[Lažas pagasts|Lažas]] pagastiem.

sentences: '''8. novembris''' ir gada 312. diena (313. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 53 dienas.

sentences:
[[Venēcija|Venēcijā]]]]
'''Grifs''' ({{val|gr|γρύφων, grýphōn}};, {{val|la|gryphus}}) ir [[mitoloģija|mitoloģiska]] būtne ar [[lauva]]s ķermeni, asti un pakaļējām kājām, [[ērgļi (putni)|ērgļa]] galvu un spārniem, ērgļa nagiem uz priekšējām kājām. Tā kā lauva tradicionāli tika uzskatīts par zvēru karali un ērglis par putnu karali, grifu var uzskatīt par īpaši spēcīgu un dižciltīgu radījumu. Dažkārt grifu var uzskatīt par visu radījumu karali. Grifs ir zināms kā dārgumu un nemateriālo vērtību sargātājs.<ref name="friar">{{Grāmatas atsauce|last=Friar
|first=Stephen
|title=A New Dictionary of Heraldry
|url=https://archive.org/details/newdictionaryofh0000unse_s3s3
|year=1987
|publisher=Alphabooks/[[A & C Black]]
|location=London
|isbn=0-906670-44-6
|page= [https://archive.org/details/newdictionaryofh0000unse_s3s3/page/173 173]}} {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Uzņēmējdarbība''' ir saimnieciska darbība — [[ražošana]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšana, ko veic [[uzņēmējs]] ar noteiktu mērķi — parasti [[peļņa]]s gūšanu. [[Latvija]]s likumdošanas aktos uzņēmējdarbības vietā oficiāli tiek lietots termins — [[komercdarbība]], bet uzņēmēja vietā — [[komersants]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2006|09|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060906125449/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5490 |archivedate={{dat|2006|09|06||bez}} }}</ref>. Uzņēmējdarbības veikšanai uzņēmēji veido [[uzņēmums|uzņēmumus]] kā organizatoriski saimnieciskas vienības.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Talismans
| attēls                   =  The Lucky One Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lucky One''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Skots Hikss]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Kevins Makkormiks]]
| scenārija autors         = [[Vills Feterss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Teilore Šilinga]]
* [[Džejs R. Fērgusons]]
* [[Blaita Danere]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Roadshow Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|4|20|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/lucky-one-2012|title=The Lucky One|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191018065452/https://bbfc.co.uk/releases/lucky-one-2012|archivedate={{dat|2019|10|18||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=luckyone.htm|title=The Lucky One (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Talismans"''' ({{val|en|The Lucky One}}) ir 2012. gada romantiska drāma, kas balstīta uz [[Nikolass Spārkss|Nikolasa Spārksa]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Skots Hikss]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Teilore Šilinga]], [[Džejs R. Fērgusons]] un [[Blaita Danere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|4|20||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Phelsuma cepediana Mauritius 040128.jpg
| att_nosaukums   =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Reptilia
| klase_lv        = Rāpuļi
| kārta           = Squamata
| kārta_lv        = Zvīņrāpuļi
| apakškārta      = Lacertilia
| apakškārta_lv   = Ķirzakas
| infrakārta      = Gekkota
| infrakārta_lv   = Gekonveidīgie
| dzimta          = Gekkonidae
| dzimta_lv       = Gekoni
| ģints           = Phelsuma
| ģints_lv        = Felsumas
| suga            = Phelsuma cepediana
| suga_lv         = Zilastes dienas gekons
| binomial        = Phelsuma cepediana, <small>([[Jacques-Gérard Milbert|Milbert]], 1812)</small>
| sinonīmi        =
* ''Phelsuma inunguis'' ([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)
* ''Anoplopus cepedeanus'' (Wagler, 1830: 142)
* ''Platydactylus Cepedianus'' ([[André Marie Constant Duméril|A.M.C. Duméril]] & [[Gabriel Bibron|Bibron]] 1836: 301)
* ''Phelsuma trilineatum'' ([[John Edward Gray|Gray]], 1842)
* ''Phelsuma cepedianum'' (Angel, 1942: 29)
* ''Phelsuma trilineata'' (Raxworthy & Nussbaum, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Kluge, 1993)
* ''Phelsuma cepediana'' (Glaw & Vences, 1994: 297)
* ''Phelsuma cepediana'', Rösler, 2000: 101)
| kategorijas = nē
}}
'''Zilastes dienas gekons''' (''Phelsuma cepediana'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i.<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=cepediana&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+cepediana%27%29%29 The Reptile Database: ''Phelsuma cepediana'' (Milbert, 1812)]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Borskābes struktūrformula

Borskābes molekulas modelis

Pulverveida borskābe
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksoborāts,
ortoborskābe, borakskābe,
 borofaks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |title=MK noteikumi Nr. 86 |access-date={{dat|2014|12|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305011238/http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
|           CAS numurs = 10043-35-3
|      ķīmiskā formula = H3BO3
|              molmasa = 61,83
|              blīvums = 1435
|  kušanas temperatūra = 170,9 °C
| viršanas temperatūra = 300 °C
| šķīdība ūdenī        = 2,52 g/100 mL (0 °C)
4,72 g/100 mL (20 °C)
5,7 g/100 mL (25 °C)
19,10 g/100 mL (80 °C)
27,53 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Borskābe''' jeb '''ortoborskābe''' (H3BO3 vai B(OH)3) ir ļoti vāja neorganiska [[skābe]]. Borskābe ir cieta bezkrāsaina viela, tās [[triklīnā singonija|triklīnie]], slāņainie kristāli ir plānu zvīņu veidā, kuras taustot liekas taukainas. Tas saistīts ar borskābes kristālrežģa uzbūvi, kur molekulas saistītas savā starpā ar [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saitēm]] plakanos monomolekulāros slāņos, bet šos slāņus savā starpā saista daudz vājākie starpmolekulārie spēki. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst diezgan slikti, bet šķīdība strauji pieaug līdz ar [[temperatūra]]s paaugstināšanos. Borskābei šķīstot, tiek uzņemts siltums,<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 491. lpp.</ref> tādēļ šķīdums atdziest. Borskābes sāļus sauc par [[borāti]]em.

sentences: '''Dzīves jēga''' jeb '''eksistences jēga''' ir [[Filozofija|filozofiska]] un [[Gars|garīga]] problēma, kas saistīta ar eksistences galīgā mērķa, cilvēces, cilvēka kā bioloģiskās sugas, kā arī cilvēka kā indivīda mērķa definēšanu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dial M for Murder
| oriģinālnos = ''Dial M for Murder''
| attēls = Dial M For Murder.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents = Alfreds Hičkoks
| scenārijs = [[Frederiks Nots]]
| aktieri = * [[Rejs Millands]]
* [[Greisa Kellija]]
* [[Roberts Kamingss]]
* [[Džons Viljamss (aktieris)|Džons Viljamss]]
| mūzika = [[Dmitrijs Tjomkins]]
| operators = [[Roberts Bērkss]]
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1954|5|18}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dial-M-for-Murder-(1954)#tab=summary|title=Dial M for Murder (1954) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2021|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Dial M for Murder''''' ir 1954. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trilleris. Filmas režisors un producents ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rejs Millands]], [[Greisa Kellija]], [[Roberts Kamingss]], un [[Džons Viljamss (aktieris)|Džons Viljamss]]. Filma ir balstīta uz [[Frederiks Nots|Frederika Nota]] 1952. gada lugas motīviem.

sentences:
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts|Vācija]]
[[Kategorija:Vācija]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Inesa Kraveca
 |      vārds_orig = ''Інеса Кравець''
 |          attēls = Inessa Kravets IAAF Championships 1995.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Inesa Kraveca 1995. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|10|5}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Dņepropetrovska|td=Ukraina|3s=Dņipro}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{UKR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=60}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 15,50 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 7,37 m
 |           PR2_d = Tāllēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Inesa Kraveca''' ({{val|uk|Інеса Миколаївна Кравець}}; dzimusi {{dat|1966|10|5}}) ir bijusī [[ukraiņi|ukraiņu]] [[vieglatlēte]]. Startējusi [[tāllēkšana|tāllēkšanā]] un [[trīssoļlēkšana|trīssoļlēkšanā]]. I. Kraveca bija [[pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordiste]] trīssoļlēkšanā no 1995. līdz 2021. gadam ([[Tokijas olimpiskās spēles (2020)|Tokijas olimpiskajās spēlēs]] viņas rekordu pārspēja [[Julimara Rohasa]]).

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts|Šaujamspēle no trešās personas skatpunkta}}
{{Vikikrātuves kategorija|Third-person shooters|Šaujamspēles no trešās personas skatpunkta}}

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name = SIA "Siguldas slimnīca"
| org/group =
| image =
| alt =
| image_size =
| caption =
| map_type =
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| coordinates_type =
| coordinates_region =
| coordinates_display =
| coordinates_format =
| coordinates = {{Coord|57|9|24.28|N|24|50|39.58|E|display=inline,title}}
| logo = Siguldas-slimnica-logo-2023.svg
| logo_size =
| location = {{vieta|Latvija|Sigulda|Lakstīgalas iela 13}}
| healthcare =
| funding =
| type = Pašvaldības SIA
| speciality =
| standards =
| emergency =
| helipad =
| affiliation =
| patron =
| network =
| beds =
| founded =
| closed =
| demolished =
| website = {{URL|1=siguldasslimnica.lv}}
| other_links =
}}
'''Siguldas slimnīca''' ir specializēta ārstniecības iestāde, kas atrodas Lakstīgalas ielā 13, [[Sigulda|Siguldā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vmnvd.gov.lv/lv/slimnicas|title=Slimnīcas {{!}} Nacionālais veselības dienests|website=www.vmnvd.gov.lv|access-date=2023-02-15|language=lv}}</ref> Tajā veic plānveida [[Ķirurģija|ķirurģisko]], [[Ortopēdija|ortopēdisko]] un [[ginekoloģija|ginekoloģisko]] operatīvo ārstēšanu ar akcentu uz mazinvazīvām metodēm, sniedz dzemdību palīdzību, kā arī ambulatoro un stacionāro rehabilitāciju.

sentences: '''Datora pielāgošana cilvēkiem ar īpašām vajadzībām''' (jeb '''datora pieejamība''' {{val|en|computer accessibility}}) ir [[dators|datorsistēmas]] pieejamību visiem cilvēkiem neatkarīgi no [[invaliditāte]]s veida vai traucējumu smaguma pakāpes. Termins "pieejamība" visbiežāk tiek lietots, atsaucoties uz specializētu aparatūru vai [[programmatūra|programmatūru]], vai abu kombināciju, kas paredzēta, lai persona ar invaliditāti vai traucējumiem varētu izmantot datoru. Datoru pieejamībai bieži ir tieša pozitīva ietekme uz cilvēkiem ar invaliditāti.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti|Kzonzu]]
[[Kategorija:Valmieras rajons|Kzonzu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Ismails Gaspirali
 |    vārds_orig = {{ubl|''İsmail Gaspıralı''|''Исмаил Гаспринский''}}
 |        attēls = Ismail Gaspirali 2.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1851|3|20}}|{{dat||3|8}}}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1914|9|24}}|{{dat||9|11}}}} (63 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Bahčisaraja}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{vieta|Krievijas Impērija}}
 |       tautība = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
 |  nodarbošanās = intelektuālis, izdevējs un [[panturkisms|panturkisma]] aktīvists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Parīzes Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: {{citas nozīmes|materiāliem|Keramika (nozīmju atdalīšana)|Keramika}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Parīzes Politikas zinātnes institūts
|native_name   = ''Institut d'études politiques de Paris''
|image_name    = Logo Sciences Po.svg
|image_size    =
|caption       =
|latin_name =
|motto         =
|established = 1872
|mottoeng      =
|type          = ''Grande école''
|calendar      = Semestris
|endowment     = {{Eiro|200 miljoni}} (2019)<ref name="Sciences Po Gouvernance & Budget">{{Tīmekļa atsauce|last=Sciences Po|first=|title=GOUVERNANCE & BUDGET|url=http://www.sciencespo.fr/à-propos/gouvernance-budget#Budget|publisher=Sciences Po|accessdate=May 20, 2020}}</ref>
|president     = Frederic Mion
|students      = 14 000
|undergrad     = 4000
|postgrad      = 10 000
|staff         =
|faculty       =
|location      = {{karogs|Francija}}, [[Parīze]]
|campus        =  [[Parīze]], [[Dižona]], [[Havra]], Mentona, [[Nansī]], [[Puatjē]], [[Reimsa]]
|athletics     =
|colors        = ''Sarkans'' {{Color box|#EE3135}}
|free_label    =
|free          =
|nickname      =
|website       = {{URL|https://www.sciencespo.fr/en|sciencespo.fr}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Bergs
|     vārds_orig =
|         attēls = Berg Carlos 1843-1902.png
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Zentenes pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība =
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rīgas Politehnikums]]
Argentīnas Nacionālā zinātņu akadēmija
[[Buenosairesa]]s Nacionālais muzejs
[[Montevideo]] Nacionālais muzejs
|     alma_mater =
|        zinātne = [[zooloģija]]
|     sasniegumi = aprakstījis simtiem jaunu [[Dienvidamerika]]s dzīvnieku sugu
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Dzīve, pārtraukta
| attēls = Girl, Interrupted (1999).png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Girl, Interrupted''
| žanrs = psiholoģiska drāma
| režisors = [[Džeimss Mengolds]]
| producents = * [[Duglass Viks]]
* [[Keitija Konrāda]]
| scenārija autors = * [[Anna Hamiltone Felana]]
* [[Liza Lūmere]]
* Džeimss Mengolds
| galvenajās lomās = * [[Vinona Raidere]]
* [[Andželīna Džolija]]
* [[Klea Duvalla]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Elizabete Mosa]]
* [[Endžela Betisa]]
* [[Džiliana Armenante]]
| mūzika = [[Maikls Danna]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1999|12|8|Losandželosā|2000|1|14|ASV|}}
| ilgums = 124 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-interrupted-1999|title=Girl, Interrupted|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 14, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|48,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girlinterrupted.htm|title=Girl, Interrupted (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Dzīve, pārtraukta"''' ({{val|en|Girl, Interrupted}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džeimss Mengolds]]. Galvenās lomas atveido [[Vinona Raidere]], [[Andželīna Džolija]], [[Klea Duvalla]], [[Britānija Mērfija]], [[Elizabete Mosa]], [[Endžela Betisa]] un [[Džiliana Armenante]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|8||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{jāuzlabo|nosaukumi jāsaskaņo ar rakstiem}}
{{atveidošana}}
__NOTOC__

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Launiona
| official_name = ''La Union''
| image_skyline = FvfRosarioLU6966 16.JPG
| imagesize =
| image_caption = Lauku ainava pie Rosario
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = La Union in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1850
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1497.7
| population_total = 822352
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =16 | latm = 30 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 25 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 20
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]
| p3 = '''19 municipalitātes'''
| p6 =
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LUN
| website                  = {{URL|http://www.launion.gov.ph/}}
}}
'''Launiona''' ({{val|fil|Lalawigan ng La Union}}, {{val|en|Province of La Union}}, {{val|ilo|Probinsia ti La Union}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 19 municipalitātēs un sīkāk 576 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Sanfernando (Launiona)|Sanfernando]]s. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]] (90 %).

sentences:
s nocietinājumos]]
'''Drakona zobi''' ir [[piramīda]]s veida [[dzelzsbetons|dzelzsbetona]] konstrukcijas, kuras izmanto [[tanks|tanku]], kā arī citas tehnikas aizkavēšanai. Šādas aizsargbūves plaši izmantoja [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Par drakona zobiem sauca arī zemē ieraktas [[granīts|granīta]] bluķu virknes, kuras izmantoja [[Somija]] [[Ziemas karš|Ziemas kara]] laikā pret [[Padomju Savienība|PSRS]] tankiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Matrikss
| attēls = The Matrix Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts = Filmas "Matrikss" plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Matrix''
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = * [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| producents = Džoels Silvers
| scenārija autors = * Endijs Vačovsks
* Lerijs Vačovsks
| galvenajās lomās = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliano]]
* [[Hugo Vīvings]]
| mūzika = Dons Deiviss
| operators = Bils Poups
| montāža = Zahs Stenbergs
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31|N|bez}}
| ilgums = 136 [[minūte]]s
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|63 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|463,5 miljoni}}<ref name="boxoffice" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| imdb = 0133093
}}
'''"Matrikss"''' ({{val|en|The Matrix}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]], viņi ir arī filmas scenārija autori un vieni no producentiem. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Džo Pantoliano]] un [[Hugo Vīvings]]. Šis ir pirmais darbs par Matriksu veidotajā filmu, komiksu, datorspēļu un animāciju sērijā. Triloģijas otrā daļa "[[Matrikss atjaunots]]" (''The Matrix Reloaded'') iznāca 2003. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kenijas sportistes|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Kenijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Digital Mystikz''''' ir [[Londona]]s [[dabsteps|dabstepa]] projekts, kurā darbojas divi producenti — ''[[Mala]]'' un ''[[Coki]]''. Kopā ar dabstepa mūziķi ''[[Loefah]]'', viņi pārrauga leibla [[DMZ (leibls)|DMZ]] darbību, kā arī nodarbojas ar regulārā pasākuma DMZ organizēšanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu gangsteris
| operators =
| attēls = American Gangster poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Teds Levins]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džons Orics]]
* [[Džons Houkss]]
* [[RZA]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Gangster''
| studija = * ''Imagine Entertainment''
* ''Scott Free Productions''
* ''Relativity Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|10|19}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|266,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1195607553/|title=American Gangster |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu gangsteris"''' ({{Val|en|American Gangster}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Denzels Vašingtons]], [[Čīvetels Edžiofors]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Džošs Brolins]], [[Teds Levins]], [[Armands Asante]], [[Džons Orics]], [[Džons Houkss]] un [[RZA]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Atkinsona-Šifrina atmiņas modelis''' ir veidots tā, ka [[informācija]] atmiņā glabājas trīs dažāda veida glabātuvēs - sensorajā reģistrā, īslaicīgajā glabātuvē un ilglaicīgajā glabātuvē.

sentences:
{{Navbox with columns
| name  = Eiropas valstu valdības
| title = [[Eiropa]]s [[Eiropas valstu un atkarīgo teritoriju uzskaitījums|valstu]] valdības (2023. gada septembris)
|above      = {{karogs|Eiropas Savienība}} — [[fon der Leienas komisija]]
|colstyle = padding-left:3px;
|colwidth = 25%
|col1 =

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Oktants
| abbreviation = Oct
| name_latin = Octans
| RA = 22
| dec = -90
| areatotal = 291
| arearank = 50. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''ν Oct''
| starmagnitude = 3,73
| neareststarname = ''HD 212168''
| stardistance = 75,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Paradīzes Putns]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Dienvidu Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences: '''25. jūnijs''' ir gada 176. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (177. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 189 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Zemesragi]]
[[Kategorija:Latvijas ģeogrāfija]]
[[Kategorija:Eiropas zemesragi]]

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Rakstnieces]]
[[Kategorija:ASV rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Kerners''' var būt:

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A330''
|attēls               = 2010-06-30 A330 LH D-AIKK EDDF 02.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A330-300'' 2010. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1992|11|2|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1994|1|11|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1992. gada
|skaits               = 1205 (2015. gada jūlijā)
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A330neo]]''
}}
'''''Airbus A330''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To kopš 1992. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences: '''29. novembris''' ir gada 333. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (334. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 32 dienas.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''Glikoproteīni''' ir [[olbaltumvielas]], kas satur [[Oligosaharīds|oligosaharīdu]] ķēdes ([[Glikāni|glikānus]]), kas kovalenti piesaistīti [[Aminoskābes|aminoskābju]] sānu ķēdēm. [[Ogļhidrāti]] ir pievienoti olbaltumvielai [[kotranslācija]]s vai posttranslācijas modifikācijā. Šis process ir pazīstams kā glikozilēšana. Izdalītās ārpusšūnu olbaltumvielas bieži tiek glikozilētas. Ogļhidrāti ir pievienoti dažiem olbaltumvielām, veidojot glikoproteīnus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Stefans Cveigs
|         vārds_orig = ''Stefan Zweig''
|             attēls = Stefan Zweig2.png
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1881
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārijas impērija]], (Tagad [[Austrija]])
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1942
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 22
|            m_vieta = [[Petropole]], [[Brazīlija]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Stefan Zweig Signature 1927.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Stefans Cveigs''' ({{val|de|Stefan Zweig}}; dzimis {{dat|1881|11|28}}, miris {{dat|1942|2|22}}) bija austriešu [[rakstnieks]].

sentences: '''Aužamās stelles''' ir [[mašīna]], ar kuru mehāniski [[aušana|auž]] audumus. Ar to palīdzību lielos daudzumos var noaust noteikta pinuma, blīvuma un platuma [[audums|audumu]]. Stelles ir viena no [[tekstilrūpniecība]]s pamatmašīnām. Stelles iedala bezatspoļu stellēs un atspoļu stellēs.

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =Ontārio hokeja līga
''Ontario Hockey League''
| aktuāla_sezona =
| logo           =205px-OHL Logo.svg.png
| pikseļi        =200px
| apraksts       =
| sports         =[[Hokejs]]
| dibin          =1974
| moto           =
| komandas       =20
| valsts         ={{CAN}} (17 komandas)
{{USA}} (3 komandas)
| čempions       =[[Hamiltonas "Bulldogs"]] (2 tituls)
| čempions_visv  =[[Ošavas "Generals"]] (13 tituli)
| mlapa          =http://www.ontariohockeyleague.com
}}
'''Ontārio hokeja līga''' ({{Val-en|Ontario Hockey League}}) ir viena no trim galvenajām [[Kanāda]]s junioru [[hokejs|hokeja]] līgām, kas kopā ar [[Kvebekas junioru hokeja līga|Kvebekas junioru hokeja līgu]] un [[Rietumu hokeja līga|Rietumu hokeja līgu]] veido [[Kanādas hokeja līga|Kanādas hokeja līgu]]. Līgā drīkst spēlēt hokejisti no 15 līdz 20 gadu vecumam.

sentences: Par '''imunitāti''' sauc organisma neuzņēmību pret [[slimība|slimību]] [[baktērija|baktērijām]], noteiktām [[inde|indēm]] un dažādiem svešķermeņiem. 20. gadsimta sākumā vācu zinātnieks [[Pauls Ērlihs]] noskaidroja, ka imunitāti rada [[asinis|asinīs]] esošās pretvielas jeb [[antivielas]]. Par šo atklājumu viņš kopā ar Mečņikovu [[1908]]. gadā saņēma [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums= Elfidiīda ''[[Elphidium macellum]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Rotalioidea
|    virsdzimta_lv = Rotalioidejas
|           dzimta = Elphidiidae
|        dzimta_lv = Elfidiīdas
|         binomial = Elphidiidae <small>Galloway, 1933</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Elphidiinae}}
* {{TaksoSaite|Faujasininae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Elfidiīdas''' (''Elphidiidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1933. gadā izveidoja amerikāņu paleontologs [[Džess Galovejs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] elfidiīdas ir zināmas no [[paleocēns|paleocēna stāva]] [[Paleogēns|paleogēnā]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Pēteris Fromholds Oskars fon Lēviss of Menārs''' ({{val-de|Peter Frommhold Oskar von Löwis of Menar}}, {{val-ru|Пётр Александрович Левиз-оф-Менар}}; 1830—1885) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] virsnieks, [[Krievijas impērija]]s armijas ģenerālmajors, [[Krievu-turku karš (1877—1878)|Krievu-turku kara (1877—1878)]] dalībnieks.

sentences: Par leņķa A '''tangensu''' sauc taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] [[katete|pretkatetes]] ''a'' attiecību pret piekateti ''b''.

sentences: '''Depopulācija''' ir iedzīvotāju skaita samazināšanās apdzīvotā vietā, reģionā vai valstī, ko izraisa [[demogrāfiskā pāreja]], kuras beigu fāzē [[dzimstība]] kļūst zemāka par aizvietošanas līmeni (2,1 dzimstība uz vienu sievieti), un iedzīvotāju novecošanās un līdz ar to pakāpeniski pieaugošās mirstības dēļ dzimstība samazinās zem mirstības līmeņa.

sentences:
[[Kategorija:Čiekurkalns]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Čiekurkalns]]

sentences:
'''ISO 8601''' ir starptautisks standarts [[datums|datuma]] un [[laiks|laika]] pierakstam, ko izdevusi [[Starptautiskā standartu organizācija]] (''International Organization for Standardization'', ''ISO''). Oficiāli standarts ir nosaukts par "''Data elements and interchange formats — Information interchange — Representation of dates and times''" ("Datu elementi un apmaiņas standarti — informācijas apmaiņa - datumu un laika attēlojums"). Galvenā ''ISO 8601'' standarta īpašība ir datuma un laika pieraksts, kurā vērtības tiek pierakstītas secībā no svarīgākā uz mazsvarīgāko jeb no lielākā (gads) uz mazāko (sekunde).
{| class="infobox" style="text-align: center; width: 25em"
| Piemēra datums:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}'''</big>
|-
| Piemērs ar atdalītu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}} {{CURRENTTIME}}Z'''</big>
|-
| Piemērs ar apvienotu datumu un laiku [[UTC]]:
|-
| <big>'''{{CURRENTYEAR}}-{{CURRENTMONTH}}-{{CURRENTDAY2}}T{{CURRENTTIME}}Z'''</big><!--
|-
| Piemērs ar nedēļas numuru:
|-
| <big>'''{{ISOWEEKDATE}}'''</big> -->
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Pļaviņu rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Pļaviņas]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Pļaviņas]]
| robež =
| mlapa =
}}

sentences: '''Agregātstāvoklis''' ir [[viela]]s pastāvēšanas veids. Viela var atrasties četros dažādos agregātstāvokļos — [[cieta viela|cietā]] (ledus), [[šķidrums|šķidrā]] (ūdens), [[gāze|gāzveida]] (tvaiks), [[plazma]]s stāvoklī (uz Zemes dabā ļoti reti novērojams). Ūdens ir viela, kuru dabā var redzēt visos trijos agregātstāvokļos (cietā, šķidrā un gāzveida). Pārējās vielas parasti varam redzēt tikai vienā vai divos agregātstāvokļos.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Marija Gūleke
|     vārds_orig = ''Maria Guleke''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1816
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tulkotāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{| class="wikitable"
|-
|  || Sveicināts, Vikipēdijas redaktor! Viss attīstās un nestāv uz vietas, arī Vikipēdija. Vikipēdijā tagad darbojas [[Vikidati|Vikidatu]] sistēma. Tas nozīmē, ka mēs starpviki saites uz citām Vikipēdijām rakstos vairs neliekam, bet starpviki saišu likšana notiek tīmekļa vietnē ''[http://www.wikidata.org/wiki/Wikidata:S%C4%81kumlapa wikidata.org]''. Tur var atrast arī palīdzību latviešu valodā par jauno starpviki saišu likšanas kārtību. Veiksmi Vikipēdijas papildināšanā!
|}<noinclude>
[[Kategorija:Vikidati]]
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes]]</noinclude>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2458''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2458''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2456]]'', ''[[Kosmos-2457]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2018
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|2018|8|6|SK}}
| Darbības_ilgums        = 8 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2457]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2459]]''
}}
'''''Kosmos-2458''''' (''Космос-2458'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 734. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 5.<ref name="ianc.rsa" /> Pavadonis orbītā tika palaists 2009. gada decembrī. 2018. gadā tas sabojājās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Bjērnstjerne Bjērnsons
|         vārds_orig = ''Bjørnstjerne Bjørnson''
|             attēls = Bjornson.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1832
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Kvikne}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1910
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 26
|            m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Norvēģis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Bjørnstjerne Bjørnson signature.png
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1903)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Bjērnstjerne Bjērnsons''' ({{val|no|Bjørnstjerne Martinius Bjørnson}}; dzimis {{dat|1832|12|8}}, miris {{dat|1910|4|26}}) bija norvēģu [[rakstnieks]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia angustifolia
| autors = Reichard
| attēls = Vicia sativa ssp nigra.jpeg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia angustifolia
| suga_lv = Šaurlapu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
| sinonīmi = ''Vicia sativa ssp. nigra''
}}

sentences: '''Akcija''' ir [[vērtspapīrs]], kas sevī ietver noteiktas [[nauda]]s summas iemaksu kādā [[uzņēmums|uzņēmumā]], tādejādi ļaujot tā  īpašniekam ([[akcionārs|akcionāram]]) kļūt par [[uzņēmums|uzņēmuma]] [[līdzīpašnieks|līdzīpašnieku]] un pretendēt arī uz uzņēmuma [[peļņa|peļņu]] caur [[dividende|dividendēm]].<ref name="investopedia">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/s/stock.asp|title=Stock|first=Adam|last=Hayes|work=investopedia.com|publisher=Investopedia|date=22 May 2021|accessdate=4 July 2021}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dimetiltriptamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 61-50-70
|      ķīmiskā formula = C12H16N2
|              molmasa = 188,269
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 40—59 °C
| viršanas temperatūra = 160 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Desava
 | official_name            = ''Dessau''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Bauhaus.JPG
 | image_caption            = ''Bauhaus'' ēka Desavā
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_map                =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 50px
 | pushpin_map              = Vācija#Saksija-Anhalte
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
| latd  = 51| latm  = 50| lats  = | latNS  = N
| longd = 12| longm = 14| longs = | longEW = E
 | image_shield             = Wappen Dessau.png
 | population_as_of         = 2007
 | population_footnotes     = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.world-gazetteer.com/wg.php?x=&men=gpro&lng=en&dat=32&geo=-61&srt=npan&col=aohdq&pt=c&va=x&geo=510607222 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|06|30||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20130630163340/http://www.world-gazetteer.com/wg.php?x=&men=gpro&lng=en&dat=32&geo=-61&srt=npan&col=aohdq&pt=c&va=x&geo=510607222 |archivedate={{dat|2013|06|30||bez}} }}</ref>
 | population_total         = 75184
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Vācija}} [[Vācija]]
 | subdivision_name1        =[[Saksija-Anhalte]]
 | established_title        =Pirmoreiz minēta rakstos
 | established_date         =[[1213]]. gadā
 | website                  = http://www.dessau.de/
}}
'''Desava''' ({{val-de|Dessau}}) ir pilsēta [[Vācija|Vācijā]], [[Saksija-Anhalte|Saksijā-Anhaltē]], pie [[Mulde]]s upes ietekas [[Elba|Elbā]], kopš 2007. gada 1. jūlija daļa no [[Desava-Roslava|Desavas-Roslavas]] ''(Dessau-Roßlau)'' apriņķa brīvpilsētas. [[Anhalte]]s vēsturiskais centrs. Pilsēta vēsturiski pazīstama kā arhitektūras un dizaina skolas [[Bauhaus]] centrs.

sentences: '''Brazīlijas militārā diktatūra''' bija autoritārs militārais režīms, kas valdīja [[Brazīlija|Brazīlijā]] pēc 1964. gada 31. marta — 1. aprīļa militārā valsts apvērsuma līdz 1985. gada 15. martam, kad par prezidentu kļuva režīma opozīcijas pārstāvis. 1964. gada valsts apvērsumā tika gāzta [[Populisms|populistiskā]] prezidenta [[Žoao Gularts|Žoao Gularta]] valdība. Apvērsuma iemesli meklējami dziļā politiskajā nestabilitātē, kas Brazīlijā pastāvēja jau kopš 1945. gada, kad militārā apvērsumā tika izbeigta [[Vargasa ēra]], un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] valdošajā antikomunismā, kas jebkādu liberālismu [[Latīņamerika|Latīņamerikā]] uzskatīja par drošu ceļu uz komunismu. Diktatūras laikā vismaz 191 režīma politiskais pretinieks tika nogalināts, 243 “pazuda” un daudzi tika fiziski un psiholoģiski spīdzināti, tai skaitā pašreizējā prezidente [[Dilma Rusefa]], taču režīma upuru skaits krietni atpaliek no [[Čīle]]s, [[Argentīna]]s un [[Urugvaja]]s militāro diktatūru rādītājiem.<ref>[http://www.theguardian.com/world/2014/dec/10/brazil-president-weeps-report-military-dictatorship-abuses Brazil president weeps as she unveils report on military dictatorship's abuses]</ref>

sentences:
glezna)]]
'''Kristianizācija''' ir termins [[Reliģijpētniecība|reliģijpētniecībā]], vēsturē, kulturoloģijā un politikā, kas apzīmē [[Kristietība|kristietības]] pieņemšanas procesu, ko veic viens cilvēks vai kāda cilvēku grupa (sabiedrība, valsts). Lielākoties kristianizācija ir izplatījusies ar misiju starpniecību, pievēršot cilvēkus individuāli, bet bieži, kā Latvijas teritorijā, tā ir bijusi valdību vai militāro vadoņu piespiedu darbības rezultāts.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Sīriuss
|               attēls =
Sīriusa atrašanās vieta [[Lielais Suns|Lielā Suņa zvaigznājā]]
|       citi nosaukumi = Lielā Suņa alfa, α Canis Majoris,
 Spuļģis
|           zvaigznājs = [[Lielais Suns]]
|          deklinācija = −16° 42′ 58,017″
|        rektascensija = 06h 45m 08,9173s
|    redzamais spožums = -1,47
|   absolūtais spožums = 1,42
|                 masa = 2,02
}}
'''Sīriuss''' ({{val|la|Sirius}}, arī '''Lielā Suņa Alfa''' jeb '''Lielā Suņa α''') ir [[Spožāko zvaigžņu saraksts|spožākā zvaigzne]] [[nakts]] debesīs.<ref>Saule, protams, arī ir zvaigzne, bet tā naktī nespīd.</ref> Sīriusu var redzēt no jebkura punkta [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]], izņemot pašus ziemeļus (virs 74° ziemeļu platuma). Sīriuss atrodas 8,6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s un ir viena no tuvākajām zvaigznēm.<ref>Byrd, D. [http://earthsky.org/brightest-stars/sirius-the-brightest-star "Sirius is Dog Star and brightest star"]. ''EarthSky''. February 17, 2014.</ref> Sīriuss ir [[galvenās secības zvaigzne]], ietilpst A1 spektrālajā klasē.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Bakri al Bagdādi
|     vārds_orig = {{ara|أبو بكر البغدادي}}
|         attēls = Mugshot of Abu Bakr al-Baghdadi.jpg
|     att_izmērs = 100px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{flag|Irāka}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2019
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{SYR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Abū Bakri al Bagdādi''' ({{val|ar|أبو بكر البغدادي}}, ''{{transl|ar|ALA|ʾabū bakri l-baḡdādī}}'';<ref name="Abraham">{{ziņu atsauce |last=Rubin |first=Alissa J. |authorlink=Alissa J. Rubin |title=Militant Leader in Rare Appearance in Iraq|url=http://www.nytimes.com/2014/07/06/world/asia/iraq-abu-bakr-al-baghdadi-sermon-video.html |newspaper=The New York Times|date=5 July 2014|accessdate=20 July 2014}}</ref><ref name="Abu"/><ref name="Ibrahim"/> 1971—2019) bija [[Islāma valsts]] līderis.<ref name="Dov Lieber Jpost">{{ziņu atsauce |author=Dov Lieber |agency=Reuters |date=9 November 2014 |title=Iraqi official confirms Islamic State leader Baghdadi injured in US airstrike |newspaper=The Jerusalem Post |url=http://www.jpost.com/Middle-East/Report-Islamic-State-spokesman-confirms-leader-Baghdadi-injured-in-US-airstrike-381274 |accessdate=16 March 2015}}</ref><ref name=farsnews>{{ziņu atsauce |url=http://english.farsnews.com/newstext.aspx?nn=13930421001395 |title=Iran Asks for Worldwide Prosecution of ISIL Ringleader Abu Bakr Al-Baghdadi |date=12 July 2014 |publisher=FARS News agency |accessdate=16 March 2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150216201148/http://english.farsnews.com/newstext.aspx?nn=13930421001395 |archivedate={{dat|2015|02|16||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150216201148/http://english.farsnews.com/newstext.aspx?nn=13930421001395 |date={{dat|2015|02|16||bez}} }}</ref><ref name=secretnews>{{Tīmekļa atsauce |url=http://secretnews-compact.com/index.php?option=com_content&view=article&id=43481:iran-asks-for-worldwide-prosecution-of-isil-ringleader-abu-bakr-al-baghdadi&catid=1:latest-news&Itemid=50 |title=Iran Asks for Worldwide Prosecution of ISIL Ringleader Abu Bakr Al-Baghdadi |access-date={{dat|2015|03|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150216195800/http://secretnews-compact.com/index.php?option=com_content&view=article&id=43481%3Airan-asks-for-worldwide-prosecution-of-isil-ringleader-abu-bakr-al-baghdadi&catid=1%3Alatest-news&Itemid=50 |archivedate={{dat|2015|02|16||bez}} }}</ref>

sentences: '''Gulta''' ir [[mēbele]], kas paredzēta [[gulēšana]]i un [[atpūta]]i; parasti konstrukcija, kas balstās uz četrām "kājām" un ar ieklātu vai iebūvētu [[matracis|matraci]]. Antīkajā pasaulē vairākus gadsimtus gulta tika uzskatīta par vissvarīgāko mēbeli<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.encyclopedia.com/topic/Mattress.aspx | title= Mattress | publisher= Encyclopedia.com | accessdate= 31-05-2011}}</ref> un tā simbolizēja sociālo stāvokli. Senajās civilizācijās, izņemot [[Senā Ēģipte|Seno Ēģipti]], gulta tika izmantota ne tikai gulēšanai, bet arī kā vieta, kur [[ēšana|ieturēt maltīti]].<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/58030/bed | title= Bed | publisher= Encyclopaedia Britannica | accessdate= 31-05-2011}}</ref>

sentences:
celtniecība Rīgā]]
'''Celtniecība''' jeb '''būvniecība''' ir [[arhitektūra]]s un [[inženierija]]s process, kas ietver [[celtne|būvju]] vai [[infrastruktūra]]s projektēšanu, būvēšanu, paplašināšanu un atjaunošanu, lietojot būvizstrādājumus un būviekārtas.<ref name="termini.lza.lv" />
Celtniecība ir viena no svarīgākajām [[ražošana]]s nozarēm.<ref name="europa.eu" />

sentences:
ar mērci]]
'''Mērce''' ir šķidra vai daļēji šķidra piedeva ēdieniem. To izmanto, lai mainītu [[ēdiens|ēdiena]] garšu un izskatu. Vispārīgi mērces var iedalīt divās grupās: saldajās mērcēs, kuras pievieno [[saldais ēdiens|saldajiem ēdieniem]], un mērcēs, kas paredzētas [[otrais ēdiens|otrajam ēdienam]]. Pie mērcēm var pieskaitīt arī [[kečups|kečupu]], [[majonēze|majonēzi]], [[sojas mērce|sojas mērci]], [[sinepes]] un citus produktus.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2515''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2515''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Bars-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|3|23|SK}} 09:42 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 5 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 4000 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 97,6°
| Periods                =
| Apoapsīda              = 592 km
| Periapsīda             = 542 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2503]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2515''''' (''Космос-2515'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2016. gada februārī.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Normens Pričards
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Norman Pritchard''
 |              attēls = Pritchard 1900.jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Normens Gilberts Pričards
 |              dz_dat = {{dat|1875|06|23}}
 |             dz_viet = [[Kalkuta]], [[Britu Indija]]
 |             mir_dat = {{dat|1929|10|30}}
 |            mir_viet = [[Losandželosa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|IND}} [[Indija]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 2 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|Indija|britu}} [[Indija]] }} (IND)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešiem|200 metri]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 m barjerskrējiens]]}}
}}

sentences: '''Rubīns''' (no {{val|la|ruber}} — 'sarkans') ir [[minerāls|minerāla]] — [[korunds|korunda]] paveids — koši sarkani, caurspīdīgi korunda kristāli. Rubīna sarkano krāsu nosaka [[hroms|hroma]] piejaukumi. Rubīns dabā ir ļoti reti sastopams, taču mūsdienās tiek ražots salīdzinoši lēts mākslīgais rubīns. Rubīns ir [[Bībele|Bībelē]] visbiežāk pieminētais dārgakmens. Austrumos rubīnu sauc „lals” — ar šādu nosaukumu to agrāk pazina arī [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls = Plourdosteus livonicus nuchale.jpg
| att_nosaukums = '''''Plourdosteus livonicus''''' ''nuchale'' kauls.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| infratips = Gnathostomatha
| infratips_lv = Žokļaiņi
| klase = Placodermi
| klase_lv = Bruņuzivis
| apakšklase = Arthrodira
| apakšklase_lv = Artrodiras
| kārta = Euarthrodira
| dzimta = Plourdosteidae
| dzimta_lv = Plordosteīdas
| ģints = Plourdosteus
| ģints_lv = Plordosteji
| suga = Plourdosteus livonicus
| kategorijas = nē
| binomial= Plourdosteus livonicus <small>(Eastman, 1896)</small>
}}
'''''Plourdosteus livonicus''''' ir [[Plordosteīdas|plordosteīdu]] [[Artrodiras|artrodiru]] suga. Tās pārstāvji dzīvoja [[Augšdevons|augšdevonā]], [[Frānas stāvs|frānas]] laikmeta sākumā ([[Gaujas svīta|gaujas]] un [[amatas svīta]]s). Sugu pirmo reizi kā ''Dinichthys livonicus'' aprakstīja amerikāņu paleontologs [[Čārlzs Estmans]] 1896. gadā, pamatojoties uz [[Kristians Panders|Pandera]] 1857. gada publikāciju. 1951. gadā zviedru paleontologs Tūrs Ervigs sugu pieskaitīja [[Plordosteji|plordosteju]] ģintij. Sugas [[holotips]] ir [[vidējais muguras kauls]] no [[Gauja]]s atseguma (gaujas svīta) [[Latvija|Latvijā]]. Nosaukums ''Plourdosteus livonicus'' nozīmē Livonijas (no latīņu ''livonicus'' – [[Livonija]]) plordostejs. Suga bija izplatīta [[Galvenais devona lauks|Galvenajā devona laukā]], Latvijā (Gauja pie Jančukalna (iespējams [[Inčukalns]])), [[Igaunija|Igaunijā]] ([[Piuza]] pie Jeksi mājām), [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] ([[Orodeža]] pie Jamtesovas).

sentences:
]]
'''Starptautiskais grāmatas standartnumurs''' ({{val|en|International Standard Book Number}}, ISBN) ir unikāls [[grāmata|grāmatu]] starptautisks identifikatornumurs. ISBN ir veidots, vadoties pēc 9 ciparu grāmatas standartnumuru sistēmas (SBN), kuru izveidoja Gordons Fosters 1960. gados. ISBN sistēmu lieto vairāk nekā 150 valstīs. Šis kods tiek piešķirts publiski pieejamiem monogrāfiskiem izdevumiem. 13 ciparu garais kods sastāv no pieciem elementiem (kas katrs ir jāatdala viens no otra): prefikss, reģistrācijas grupa, reģistrants, publikācija, [[kontrolcipars]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Plotīns
|     vārds_orig = Πλωτῖνος (Plotinus)
|         attēls = Plotin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Filozofa galva no [[Vatikāns|Vatikāna]] muzeja
|     dz_dat_alt = ap [[205]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Likopole pie [[Nīla]]s, [[Romas impērija]]
(tagad [[Asjuta]] {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[270]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Kampānija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[filozofija]]
|     sasniegumi = Neoplatonisma filozofija
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Plotīns''' ({{val|el| Πλωτῖνος}} (''Plōtínos''), dzimis ap [[205]]. gadu, miris ap [[270]]. gadu) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[filozofs]] un skolotājs.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 43
 | lv  = Četrdesmit trīs
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Erfurte
 | official_name            = ''Erfurt''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Erfurt cathedral and severi church-2.jpg
 | image_caption            = Erfurtes katedrāle un citas tai blakus esošās baznīcas
 | image_flag               = Flagge der kreisfreien Stadt Erfurt laut Hauptsatzung.svg
 | image_shield             = DEU Erfurt COA.svg
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Vācija#Tīringene
| latd  = 50| latm  = 59| lats  = | latNS  = N
| longd = 11| longm = 02| longs = | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of Thuringia.svg}} [[Tīringene]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 742. gadā
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 269.91
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2019. gada 31. decembrī
 | population_footnotes     = <ref name="Statistik">{{tīmekļa atsauce | url= https://statistik.thueringen.de/datenbank/TabAnzeige.asp?GGglied=1&GGTabelle=lk&GGTabelle=gem&GGTabelle=erf&GGTabelle=vg&tabelle=gg000102&startpage=99&csv=&richtung=&sortiere=&vorspalte=1&tit2=&SZDT=&anzahlH=-1&fontgr=12&mkro=&AnzeigeAuswahl=&XLS=&auswahlNr=&felder=2&zeit=2019%7C%7Cs1&anzahlZellen=942 | title= Thüringer Landesamt für Statistik | language= de | accessdate= 2020. gada 6. augustā}}</ref>
 | population_total         = 213981
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 99084–99099
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 194
 | website                  = {{URL|http://www.erfurt.de/}}|
 | footnotes                =
}}

sentences:
]]
{{Citas nozīmes|augšanas veidu|Koks (nozīmju atdalīšana)|Koks}}
'''Koki''' ir daudzgadīgi [[augi]] ar vienu galveno [[Stumbrs|stumbru]].<ref>Bumbure M., Jaudzeme V., Muižarāja E., Pētersone A. Augu morfoloģija un anatomija. Rīga, 1967.</ref>Tas ir viens no augu augšanas veidiem. Botānikas nozari, kas pētī kokaugus, sauc par [[dendroloģija|dendroloģiju]], un šīs nozares zinātniekus — par dendrologiem. Meistarus, kuri veido koku vainagus un koku stādījumus, sauc par [[Arboristika|arboristiem]].

sentences: '''Siltā fronte''' ir siltās [[gaiss|gaisa]] masas lēna ienākšana kādā teritorijā. Parasti tas notiek, siltajam gaisam lēni, divu — triju dienu laikā slīdot pa aukstā gaisa masu virzienā uz augšu. Lielā augstumā veidojas [[spalvmākoņi]], kas ar laiku pārvēršas par [[slāņmākoņi]]em un tad par [[lietus slāņmākoņi]]em, no kuriem ilgstoši līst vai smidzina [[smidzinošs lietus|smalks lietus]]. Spalvmākoņi izveidojas divas dienas pirms lietus un 700—800 km pirms pašas frontes līnijas, parasti 7—10 km augstumā virs [[Zeme]]s. Spalvmākoņi izskatās plāni, tie bieži pēc izskata atgādina spalvas, tie var izskatīties arī [[āķveidīgie spalvmākoņi|āķveidīgi]]. Tie neveido ēnu uz Zemes virsmu, bet gan laiž cauri [[Saule]]s gaismu. Šo mākoņu kustība ir praktiski nepamanāma un šķiet, ka tie vispār nekustas uz priekšu. Nokrišņi no šiem mākoņiem neizkrīt. Tomēr tikai pati spalvmākoņu parādīšanās vien nenozīmē, ka tuvojas siltā fronte, bet tā tuvojas tad, ja spalvmākoņus pamazām nomaina jau biezāki slāņmākoņi, kas vienmērīgā slānī noklāj visas debesis, bet pēc tam parādās arī lietus slāņmākoņi, kas atnes ilgstošu, parasti smalku lietu. Pēc šī [[lietus]], kas var ilgt visu dienu, ienāk siltais gaiss un gaisa temperatūra paaugstinās.

sentences: '''Atakamas Lielā milimetru ierinda'''<ref>[http://letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=milimetru%20ierinda&id=932357&g=1 Letonika.lv ieraksts]</ref> (''Atacama Large Millimeter/submillimeter Array'', ALMA) ir starptautisks astronomisks projekts — milimetru un submilimetru diapazona [[radioteleskops|radioteleskopi]], kas apvienoti vienotā [[radiointerferometrs|radiointerferometrā]]. ALMA atrodas [[Atakamas tuksnesis|Atakamas tuksnesī]] [[Čīle]]s ziemeļos. Tā kā atrašanās sausos apstākļos lielā augstumā ir absolūti nepieciešama darbībai milimetru viļņu diapazonā, teleskopu ierinda ir izveidota uz Čahnantora plato 5000 metru augstumā virs jūras līmeņa netālu no Jano de Čahnantoras observatorijas (''Llano de Chajnantor Observatory'') un APEX (''Atacama Pathfinder Experiment'') teleskopa. Ir cerība, ka ALMA, kura sastāv no 66 radioteleskopiem 12 m (39 pēdu) un 7 m (23 pēdu) diametrā, kas uztver milimetru un submilimetru viļņu garumā, sniegs ieskatu [[zvaigzne|zvaigžņu]] izcelsmē agrīnajā [[Visums|Visumā]], kā arī detalizētus vietējo zvaigžņu un planētu formācijas attēlus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''When Marnie Was There''
| attēls                   = When Marnie Was There.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''思い出のマーニー''
| žanrs                    = anime, drāma
| režisors                 = [[Hiromasa Joonebajashi]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|7|19||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/when-marnie-was-there-2014|title=When Marnie Was There|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{JAP}}
| valoda                   = [[japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10,5 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]34,1 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whenmarniewasthere.htm|title=When Marnie Was There|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 16, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''When Marnie Was There''''' ({{val|ja|思い出のマーニー}}, ''Omoide no Mānī'') ir 2014. gada [[Japāna]]s [[anime]] filma, kuras režisors ir [[Hiromasa Joonebajashi]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|19||bez}}.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 29
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = Cu
 |              atommasa = 63,546
 |    valences elektroni = [Ar]3d10 4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Dabiskais varš un vara caurules fragments
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1''', '''+2''', +3, +4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = 8933<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 1357,6 K (1084,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 2835 K (2562 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1,678{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3810
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,140
}}

sentences:
{{cita nozīme|mājlopiem|Korāna otro sūru|Bakara (sūra)}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = CH cow 2.jpg
| att_nosaukums=Govs
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = 	Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = 	Artiodactyla
|         kārta_lv = 	 Pārnadži
|           dzimta = 	Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|        cilts=Bovini
|        cilts_lv=Vēršu cilts
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = Bos primigenius
|          suga_lv = Taurs
|         pasuga=Bos primigenius taurus
|        pasuga_lv=Liellops
|  kategorijas=nē
| binomial=Bos primigenius taurus <small>([[Bojanus]], 1827)</small>
| sinonīmi=
''Bos taurus''
}}
'''Liellops''' (''Bos primigenius taurus'') ir liela auguma [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[mājlops]], kura priekštecis ir izmirušais [[Eirāzija]]s [[taurs]] (''Bos primigenius''). Tas ir visbiežāk sastopamais [[vērši|vēršu ģints]] (''Bos'') dzīvnieks. Liellopa mātīti sauc par '''govi''', bet tēviņu par '''bulli''', kastrētu tēviņu par '''vērsi''', toties mazuli sauc par '''teļu'''. Govs ir [[Nepāla]]s [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais dzīvnieks]].

sentences: '''Reputācija''' ir sociālās vienības (personas, sociālās grupas, [[organizācija]]s vai vietas) viedoklis par šo vienību, parasti kā rezultāts sociālam novērtējumam pēc kritēriju kopuma, piemēram, uzvedības vai snieguma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/reputation|title=Definition of REPUTATION|website=www.merriam-webster.com|access-date=2020-08-27|language=en}}</ref>

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ostrovmuostaha
| oriģinālnosaukums    = ''Остров Муостах''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=33| lats=17| latNS=N
| longd=130| longm=01| longs=31| longEW=E
| novietojums          = [[Muostāha]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1935
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1996
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Ostrovmuostaha»''' ({{val|ru|Полярная станция «Остров Муостах»}}) ir slēgta [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?t=1176 Полярная Почта. Муостах, остров]</ref> Izvietojusies [[Muostāha]]s salas dienvidu galā [[Buorhajas līcis|Buorhajas līča]] rietumu daļā [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Stacija izveidota 1935. gadā, slēgta 1996. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm |title=ОПИСАНИЕ МОРСКИХ ГИДРОМЕТСТАНЦИЙ И ПОСТОВ |access-date={{dat|2021|01|30||bez}} |archive-date={{dat|2021|02|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210204004406/http://nodc.meteo.ru/EMDM/Laptevix/Tabl1_4/104_tabl1_4.htm }}</ref> Līdzās stacijai atrodas 17 m augsta ar koku apšūta [[bāka]].<ref>[https://turbina.ru/guide/Sakha-(Yakutiya)-Rossiya-86560/Zametki/Zapiski-na-polyakh-Mayak-na-ostrove-Muostakh-78679/ Записки на полях. Маяк на острове Муостах]</ref> Staciju arī pēc tās slēgšanas periodiski izmanto [[ģeokrioloģija|ģeokrioloģiskās]] ekspedīcijas, kas pēta salā [[mūžīgais sasalums|mūžīgā sasaluma]] procesus.<ref>[https://epic.awi.de/id/eprint/48551/1/20Years_of_Terrestrial_Research_in_the_Siberian_Arctic-russian.pdf 20 лет наземных исследований в сибирской Арктике. История экспедиций "Лена"]</ref>

sentences:
'''Bāriņtiesa''' ir īpaša iestāde bērna vai aizgādnībā esošas personas tiesību un tiesisko interešu aizsardzībai. Bāriņtiesas [[Latvija|Latvijā]] izveido un uztur novada vai pilsētas [[pašvaldība]]s. Latvijas Republikas [[Latvijas_Republikas_Civillikums|Civillikumā]] noteiktajos gadījumos bāriņtiesa var sniegt palīdzību mantojuma lietu gadījumos, ja novadā vai pašvaldībā nav [[notariāts|notāra]]. Bāriņtiesas rīkojas, balstoties uz normatīvajiem aktiem un publisko tiesību principiem.
Parasti bāriņtiesu veido bāriņtiesas priekšsēdētājs un vismaz trīs bāriņtiesas locekļi. To skaits var mainīties, ņemot vērā attiecīgajā pašvaldībā deklarēto iedzīvotāju skaitu. Bāriņtiesu darbību uzrauga un metodisko palīdzību bērnu tiesību vai aizgādnībā esošas personas tiesību jautājumos sniedz [[Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcija]], bet [[Latvijas Tieslietu ministrija|Tieslietu ministrija]] sniedz metodisko palīdzību apliecinājumu un mantojuma jautājumu gadījumos.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.barintiesuasociacija.lv/ko-der-zinat/kas-ir-barintiesa|title=Kas ir Bāriņtiesa?|language=latviešu|accessdate={{dat|2018|10|2||bez}}|archive-date={{dat|2018|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181007192546/http://www.barintiesuasociacija.lv/ko-der-zinat/kas-ir-barintiesa}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pilsētas meitenes
| attēls                   = Uptown Girls.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Uptown Girls''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Boazs Jakins]]
| producents               = [[Fišers Stīvenss]]
| scenārija autors         =
* [[Džūlija Dāla]]
* [[Lisa Deividovica]]
* [[Elisona Džeikobsa]]
* [[Mo Ogrodņika]]
| galvenajās lomās         =
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Mārlija Šeltona]]
* [[Donalds Feisons]]
* [[Hetere Loklīra]]
| mūzika                   = [[Džoels Maknīlijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Metro–Goldwyn–Mayer]]''
| izplatītājs              = ''[[MGM Distribution Co.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|15||bez}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=uptowngirls.htm|title=Uptown Girls (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 14, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|44,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pilsētas meitenes"''' ({{val|en|Uptown Girls}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Boazs Jakins]]. Galvenās lomas atveido [[Britānija Mērfija]], [[Dakota Faninga]], [[Mārlija Šeltona]], [[Donalds Feisons]] un [[Hetere Loklīra]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|8|15||bez}}.

sentences: '''Minerālu klase''' ir augstākā [[minerāls|minerālu]] klasifikācijas sistēmas pamatvienība. Mūsdienās apzināti ap 4000 minerālu veidi un vienkāršākai šī lielā vienību skaita iepazīšanai ir nepieciešama ērta klasifikācijas sistēma. Mūsdienās paralēli pastāv vairākas minerālu klasifikācijas sistēmas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Kēšegas kalni
|attēls                 = Kőszeg,_Kőszegi-hegységgel.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Kēšegas pilsēta ar kalniem fonā
| map_type            = Ungārija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.360222 | latNS  = N
| longd = 16.409453 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{HUN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Gešrībenšteins]] (Īrotkē kalns)
|augstums               = 884
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda struktūrformula

Nikotīnamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = PP vitamīns, nikotīnskābes amīds
3-piridīnkarbonskābes amīds, niacīnamīds
|           CAS numurs = 98-92-0
|      ķīmiskā formula = C6H6N2O
|              molmasa = 122,12
|              blīvums = 1446,3
|  kušanas temperatūra = 129,5 °C
| viršanas temperatūra = 334 °C
|        šķīdība ūdenī = labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Nikotīnamīds''' jeb '''nikotīnskābes amīds''' ir svarīgs ūdenī šķīstošs [[vitamīns]], kas ietilpst svarīgu [[ferments|fermentu]] — [[dehidrogenāzes|dehidrogenāžu]] — [[koferments|kofermentu]] sastāvā un nepieciešams [[oksidēšanās]] procesu nodrošināšanai organismā. Organismā viegli veidojas no [[nikotīnskābe]]s fermentatīvās amidēšanās ceļā. Nikotīnskābi un nikotīnamīdu sauc arī par '''PP vitamīnu''' jeb '''niacīnu'''. Nikotīnamīds ir balta pulverveida viela,kas var pastāvēt četrās polimorfajās formās. Organismā nikotīnamīds uzsūcas [[tievā zarna|tievajā zarnā]]. Atšķirībā no nikotīnskābes, kas atrodama galvenokārt augos, nikotīnamīds sastopams dzīvnieku izcelsmes produktos.<ref>Zariņš, L. Neimane. Uztura mācība. R:, LU Akadēmiskais apgāds, 2009, 45. lpp., {{ISBN|978-9984-45-074-2}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Troizēna
| native_name    = {{gree|Τροιζήν}}
| image          = The ruins of the 4th century BC Temple of Hippolytus (son of Theseus) at Troezen, Argolid, Greece (14005631442).jpg
| image_size     =
| caption        = Ipolita tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 30| lats = 11| latNS = N
| longd = 23| longm = 20| longs = 53| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Troizēna''' ({{val|grc|Τροιζήν}}) bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] joniešu pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]], [[Peloponēsa]]s austrumos, [[Grieķija|Grieķijā]]. Netālu atrodas neliels ciemats Trizina, kas iepriekš saucās Damalas (Δαμαλάς), bet tagadējo nosaukumu par godu Troizēnai ieguva 1929. gadā. Troizēna skaitās mitoloģiskā varoņa [[Tēzejs|Tēzeja]] dzimtā pilsēta.<ref>N. Kūns, Sengrieķu mīti un varoņteikas, Latvijas Valsts Izdevniecība, Rīga, 1959. g., 191. lpp.</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dapitana
 | official_name            = ''Dapitan''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Dapitan Church facade.jpg
| image2                   = Dapitan City Government Center.jpg
| image3                   = T'nalak Festival Subanen girl.jpg
| image4                   = Dakak Zipline.png
| image5                   = Dapitan Ancestral House 04.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator zamboanga del norte dapitan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Zamboangas Pussala]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļzamboanga]]
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 1595
 | established_title1       = Dibināta
 | established_date1        = 1629
 | established_title2       = Pilsēta
 | established_date2        = 1963
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 50
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 390.53
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 85202
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 39 | lats = 18 | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 25 | longs = 27 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7101
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 33
 | website                  = {{URL|https://dapitancity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
, [[sinepes|sinepēm]] un gurķu mērci]]
'''Hotdogs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/hot-dogs-pret-hotdogs/ |title= Hot-dogs pret hotdogs pret hot dogs |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 20. februāris |accessdate= 2019. gada 19. augustā}}</ref> (no {{val|en|hot dog}} — ‘karstais suns’) ir maizīte ar karstu [[cīsiņš|cīsiņu]] un piedevām, piemēram, [[sinepes|sinepēm]], [[kečups|kečupu]] vai [[majonēze|majonēzi]]. Hotdogus pirmie sāka gatavot [[vācieši]]. Viņi izmanto [[Frakfurtes desiņa]]s un [[Vīnes desiņa]]s. 19. gadsimtā vācu imigranti [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šīs maizītes pārdeva ar nosaukumu ''dachshund sausages'' ([[taksis|takšu]] desiņas, jo desiņas bija tievas un garas kā šī suņu šķirne), bet tā kā šo vārdu amerikāņiem bija grūti izrunāt, tad nosaukums mainījās uz ''dog'' (suns). Parasti hotdogi tiek pārdoti karsti un tāpēc ātri vien radās apzīmējošais vārds ''hot'' (karsts).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Tornelvena
| citvaloda      = sv
| oriģinālnosaukums = Torne älv
| citvaloda2      = fi
| oriģinālnosaukums2 = Tornionjoki
| citvaloda3      = se
| oriģinālnosaukums3 = Duortneseatnu
| attēls            = Tornionjoki_Kukkolankoski_Vastarannalla_Ruotsi.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kukolas krāces pie Tornio
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Tornetresks]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Botnijas līcis]]
| sāk_plat_d=68 | sāk_plat_m=11 | sāk_plat_s=38 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=19 | sāk_gar_m=03 | sāk_gar_s=41 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=65 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=30 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=08 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{SWE}}, {{FIN}}
| garums            = 565
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 380
| gada_notece       =
| baseins           = 40 200
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Zviedrija#Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Scientoloģija''' jeb '''saentoloģija''' (no {{val|la|scientia}} — ‘zināšanas’ un {{val|el|λόγος}} — ‘mācība’) ir 20. gadsimta otrajā pusē izveidota eklektiska reliģiski filozofiska mācība (t.s. ''reliģiskā filozofija''), cieši saistīta ar īpašu [[psihoterapija]]s paveidu — [[dianētika|dianētiku]].<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 689. lpp.</ref> To [[1954]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] izveidoja [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] rakstnieks  [[Rons Habards|Lafaiets Ronalds Habards]] (''Lafayette Ronald Hubbard''), un 20 gadus vēlāk tā tika oficiāli atzīta par [[Reliģija|reliģiju]].<ref name="autogenerated2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbi.lv/lv/news.php?r=6&news=230 |title=Tiesa liek Spānijai oficiāli atzīt Saientoloģijas baznīcu. - BBI 07.11.2007. |access-date=05.02.2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071201085352/http://www.bbi.lv/lv/news.php?r=6&news=230 |archivedate=01.12.2007 }}</ref> Publiskajā sfērā bieži<ref>Tā kā sekta ir no lielākas denominācijas atšķēlusies kustība, bet scientoloģija ir pilnīgi no jauna izveidota eklektiska mācība, tad tā neatbilst jēdziena "sekta" definīcijai, bet ir kults.</ref> tiek dēvēta par [[sekta|sektu]].<ref>[http://www.lv.lv/?menu=lvplus&type=doc&id=144031 Sektas ar mārketinga stratēģiju]{{Novecojusi saite}}</ref> Kopš izveidošanas scientoloģija ir bijusi viena no pretrunīgāk vērtētajām reliģiskajām kustībām.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Kapitālieguldījumi''' jeb vienkārši '''ieguldījumi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=investments |title= Akadēmiskā terminu datubāze — investments |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate= 2009. gada 11. maijā}}</ref> vai '''investīcijas''' ({{val|en|investments}}) ir [[nauda]]s vai citu [[aktīvi|aktīvu]] ieguldīšana [[komercija|komerciālā]] pasākumā ar mērķi gūt [[peļņa|peļņu]] vai kādu citu labumu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrinierīts
|attēls=
|klase=Hidroksīdu minerāli, uranila hidroksīdi un hidrāti
|ŠtruncaID=4/H.02-10
|ķīm_formula=(K2,Ca,Sr)U3O10·4(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Oranža
|svītra=
|habituss=Plātņveida, pseidoheksagonāli kristāli
|skaldnība=Laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=5,66
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .lc
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1991. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC.LC''
|sponsors              = ''University of Puerto Rico''
|domātais-pielietojums = Ar [[Sentlūsija|Sentlūsiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  =
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Pastāv gan otrais, gan trešais līmenis
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.lc/ www.nic.lc]
}}

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Būhenvaldes koncentrācijas nometne
| image        = Buchenwald--KZ-Tor.jpg
| image size   =
| caption      = Vārti uz Būhenvaldes koncentrācijas nometnes noliktavu.
| alt          =
| map          = Vācija
| map alt      =
| map caption  =
| latd         = 51| latm = 01| lats = 20 |latNS = N
| longd        = 11| longm= 14| longs= 53 |longEW = E
| location     = {{vieta|Vācija|Veimāra}}
| built by     =
| operated by  =
* ''[[Schutzstaffel]]'' (SS)
* ''[[NKVD]] (1945—1950)
| original use =
| construction =
| in operation = 1937—1945
| gas chambers =
| prisoner type=
| inmates      = 280 000
| killed       = 56 545
| liberated by =
* [[6. Bruņutanku divīzija]] {{USA}}
* {{dat|1945|4|11|N|bez}}
| notable inmates =
| notable books   =
| website      = https://www.buchenwald.de/en/geschichte
| box width    =
| color        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 260px
|         attēls = Wood Duck (Aix sponsa), Parc du Rouge-Cloître, Brussels.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 =Female Wood Duck (Aix sponsa), Parc du Rouge-Cloître, Brussels.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Anatinae
| apakšdzimta_lv = Peldpīļu apakšdzimta
|          ģints = Aix
|       ģints_lv = Mandarīnpīles
|           suga = Aix sponsa
|        suga_lv = Koku pīle
|       binomial = Aix sponsa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
|      izplatība =
{{legend|#00FF00|Ligzdošanas teritorija migrējošām populācijām}}
{{legend|green|Nometnieku teritorija}}
{{legend|#1F75FE|Ziemošanas teritorija}}
}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Celtniecības koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = [[1872]]
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Gaiziņa iela (Rīga)|Gaziņa iela]] 3, [[Rīga]]
|tips         = [[koledža]]
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://www.rck.lv/ rck.lv]
}}

sentences: '''Siltumnīcas efekts''' ir [[planēta]]s [[atmosfēra]]s zemāko slāņu [[temperatūra]]s paaugstināšanās, salīdzinot ar planētas siltuma starojumu, kas novērojams no kosmosa ([[efektīvā temperatūra|efektīvo temperatūru]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Otrais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas nosaka ierobežojumus [[siltums|siltuma]] pārejai no viena ķermeņa uz citu. Otrais termodinamikas likums papildina [[Pirmais termodinamikas likums|pirmo termodinamikas likumu]], tā kā [[Pirmais termodinamikas likums|pirmajā termodinamikas likumā]] no visiem torētiski iespējamajiem procesiem nav pilnībā nošķirti procesi, kas saskan ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Otro termodinamikas likumu sauc par otro termodinamikas sākumu, tāpat kā pirmo termodinamikas likumu sauc par pirmo termodinamikas sākumu, jo termodinamika balstās tieši uz šiem diviem likumiem. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Žanna Jorkina
|     vārds_orig = ''Жанна Дмитриевна Ёркина''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1939
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Soļci]], [[Novgorodas apgabals]], {{URS}} (tagad {{RUS}}
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 25
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|      izglītība = Rjazaņas pedagoģiskais institūts
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids =
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = nav lidojusi kosmosā
| kos_iesaukums = 1962.
| kos_misija =
| kos_kuģi =
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[majors]]
|  dienesta_laiks = 1962.—1989.
|          valsts = {{RUS}}
|       struktūra =
|    nodarbošanās =
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas =
|     apbalvojumi =
|       izglītība = Žukovska kara gaisa inženieru akadēmija
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Žanna Jorkina''' (''Жанна Дмитриевна Ёркина''; dzimusi {{dat|1939|5|6}}, mirusi {{dat|2015|5|25}}) bija [[PSRS]] [[kosmonauts|kosmonaute]], nav lidojusi kosmosā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Ukrainas krievi''' ({{val|uk|росіяни в Україні}}, {{val|ru|русские в Украине}}) ir lielākā [[mazākumtautība]] [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Eiropa|Eiropā]] un lielākā [[krievu diaspora]] pasaulē (2007).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Coursera''''' ir plaša mēroga atvērto tiešsaistes kursu nodrošinātājs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], ko 2012. gadā dibināja [[Stenforda Universitāte]]s datorzinātņu profesori [[Endrū Ng]] un [[Dafne Kollere]].<ref>[https://www.nytimes.com/2012/11/04/education/edlife/massive-open-online-courses-are-multiplying-at-a-rapid-pace.html The year of MOOC]</ref> ''Coursera'' sadarbojas ar universitātēm un citām organizācijām, lai piedāvātu tiešsaistes kursus, sertifikātus un diplomus dažādos priekšmetos.<ref>[https://www.investopedia.com/articles/investing/042815/how-coursera-works-makes-money.asp How Coursera Makes Money]</ref> 2021. gadā aptuveni 150 universitātes piedāvāja vairāk nekā 4000 ''Coursera'' kursu.<ref>[https://www.businessinsider.com/guides/learning/what-is-coursera?r=US&IR=T Coursera is one of the top online learning platforms, with thousands of courses from schools like Yale and companies like Google — here's how it works]</ref>

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums       = Četru tramplīnu turneja
| logo            = Vierschanzentournee_logo.png
| pikseļi         = 200
| apraksts        =
| sports          = [[tramplīnlēkšana]]
| dibin           = {{dat|1953}}
| valsts          = {{GER}}<br />{{AUT}}
| mlapa           = {{URL|vierschanzentournee.com}}
}}

sentences: '''Pelaģiāle''' (grieķu. πέλαγος — atklātā jūra) jeb '''pelaģiskā zona''' ir ūdens slānis virs [[bentāle]]s [[Jūra|jūrās]] un [[Okeāns|okeānos]], kā arī [[Ezers|ezeros]], kas ietver sevī [[pelaģiālās cenozes]] [[ekoloģiskā zona|ekoloģisko zonu]]. Šī zona aizņem 1,37 mljrd. km3 lielu [[Tilpums|tilpumu]] un stiepjas dziļumā līdz 11 km. Pelaģiskā zona ir pretstatīta [[bentiskā zona|bentiskajai zonai]], kas sevī iekļauj ezeru, jūru un okeānu grunti un virsgrunts līmeni, kā arī [[Litorāle|litorālo]] [[piekraste]]s zonu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = GSAT-4
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = GSAT
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[I-2K]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]] {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ISRO {{IND}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|4|15|SK}} 10:57 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[GSLV]] Mk.II {{IND}}
| Starta_vieta           = [[Satiša Dhavana kosmosa centrs]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{IND}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|4|15|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 2132 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 2760 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[GSAT-3]]
| KA_nāk                 = [[GSAT-5P]]
}}
'''GSAT-4''' jeb '''HealthSat''' bija [[Indija]]s eksperimentāls sakaru pavadonis, kurš tika zaudēts nesējraķetes avārijā 2010. gada aprīlī.

sentences: '''Teitoburgas mežs''' ({{val|de|Teutoburger Wald}}) ir mežiem apaugušo pauguru grēda [[Vācija]]s [[Lejassaksija]]s un [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] federālajās zemēs.

sentences: '''Eliots''' (''Elliott'' vai ''Eliot'') var būt:

sentences: '''Grothusi''' ({{val-de|von Grotthuß}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Infobox settlement

| name                            = Morāvija
| native_name                     = ''Morava''
| image_skyline                   = Mikulov pohled 2.jpg
| image_caption                   = [[Mikulova]]
| image_flag                      = [[File:Banner of arms of Moravia.svg|120px]]
| image_shield                    = [[File:Znak Moravy.svg|70px]]
| image_map                       =
[[File:CZ-cleneni-Morava-wl.png|220px]]
| map_caption                     = Ar zaļo krāsu ir iekrāsota Morāvijas atrašanās vieta Čehijā
| image_map1                      = EU-Moravia.png
| map_caption1                    = Ar zaļo krāsu ir iekrāsota Morāvijas atrašanās vieta [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienībā]]
| coordinates                     = {{Coord|49.5|N|17|E|scale:3000000|display=inline,title}}
| subdivision_type                = Valsts
| subdivision_name                = [[Čehija]]
| subdivision_type1               = [[Čehijas administratīvais iedalījums|Apgabals]]
| subdivision_name1               = [[Morāvijas-Silēzijas apgabals]], [[Olomoucas apgabals]], [[Dienvidmorāvijas apgabals]], [[Visočinas apgabals]], [[Zlīnas apgabals]], [[Dienvidčehijas apgabals]], [[Pardubices apgabals]]
| established_title               = Pirmoreiz minēta
| established_date                = 822<ref>''Royal Frankish Annals'' (year 822), pp. 111–112.</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nasamorava.eu/fakta-o-morave.html|title=Fakta o Moravě – Naša Morava|first=Iniciativa Naša|last=Morava}}</ref>
| established_title1              = [[Lielmorāvija]]
| established_date1               = 833<ref>{{cite journal | last = Bowlus | first = Charles R. | title = Nitra: when did it become a part of the Moravian realm? Evidence in the Frankish sources| journal = Early Medieval Europe | volume = 17 | issue = 3 | pages = 311–328 | year = 2009 | doi=10.1111/j.1468-0254.2009.00279.x| s2cid = 161655879 }}</ref>
| seat_type                       = Bijusī galvaspilsēta
| seat                            = [[Brno]] (1641–1948)<ref name="enb">{{Tīmekļa atsauce | url=http://encyklopedie.brna.cz/home-mmb/?acc=profil_udalosti&load=550 | title=Encyklopedie dějin města Brna| year=2004}}</ref>
Brno, [[Olomouca]] (līdz 1641. gadam), [[Velehrada]] (9. gadsimtā)
| parts_type                      = Lielākās pilsētas
| parts                           = [[Brno]], [[Ostrava]], [[Olomouca]], [[Zlīna]], [[Jihlava]]
| area_total_km2                  = 22348,87
| population_total                = 3200000<ref name=cso>{{Tīmekļa atsauce |title=Population of Municipalities – 1 January 2023|url=https://www.czso.cz/csu/czso/population-of-municipalities-1-january-2023|publisher=[[Czech Statistical Office]]|date=2023-05-23}}</ref>
| population_density_km2          =
| population_demonym              = [[Morāvi]]
| type                            = [[Čehijas administratīvais iedalījums|Vēsturiskais novads]]
| timezone                        = [[Central European Time|CET]]
| utc_offset                      = +1
| timezone_DST                    = [[Central European Summer Time|CEST]]
| utc_offset_DST                  = +2
| official_name                   =
}}

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Austrālija
|image               =
|area                = 8 600 000 [[kvadrātkilometrs|km2]]
|population          = 36 [[miljons|miljoni]]
|density             = 4,2 cilv./km2
|demonym             =
|countries           = 4 ([[Austrālija]], [[Papua-Jaungvineja]], [[Austrumtimora]], kā arī daļa [[Indonēzija]]s)
|list_countries      =
|dependencies        =
|unrecognized        =
|languages           = [[Angļu valoda|Angļu]], [[Indonēziešu valoda|Indonēziešu]], [[Pidžins|pidžina]], [[Hiri Motu]], 269 Papuāņu un Austronēziešu, kā arī 70 Austrālijas [[Austrālijas aborigēni|aborigēnu]] valodas
|time                = [[GMT+10]], [[GMT+9.30]], [[GMT+8]]
|internet            = [[.au]], [[.pg]], [[.tl]], [[.tp]], [[.id]]
|cities              = [[Sidneja]], [[Brisberna]], [[Melburna]], [[Pērta]], [[Adelaida]], [[Goldkosta]]
|peak                =
|organization        =
|north               =
|south               =
|west                =
|east                =
|blank1              =
|blank1_label        =
|blank2              =
|blank2_label        =
|blank3              =
|blank3_label        =
|blank4              =
|blank4_label        =
|blank5              =
|blank5_label        =
}}
'''Austrālija''' ir 7 686 850 kvadrātkilometrus liels kontinents uz [[Indoaustrālijas plātne]]s. To ieskauj [[Indijas okeāns|Indijas]], [[Dienvidu okeāns|Dienvidu]] un [[Klusais okeāns]]. No Āzijas to atdala [[Arafuru jūra|Arafuru]] un [[Timoras jūra]]s. Austrālijai ir 25 760 kilometrus gara krasta līnija, tā ir vismazākais un visplakanākais Zemes kontinents. Visu kontinenta teritoriju aizņem viena valsts — [[Austrālija]]. Pēdējos 10 000 gadu no kontinenta atdalījās, ūdens līmenim paceļoties, Tasmānijas un [[Jaungvineja]]s salas. Austrālija ir sausākais kontinents, kas atrodas D puslodē. Austrālija ir vienīgais kontinents, kurā nav aktīvu vulkānu un mūsdienu apledojuma.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei|last=Lipsberga|first=Agra|publisher=Lielvārds|year=1998|isbn=9984111172|location=Lielvārds|pages=196}}</ref>{{fact}}

sentences:
spoguļattēls. Atšķirībā no autortiesību simbola tam nav juridiskas nozīmes.]]
'''Copyleft''' ir [[vārdu spēle]] ar [[angļu valoda]]s vārdu ''copyright'' (autortiesības) un apraksta autortiesību likuma izmantošanu, lai atbrīvotos no ierobežojumiem materiāla kopiju un izmainītu versiju izplatīšanā citiem, pieprasot, lai izmainītās versijas tiktu izplatītas ar tikpat brīviem nosacījumiem.

sentences:
''Sīkākus datus par to, kas ir sārmu metāli, var atrast galvenajā rakstā par [[sārmu metāli]]em''.
{{Commonscat|Alkali metals}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 | image_file = David von Michelangelo.jpg
 | image_size = 210px
 | title  = Dāvids
 | artist = [[Mikelandželo]]
 | year   = 1501—1504
 | type   = [[Marmors|Marmora]] skulptūra
 | city   = [[Florence]]
 | museum = ''Accademia'' galerija
}}
'''"Dāvids"''' ir itāļu mākslinieka [[Mikelandželo]] [[Renesanse]]s laika kaila vīrieša [[skulptūra]] no [[marmors|marmora]]. Skulptūrā ir attēlots [[Bībele]]s tēls [[Karalis Dāvids|Dāvids]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Longailenda
|attēls              = Verrazano Narrows Bridge aerial 2003.jpg
|attēla paraksts     = Veracāno-Nerousa tilts starp Longailendu un [[Steitenailenda|Steitenailendu]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = ASV#Ņujorkas štats
|mark                = Orange pog.svg
|position            = left
|vietējais nosaukums = ''Long Island''
|izvietojums         = [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=40|latm=48|lats=0|latNS=N |longd=73|longm=18|longs=0|longEW=W
|platība             = 3629
|garums              = 190
|platums             = 37
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 122
|salu skaits         =
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips = Pavalsts
|valsts adm vienība       = [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]]
|iedzīvotāji         = 7 559 372
|iedzīvotāju gads    = 2006
|blīvums             = 2082,5
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Ņujorka]]
|piezīme =
}}
'''Longailenda''' ({{val|en|Long Island}} — ‘Garā sala’) ir [[sala]] [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā sastāv no četriem apgabaliem, no kuriem divi — [[Bruklina]] un [[Kvīnsa]] — ir [[Ņujorka]]s pilsētas rajoni, savukārt abi pārējie (Nasava, Sufolka) ir Ņujorkas piepilsētas. Saskaņā ar 2010. gada ASV [[tautas skaitīšana]]s datiem salā dzīvo vairāk nekā 7,5 miljoni cilvēku, tādējādi tā ir apdzīvotākā sala ASV teritorijā. Tāpat tā ir 17. apdzīvotākā sala pasaulē, ar vairāk iedzīvotājiem nekā [[Īrija (sala)|Īrijā]] (6,4 miljoni) vai [[Jamaika|Jamaikā]] (2,9 miljoni). Ja Longailenda būtu [[štats]], tad tas būtu 13. lielākais ASV štats pēc iedzīvotāju skaita. Longailenda ir 190 km gara un 37 km plata. Uz salas atrodas divas no Ņujorkas galvenajām lidostām: [[Lagardijas lidosta]] un [[JFK International Airport|Džona Kenedija lidosta]]. Bruklinu un Kvīnsu (tādējādi arī Longailendu) ar pārējiem trim Ņujorkas rajoniem savieno 9 tilti un 13 tuneļi. Longailendā atrodas vairāki sporta klubi, tai skaitā [[MLB]] beisbola klubs [[Ņujorkas "Mets"]], [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] basketbola klubs [[Bruklinas "Nets"]], [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] hokeja klubs [[Ņujorkas "Islanders"]].

sentences: '''10. oktobris''' ir gada 283. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (284. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 82 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afganīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts
|ŠtruncaID=8/J.09-50
|ķīm_formula=(Na,Ca,K)8(Si,Al)12O24(SO4,Cl,CO3)3·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzila, zila, arī bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, atrodami arī skaisti, zili kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.523 nε = 1.529
|pleohroisms=
|blīvums=2,59
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus asper branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ps. asper'' branhiālā plātne (fragments)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammosteus
| ģints_lv =
| suga = Psammosteus asper
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteus asper <small>Obruchev, 1965</small>
}}
'''''Psammosteus asper''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Dmitrijs Obručevs]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir [[branhiālā plātne]] no [[Sjasa]]s upes labā krasta pie Moncevas mājām ([[augšdevons]], [[pļaviņu svīta]]s sņetogoras slāņi). Nosaukums ''Psammosteus asper'' nozīmē "grubuļainais [[Psammosteji|psammostejs]]" (no plātņu ornamentējuma izskata). Suga izplatība ir zināma tikai tipveida atradnē pie Sjasas upes blakus Rebrovai (Ļeņingradas apgabals).

sentences:
{| class="infobox"
|+ Datoru jauda
! Nosaukums
! Saīsinājums
! FLOPS
|-
| [[Kilo-|kilo]]FLOPS
| kFLOPS
| 103
|-
| [[Mega-|mega]]FLOPS
| MFLOPS
| 106
|-
| [[Giga-|giga]]FLOPS
| GFLOPS
| 109
|-
| [[Tera-|tera]]FLOPS
| TFLOPS
| 1012
|-
| [[Peta-|peta]]FLOPS
| PFLOPS
| 1015
|-
| [[Eksa-|eksa]]FLOPS
| EFLOPS
| 1018
|-
| [[Zeta-|zeta]]FLOPS
| ZFLOPS
| 1021
|-
| [[Jota-|jota]]FLOPS
| YFLOPS
| 1024
|}
'''Flops''' jeb '''FLOPS''' (no {{val-en|floating-point operations per second}} - "peldošā punkta darbības sekundē") ir [[dators|datoru]] jaudas tipveida mērs,<ref>{{AkadTerm|term=flops|lang=LV}}</ref> kas norāda, cik daudz [[peldošā komata aritmētika]]s operācijas dators var veikt vienā [[sekunde|sekundē]]. Tas ir īpaši noderīgs attiecībā uz zinātniskiem aprēķiniem, kur bieži vien tiek veikts liels skaits peldošā komata operāciju.

sentences:
]]
'''Mikroprocesors''' ir augstas pakāpes [[integrālā shēma]], kas vienā modulī apvieno lielāko daļu no [[centrālais procesors|centrālā procesora]] funkcijām. Pirmos mikroprocesorus 1971. gadā izgatavoja [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] uzņēmums ''[[Texas Instruments]]''. Mikroprocesori ir atrodamas teju vai visās [[ciparierīce|ciparerīcēs]] — [[televizors|televizoros]], [[CD atskaņotājs|CD atskaņotājos]], [[pulkstenis|pulksteņos]], [[personālais dators|personālajos datoros]] un tā tālāk.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Burks''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Zambija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Zambija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Zambija]]

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''SQL injekcija''' ir datorsistēmu ielaušanās veids, kurā uzbrucējs ar klienta tiesībām mēģina piekļūt datubāzei, kas ir dotās [[tīmekļa lapa]]s vai [[lietotne]]s pamatā. Mūsdienās SQL injekcija ir vispopulārākais lietojumprogrammatūru līmeņa uzbrukuma veids. [[SQL]] Injekcijas
pamatā ir nepareizi uzrakstītas programmas vai tīmekļa lietotnes, kas lietotājam ļauj veikt datubāzes vaicājumus, kurus nav paredzējis
programmatūras vai mājaslapas izstrādātājs. Šai situācijai pamatā parasti ir nepietiekoša lietotāju ievadītās informācijas pārbaude,
kuras rezultātā netiek filtrēti SQL īpašie simboli.

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Mergus merganser -Sandwell -England -male-8.jpg
|  att_nosaukums = [[Lielā gaura]] (''Mergus merganser'')
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
|          ģints = Mergus
|       ģints_lv = Gauras
|       binomial = Mergus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
]]
'''Augstākā izglītība''' ir profesionālās [[izglītība]]s līmenis, kas seko pēc vispārējās vai profesionālās [[Vidējā izglītība|vidējās izglītības]]. Tā ietver sistematizētu zināšanu un praktisko iemaņu kopumu, kas ļauj risināt teorētiskas un praktiskas uzdevumus attiecīgajā profesionālajā jomā, izmantojot un radoši attīstot mūsdienu [[zinātne]]s, tehnoloģijas un [[kultūra]]s sasniegumus.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Villembarenca
| oriģinālnosaukums    = ''Виллем Баренц''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{RUS}}
| latd=73| latm=21| lats=34| latNS=N
| longd=80| longm=32| longs=25| longEW=E
| novietojums          = [[Jeņisejas līcis]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1995
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Taimiras rezervāts
| pers_vasara          = 10-15
| pers_ziema           =
| augstums             = 10
| vid_t                = -11,1
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            =
}}
'''Bioloģiskā stacija «Villembarenca»''' ({{val|ru|Биологическая станция «Виллем Баренц»}})<ref>[https://eu-interact.org/field-sites/willem-barents-biological-station/ WILLEM BARENTSZ BIOLOGICAL STATION]</ref> ir [[Krievija]]s sezonālā pētnieciskā [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jeņisejas līcis|Jeņisejas līča]] ziemeļaustrumos Medūzas līča krastā [[Taimira]]s pussalas rietumu piekrastē {{nobr|18 km}} uz dienvidiem no [[Diksona]]s. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novada]] [[Taimiras Dolganu—Ņencu rajons|Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā]]. Stacija pieder [[Taimiras rezervāts|Taimiras rezervāta]] administrācijai un izvietojusies rezervāta Medūzas līča iecirknī. Nosaukta par godu holandiešu Arktikas pētniekam un jūrasbraucējam [[Vilems Barencs|Vilemam Barencam]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Fall''
| attēls                   = Fall 1997 film cover.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ēriks Šafers]]
| producents               =
* [[Epiphany Pictures]]
* [[Fall Productions]]
| scenārija autors         = Ēriks Šafers
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda de Kadeneta]]
* Ēriks Šafers
| mūzika                   = [[Amanda Kravata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|6|20||bez}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fall-1998-1|title=Fall|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|51,266}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fall.htm|title=Fall (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Fall''''' ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Ēriks Šafers]]. Tāpat filmā galveno lomu atveido [[Amanda de Kadeneta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|6|20||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |    nosaukums = Ķivuļi
 |       platums = 260px
 |        attēls =Carduelis spinus Jaroměř 2013 3.jpg
 | att_nosaukums =[[Ķivulis]] (''Spinus spinus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Fringillidae
|    dzimta_lv=Žubīšu dzimta
| apakšdzimta=Carduelinae
| apakšdzimta_lv=Dadzīšu apakšdzimta
| ģints=Spinus
| ģints_lv=Ķivuļi
| ģints_r=Ķivuļu ģints
| binomial = Spinus <small>([[Carl Ludwig Koch|Koch]], 1816)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Ķivuļi''', '''ķivuļu ģints''' (''Spinus'') ir [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[dadzīšu apakšdzimta]]i (''Carduelinae''). Apvieno 20 neliela auguma mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2018]</ref> Gandrīz visas ķivuļu sugas izplatītas [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], izņemot [[ķivulis|ķivuli]], kas sastopams [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Arī [[Latvija|Latvijā]] sastopama vienīgā Eirāzijas ķivuļu [[suga]] — [[ķivulis]] (''Spinus spinus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/fringillidae/ |title=Žubīšu dzimta |access-date={{dat|2014|02|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110605230757/http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/fringillidae/ |archivedate={{dat|2011|06|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 11
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 1
|              simbols = Na
|             atommasa = 22,98977
|   valences elektroni = [Ne]3s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Metālisks nātrijs un nātrija jonu radītā liesmas krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
|  elektronegativitāte = 0,93
|              blīvums = 968
|  kušanas temperatūra = 370,87 K (97,72 °C)
| viršanas temperatūra = 1156 K (883 °C)
}}
'''Nātrijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Na''' un atomskaitli 11. Nātrijs ir [[sārmu metāli|sārmu metāls]]. Nātrijs dabā brīvā veidā nav sastopams, jo aktīvi reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] (veidojot [[nātrija oksīds|oksīdu]] Na2O un [[nātrija peroksīds|peroksīdu]] Na2O2) un [[ūdens|ūdeni]] (veidojot [[nātrija hidroksīds|hidroksīdu]] NaOH). Lielākā daļa nātrija savienojumu šķīst [[ūdens|ūdenī]] vai reaģē ar to. Kā jau visi sārmu metāli, nātrijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs, ar oksidēšanas pakāpi +1.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences: '''Izspiedējprogrammatūra''' ({{val|en|ransomware}}), dažkārt arī saukta par '''izspiedējvīrusu''' vai '''šifrētājvīrusu''', ir [[ļaunprogrammatūra]], kas bloķē sava upura pieeju [[Dators|datora]] failiem vai draud tos publicēt un pieprasa izpirkuma maksu. Vienkāršāki izspiedējprogrammatūras veidi tikai bloķē visu datora sistēmu, nemainot failus, taču sarežģītākas izspiedējprogrammatūras [[Šifrēšana|šifrē]] failus, padarot tos nelietojamus, kamēr nav samaksāts izpirkums, lai tos atšifrētu.<ref name="Cryptovirology: extortion-based security threats and countermeasures">{{grāmatas atsauce |last1=Young, A.; M. Yung (1996) |title=Cryptovirology: extortion-based security threats and countermeasures |publisher=IEEE Symposium on Security and Privacy |isbn=0-8186-7417-2 |pages=129–140 |url=https://doi.org/10.1109%2FSECPRI.1996.502676 |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}}}}</ref><ref name="How can I remove a ransomware infection?">{{tīmekļa atsauce |last1=Schofield  (28 July 2016)|first1=Jack |title=How can I remove a ransomware infection? |url=https://www.theguardian.com/technology/askjack/2016/jul/28/how-can-i-remove-ransomware-infection |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |last1=Mimoso, Michael (28 March 2016) |title=Petya Ransomware Encrypts Master File Table |url=https://threatpost.com/petya-ransomware-encrypts-master-file-table/117024/ |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}}}}</ref><ref name="Mamba ransomware encrypts your hard drive, manipulates the boot process">{{tīmekļa atsauce |last1=Justin Luna (21 September 2016) |title=Mamba ransomware encrypts your hard drive, manipulates the boot process |url=https://www.neowin.net/news/mamba-ransomware-encrypts-your-hard-drive-manipulates-the-boot-process/ |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}}}}</ref><ref name="A Content-Based Ransomware Detection and Backup Solid-State Drive for Ransomware Defense">{{grāmatas atsauce |last1=Min, Donghyun; Ko, Yungwoo; Walker, Ryan; Lee, Junghee; Kim, Youngjae (July 2022) |title=A Content-Based Ransomware Detection and Backup Solid-State Drive for Ransomware Defense |publisher=IEEE Transactions on Computer-Aided Design of Integrated Circuits and Systems |pages=41 (7): 2038–2051 |url=https://ieeexplore.ieee.org/document/9493745 |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}} |ref=ISSN: 0278-0070}}</ref> Atgūt failus bez šifrēšanas atslēgas (''encryption key'') ir problemātiski, un grūti izsekojamas [[kriptovalūta]]s, piemēram ''[[Bitcoin]]'', ko izmanto, maksājot izpirkumu, padara ļaundaru izsekošanu un notiesāšanu ļoti grūtu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pārpratums Redrokvestā
| operators =
| attēls = Redrockmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, trilleris, ''[[neo-noir]]''
| režisors = [[Džons Dāls]]
| producents = * [[Stīvs Golins]]
* [[Sīgurjons Sigvatsons]]
| scenārijs = * Džons Dāls
* Riks Dāls
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lara Flinna Boila]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red Rock West''
| studija = * ''Propaganda Films''
* ''PolyGram Filmed Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Roxie Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|16}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pārpratums Redrokvestā"''' ({{Val|en|Red Rock West}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Dāls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Deniss Hopers]], [[Lara Flinna Boila]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences: '''Dabiskā vide''' jeb vienkārši '''vide''' ir [[fizika|fizikālo]], [[ķīmija|ķīmisko]] un [[bioloģija|bioloģisko]] faktoru kopums, kas ietekmē [[organisms|organismus]] vai organismu kopumu, nosakot to dzīves veidu un izdzīvošanas nosacījumus. Dabisko vidi nosaka [[atmosfēra]], [[klimats]], [[reljefa forma]]s, [[hidrosfēra]], [[okeāns]] un citi faktori. Attiecības starp noteiktā vidē dzīvojošajiem organismiem pēta [[ekoloģija]]. Savukārt visu [[Zeme]]s apvalku, kuru veido organismu aizņemtās vides, sauc par [[biosfēra|biosfēru]]. [[Ģeohronoloģija]] ir zinātne, kurā tiek pētītas vides pārmaiņas ilgākā laika posmā. Kopš [[Rūpnieciskā revolūcija|Rūpnieciskās revolūcijas]] daudz tiek diskutēts par vides saglabāšanu dažādos mērogos, sākot ar vietēja mēroga vides saglabāšanu un beidzot ar globālas dabas jautājumiem, piemēram, [[globālā sasilšana]].

sentences: '''HTTP referer''' (no {{val|en|referrer}} "cilvēks, kas aizsūta citu") ir [[HTTP]] protokola prasījuma galvenes lauks, kuru klienta programma sūta serverim, un tas ļauj noteikt resursa adresi (parasti [[Uniform Resource Locator|URL]], vispārējā gadījumā [[Uniform Resource Identifier|URI]]), no kuras ir iegūta pieprasījuma adrese. Ja kādā [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappusē]] ir atvērta [[hipersaite]], tad, pārbaudot šīs jaunās lapas pieprasījuma ''referer'' vērtību, var uzzināt, no kuras lapas tā ir atvērta. Ja lapas adrese tiek nodota no avota, kuram pašam nav sava URI (piemēram, ievadīta no [[tastatūra]]s, ''referer'' netiks nosūtīts.

sentences: '''Vulgāta''' ({{val-la|Vulgata versio}} — 'vispārpieņemtā versija') ir [[Bībele]]s tulkojums latīņu valodā, ko veicis [[Hieronims|svētais Hieronims]] (4. gadsimta beigas—5. gadsimta sākums).

sentences: '''Urīnvads''' (''ureter'') ir pāra [[orgāns]], kas kalpo gatavā [[urīns|urīna]] aizvadīšanai no [[nieres bļodiņa]]s uz [[urīnpūslis|urīnpūsli]].<ref name="GaivarovskijNichiporuk2006"/> Pieaugušam cilvēkam normāli ir 28—34 cm gari urīnvadi.<ref name="UrologSite"/> Tie sākas [[nieres]] bļodiņā un beidzas urīnpūslī. Pa urīnvadiem urīns plūst pamīšus pa porcijām no katras nieres.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Jēkabs Marģers Čakste
|     vārds_orig =
|         attēls = K.Cakste.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]],
[[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Genšā, ceļā no Štuthofas nometnes uz Lauenburgas koncentrācijas nometni
(tagad [[Lemborkas apriņķis|Lemborkas apriņķī]], [[Pomožes vojevodiste|Pomožes vojevodistē]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Jānis Čakste]], [[Justīne Čakste]]
|          brāļi = Visvaldis, [[Mintauts Čakste|Mintauts]], Gedimins, [[Ringolds Čakste|Ringolds]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anastasija (dzimusi Stīpnieks)
|          bērni = Anna Justīne Čakste Rollins
Katrīna Čakste Wilson
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[tieslietas]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Latvijas Centrālā Padome|Latvijas Centrālās Padomes]] priekšsēdētājs, Juridiskajā komisijā rediģēja LCP programmu
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Coord|0|N|180|W|display=title}}
[[File:International Date Line.png|thumb|Datuma maiņas līnija]]
'''Datuma maiņas līnija''' ir starptautiski pieņemta, nosacīta līnija [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], iedomāta līnija uz [[Zeme]]s virsas, kas iet no [[ziemeļpols|ziemeļpola]] līdz [[dienvidpols|dienvidpolam]]. Šajā vietā jaunais [[datums]] robežojas ar iepriekšējo datumu. Datuma maiņas līnija aptuveni atbilst 180° [[Ģeogrāfiskais garums|meridiānam]] (antimeridiānam), līdz ar to atrodas pretējā pusē [[Griničas meridiāns|Griničas meridiānam]] un to šķērsojot, mainās datums.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-glutamīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO4
|molmasa=147,13
|blīvums=1538
|kušanas temperatūra=248 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=3,22
}}
'''Glutamīnskābe''' ('''''Glu''''', 2-aminopentāndiskābe, ''d''-α-aminoglutārskābe, C5H9NO4) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences: '''Kronis''' ({{val|la|corona}} — ‘vainags’) ir varas [[simbols]], ar [[dārgakmens|dārgakmeņiem]] greznota galvas [[rotaslieta|rota]]. Tradicionāli kroni valkā [[monarhs]], piemēram, [[karalis]] vai [[karaliene]], tādēļ ar terminu ‘kronis’ apzīmē arī [[valdība|valdību]] valstī ar [[monarhija|monarhiju]]. Dažāda veida kroņus piešķir arī cita veida nozīmīgām personām, piemēram, [[skaistuma konkurss|skaistuma konkursa]] uzvarētājām.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-treonīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9NO3
|molmasa=119,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=256 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,60
}}
'''Treonīns''' ('''''Thr''''', 2-amino-3-hidroksibutānskābe, α-amino-β-oksisviestskābe, C4H9NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Treonīnam ir divi hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie [[izomēri]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ārpus aizdomām
| operators =
| attēls = Presumed Innocent.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = * [[Sidnijs Polaks]]
* [[Marks Rosenbergs]]
| scenārijs = * [[Frenks Pīrsons]]
* Alans Džejs Pakula
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Braiens Denehijs]]
* [[Rauls Hulija]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Pols Vinfīlds]]
* [[Grēta Skaki]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Presumed Innocent''
| studija = ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|7|25}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|221,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Presumed-Innocent#tab=summary|title=
Presumed Innocent |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ārpus aizdomām"''' ({{Val|en|Presumed Innocent}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Braiens Denehijs]], [[Rauls Hulija]], [[Bonija Bedelija]], [[Pons Vinfīlds]] un [[Grēta Skaki]]. Filma balstīta uz [[Skots Turovs|Skota Turova]] tāda paša nosaukuma 1987. gada romānu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences: '''''[[Lutzomyia]]''''' kožodiņu [[Ģints (bioloģija)|ģintī]] ietilpst vairāk nekā 400 [[Suga|sugu]] un pasugu. Tā ir vislielākā pēc sugu skaita ''[[Phlebotominae]]'' kožodiņu apakašdzimtā.<ref name="Torgerson.etal2003"/> Visas sugas balstoties uz kopīgām raksturīpašībām iedalītas vairākās apakšģintīs un [[Sugu grupa|sugu grupās]]. Ir dažas sugas, kas pagaidām nav noteiktā grupā iekļautas.<ref name="MissawaLima2007"/> Tostarp ir arī [[fosilas]] ''Lutzomyia'' sugas.

sentences:
[[Kategorija:Līvānu novada pagasti]]
[[Kategorija:Preiļu rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Manny & Lo''
| attēls                   = Manny & Lo FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Liza Krēgere]]
| producents               =
* [[Dīns Silverss]]
* [[Klauss Volkenborns]]
* [[Marlēna Hekta]]
| scenārija autors         = [[Liza Kinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Aleksa Paladino]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
| mūzika                   = [[Džons Lūns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|7|26||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/manny-lo-1998-0|title=Manny & Lo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|502,313}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mannyandlo.htm|title=Manny and Lo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Manny & Lo''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Liza Krēgere]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Aleksa Paladino]] un [[Mērija Keja Pleisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|26||bez}}.

sentences: '''25. augusts''' ir gada 237. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (238. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 128 dienas.

sentences:
(ASV)]]
'''Krūka''' ir plats [[trauki|trauks]] ar kakliņu un rokturi (osu), ko izmanto [[ūdens]] un citu dzērienu pasniegšanai un glabāšanai. Tradicionāli izgatavots no [[keramika]]s ([[māls]]), vai arī no stikla, metāla, plastmasām.

sentences:
'''Plakne''' ir [[virsma]], kas satur katru [[taisne|taisni]], kura savieno jebkurus divus tās [[Punkts (ģeometrija)|punktus]]. Plakne ir viens no trim [[ģeometrija]]s nedefinējamiem pamatobjektiem, kuru īpašības tiek netieši aprakstītas ar ģeometrijas [[aksioma|aksiomām]].

Plakne ir divdimensionāls analogs punktam (kam ir nulle dimensijas), taisnei (kam ir viena dimensija) un [[telpa]]i (kam ir trīs dimensijas).

Plakne ir svarīgs ģeometrijas jēdziens, jo tā ļauj definēt daudzus citus ģeometriskus objektus, piemēram, [[Dekarta koordinātu sistēma|Dekarta koordinātu sistēmu]] un plaknes figūras - [[trijstūris|trijstūri]], [[četrstūris|četrstūri]], [[riņķis|riņķi]], utt.

Ģeometrijas nozari, kas pētī figūru un konfigurāciju īpašības plaknē, sauc par '''[[planimetrija|planimetriju]]'''.

sentences: '''Patēriņa cenu indekss''' (PCI) ir [[ekonomika]]s kategorija, kuras pamatā ir [[statistika]]s skaitļu [[dinamiskā rinda]], veidota no vidējām svērtām [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] [[Preču un pakalpojumu grozs|groza]] [[cena|cenām]]. PCI ir [[inflācija]]s [[rādītājs]], jeb [[mērvienība]]. Plašākā nozīmē ar PCI mēdz raksturot arī [[dzīves dārdzība|dzīves dārdzību]].

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Ventas rumba
| photo          = Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 05 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 58 | longs = 44 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Kuldīga]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,2 m
| height_longest =
| number_drops   = 1
| width          = 100-270 m
| average_width  =
| watercourse    = [[Venta]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Ventas rumba''' ir platākais [[ūdenskritums]] [[Eiropa|Eiropā]].<ref>[http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba Ventas rumba] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110514211042/http://www.latvia.travel/lv/udenskritums-ventas-rumba |date={{dat|2011|05|14||bez}} }}, www.latvia.travel</ref> Atrodas uz [[Venta]]s [[Kuldīga|Kuldīgā]]. Rumbas platums ir atkarīgs no ūdens daudzuma, vidēji tas ir 100—110 m, [[pali|palu]] laikā sasniedz pat 270 m, augstums — 1,6—2,2 m.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Ventas rumba |url=http://visitkuldiga.com/ventas-rumba/ |website=visitkuldiga.com |publisher=Kuldīgas aktīvās atpūtas centrs |accessdate={{dat|2021|10|28||bez}}}}</ref> Pārgāzi veido visai interesanta līkloču līnija. Ventas rumba ir [[dabas piemineklis]] un ietilpst [[Ventas ielejas dabas liegums|Ventas ielejas dabas liegumā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |title=dabasretumi.lv |access-date={{dat|2009|12|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090812114753/http://www.dabasretumi.lv/pieminekli/Ukr/Ventas.htm |archivedate={{dat|2009|08|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig =
|         attēls = Jacques-Yves Cousteau.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Žaks Kusto 1976. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 06
|        m_diena = 25
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|   nodarbošanās = [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]]
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 4
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Žaks Īvs Kusto''' ({{val-fr|Jacques-Yves Cousteau}}, {{dat|1910|06|11|N}}—{{dat|1997|06|25|N}}) bija franču zinātnieks [[okeanogrāfija|okeanogrāfs]], jūras flotes virsnieks, autors dokumentālām filmām un televīzijas seriāliem par zemūdens pasauli.

sentences:
{{ievads+}}
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
]]

sentences:
{{cita nozīme|angļu dramaturgu|kanādiešu vieglatlētu|Bens Džonsons}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Bens Džonsons
|     vārds_orig = ''Ben Jonson''
|         attēls = Benjamin Jonson by Abraham van Blyenberch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1572
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1637
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ben Jonson Signature.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dramaturgs, dzejnieks, aktieris
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Every Man in His Humour'' (1598), ''Volpone'' (1605), ''The Alchemist'' (1610), liriskā dzeja
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Megava
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val|la|Terra Megowe}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 9. gadsimts
|gads_beigas            = 1253
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Sadalīja [[Livonijas ordenis]] un [[Kurzemes bīskapija]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Sena_Kursa_13.gs..jpg
|image_map_caption      = Senās Kursas karte 13. gadsimtā
|
|galvaspilsēta          = [[Palanga]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
s teritorijā (1253). Žemaišu apdzīvotā teritorija punktēta.]]

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| group = '''Krievi Igaunijā'''
| pop = 306 801 (2023)<br>
(22,46 % no iedzīvotāju kopskaita)<ref name="stat.ee">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.stat.ee/34278 |title=Population by ethnic nationality, 1 January, years - Statistics Estonia |access-date={{dat|2019|04|17||bez}} |archive-date={{dat|2019|08|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190825174819/https://www.stat.ee/34278 }}</ref>
| popplace = [[Harju apriņķis]], [[Austrumviru apriņķis]]
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Gludas pagasts}}
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Glūdas pagasts}}

sentences: {{Commonscat|Battles of the Byzantine Empire|Kaujas ar Bizantijas piedalīšanos}}

sentences: '''Šūnu teorija''' ir viens no vispārpieņemtajiem [[bioloģija|bioloģijas]] pieņēmumiem, apgalvojošs, ka [[Flora|floras]], [[Fauna|faunas]] un citu dzīvo [[Organisms|organismu]] uzbūves un attīstības princips ir vienāds, kurā [[šūna]] tiek uzskatīta kā dzīvo organismu vienots struktūras elements.

sentences:
{{cita nozīme|spēju domāt loģiski|ar psihi saistītu īpašību kopu|prāts}}
'''Spriešana''', arī '''saprāts''', ir spēja domāt [[loģika|loģiski]] un balstīties uz [[fakts|faktiem]]. Tas sniedz iespēju izprast saistību starp dažādām parādībām, procesiem vai priekšmetiem, kā arī spriest par tiem un atbilstoši izturēties.<ref name="tezaurs"/> Spriešanas prasme ir nepieciešama tādās jomās kā [[filozofija|filozofijā]], [[zinātne|zinātnē]], [[valodniecība|valodniecībā]], [[matemātika|matemātikā]], [[māksla|mākslā]] un citur. Šī prasme nereti ir cieši saistīta ar [[domāšana|domāšanu]], [[izzināšana|izzināšanu]] un [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Navbox
| name = Golfs olimpiskajās spēlēs
| title = [[File:Olympic rings without rims.svg|30px]] Golfs olimpiskajās spēlēs
| titlestyle = background:#BFD7FF
| basestyle = background:#DDEBFF
| abovestyle = background: #D5E6FF
| belowstyle = background: #D5E6FF
| bodyclass = hlist
| state = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kresida Kovela
|     vārds_orig = ''Cressida Cowell''
|         attēls = 10.8.17CressidaCowellByLuigiNovi1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Londona]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[rakstniece]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|       paraksts = Cressida Cowell signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kresida Kovela''' ({{val|en|Cressida Cowell}}, dzimusi {{dat|1966|4|15}} [[Londona|Londonā]]) ir [[angļi|angļu]] bērnu rakstniece, pazīstama ar divām bērnu grāmatu sērijām – "[[Kā pieradināt pūķi (grāmatu sērija)|Kā pieradināt pūķi]]" un "[[Emīlija Brauna]]".

sentences: '''Nenoteiktais integrālis''' ir [[funkcija]]s <math>f(x)</math> visu primitīvo funkciju <math>F(x)+C</math> kopums, kuru [[atvasinājums]] ir vienāds ar <math>f(x)</math>. To apzīmē ar <math>\int_{\,}^{\,}f(x)dx+C</math>, kur ''C'' ir [[integrācijas konstante]]. Primitīvo funkciju kopuma noteikšanu sauc par funkcijas '''integrēšanu''', un tā ir pretēja darbība [[atvasināšana]]i. Nenoteiktos integrāļus ar noteiktajiem integrāļiem saista [[Ņūtona—Leibnica formula|Ņūtona—Leibnica]] fundamentālā teorēma: funkcijas noteiktā integrāļa vērtība kādā intervālā ir vienāda ar tās nenoteiktā integrāļu starpību intervālu galapunktos. Pastāv vairāki nenoteiktā integrāļa atrašanas veidi, tai skaitā ar [[substitūcija|substitūciju]], izmantojot [[parciālā integrēšana|parciālo integrēšanu]], izmantojot nenoteiktā integrāļa linearitāti.

sentences: '''Benzpirēni''' ir perikondensēti [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži]] ar formulu C20H12. Tos var uzskatīt par [[pirēns|pirēna]] atvasinājumiem, kas veidojas, pirēna molekulai ar vienu malu pievienojoties vēl vienam [[benzols|benzola]] gredzenam. Ir iespējami divi benzpirēna [[izomēri]], ko sauc par benz[''a'']pirēnu un  benz[''e'']pirēnu. Benz[''a'']pirēns ir izplatītāks un bīstamāks, tādēļ ar terminu 'benzpirēns' parasti saprot šo izomēru.

sentences: '''Pulsārs''' ir rotējoša [[neitronu zvaigzne]]. Zvaigznes [[rotācija]] rada ap zvaigzni intensīvu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]], kas ir miljoniem reižu spēcīgāks nekā uz [[Zeme]]s. Gluži kā bāka pulsārs izstaro starojuma kūļus no karstiem punktiem, kas atrodas uz zvaigznes virsas vai virs tās.

sentences: '''Vēderplēve''' ({{val-la|peritoneum}}) ir plāns serozs apvalks ar gludu, spilgtu viendabīgu virsmu, kas aptver [[Vēdera dobums|vēdera dobuma]] un daļēji [[Mazais iegurnis|mazā iegurņa]] orgānu sienas. Vēderplēves virsma ir ap 1,5-2 m2 un gandrīz vienāda ar [[āda]]s platību. Vēderplēvi veido ''lamina propria'', serozs apvalks un to sedzošs plāns [[epitēlijs]] — [[mezotēlijs]].<ref name="AA"/>

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = 2011. gada terorista uzbrukums Norvēģijā
| attēls            = Oslo view of city after July 2011 bombing.jpg
| attēla_apraksts   = Oslo 31 minūti pēc sprādziena
| karte2            =
{{Image label begin | image=Oslo and Utøya v2.jpg | width=250| float=left | title=Oslo and Utøya}}
{{Image label marker |x=919 |y=835
 |text=Valdības kvartāls (Oslo)
 |font-size=10px |text-width=75px |style=line-height:1; |y-textadjust=-2 |marker-size=9
 |text-color=yellow |x-orig=1355 |width=250 }}
{{Image label marker |x=136 |y=493
 |text=Ūtejas sala
 |font-size=10px |text-width=99px |style=line-height:1; |y-textadjust=0 |marker-size=9
 |text-color=yellow |x-orig=1355 |width=250 }}
{{Image label end}}
| vieta             = [[Oslo]] un [[Ūteja]], [[Norvēģija]]
| koordinātas       = {{Coord|59.9149776|N|10.746544|E|format=dms|region:NO_type:event|display=inline,title}}
| datums            = {{dat|2011|7|22|N|bez}}
| laiks             = '''Oslo:''' 15.25<ref name="NORSAR_seismic_data"/> [[Central European Summer Time|CEST]]
'''Ūteja:''' 17.22–18.34 CEST<ref name="NotatNBPD">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.regjeringen.no/pages/35819707/NBPD_02.pdf|title=Notat – Redgjørelse Stortinget|publisher=Politiet|date=10 November 2011|accessdate=10 November 2011|archiveurl=https://www.webcitation.org/6HtqgpwMA?url=http://www.regjeringen.no/pages/35819707/NBPD_02.pdf|archivedate={{dat|2013|07|06||bez}}|deadurl=no}}</ref><ref name="BreiviksBevegelser">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.aftenposten.no/nyheter/iriks/22juli/Slik-var-Behring-Breiviks-bevegelser-pa-Utoya-6806375.html|title=Slik var Behring Breiviks bevegelser på Utøya|publisher=Aftenposten|date=16 April 2012|accessdate=16 April 2012}}</ref>
| laika_josla       = [[UTC+2]]
| veids             = Mašīnas uzspridzināšana, masu apšaude, terorisms
| bojā_gājušie      = '''Oslo:''' 8
'''Ūteja:''' 69 (67 no apšaudes)
'''Kopā: 77'''<ref name="dtoll-names"/><ref name="dtoll-all-names-published"/>
| ievainotie        = '''Oslo:''' vismaz 209
'''Ūteja:''' vismaz 110 (33 no apšaudes, ieskaitot vienu mirušo)<ref name="died-from-wounds"/>
'''Kopā: vismaz 319'''<ref name="formell-tiltale"/><ref name="ems-response"/><ref name="helsedir-rapport"/>
| izraisītājs       = [[Annešs Bērings Breivīks]]
| ieroči            =
}}
'''2011. gada terora akti [[Norvēģija|Norvēģijā]]''' bija divi [[terorisms|terorisma uzbrukumi]] [[Oslo]], Norvēģijā, {{dat|2011|7|22||bez}}, kas bija vērsti pret valdību, civiliedzīvotājiem un Darba partijas jauniešu nometni, kurā kopā dzīvību zaudēja 77 cilvēki.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Burvestība mēnessgaismā
| attēls                   = Magic in the Moonlight poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Magic in the Moonlight''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Aronsone]]
* [[Stīvens Tenenbaums]]
* [[Helēna Robina]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Stouna]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Džeki Vīvere]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Hamišs Linklaters]]
* [[Saimons Makbērnijs]]
| mūzika                   = [[Dariuss Kondži]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Perdido Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2014|7|25||bez}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-moonlight-2014|title=Magic in the Moonlight|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403224101/http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-moonlight-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|51 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicinthemoonlight.htm|title=Magic in the Moonlight (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Burvestība mēnessgaismā"''' ({{val|en|Magic in the Moonlight}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Stouna]], [[Kolins Fērts]], [[Džeki Vīvere]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Hamišs Linklaters]] un [[Saimons Makbērnijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|25||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Malholanda ceļš
| attēls = Mulholland.png
| att_izm = 200px
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mulholland Drive''
| žanrs =
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| producents =
| scenārija autors = Deivids Linčs
| galvenajās lomās =
* [[Naomi Votsa]]
* [[Laura Heringa]]
* [[Džastins Terū]]
* [[Enna Millere]]
* [[Marks Pellegrīno]]
* [[Roberts Forsters]]
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2001|10|12}}
| ilgums = 147 minūtes
| valsts =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda =
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb = 0166924
}}
'''"Malholanda ceļš"''' ({{val|en|Mulholland Drive}} jeb ''Mulholland Dr.'') ir 2001. gada ASV ''[[neo-noir]]'' [[mistērijas filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Linčs]]. Šajā filmā izpaužas [[sirreālisms|sirreālisma]] elementi. Galvenās lomas atveido [[Naomi Votsa]], [[Laura Heringa]], [[Džastins Terū]], [[Enna Millere]], [[Marks Pellegrīno]] un [[Roberts Forsters]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =GP3 Series
| logo           =GP3-Serie logo.svg
| pikseļi        =200px
| apraksts       =
| sports         =[[Autosports]]
| dibin          =2010. gadā
| izj            =2018. gadā
| čempions_br    ={{flaga|Francija}} [[Antuāns Ibērs]]
| čempions_km    ={{flaga|Francija}} ''[[ART Grand Prix]]''
| mlapa          =[http://www.gp3series.com/ gp3series.com]
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Edijs Veders
|          Attēls = Eddie Vedder 2018 -2.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Edijs Veders 2018. gadā
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Edvards Luiss Seversons III
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1964|12|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Ivenstona}}
|           Miris =
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[mutes harmonikas]], [[ukulele]], [[akordeons]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[mandolīna]], [[mandola]]
|           Žanrs = [[folkroks]], [[grandžmūzika]], [[alternatīvais roks]], [[smagais roks]]
|    Nodarbošanās = mūziķis, dziedātājs, dziesmu autors
|            Gadi = 1979—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Republic Records]]''<br />''[[Republic Records]]''
|   Darbojies_arī = ''[[Pearl Jam]]'', ''[[Glen Hansard]]'', ''[[Bad Radio]]'', ''[[Temple of the Dog]]'', ''[[Hovercraft]]'', ''[[7 Worlds Collide]]'', ''C Average''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Edijs Veders''' ({{val|en|Eddie Vedder}}), īstajā vārdā '''Edvards Luiss Seversons III''' ({{val|en|Edward Louis Severson III}}, dzimis {{dat|1964|12|23}}), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūziķis, dziedātājs un dziesmu autors. Vislielāko atpazīstamību ieguvis kā alternatīvā roka grupas ''[[Pearl Jam]]'' solists. Spēcīgā vokāla dēļ viņš kļuvis par [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] ikonu. Žurnāls ''[[Rolling Stone]]'' ierindojis Vederu 7. vietā savā Visu laiku labāko solistu topā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.rollingstone.com/music/pictures/rolling-stone-readers-pick-the-best-lead-singers-of-all-time-20110412/7-eddie-vedder-0979704|title=Rolling Stone Readers Pick the Greatest Lead Singers of All Time|publisher=''Rolling Stone''|accessdate=July 26, 2012}}</ref> Edijs Veders piedalās arī projektos kopā ar citiem mūziķiem. 2007. gadā viņš laida klajā savu pirmo solo albumu, kurā bija iekļauta mūzika no filmas "[[Savvaļā (filma)|Savvaļā]]" (2007).

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|2008. gada karu starp Krievijas Federāciju un Gruziju|1921. gada karu starp Krievijas PFSR un Gruzijas Demokrātisko Republiku|Krievijas—Gruzijas karš (1921)}}

sentences:
{{Cita nozīme|salu|pilsētu Polijā|Bogatiņa}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Reihenava
|attēls              = Kloster_Reichenau_(Foto_Hilarmont).jpg
|attēla paraksts     = Bijušais Reihenavas klosteris
|attēla izmērs       =
| map_type    = Vācija#Eiropa
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = Reichenau
|izvietojums         = [[Konstances ezers]]
|arhipelāgs          =
|latd=47.693056|latNS=N
|longd=9.063056|longEW=E
|platība             = 4,3
|garums              = 4,5
|platums             = 1,5
|krasta līnija       = 11
|augstākais kalns    = Hohvarts
|augstums            = 43
|valsts              = Vācija
|valsts adm vienības tips = Zeme
|valsts adm vienība  = [[Bādene-Virtemberga]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[vācieši]]
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Fakaofo
|attēls              = Fakaofo village square 20070716.jpg
|attēla paraksts     = Fakaofo ciema centrālais laukums
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Tokelau#Okeānija
|reljefa_karte       = jā
|vietējais nosaukums = ''Fakaofo''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|latd= 9|latm= 22|lats= |latNS= S
|longd= 171|longm= 13|longs= |longEW= W
|arhipelāgs          = [[Tokelau]]
|salu skaits         = 49
|galvenās salas      =
|platība             = 3
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|valsts              = Tokelau
|iedzīvotāji      = 483
|iedzīvotāju gads = 2016
|blīvums          = 161
|valsts ciems     = Fale
|pamatiedzīvotāji = [[tokelavieši]]
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Fakaofo''' ({{val|tkl|Fakaofo}}) ir viens no trijiem [[Tokelau]] teritoriju veidojošajiem atoliem [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Izvietojies teritorijas dienvidaustrumos 60 km no rietumos esošā [[Nukunonu]] atola. Atola kopējā platība ir ap 45 km², tajā ir 49 saliņas ar kopējo sauszemes platību ap 3 km². Apdzīvotas ir divas saliņas atola rietumos — Fale, kas ir atola lielākā un senākā apdzīvotā vieta, kā arī Fenuafala (ciems dibināts 1960. gadā), kur atrodas slimnīca, skola un Tokelau telekomunikāciju operators ''Teletok''.<ref>[https://www.tokelau.org.nz/About+Us/Villages.html Government of Tokelau. Villages]</ref>

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Halucinācijas''' ir [[uztvere]]s stāvoklis, kurā dzīvā organisma maņu orgāni saņem kairinājumus bez īsta ārējā objekta esamības, bet kas pašai dzīvajai būtnei var likties kā daļa no ārējās pasaules vizuālās [[īstenība]]s. Halucinācijas izšķir atsevišķi no citiem līdzīgiem uztveres stāvokļiem, piemēram, [[sapnis|sapņošanu]], [[ilūzija|ilūzijām]], [[iztēle|iztēli]] un [[pseidohalucinācijas|pseidohalucinācijām]].

sentences: Ar jēdzienu "'''relativitātes teorija'''" var saprast vai nu vienu no Einšteina relativitātes teorijas daļām, vai tās abas. 1905. gadā [[Alberts Einšteins]] formulēja savu [[speciālā relativitātes teorija|speciālo relativitātes teoriju]], savukārt 1915. gadā — [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgo relativitātes teoriju]], kurā nu bija iekļauts arī [[gravitācija]]s apraksts.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pašvaldību vadītāji|Jēkabpils]]
[[Kategorija:Jēkabpils]]

sentences: '''Zooloģiskais dārzs''', dažreiz saīsināti dēvēts par '''zooparku,''' vai '''zoodārzu,''' ir cilvēka izveidota, ierobežota vieta dažādu [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] turēšanai un to apskatei. Mūsdienās zoodārzos vairs ne tikai izrāda dzīvniekus apskatei, bet arī pēta, cenšas saglabāt un pavairot [[izmirstošas sugas]], kā arī izglītot apmeklētājus.

sentences: '''Sētnieks''' vai uzkopšanas dabinieks ir darbinieks, kas nodrošina sabiedrisku vietu, dzīvojamo māju un citu teritoriju apkārtnes uzkopšanu un uzturēšanu kārtībā. 2021. gada septembrī Latvijā profesija “sētnieks” ir reģistrēta 9189 reižu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vid.gov.lv/lv/informacija-par-darba-vietam-2021gada-atbilstosi-profesiju-klasifikatoram|title=Informācija par darba vietām 2021. gadā atbilstoši profesiju klasifikatoram}}</ref>

sentences: '''Neverbālā komunikācija''' ir [[saziņa|sazināšanās]] bez [[vārdi]]em, izmantojot tādus līdzekļus kā [[Acis|acu]] skatienu, [[mīmika|mīmiku]], [[žesti|žestus]], [[Poza|pozas]], [[Pantomīma|pantomīmu]], [[Balss|balsi]] - tās [[Intonācija|intonāciju]], [[Pauze|pauzes]], fizisko [[Attālums|distanci]], izvietojumu [[Telpa|telpā]], [[Apģērbs|apģērbu]].

sentences:
{{citas nozīmes|grauzējiem|pele (nozīmju atdalīšana)|pele}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = house_mouse.jpg
|  att_nosaukums = {{TaksoSaite|Mus musculus|Mājas pele}}
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Muridae
|      dzimta_lv = Peļu dzimta
|    apakšdzimta = Murinae
| apakšdzimta_lv = Vecās pasaules peles
|          ģints = Mus
|       ģints_lv = Peles
|    kategorijas = nē
|       binomial = Mus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Peles''', '''peļu ģints''' (''Mus'') ir mazi [[Grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') dzīvnieki, kas pieder [[peļu dzimta]]s (''Muridae'') [[Vecās pasaules peles|Vecās pasaules peļu apakšdzimtai]] (''Murinae''). Daudzas peļu [[Suga (bioloģija)|sugas]] dzīvo kopā ar [[cilvēks|cilvēkiem]] vai nu kā kaitēkļi, vai reizēm kā [[mājdzīvnieki]]. Vislabāk zināmā suga ir parastā [[mājas pele]] (''Mus musculus''), kas ir arī populārs [[mājdzīvnieks]]. Peles ir visizplatītākais dzīvnieks, ko lieto laboratorijās dažādiem eksperimentiem, jo tās ir [[zīdītāji]], tām ir daudzas kopīgas īpašības ar [[cilvēks|cilvēkiem]], tās ir mazas, lētas un ātri vairojas. Ir ģenētiski izveidotas speciālas [[laboratorijas pele]]s.

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Krustpils rajons]]
[[Kategorija:Pļaviņu rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Klintaines pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens: Sākums
| attēls                   = Batman begins.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Batman Begins''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = [[Kristofers Nolans]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Beils]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DC Comics]]''
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Syncopy Films]]''
* ''Patalex Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|6|10|Krievija|2005|6|15|ASV}}
| ilgums                   = 140 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|372 710 015}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=batmanbegins.htm ''Batman Begins'' at] [[Box Office Mojo]]</ref>
| iepriekšējā              = "[[Betmens un Robins]]"
| nākamā                   = "[[Tumšais bruņinieks]]"
| imdb                     = 0372784
}}
'''"Betmens: Sākums"''' ({{val|en|Batman Begins}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Filma ir balstīta uz [[DC Comics]] varoni [[Betmens|Betmenu]]. Šī ir pirmā Nolana režisētā "[[Betmens (filmu sērija)|Betmena]]" filmu sērijas filma. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristians Beils]] ([[Betmens|Brūss Veins/Betmens]]), [[Maikls Keins]], [[Liams Nīsons]], [[Ketija Holmsa]], [[Gērijs Oldmens]], [[Kilians Mērfijs]], [[Morgans Frīmens]].

sentences:
{{labs raksts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''PAO Gazprom''
| logo             = Gazprom-Logo.svg
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = publiska [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1989. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Maskava]]
| location_country = {{RUS}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = enerģētika
| products         = [[dabasgāze]]s ieguve, pārvade, uzglabāšana, sadale un realizācija
| services         =
| revenue          =
| operating_income = 2 triljoni rubļu (2013)
| net_income       = 628 miljoni (2013)
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = Valsts Federālā īpašuma aģentūra (56,4%) u.c.
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.gazprom.ru/ gazprom.ru]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
ar hostijām.]]
'''Sakramenta maize''' jeb '''hostija''' ({{val|la|hostia}} — 'upuris') ir kristiešu Svētajā Vakarēdienā Kristus miesas simbols. Dažādās kristīgās baznīcas konfesijās pastāv dažādas tradīcijas saistībā gan ar Sv. Vakarēdiena teoloģiju, gan izdalīšanas veidu.

sentences: '''Datīvs''' ({{val|el|ἡ δοτικὴ πτῶσις}}, {{val|la|casus dativus}}) ir [[locījums]], kas norāda, ka kaut kas tiek dots. Tas atbild uz jautājumu ''kam?''.

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = Stounvolas nemieri
| partof           = [[Geju un lesbiešu atbrīvošanas kustība]]s
| image            = [[File:The Plaque at Stonewall Inn.jpg|230px|]]
| caption          = Piemiņas plāksne nemieru piemiņai
| date             = 1969. gada 28. jūnijs-3. jūlijs
| place            = [[Stonewall Inn]] bārs, [[Manhatana]]
| coordinates      = {{Coord|40.7338|N|74.0021|W|type:event_region:US-NY|display=title,inline}}
| causes           =
| goals            = [[Geju atbrīvošana]] un [[LGBT tiesības ASV]]
| methods          = [[Nemieri]], [[ielu protesti]]
| status           =
| result           =
| side1            = [[Ņujorkas policijas departaments]]
| side2            = [[Stonewall Inn]] bāra saimnieki un [[LGBT kustība]]
| side3            =
| leadfigures1     = Čārlzs Smits
| leadfigures2     = Kreigs Rodvels
| leadfigures3     =
| howmany1         = '''1.dienā''':10 policijas virsnieki (bārā)
'''2.dienā''':Vairāki policijas iecirkņi
| howmany2         = '''1.dienā''':500-600 atbalstītāju uz ielas
'''2.dienā''':~1000 atbalstītāju uz ielas un bārā
| howmany3         =
| casualties1      =
| casualties2      =
| casualties3      =
| fatalities       =
| injuries         = 4
| arrests          =
| detentions       = 18
| charged          =
| fined            =
| casualties_label =
| notes            =
| sidebox          =
}}
'''Stounvolas nemieri''' bija impulsīvu, vardarbīgu, [[gejs|geju]] rīkotu [[Protests|protestu]] sērija pret policijas reidu Stounvolas bārā [[Manhatana|Manhatanā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], kuri sākās 1969. gada 28. jūnija agrā rītā. To daudz kur uzskata par galveno notikumu, kas noveda pie geju kustības izveides un mūsdienu cīņas par [[LGBT tiesības ASV|LGBT tiesībām ASV]].<ref name=diversity>{{Tīmekļa atsauce |author=National Park Service|title=Workforce Diversity: The Stonewall Inn, National Historic Landmark National Register Number: 99000562 | url=http://www.nps.gov/diversity/stonewall.htm| publisher=US Department of Interior|year=2008 |accessdate=2013. gada 21. janvāris}} {{en ikona}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.northjersey.com/news/2012_Presidential_Election/Obama_inaugural_speech_references_Stonewall_riots.html|title=Obama inaugural speech references Stonewall gay-rights riots|publisher=North Jersey Media Group Inc|date=January 21, 2013|accessdate=2013. gada 21. janvāris|archive-date=2013. gada 30. Maijs|archive-url=https://web.archive.org/web/20130530065722/http://www.northjersey.com/news/2012_Presidential_Election/Obama_inaugural_speech_references_Stonewall_riots.html}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sinoptiķis
| operators =
| attēls = Weather man.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, drāma
| režisors = [[Gors Verbinskis]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Maikls Rispoli]]
* [[Gils Belouss]]
* [[Nikolass Holts]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''The Weather Man''
| studija = ''Escape Artists''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433961985/|title=The Weather Man |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sinoptiķis"''' ({{Val|en|The Weather Man}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Gors Verbinskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Maikls Keins]], [[Houpa Deivisa]], [[Maikls Rispoli]], [[Gils Belouss]] un [[Nikolass Holts]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Bauskas alus
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| Dibināšanas_datums  = 1981. gadā
| Sēdeklis            = „Imantas”, [[Īslīces pagasts]], [[Bauskas novads]], [[Latvija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              =
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         = 4 975 000 [[eiro]] (2014)<ref name="peļņa">{{Tīmekļa atsauce |url=http://financenet.tvnet.lv/zinas/556260-bauskas_alus_apgrozijums_pieaug_par_13_pelna_514_000 |author=[[BNS]] |date=2015. gada 17. aprīlis |publisher=financenet.tvnet.lv |title= «Bauskas alus» apgrozījums pieaug par 13%; peļņa - € 514 000 |accessdate= {{dat|2015|08|22|N|bez}} }}</ref>
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = 514 600 eiro (2014)<ref name="peļņa"/>
| Nozare              = [[dzērienu rūpniecība]]
| Produkti            = [[alus]], [[bezalkoholiskie dzērieni]]
| Mājaslapa           = {{URL|www.bauskasalus.lv}}
}}

sentences: {{Commonscat|Women's World Chess Champions|Pasaules čempiones šahā}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Darja Saltikova''' ({{val|ru|Дарья Салтыкова}}) jeb '''Saltičiha''' (dzimusi {{dat|1730|3|11}}, mirusi {{dat|1801|11|27}}) bija [[Maskavas guberņa]]s [[Podoļska]]s apriņķa muižniece. Viņa kļuva bēdīgi slavena, jo sadistiski spīdzināja un nogalināja daudzus savus dzimtcilvēkus, galvenokārt sievietes. 1762. gadā pēc imperatores [[Katrīna II|Katrīnas II]] pavēles tika sākta izmeklēšana. 1768. gadā viņai atņēma muižnieces statusu un piesprieda [[Nāvessods|nāvessodu]], kas vēlāk tika aizstāts ar [[Mūža ieslodzījums|mūža ieslodzījunu]]. Pirms nosūtīšanas uz cietumu uz stundu tika piekalta pie kauna staba [[Maskava]]s [[Sarkanais laukums|Sarkanajā laukumā]]. Saltikova 33 gadus līdz pat savai nāvei bija ieslodzīta Ivanovskas Maskavas jaunavu klostera cietumā. Bargi sodīti tika arī viņas līdzdalībnieki.<ref>[http://www.peoples.ru/state/criminal/killer/daria_saltykova/ Дарья Николаевна Салтыкова - peoples.ru]</ref> <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://xx.lipetsk.ru/xx_11_07_01.shtml |title=Дарья Салтыкова - Уголовные убийцы разных времен и народов |access-date={{dat|2008|05|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080504084023/http://xx.lipetsk.ru/xx_11_07_01.shtml |archivedate={{dat|2008|05|04||bez}} }}</ref><br />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Par bitēm
| attēls                   =Bee movie ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bee Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Saimons Dž. Smits]]
* [[Stīvs Hikners]]
| producents               =
* [[Džerijs Seinfīlds]]
* [[Kristīne Steinberga]]
* [[Kamerons Stevnings]]
| scenārija autors         =
* [[Endijs Robins]]
* [[Berijs Marders]]
* [[Spaiks Ferestens]]
* Džerijs Seinfīlds
| galvenajās lomās         =
* Džerijs Seinfīlds
* [[Renē Zelvēgere]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Columbus 81 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|11|2}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bee-movie-2007|title=Bee Movie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 17, 2019|archive-date={{dat|2019|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190417202033/http://www.bbfc.co.uk/releases/bee-movie-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beemovie.htm|title=Bee Movie|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|287,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Par bitēm''' ({{val|en|Bee Movie}}) ir 2007. gada ASV animācijas kinokomēdija, kuras režisori ir [[Saimons Dž. Smits]] un [[Stīvs Hikners]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Renē Zelvēgere]] un [[Džerijs Steinfīlds]], kurš ir arī viens no filmas producentiem un scenārija autoriem. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|11|2||bez}}.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kendari
 | official_name            = ''Kota Kendari''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Masjid Al-Alam Kendari (3).jpg
| photo1b      =
| photo2a      =
| photo2b      =
| photo3a      = Tugu Religi, previously known as MTQ Monument, Kendari, South East Sulawesi.jpg
| photo3b      = Kesultanan Buton - panoramio.jpg
| photo3c      = Clock Monument in Mandonga, Kendari, South East Sulawesi.jpg
| photo4a      = Kendari Bay Bridge.jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Kendari City.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Kendari.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sulavesi
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Dienvidaustrumu Sulavesi]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1995
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 271.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 350267
 | population_urban         =
 | population_metro         = 540202
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WITA]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 58 | lats =  | latNS = S
 | longd = 122 | longm = 36 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.kendarikota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Zenta Mauriņa
|     vārds_orig =
|         attēls = Zenta Mauriņa (1930).jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valkas apriņķis|Lejasciems|td=Latvija}}
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 04
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Šveice|Bāzele}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Konstantīns Raudive]]
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = Rakstniece, tulkotāja, esejiste
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Zenta Mauriņa''' (dzimusi {{dat|1897|12|15}} [[Lejasciems|Lejasciemā]], mirusi {{dat|1978|4|25}} [[Bāzele|Bāzelē]], [[Šveice|Šveicē]]) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]], tulkotāja un domātāja.

sentences: '''4. februāris''' ir gada 35. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 330 (331 garajā gadā) dienas.

sentences: '''3. augusts''' ir gada 215. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (216. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 150 dienas.

sentences: '''Kolonna''', relāciju [[Datubāze|datubāzu]] kontekstā, ir [[Tabula|tabulas]] datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu mācītāju|Bergmanis|Bergmanis}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Liborijs fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Liborius von Bergmann''
|         attēls = Liborijs_Bergmans (1823).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Baltazars Bergmanis (mācītājs); māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Baltazars fon Bergmanis]] (''Balthasar von Bergmann'', 1736-1789, jurists), [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts) un [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Paulīne, dzim. fon Graina no [[Kēnigsberga]]s (kāzas 1781. gada 13. jūlijā)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aira praecox kz2.JPG|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aira|ģints_lv=Airas|suga=Aira praecox|suga_lv=Agrā aira|binomial=Aira praecox|sinonīmi=|kategorijas=nē|autors=L.}}'''Agrā aira''' ({{val|la|Aira praecox}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Suga ir sastopama Eiropas [[Rietumeiropa|rietumu]] un [[Centrāleiropa|vidusdaļā]].

sentences:
[[Roma|Romā]]]]
 amfiteātris [[Koknese|Koknesē]]]]
'''Amfiteātris''' ({{val|grc|ἀμφιθέατρον}} ''(amphitheatron)'', no ''ἀμφί'' ''(amfi)'' — 'apkārt, no abām pusēm' un ''θέατρον'' ''(téātron)'' — 'redzēt, skatīties') ir:

sentences:
'''Trīs R princips''' ir [[Bioētika|bioētikas]] princips, kas izveidots ar mērķi aizsargāt laboratorijas [[dzīvnieku tiesības]] pētījumos. Tas pirmoreiz aprakstīts 1959. gadā<ref name="altweb.jhsph.edu">Russell, W.M.S. and Burch, R.L., (1959).  ''The Principles of Humane Experimental Technique'', Methuen, London. {{ISBN|0900767782}} [http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110927060555/http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc |date={{dat|2011|09|27||bez}} }}</ref> un sastāv no trīs prasībām:
# Aizstāšana ('''''R'''eplacement'') — ja iespējams, laboratorijas dzīvnieki pētījumos ir jāaizvieto,  aizstājot tos pilnībā (piemēram, izmantojot datormodelēšanu, ''[[in vitro]]'' metodes) vai relatīvi (piemēram, ar materiāliem no lopkautuvēm);
# Samazināšana ('''''R'''eduction'') — ir jāizmanto ne vairāk kā minimālais vajadzīgo laboratorijas dzīvnieku skaits, vienlaikus nodrošinot tādu dzīvnieku skaitu, kas ļauj iegūt statistiski nozīmīgus pētījuma rezultātus;
# Uzlabošana ('''''R'''efinement'') — ir jānodrošina labturības prasības pētījumos izmantotajiem laboratorijas dzīvniekiem.
Trīs R princips ir noteikts kā tiesiska norma un prasība [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] direktīvā 2010/6/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību<ref>[http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32010L0063:LV:HTML Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES] par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību.</ref>.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kauss (nozīmju atdalīšana)|kauss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kauss
| abbreviation = Crt
| name_latin = Crater
| RA = 11
| dec = −16
| areatotal = 282
| arearank = 53. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''δ Crt''
| starmagnitude = 3,57
| neareststarname = ''γ Crt''
| stardistance = 83,85
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Mančestras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Catedral_de_Manchester.jpg
| image_size            =
| caption               = Mančestras katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Mančestras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 53.485278
| longd                 = -2.244722
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Mančestra}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1421. gads
| year_completed        = 1882. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[mūris]]
}}
<mapframe text="Mančestras katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q971811"
}
</mapframe>

sentences:
'''Vīnes filharmoniķis''' ({{val|de|Wiener Philharmoniker}}) ir [[Austrija]]s zelta monēta, kas tika prezentēta 1989. gadā.<ref name="muenzeoesterreich" /> Tā tiek emitēta reizi gadā; kopš 2008 gada tiek emitētas arī no sudraba kaltas monētas. Šo monētu vienmēr kaļ Austrijas galvaspilsētā [[Vīne|Vīnē]]. Tās noformējums veltīts "Vīnes filharmoniķiem" jeb Vīnes Filharmonijas orķestrim, vienam no slavenākajiem orķestriem pasaulē. Monētas izgatavotas no 999'9 raudzes zelta.
Tās ir ļoti populāras kolekcionāru vidū.<ref name=muenzeoesterreich>{{tīmekļa atsauce|title=Austrian Mint|url=https://www.muenzeoesterreich.at/eng/produkte/1-25-ounce-fine-gold-999.9-plus-packing|website=www.muenzeoesterreich.at|accessdate={{dat|2016|4|23||bez}}|language=Angliski|archive-date={{dat|2016|05|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160519163915/https://www.muenzeoesterreich.at/eng/produkte/1-25-ounce-fine-gold-999.9-plus-packing}}</ref>

sentences:
un [[ģeogrāfiskais garums|garumā]]]]
'''Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma''' (ĢKS) ir [[koordinātu sistēma]], kur katru vietu uz [[Zeme|zemeslodes]] raksturo ar trīs [[skaitlis|skaitļiem]] — [[koordināta|koordinātām]]. Parasti tiek izmantota [[sfēriskā koordinātu sistēma]]. Ģeogrāfiskās koordinātas ir [[Grāds (leņķis)|grādos]] izteikti attālumi no Zemes [[Ekvators|ekvatora]] (ģeogrāfiskais platums) un sākummeridiāna (ģeogrāfiskais garums).<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Vilhelms Johans fon Cekels
|     vārds_orig = ''Alexander Wilhelm Johann von Zoeckell''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1787
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Rīgas vietniecība]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1874
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rauza]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Smiltenes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = militārais speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs  - Francis Johans, māte - Magdalēna Elziabete, dzimusi fon Renne
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anželika Amēlija, dzimusi ''Volmérange-Helmund''
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Tengoku to Jigoku''
| operators =
| attēls = HIGH AND LOW JP .jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Akira Kurosava]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toširo Mifune]]
* [[Tacuja Nakadai]]
* [[Kjoko Kagava]]
* [[Tacuja Mihaši]]
* [[Jutaka Sada]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tengoku to Jigoku''
| studija = * ''Kurosawa Films''
* ''[[Toho]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1963|3|1|Japāna}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets = 230 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| ienākumi = 460,2 miljoni [[Japānas jena|¥]]
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Tengoku to Jigoku''''' ({{Val|ja|天国と地獄}}) ir 1963. gada [[Japāna]]s kriminālfilma, kuras režisors ir [[Akira Kurosava]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toširo Mifune]], [[Tacuja Nakadai]], [[Kjoko Kagava]], [[Tacuja Mihaši]] un [[Jutaka Sada]]. Filma ir balstīta uz [[Evans Hanters|Evana Hantera]] 1959. gada romānu ''King's Ransom''.

sentences:
{{Infobox artwork
| title              = Mazā nāriņa
| image_file         = Copenhagen - the little mermaid statue - 2013.jpg
| caption            =
| alt                =
| other_title_1      = ''Den lille havfrue''
| artist             = Edvards Eriksens
| year               = 1913
| type               = Skulptūra
| material           = Bronza
| subject            =
| dimensions         = 1,25 m
| condition          =
| city               = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
| museum             =
| accession          =
| owner              =
| url                =
| map_type           = Kopenhāgena
| map_caption        =
| map_size           =
| latd  = 55 | latm  = 41 | lats  = 34.3 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 35 | longs = 57.4 | longEW = E
}}
'''Mazā nāriņa''' ({{val|da|Den lille havfrue}}) ir Edvarda Eriksena radīta [[bronza]]s statuja, kurā attēlota [[nāra]], kas atrodas [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]], [[Dānija|Dānijā]]. Tā ir 1,25 m augsta<ref name="denmark.net">[http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html Little Mermaid Copenhagen] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510162932/http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html |date={{dat|2015|05|10||bez}} }} - ''denmark.net''. Retrieved January 29, 2012.</ref> un sver 175 kg. Veidota pēc [[Hanss Kristians Andersens|Hansa Kristiana Andersena]] pasakas "[[Mazā nāriņa]]". Viens no pilsētas simboliem un tās apmeklētākajiem tūrisma objektiem.<ref name="AFP" />

sentences:
{{cita nozīme|Tolkīna radītajām elfu valodām|elfu valodām vispārīgi|Elfu valodas}}
{{Valodas infokaste
 |name          = Elfu valodas <!--
 |nativename    =
 |pronunciation =
 |states        =
 |region        =
 |latd=  | latm= | latNS =
 |longd= |longm= |longEW =
 |speakers      =
 |iso1          =
 |iso2          =
 |iso2b         =
 |iso2t         =
 |iso3          =
 |familycolor   =
 |fam1          =
 |fam2          =
 |...
 |fam15         =
 |family        =
 |script        =
 |rank          =
 |nation        =
 |minority      =
 |agency        =
 |extinct       =
 |lc1           =
 |ld1           =
 |ll1           =
 |signers       = -->
 |creator       = [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]
 |date          =
 |setting       = [[Viduszeme]]
 |posteriori    =
 |caption       =
 |image         =
 |map           =
 |notice        = script
}}
'''"Elfu valodas"''' ir vairāku fiktīvu valodu kopa, kuru autors ir [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]. To izveidošana noveda līdz mitoloģijas radīšanai, par kuru ir izklāstīts viņa grāmatās.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Maksis fon Siverss
|     vārds_orig = ''Friedrich Maximilian (Max) von Sivers''
|         attēls = Maksis fon Siverss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Studiju gados Tērbatā
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Tartu Universitāte]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =[[Skrīveru dendroloģiskais parks|Skrīveru dendroloģiskā parka]] izveide
}}

sentences: '''Grozs''' ir no savītām [[klūgas|klūgām]], [[stieple|stieplēm]] vai [[skals|skaliem]] rokām izgatavots [[trauks]] kaut kā novietošanai, glabāšanai vai pārnēsāšanai. Groziem var būt arī estētiska vērtība.

sentences: '''Pozitīvisms''' ({{val|fr|positivisme}}, no {{val|la|positīvus}}) — filozofijas virziens, kas deklarē, ka tiecas pēc īstām, pozitīvām zināšanām, kas balstītas pozitīvā pieredzē. Pozitīvisms radies 19. gadsimta pirmajā pusē kā idejisks virziens; nostiprinās 19. gadsimta otrajā pusē, tā ietvaros izveidojas sabiedrību izzinoša nozare — [[socioloģija]].

sentences:
{{noformējums+}}
'''Eksports''' ir vienā vai vairākās [[valsts|valstīs]] saražotu [[prece|preču]] izvešana, [[pārdošana]] uz citām ārvalstīm.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Tas pats attiecas arī uz [[pakalpojums|pakalpojumiem]]. Eksports, tāpat kā [[imports]], ir svarīgākie starptautiskās [[tirdzniecība]]s aspekti.

sentences:
[[Image:Chord in mathematics.svg|right|thumb|200px|Sarkanā līnija ''BX'' ir '''horda''' <br />
(tāpat kā diametra līnija ''AB'').]]
'''Horda''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[Riņķa līnija|riņķa līnijas]] vai — vispārīgā nozīmē — citas līknes (piemēram, [[elipse]]s vai [[parabola]]s) divus [[Punkts (ģeometrija)|punktus]].  Jo tuvāk horda atrodas riņķa līnijas centram, jo tā garāka. Hordu, kas iet caur riņķa līnijas centru, sauc par [[Diametrs|diametru]], un tā ir visgarākā iespējamā riņķa līnijas horda.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> [[Riņķa līnija]]s hordas pieskares [[leņķis|leņķa]] lielums ir vienāds ar pusi no tā loka leņķiskā lieluma, kuru ietver leņķa malas.<ref>[http://www.uzdevumi.lv/ExerciseRun/RunExercise?exerciseId=f7719be3-ad07-4582-906d-702606d3ac51&parentType=VirtualSchool&parentId=573 Ar riņķa līniju saistītie nogriežņi un taisnes un leņķi] Uzdevumi.lv</ref>

sentences:
[[File:Modern document hypothesis.svg|thumb|240px|Mūsdienu DH diagramma
{|style="background:none"
|<nowiki>*</nowiki>||ietver lielāko daļu 3. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|†||ietver lielāko daļu 5. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|‡||''Deuteronomic history'': Jozuas, Soģu, 1. un 2. Samuēla un 1. un 2. Ķēniņa grāmatas.
|}]]

sentences: '''Parīzes nolīgums'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://likumi.lv/doc.php?id=288600 | title= Parīzes nolīgums | publisher= Latvijas Vēstnesis | accessdate= 2019. gada 19. aprīlī}}</ref> ({{val|fr|Accord de Paris}}, {{val|en|Paris Agreement}}) ir viena no [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] nolīgumiem, kas nosaka regulas, lai samazinātu [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] nokļūšanu atmosfērā sākot ar 2020. gadu. Vienošanās tika sagatavota [[Kioto protokols|Kioto protokola]] vietā. Nolīgums tika sagatavots {{dat|2015|12|12||bez}} Parīzē, [[21. ANO Klimata pārmaiņu konference|21. ANO Klimata pārmaiņu konferencē]], bet parakstīts {{dat|2016|4|22||bez}}. gada decembrī. Vienošanās ilgtermiņa mērķis ir nepieļaut kopējo planētas sasilšanu virs 2 °C, ieteicams līdz 1,5 °C un samazināt oglekļa dioksīda (CO<small>2</small>) emisijas līdz to neitralitātei 2050. gadā.

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Jēzus dzimšanas baznīca
| image                 = Church_of_the_Nativity_(7703592746).jpg
| image_size            = 200px
| caption               = Baznīcas ārskats
| geo                   =
| location              = [[Bētleme]]
| country               =
| religious_affiliation =
* [[Armēņu apustuļu baznīca]]
* [[Grieķijas pareizticīgo baznīca]]
* [[Romas katoļu baznīca]]
| year_began            = 326
| year_completed        = 565
| map_type              = Palestīna
| map_size              =
| map_label = Jēzus dzimšanas baznīca
| position = left
| latd  = 31.704306  | latNS  = N
| longd = 35.207639  | longEW = E
| functional status     = Aktīva
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Romānika]]
| specifications =
| embedded              = {{Designation list
| embed =jā
| designation1          = WHS
| designation1_offname  = Jēzus dzimšanas vieta
| designation1_date     = 2012<ref>{{cite web|url=http://whc.unesco.org/en/list/1433/ |title=Unesco, Birthplace of Jesus: the Church of the Nativity and the Pilgrimage Route, Bethlehem |publisher=Whc.unesco.org |accessdate=1 July 2012}}</ref>
| designation1_criteria   =iv, vi
| designation1_number     =[http://whc.unesco.org/en/list/1433/ 1433]
| designation1_type       =Kultūra
| designation1_free1name  =Valsts
| designation1_free1value =[[Palestīnas Valsts|Palestīna]]
| designation1_free2name  =Reģions
| designation1_free2value =Arābu valstis
}}
}}
'''Jēzus dzimšanas baznīca''' ir [[bazilika]] [[Bētleme|Bētlemē]].

sentences:
{{ievads+}}
{| class="wikitable" width="100%"
|+ '''[[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] iebrukums [[Gruzija|Gruzijā]] 16.02.—19.03.1921. — notikumu hronoloģija'''
|- align="left"
! style="background:#efefef;" | Datums
! style="background:#efefef;" | Notikumi

sentences: '''Ūdeņraža saite''' ir īpašs [[ķīmiskā saite|ķīmiskās saites]] veids, kas iespējams [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atoma]] sevišķo īpašību dēļ. Tā kā tam nav [[elektrons|elektronu]] čaulas starp [[atoma kodols|kodolu]] un [[vērtības elektroni]]em, ūdeņraža vienīgais valences elektrons atrodas tieši kodola iedarbības sfērā. Ja ūdeņraža atoms ir savienojies ar kādu stipri [[elektronegativitāte|elektronegatīvu]] atomu (piemēram, [[skābeklis|skābekli]], [[slāpeklis|slāpekli]] vai [[fluors|fluoru]]), ūdeņraža elektrons iesaistās [[kovalentā saite|kovalentās saites]] kopīgajā elektronu pārī. Šis pāris tiek novirzīts uz elektronegatīvākā atoma pusi, bet ūdeņraža atoma kodols ([[protons]]) ar savu pozitīvo [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] var iedarboties ar kāda cita atoma nesaistošo elektronu pāri. Šādi iedarboties var tikai ūdeņradis, jo citu [[ķīmiskais elements|elementu]] atomu pozitīvie kodoli ir ekranēti ar kodolam tuvajām aizpildītajām elektronu čaulām.

sentences: '''15. decembris''' ir gada 349. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (350. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 16 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Adolfi
|     vārds_orig = ''Franz Adolphi''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Liepāja]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LVA}})
|      m_dat_alt = no [[1945]]. gada janvāra — bez vēsts
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Latvija]], [[Vācija]]
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki = Oto Adolfi, Otīlija (dzimusi Lihtenšteina)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Magdalēna fon Lucava (''Magdalene von Lutzau'') no [[Kabile]]s
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Lapu kāposti''' ir vairākās [[dārza kāposts|dārza kāpostu]] šķirnes. Lapu kāpostam ir zaļas vai purpursarkanas krāsas lapas, bet atšķirībā no [[galviņkāposti]]em, centrālās lapas neveido galvu. Lapu kāposti tiek uzskatīti par radnieciski tuvākiem savvaļas kāpostiem nekā lielākā daļa citu šķirņu.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Tauta
| native_name = ''Finlandssvenskar''
| attēls =
| population =
| regions = {{FIN}} 287 933 (2021)<br />{{flag|Zviedrija}} 60 000–107 000
| reliģija = [[kristietība]] ([[luterisms]])
| map =
| valoda = [[Zviedru valoda|zviedru ]], [[Somu valoda|somu]]
}}'''Somijas zviedri''' ({{val|fi|suomenruotsalaiset}}, {{val|sv|finlandssvenskar}}) ir [[Zviedri|zviedru]] izcelsmes [[Somija]]s iedzīvotāji, kuri runā galvenokārt [[Zviedru valoda|zviedru valodā]], viena no [[Skandināvija]]s [[Subetniskā grupa|subetniskām grupām]]. Viņi dzīvo galvenokārt valsts piekrastes reģionos, [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] un [[Somu līcis|Somu līča]] piekrastē.

sentences: '''Bruņinieks''' bija valdniekam uzticīgs padotais [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Eiropa|Eiropā]], kuram ikdienā bija atļauts nēsāt ieročus. Savai aizsardzībai tie parasti izmantoja metāla ([[dzelzs]]) bruņas. Bruņinieks kā [[vasalis]] kalpoja savam valdniekam vai [[feodālis|feodālim]], lai gan viņš arī pats parasti bija feodālis. Par bruņinieku parasti varēja kļūt cilvēks, kas dzimis dižciltīgā ģimenē. Taču arī šajā gadījumā jauneklim, lai viņš tiktu iecelts bruņinieku kārtā, vajadzēja kalpot kā pāžam vai cita bruņinieka ieroču nesējam.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Postkrosings
| logo_attēls          = [[File:Postcrossing - Logo.png|300px|Postcrossing Logo]]
| lozungs              = "Nosūti un saņem pastkarti no nejauša cilvēka kaut kur pasaulē!"
| veids                = Projekta mājaslapa
| sauklis              = ir
| īpašnieks            = Paulo Magaless (''Paulo Magalhães'')
| darbību_uzsāka       = {{dat|2005|7|14}}
| valodas              = Angļu valoda
| komerciāla           =
| reģistrācija         = Obligāta, bezmaksas
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{url|http://www.postcrossing.com}}
}}

sentences: '''Pagaidu valdība''' ir ārkārtas valdības veids, kas parasti tiek izveidots jaundibinātās valstīs, kā arī karu, revolūciju vai iepriekšējās valsts iekārtas sabrukuma rezultātā. Pagaidu valdības parasti izveidojas pašas, vai arī tās ieceļ. Pagaidu valdības galvenais uzdevums parasti ir nostiprināt jaunā režīma autoritāti un sarīkot vēlēšanas, kuru rezultātā tiek izveidota jauna, leģitīma valsts pārvaldes iekārta.

sentences: '''17. marts''' ir 76. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (77. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 289 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums = ''Advent of Code''
| izveidotāji = Ēriks Vastls
| valodas = [[angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija = obligāta
| mājas_lapa = {{URL|https://adventofcode.com/|adventofcode.com}}
|valsts={{ASV}}|darbību_uzsāka=2015|komerciāla=nē}}
'''''Advent of Code''''' ir ikgadējs ar [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] tēmu saistīts [[Programmēšana|datorprogrammēšanas]] izaicinājumu kopums [[Adventes kalendārs|Adventes kalendāra]] formā.<ref name="about">{{Tīmekļa atsauce|url=https://adventofcode.com/about|title=About|last=Wastl|first=Eric|website=Advent of Code|access-date=May 11, 2021|date=2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://searchbusinessanalytics.techtarget.com/feature/Brain-teasers-and-other-fun-tips-for-learning-Python|title=Brain teasers and other fun tips for learning Python|last=Joyce|first=Kara E.|publisher=[[TechTarget]]|website=SearchBusinessAnalytics|access-date=May 12, 2021|date=November 11, 2020}}</ref> Tas notiek kopš 2015. gada.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theregister.com/2021/12/01/advent_of_code/|title=On the first day of Christmas, my true love gave to me... a coding puzzle and it's a doozy|last=Speed|first=Richard|website=The Register|access-date=2021-12-05|date=2021-12-01}}</ref> Programmēšanas mīklas aptver dažādas prasmju kopas un līmeņus, un tās var atrisināt, izmantojot jebkuru [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]]. Izaicinājuma autors Ēriks Vastls iepriekš sagatavo katru mīklu un publicē pusnaktī pēc ASV [[Austrumu laika josla|Austrumu standarta laika]] ([[UTC]]−05:00). Mīklas sastāv no divām daļām, kuras jāatrisina secīgi.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.i-programmer.info/news/98-languages/14197-advent-of-code-for-programmers.html|title=Advent Of Code For Programmers|last=Gee|first=Sue|website=I Programmer|access-date=May 12, 2021|date=December 6, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://hub.packtpub.com/sql-homework-december-2020-participate-in-the-advent-of-code-from-blog-posts-sqlservercentral/|title=SQL Homework – December 2020 – Participate in the Advent of Code. from Blog Posts – SQLServerCentral|last=Fisher|first=Kenneth|website=Packt Hub|access-date=May 12, 2021|date=December 3, 2020}}</ref> Dalībnieki var sacenties, pamatojoties uz atbildes iesniegšanas ātrumu, savu rezultātu fiksējot gan globālos, gan privātos līderu sarakstos.<ref name="about" />

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Simt soļu ceļojums
| operators =
| attēls = The Hundred Foot Journey (film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Lase Halstrēms]]
| producents = * [[Džuljeta Bleika]]
* [[Stīvens Spīlbergs]]
* [[Opra Vinfrija]]
| scenārijs = [[Stīvens Naits]]
| aktieri = * [[Helēna Mirena]]
* [[Oms Puri]]
* [[Manišs Dajals]]
* [[Šarlote Le Bona]]
| mūzika = [[A. R. Rahmans]]
| oriģinālnos = ''The Hundred-Foot Journey''
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Reliance Entertainment''
* ''Participant Media''
* ''ImageNation Abu Dhabi''
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''Harpo Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
* ''Mister Smith Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|8|4}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[hindi]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|89,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2980648/?ref_=bo_se_r_1|title=The Hundred-Foot Journey (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Simt soļu ceļojums"''' ({{Val|en|The Hundred-Foot Journey}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Lase Halstrēms]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Helēna Mirena]], [[Oms Puri]], [[Manišs Dajals]] un [[Šarlote Le Bona]]. Filma balstīta uz [[Ričards K. Moraišs|Ričarda K. Moraiša]] tāda paša nosaukuma 2010. gada romānu.

sentences: '''Nacionālais kopienākums (NKI)''' — ir [[makroekonomika]]s pamatrādītājs, kas nosaka, kādu summu gada laikā iegūst noteiktas [[valsts]] rezidentu mājsaimniecības un visi uzņēmumi, pārdodot savus resursus. Tajā ir iekļauti visi iedzīvotāju gūtie ienākumi — peļņas, rentes, darba algas u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati 10.-12. klasei|last=Siņicins|first=Mihails|publisher=Raka|year=2001|isbn=9984153258|location=Rīga|pages=228.-232.}}</ref> Nacionālais kopienākums aptver tikai tos ienākumus, kas pieder noteiktas valsts rezidentiem (tai skaitā ienākumus no šīs valsts iedzīvotāju veiktajām ekonomiskajām darbībām ārvalstīs).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.makroekonomika.lv/ar-ko-atskiras-iekszemes-kopprodukts-no-nacionala-kopienakuma-nacionala-kopprodukta|title=Ar ko atšķiras iekšzemes kopprodukts no nacionālā kopienākuma / nacionālā kopprodukta?|website=Makroekonomika|access-date=2021-02-12|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 97
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 27
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bk
|             atommasa = [247]
|   valences elektroni = [Rn]5f97s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Berklija metāls
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = alfa: 14 780 kg/m3
bēta: 13 250
|  kušanas temperatūra = 1259 K (986 °C)
| viršanas temperatūra = 2900 K (2627 °C)
}}

sentences: [[Datorzinātne|Datorzinātnē]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] '''Merkles koks''' ({{val|en|Merkle tree}}) ir [[koks (datu struktūra)|koks]], kur jebkurš nelapas mezgls satur tā apakšmezglu iezīmes vai vērtības (ja apakšmezgls ir lapas mezgls) [[jaucējvērtība|jaucējvērtību]]. Merkles koks atļauj efektīvu un drošu lielu datu struktūru verificēšanu. Tas ir nosaukts par godu datorzinātniekam [[Ralfs Merkle|Ralfam Merklem]], kas to patentēja 1979. gadā.<ref>{{Cite book | doi = 10.1007/3-540-48184-2_32| chapter = A Digital Signature Based on a Conventional Encryption Function| title = Advances in Cryptology — CRYPTO '87| volume = 293| pages = 369| series = Lecture Notes in Computer Science| year = 1988| last1 = Merkle | first1 = R. C. | isbn = 978-3-540-18796-7}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts|Krievijā]]
[[Kategorija:Krievija]]

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences: '''Galda bietes''' (''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' 'Conditiva' Group), arī '''dārza bietes''' un '''sarkanās bietes''', ir [[dārzenis|dārzeņi]], [[sakņaugs|sakņaugi]], kurus kultivēšanas rezultātā iegūst no [[parastā biete|parasto biešu]] sugas. Uzturā galvenokārt izmanto tās [[sakne|sakni]], bet var lietot arī svaigas biešu [[lapas]]. Bietes ir daudzu ēdienu sastāvdaļa, piemēram, [[biešu zupa]]s, [[borščs|boršča]], [[salāti (ēdiens)|salātu]], [[siļķe kažokā|siļķes kažokā]] un tā tālāk. Bietes ar [[ķimenes|ķimenēm]] un [[etiķis|etiķi]] tiek arī [[marinēšana|marinētas]].

sentences:
{{Citas nozīmes|cilvēktiesību aktīvisti|Parks (nozīmju atdalīšana)|Parks}}
{{Personas infokaste
| vārds = Roza Pārksa
| vārds_orig = Rosa Parks
| attēls = Rosaparks.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums = Roza Pārksa 1955. gadā, fonā redzams Mārtins Luters Kings.
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1913
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 4
| dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Tuskegī]], [[Alabama]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2005
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 24
| m_vieta = {{flaga|ASV}} [[Detroita]], [[Mičigana]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| dzimums = S
| paraksts = Rosa_Parks_Signature.svg
| nodarbošanās = sabiedriskā aktīviste, afroamerikāņu tiesību aizstāve
| dzīvesbiedrs = Reimonds Pārkss
| vecāki = Džeimss Makkollijs un Leona Edwards
| pilsonība = {{ASV}}
}}

sentences:
, kas tradicionāli tiek uzskatīta par Golgātas atrašanās vietu]]
'''Golgāta''' ({{val|de|Golgatha}}, cēlies no {{val|el|Γολγοθάς}}, {{val|arc|Gûlgaltâ}} — ‘galvaskauss; pakalns, kas apaļš kā galvaskauss’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=253}}</ref> saskaņā ar [[evaņģēlijs|evaņģēlijiem]] ir pakalns [[Jeruzaleme]]s tuvumā, vieta, kur [[Jēzus Kristus]] tika [[Jēzus krustā sišana|sists krustā]]. Bībelē Golgāta tiek tulkota kā ‘pieres vieta’. Tikusi uzskatīta par pasaules sakrālo centru.

sentences:
{{jāuzlabo|Jāsakārto atsauces (kuri izdevumi?)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Broņislavs Malinovskis
| vārds_orig = ''Bronisław Malinowski''
| attēls =Bronislawmalinowski.jpg
| dz_gads =1884
| dz_mēnesis =04
| dz_diena =07
| dz_vieta =[[Krakova]], [[Austroungārija]]<br />(mūsdienās {{POL}})
| m_gads =1942
| m_mēnesis=05
| m_diena=16
| m_vieta =[[Ņūheivena]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Ekonomikas skola]], [[Jeila Universitāte]]
| alma_mater =[[Jagaiļa Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]], [[Londonas Ekonomikas skola]]
| zinātne =[[antropoloģija]]
| pasniedzēji = [[Vilhelms Vunts]], [[Edvards Vestermarks]]
| sasniegumi = [[sociālantropoloģija]]s klasiķis
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Broņislavs Kaspers Malinovskis''' ({{val|pl|Bronisław Kasper Malinowski}}; dzimis {{dat|1884|04|07}}, miris {{dat|1942|05|16}}) bija [[Polija|poļu]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] [[antropoloģija|antropologs]], kurš bieži vien tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta ietekmīgākajiem antropologiem, pateicoties saviem darbiem attiecībā uz [[etnogrāfija|etnogrāfiskā]] lauka darba pētījuma tehniku, pētījumiem par [[Reciprocitāte (sociālā antropoloģija)|reciprocitāti]] un detalizētajiem [[Melanēzija]]s sabiedrību pētījumiem.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas P ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|P{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_5            =   sakrītošie posmi
| item1_5            = {{{sakrīt|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Vans''' var būt:

sentences: '''Starptautiskais astronomijas gads''' jeb ''SAG2009'') ({{val|en|International Year of Astronomy}}, ''IYA2009'') ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s (ANO) gads, kas veltīts [[astronomija]]i. Tas notiek [[2009. gads|2009]]. gadā, atzīmējot 400. gadadienu kopš [[Galileo Galilejs]] pavērsa [[teleskops|teleskopu]] pret debesīm. Pasākuma iniciatori ir [[Starptautiskā Astronomijas savienība]] (SAS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija ([[UNESCO]]). Lēmums par SAG2009 organizēšanu tika pieņemts ANO 62. Ģenerālajā asamblejā [[2007. gads|2007]]. gadā.

sentences: '''Cionistu okupēta valdība''' ({{val|en|Zionist Occupation Government}}) jeb '''ZOG''' pēc angliskā nosaukuma [[abreviatūra]]s ir [[antisemītisms|antisemītiska]] [[sazvērestības teorija]], kura sakņojas pārliecībā, ka [[ebreji]] slepeni kontrolē valsti, kamēr oficiālā [[valdība]] ir tikai izkārtne.

sentences: {{Commonscat|Military of Lithuania|Militārisms Lietuvā}}

sentences: '''Gubu vidējie mākoņi''' ''Cumulus mediocris'' (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida [[mākoņi]] ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras [[konvekcija]]s vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc [[Cu hum]] un pirms [[Cu cong]] mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie [[nokrišņi]] var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.

sentences:
" (angliski)]]
'''Fermioni''' (no itāļu fiziķa [[Enriko Fermi]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar pusveselu [[spins|spina]] vērtību. Fermioni pakļaujas [[Fermi—Diraka statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā [[kvants|kvantu]] stāvoklī var atrasties tikai viena daļiņa. Tādēļ fermionus dažkārt sauc arī par "matērijas daļiņām". No nepāra skaita fermioniem sastāvoša kvantu sistēma kopumā arī ir fermions. Vienkāršoti runājot, no fermioniem sastāv [[matērija]], bet [[bozoni]] ir [[Mijiedarbība|fundamentālās mijiedarbību]] pārnesēji.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Dobeles Vissvētākās Trīsvienības Romas katoļu baznīca (2008)
| source         = https://www.panoramio.com/photo/11101904
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zivis]]
[[Kategorija:Pārtika]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Zivsaimniecība]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Briesmu lietas
| operators =
| attēls = Wild things (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', erotiskais trilleris
| režisors = [[Džons Maknotons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Neve Kempbela]]
* [[Terēza Rasela]]
* [[Denīza Ričardsa]]
* [[Dafne Rubina-Vega]]
* [[Roberts Vegners]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Wild Things''
| studija = ''Mandalay Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|3|20}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Briesmu lietas"''' ({{Val|en|Wild Things}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' erotiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Maknotons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Mets Dilons]], [[Neve Kempbela]], [[Terēza Rasela]], [[Denīza Ričardsa]], [[Dafne Rubina-Vega]], [[Roberts Vegners]] un [[Bills Marijs]].

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Turbo
| attēls                   = Turbo (film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Turbo''
| žanrs                    = Animācijas filma, sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Deivids Sorens]]
| producents               = [[Liza Stjuarta]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Sīgels]]
* [[Darens Lemke]]
* Deivids Sorens
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Pols Džamati]]
* [[Maikls Penja]]
* ''[[Snoop Dogg]]''
* [[Maija Rūdolfa]]
* [[Mišela Rodrigesa]]
* [[Semjuels Džeksons]]
| mūzika                   = [[Henrijs Džekmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|24|Barselona|2013|7|17|ASV|2013|10|25|Latvija|}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=turbo.htm|title=Turbo (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= March 31, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|135 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|282,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Turbo"''' ({{val|en|Turbo}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta animācijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Deivids Sorens]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Raiens Renoldss]], [[Pols Džamati]], [[Maikls Penja]], ''[[Snoop Dogg]]'', [[Maija Rūdolfa]], [[Mišela Rodrigesa]] un [[Semjuels Džeksons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|6|24||bez}} Barselonā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Šarls Ermits
|     vārds_orig = ''Charles Hermite''
|         attēls = Charles Hermite circa 1901 edit.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ermits 1901. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Djēza]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1901
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''), [[Sorbonna]]
|     alma_mater = [[Sorbonna]]
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Ežēns Šarls Katalāns]]
|       studenti = [[Anrī Padē]], [[Anrī Puankarē]], [[Tomass Stiltjess]], [[Emīls Pikārs]]
|     sasniegumi = pierādījums, ka [[e (matemātiska konstante)|e]] [[transcendents skaitlis]]
[[Ermita matrica]]
[[Ermita polinomi]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Šarls Ermits''' ({{val-fr|Charles Hermite}}; dzimis {{dat|1822|12|24}}, miris {{dat|1901|1|14}}) bija [[Francija|franču]] matemātiķis. Veicis pētījumus [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]], [[kvadrātiskā forma|kvadrātiskajās formās]], [[ortogonālie polinomi|ortogonālajos polinomos]], [[eliptiskā funkcija|eliptiskajās funkcijās]] un [[algebra|algebrā]].

sentences: '''Ģeogrāfiskais pols''' ({{Val|la|polus}}, cēlies no {{val|el2|polos}} — ‘pagrieziena punkts; ass; pols’) ir viens no diviem iedomātajiem punktiem, kur [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] griešanās ass krustojas ar tā virsmu.<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=612}}</ref> [[Zeme]]i tas ir [[Ziemeļpols]] un [[Dienvidpols]].

sentences: '''Programmētāju diena''' ir profesijas svētki, ko atzīst daudzi tehnoloģiju un [[programmēšana]]s uzņēmumi visā pasaulē, bet [[Krievija|Krievijā]] tai pat ir oficiāls statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |title=Президент России подписал указ об утверждении Дня программиста |access-date={{dat|2013|09|13||bez}} |archiveurl=https://archive.today/20120711020648/http://minsvyaz.ru/ru/news/index.php?id_4=40366 |archivedate={{dat|2012|07|11||bez}} }}</ref> Programmētāju dienu atzīmē gada 256. dienā (100 [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]], 28), kas iekrīt [[13. septembris|13. septembrī]] [[īsais gads|īsajos gados]], [[12. septembris|12. septembrī]] - [[garais gads|garajos]].

sentences:
'''Tuneļdiode''' ir pusvadītāju [[diode]], kas atšķiras no parastās diodes ar negatīvas [[diferenciālā pretestība|diferenciālās pretestības]] posmu voltampēru raksturlīknes tiešajā zarā. Šāda īpašība tuneļdiodēm piemīt [[tuneļefekts|tuneļefekta]] dēļ.

Tuneļdiodēm [[p-n pāreja]]s vietās ir liels metālu piejaukums, tāpēc pie maziem spriegumiem, kad parastām diodēm strāva vēl nav liela, sakarā ar to, ka elektroniem nav enerģijas, lai pārvarētu potenciālu barjeru, rodas elektriskais lauks ar intensitāti 10 kV/m, kas dod elektroniem enerģiju, un potenciālu barjera lavīnveidā samazinās. Rodas negatīvas pretestības posms, strāva samazinās līdz minimālai vērtībai, pēc tam tā sāk palielināties, un sasniedz maksimālo vērtību, pie pārkrituma sprieguma. Pēc tam tā strādā kā parasta diode.

sentences:
'''Figūra''' ({{val|la|figura}} — 'veids') var būt:
* [[Forma]], apveids (cilvēkam vai dzīvniekam);
* [[Skulptūra|Skulpturāls tēls]] — [[Cilvēks|cilvēka]], [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] vai [[Priekšmets|priekšmeta]] atveidojums [[Tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]];
* [[Ģeometriska figūra]] — [[Punkts (ģeometrija)|punktu]] un [[Līnija|līniju]] kopums [[Plakne|plaknē]] (plaknes figūra) vai [[Telpa|telpā]] (telpiska figūra);
* [[Šaha figūra]] — [[Šahs|šaha]] spēles kauliņš;
* Noteiktu kustību izkārtojums, kombinācija (dejās, vingrošanā, daiļslidošanā u. c.);
* [[Persona]], [[personība]] (pārnestā nozīmē);
* Īpaša [[valoda]]s konstrukcija, ko lieto izteiksmīguma pastiprināšanai;
* Raksturīga skaņu kopa vai ritmisku daļu grupa, kas [[Skaņdarbs|skaņdarbā]] vairākkārt atkārtojas.

sentences: '''Zemes zinātne''' ir visaptverošs jēdziens, kas sevī ietver vairākas ar [[Zeme|Zemi]] cieši saistītas zinātnes nozares — [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeofizika|ģeofiziku]] un [[ģeodēzija|ģeodēziju]]. Zemes zinātņu disciplīnas izmanto [[ķīmija]]s, [[fizika]]s, [[bioloģija]]s, [[hronoloģija]]s un [[matemātika]]s zināšanas, lai radītu kvantitatīvu sapratni par Zemē notiekošajiem procesiem. Zemes zinātnē tiek izmantota gan holistiskā, gan redukcionisma zinātniskā pieeja.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ogļskābes struktūrformula

Ogļskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksokarbonāts
|           CAS numurs = 463-79-6
|      ķīmiskā formula = H2CO3
|              molmasa = 62,03
|              blīvums = -
|  kušanas temperatūra = -
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = eksistē tikai ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Ogļskābe''' ([[ūdeņradis|H2]][[ogleklis|C]][[skābeklis|O3]]) ir vidēji stipra divvērtīga [[skābe]], kas veidojas, [[ūdens|ūdenī]] izšķīstot [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] CO2. Praktiski tā pastāv tikai paaugstinātā spiedienā (gāzētie dzērieni). Ogļskābes sāļi ([[karbonāti]]) ir nozīmīga [[nogulumieži|nogulumiežu]] sastāvdaļa. Ogļskābe, tāpat kā tās sāļi, tiek uzskatīta par neorganisku vielu. Bez ogļskābes anhidrīda CO2, samērā nozīmīgs savienojums ir arī ogļskābes hloranhidrīds COCl2 ([[fosgēns]]), kuru lieto kā polikarbonātu plastmasu izejvielu ([[plastmasa]], no kuras izgatavo kompaktdiskus). Fosgēns ir arī indīga kaujas viela.

sentences:
'''Siltummašīnas''' ir [[siltumdzinējs]] un [[aukstummašīna]]. Siltuma mašīnā norisinās [[Termodinamiskais cikls|cikliski procesi]]. Jebkura šāda mašīna sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru. Aukstummašīnas cikls ir apgriezts, tajā siltums tiek pārvadīts no sistēmas ar zemāku temperatūru uz sistēmu ar augstāku temperatūru.
[[Kategorija:Termodinamika]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Just Cause''
| attēls                   = Just cause ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Arne Glimčers]]
| producents               =
* [[Stīvs Perijs]]
* [[Lī Ričs]]
* Arne Glimčers
| scenārija autors         =
* [[Džebs Stjuarts]]
* [[Pīters Stouns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Konerijs]]
* [[Keita Kapšova]]
* [[Lorenss Fišburns]]
* [[Blēra Andervuda]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Rūbija Dī]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =  ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|2|17||bez}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-cause-1995|title=Just Cause|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|36,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justcause.htm|title=Just Cause (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Just Cause''''' ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kas balstīts uz Džona Kacenbaha tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Arne Glimčers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šons Konerijs]], [[Keita Kapšova]], [[Lorenss Fišburns]], [[Blēra Andervuda]], [[Eds Heriss]] un [[Rūbija Dī]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|2|17||bez}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Pavlo Kirilenko
 |       vārds_orģ = ''Павло Олександрович Кириленко''
 |          attēls = Кириленко_Павло_Олександрович_(cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =

 |           amats = [[Doneckas apgabals|Doneckas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2019|7|5}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Volodimirs Groismans]]
[[Oleksijs Hončaruks]]
[[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Oleksandrs Kucs]]
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1986|5|5}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Doneckas apgabals|Makijivka|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |         partija = bezpartejisks
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Alla Kirilenko
 |           bērni = 2
 |       profesija = [[Jurists]], [[prokurors]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Jaroslava Gudrā Nacionālā tiesību universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes =
}}
'''Pavlo Kirilenko''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Павло Олександрович Кириленко''; dzimis [[1986. gads|1986.]] gada [[5. maijs|5. maijā]] [[Makijivka|Makijivkā]], [[Ukraina|Ukrainā]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dn.gov.ua/persons/kirilenko|title=Персона|website=dn.gov.ua|access-date=2022-06-25|archive-date=2022-04-18|archive-url=https://web.archive.org/web/20220418221054/https://dn.gov.ua/persons/kirilenko}}</ref> ir ukraiņu [[prokurors]] un [[politiķis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://dovidka.com.ua/user/?code=527966|title=Довідка: Кириленко Павло Олександрович|website=dovidka.com.ua|access-date=2022-06-25}}</ref> Viņš ir pašreizējais [[Doneckas apgabals|Doneckas apgabala]] [[gubernators]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.president.gov.ua/documents/4822019-27905|title=УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №482/2019}}</ref> Kopš [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā]] Kirilenko vada [[Doneckas apgabals|Doneckas apgabala]] reģionālā militāro pārvaldi.

sentences: '''Smiekli''' ir cilvēku ķermeņa reakcija, kas parasti izpaužas kā refleksīvu, ritmisku, bieži vien dzirdamu balss skaņu kopums. Smieklus izraisa, piemēram, prieks, laipnība, labsajūta, kutināšana, [[humors|humoristiski]] stāsti vai domas, arī mulsums, apjukums, arī noraidoša, nicinoša attieksme pret kādu parādību.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Ak tu žē''' ir [[latvieši|latviešu]] [[rotaļdziesma]].

sentences: '''Modernisms''' ir jēdziens, kas tiek lietots, lai apzīmētu dažādus jaunus virzienus, tendences un strāvojumus pasaules [[māksla|mākslā]], [[arhitektūra|arhitektūrā]], [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]] 19. gadsimta nogalē un 20. gadsimta pirmajā pusē, ko vieno tradīcijas ([[reālisms|reālisma]], [[naturālisms|naturālisma]], [[romantisms|romantisma]]) izaicināšana vai noliegšana, dažādi stila un formas eksperimenti, jaunu stilu attīstīšana, subjektīvisms, individuālisms un nereti arī elitārisms. Par modernismu var runāt kā par virzienu, tendenču un strāvojumu sistēmu vai kopumu, nevis kā par vienu precīzi norobežojamu un definējamu virzienu (kas lielākā vai mazākā mērā iespējams, aplūkojot tādas iepriekšējā laikmeta parādības, piemēram, romantismu, naturālismu un citas); modernisma māksla ir ļoti daudzveidīga.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kriā atomelektrostacija
| native_name         = ''Centrale nucléaire de Cruas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Centrale_nucléaire_de_Cruas_(département_de_l'Ardèche,_France)_-_panoramio.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = [[atomelektrostacija]]
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = ''[[Électricité de France]]''
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{Vieta|Francija|Ardēša}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| latd  = 44.633056 | latNS  =
| longd = 4.756667 | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      = left
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1978
| completion_date     = 1983
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| awards              =
| designations        =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Mario
| image         = MarioSMBW.png
| caption       =
| first         =
| last          =
| creator       = [[Sigeru Mijamoto]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = vīrietis
| occupation    = santehniķis
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| noinfo = yes
}}
'''Mario''' ({{val|ja|マリオ}}, ''Mario'') ir [[tēls]] ''[[Mario (franšīze)|Mario]]'' [[videospēle|videospēļu]] sērijā, ko radīja [[Sigeru Mijamoto]]. ''[[Nintendo]]'' uzņēmuma talismans, ''Mario'' videospēļu galvenais varonis. Parādījies vairāk nekā 200 videospēlēs kopš viņa radīšanas. Attēlots kā īss, drukns itāļu santehniķis, kas dzīvo Sēņu karalistē. Viņam ir jaunākais brālis Luidži. Kopš 1995. gada Mario ieskaņo Čārlzs Martinets.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{Pārvietot uz Vikivārdnīcu}}
'''Persongadi''' ir termins [[medicīna|medicīnā]], tas apzīmē pacientu novērošanas ilgumu. Piemēram, ja 100 [[pacients|pacienti]] tiek ārstēti 1 gadu vai 200 pacienti — pusgadu, to novērošana aizņēmusi 100 persongadus.

sentences: '''Konstantinopole''' ({{val|el|Κωνσταντινούπολις}}, {{val|la|Constantinopolis}}) bija [[Turcija]]s lielākās pilsētas [[Stambula]]s nosaukums līdz 1930. gadam.

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences: {{cita nozīme|Preiļu novada ciemu|Rudbāržu novada ciemu|Vidsmuiža}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CaCl2
|molmasa=110,99
|blīvums=2150
|kušanas temperatūra=772 °C
|viršanas temperatūra=>1600 °C
}}
'''Kalcija hlorīds''' (CaCl2) ir balta, kristāliska, higroskopiska [[viela]]. To lielākoties iegūst kā blakusproduktu [[nātrija karbonāts|nātrija karbonāta]] ražošanā, lai arī to var iegūt, [[sālsskābe]]i reaģējot ar [[kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] vai kādu citu kalcija savienojumu. Kalcija hlorīds ar [[ūdens|ūdeni]] veido dihidrātu, tetrahidrātu un heksahidrātu (attiecīgi piesaistītas 2, 4 un 6 ūdens [[molekula]]s). Šķīdība ūdenī ir 74,5 g/100ml (pie 20 °C).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidlanao
| official_name = ''Lanao del Sur''
| image_skyline = Marawi lake.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Lanao ezers]] pie [[Maravi]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Lanao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1959
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3872.89
| population_total = 1195518
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 00 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 17 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Maravi]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 40
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Maravi]]
| p3 = '''39 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[lanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LAS
| website                  =
}}
'''Dienvidlanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Lanao}}, {{val|en|Province of Lanao del Sur}}, {{val|mrw|Pagabagatan Ranao}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 39 municipalitātēs un sīkāk 1159 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Maravi]].

sentences:
{{Citas nozīmes|mūsdienu valsti|Ķīna (nozīmju atdalīšana)|Ķīna}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ķīnas Tautas Republika
|        vietējais_nosaukums = {{vunblist|{{nobold|{{zh-hans|中华人民共和国}}}} |{{small|''Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó''}}}}
|           karoga_nosaukums = ĶTR karogs
|              karoga_attēls = Flag of the People's Republic of China.svg
|          ģerboņa_nosaukums = ĶTR ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = National Emblem of the People's Republic of China.svg
|              kartes_attēls = CHN orthographic.svg
|            kartes_paraksts = ĶTR un ārvalstu teritorijas, uz kurām tā izvirza pretenzijas ([[Arunāčala Pradēša]] un [[Taivāna (sala)|Taivāna]] gaiši zaļā krāsā).
|               valsts_himna = {{vunblist|{{val|zh-hans|《义勇军进行曲》}} |''Yìyǒngjūn Jìnxíngqǔ''{{nbsp|2}}{{small|([[piņjiņs]])}} |{{small|"[[Brīvprātīgo maršs]]"}} }}
|             valsts_valodas = {{nowrap|[[Standarta ķīniešu valoda|Standarta ķīniešu]]<ref name="langlaw">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gov.cn/english/laws/2005-09/19/content_64906.htm |title=Law of the People's Republic of China on the Standard Spoken and Written Chinese Language (Order of the Prezidents No.37) |publisher=gov.cn |accessdate=27 April 2010 |quote=For purposes of this Law, the standard spoken and written Chinese language means Putonghua (a common speech with pronunciation based on the Beijing dialect) and the standardized Chinese characters. |archive-date={{dat|2013|07|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130724204951/http://www.gov.cn/english/laws/2005-09/19/content_64906.htm }}</ref>}}
| languages_type = Oficiālā rakstības valoda
| languages = Dzimtenes ķīniešu
| languages_sub = yes
| languages2_type = Oficiālais skripts
| languages2 = Vienkāršotā ķīniešu<ref name="langlaw"/>
| languages2_sub = yes
| regional_languages = {{small|{{hlist |[[Mongoļu valoda|mongoļu]] |tibetiešu |[[Uiguru valoda|uiguru]] |vairākas citas}}}}
|            etniskās_grupas = 91,51% [[haņi]],<ref name="Census2010">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20120120_402780233.htm |title=China's Total Population and Structural Changes in 2011 |publisher=Stats.gov.cn |accessdate=14 August 2012 |archiveurl=https://archive.today/20121129013821/www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20120120_402780233.htm |archivedate={{dat|2012|11|29||bez}} }}</ref> 55 atzītas minoritātes
|              galvaspilsēta = [[Pekina]]{{ref label|galvaspilsēta|a|}}
| latd=39 |latm=55 |latNS=N |longd=116 |longm=23 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = [[Šanhaja]]<ref>{{publikācijas atsauce |author=Chan, Kam Wing |title=Misconceptions and Complexities in the Study of China's Cities: Definitions, Statistics, and Implications |journal=[[Eurasian Geography and Economics]] |year=2007 |volume=48 |issue=4 |pages=383–412 |url=http://courses.washington.edu/chinageo/ChanCityDefinitionsEGE2007.pdf |accessdate=7 August 2011 |doi=10.2747/1538-7216.48.4.383 |archive-date={{dat|2013|01|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130115173048/http://courses.washington.edu/chinageo/ChanCityDefinitionsEGE2007.pdf }} p. 395</ref><ref>[http://china.usc.edu/(S(swqn0p55xbqmsu45cwso5lzy)A(IEcheuFczAEkAAAAODRlNTk2OTMtMDViMC00Yjk5LWFmZTgtODc1OTA1YWYxMDM4e9e8O7-g5_HYhuft0Huy7h2GlGg1))/ShowAverageDay.aspx?articleID=910 "What are China's largest and richest cities?"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130923101220/http://china.usc.edu/(S(swqn0p55xbqmsu45cwso5lzy)A(IEcheuFczAEkAAAAODRlNTk2OTMtMDViMC00Yjk5LWFmZTgtODc1OTA1YWYxMDM4e9e8O7-g5_HYhuft0Huy7h2GlGg1))/ShowAverageDay.aspx?articleID=910 |date={{dat|2013|09|23||bez}} }} [[Dienvidkalifornijas Universitāte]] US-China Institute. 2007. Retrieved 15 January 2012.</ref>
| demonym = Ķīnieši
|             valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] Ķīnas Komunistiskās partijas autoritāri pārvaldīta valsts
|       valsts_galvas_tituls = [[Ķīnas prezidents|Prezidents]]
|               valsts_galva = [[Sji Dzjiņpins]]{{ref label|leader|c|}}
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|              valsts_galva2 = [[Li Cjans]]
|      valsts_galvas_tituls3 = Kongresa priekšsēdētājs
|              valsts_galva3 = [[Džans Dedzjans]]
|      valsts_galvas_tituls4 = Konferences priekšsēdētājs
|              valsts_galva4 = [[Ju Dženšens]]
| legislature = Nacionālais Tautas kongress
|       neatkarības_iegūšana = [[Ķīnas vēsture|Izveide]]
|       neatkarības_notikums = Ķīnas apvienošana
|         neatkarības_datums = 221. gads p.m.ē.
|      neatkarības_notikums2 = Republikas izveide
|        neatkarības_datums2 = 1912. gada 1. janvāris
|      neatkarības_notikums3 = Ķīnas Tautas Republikas proklamēšana
|        neatkarības_datums3 = 1949. gada 1. oktobris
|                platība_km2 = 9 706 961
| area_footnote = {{ref label|territory|d|}}
|              platība_rangs = 3./4.
|             procenti_ūdens = 2,8
|         iedzīvotāju_skaits = 1 411 750 000<ref name="population">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/china-population/ |title=China Population |publisher=worldometers |accessdate=16 June 2018}}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 2.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2023
| population_census = 1 339 724 852<ref name="Estimate2011">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20110428_402722244.htm |title=Communiqué of the National Bureau of Statistics of People's Republic of China on Major Figures of the 2010 Population Census |publisher=Stats.gov.cn |accessdate=1 November 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131108022004/http://www.stats.gov.cn/english/newsandcomingevents/t20110428_402722244.htm |archivedate={{dat|2013|11|08||bez}} }}</ref>
| population_census_year = 2010
| population_census_rank = 1.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 150
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
| GDP_nominal = $12,014 triljoni<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: China |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=16 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank = 2.
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $8 643<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank = 90.
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $23,159 triljoni<ref name="imf2" />
|              IKP_PPP_rangs = 2nd
|         IKP_PPP_per_capita = $15 175<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 91.
|                  Gini_gads = 2012
| Gini_change =
|                       Gini = 47,4
| Gini_ref = <ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Income inequality: Delta blues |url=http://www.economist.com/blogs/analects/2013/01/income-inequality |work=The Economist |date=23 January 2013 |accessdate=23 January 2013}}</ref>
|                 Gini_rangs =
|                  HDI_gads = 2021
|                        HDI = {{palielinājās}} 0.768<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf  | title = Human Development Report 2016: Human Development for Everyone | publisher = United Nations Development Programme | accessdate = 16 June 2018}}</ref>
|             HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 79.
|                     valūta = [[Juaņs]] (¥)
|               valūtas_kods = CNY
|                 laika_zona = [[Ķīnas laiks]]
|                 utc_offset = +8
|                     domēns = {{vunblist| [[.cn]] |[[.中國]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://brussels38.icann.org/meetings/brussels2010/transcript-board-25jun10-en.txt |title=ICANN Board Meeting Minutes |publisher=ICANN |accessdate=25 June 2010}}</ref> |[[.中国]]}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 86
| footnote_a = {{note|minorities}} Oficiāli atzītās minoritātes
| footnote_b = {{note|complex}} Kopš 1980. gadiem vienkārša valsts politiskās struktūras aprakstīšana nav iespējama.<ref name="notsimple">Boum, Aomar (1999). [http://jpe.library.arizona.edu/volume_6/goodmanonoivol6.htm ''Journal of Political Ecology: Case Studies in History and Society''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071012203026/http://jpe.library.arizona.edu/volume_6/goodmanonoivol6.htm |date={{dat|2007|10|12||bez}} }}. Retrieved 5 May 2007.</ref><ref name="pplrepub">{{enciklopēdijas atsauce |encyclopedia=Encyclopædia Britannica |title=China |url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/111803/China |accessdate=15 March 2010 |quote=Form of government: single-party people's republic with one legislative house}}</ref> Pašlaik valsts vara pieder 7—9 Politbiroja pastāvīgās komitejas locekļiem, kurus vada komunistiskās partijas ģenerālsekretārs.<ref>[http://www.wantchinatimes.com/news-subclass-cnt.aspx?id=20121018000019&cid=1101 "New Politburo Standing Committee decided: Mingjing News"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130115173111/http://www.wantchinatimes.com/news-subclass-cnt.aspx?id=20121018000019&cid=1101 |date={{dat|2013|01|15||bez}} }}. ''Want China Times''. 18 October 2012. Retrieved 2 January 2013.</ref>
| footnote_c = {{note|leader}} Sji Dzjiņpins pašlaik ir: Ķīnas Komunistiskās partijas līderis, Ķīnas prezidents, valsts un partijas Centrālās militārās komisijas priekšsēdētājs<ref>[http://rt.com/news/china-new-leader-xi-734/ "New man at helm: Xi Jinping elected to lead China"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121116225447/http://rt.com/news/china-new-leader-xi-734/ |date={{dat|2012|11|16||bez}} }}. RT.com. 15 November 2012. Retrieved 2 January 2013.</ref>
| footnote_d = {{note|territory}} Norādīts oficiālais Apvienoto Nāciju Organizācijas sniegtais skaitlis.<ref name="UN Stat">{{Tīmekļa atsauce |url=http://unstats.un.org/unsd/demographic/products/dyb/dyb2007/Table03.pdf |title=Demographic Yearbook—Table 3: Population by sex, rate of population increase, surface area and density |publisher=UN Statistics |accessdate=2010-01-31}}</ref> Te netiek iekļauts ''Trans-Karakoram'' josla ({{nobr|5800 km2}}), ''Aksai Chin'' ({{nobr|37 244 km2}}), kā arī citas strīdīgās teritorijas. ''Encyclopædia Britannica'' Ķīnas platība ir sniegta kā {{nobr|9 572 900 km2}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/111803/China |title=China |publisher=Encyclopaedia Britannica |accessdate=16 November 2012}}</ref>
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Glinisa Džonsa
 |            vārds_orig = ''Glynis Johns''
 |                attēls = Glynis Johns - still.jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Glinisa Džonsa 1952. gadā
 |              dz vārds = Glinisa Mārgrita Peina Džonsa
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1923|10|5}}
 |              dz vieta =  [[Pretorija]], [[Dienvidāfrikas Savienība]]
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2024|1|4|1923|10|5}}
 |            mirš vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās =
 |         darbības gadi = 1923–1999
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva = 1973: "Labākā mūzikla aktrise" (''A Little Night Music'')
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = S
}}
'''Glinisa Mārgrita Peina Džonsa''' ({{val|en|Glynis Margaret Payne Johns}}; dzimusi {{dat|1923|10|5}}, mirusi {{dat|2024|1|4}}) bija britu aktrise. Savā astoņas desmitgades ilgajā teātra un kino karjerā, Džonsa piedalījusies vairāk nekā 60 filmās un 30 lugās. Savas karjeras laikā viņa saņēmusi dažādus apbalvojumus, tostarp [[Tony balva|''Tony'' balvu]] un [[Drama Desk balva|''Drama Desk'' balvu]], kā arī nominācijas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i, [[Zelta globusa balva]]i un [[Lorensa Olivjē balva]]i. Viņa bija viena no pēdējām dzīvajām lielākajām [[Klasiskais Holivudas kino|Holivudas zelta laikmeta]] un klasiskā [[Apvienotās Karalistes kino]] zvaigznēm.<ref name="Daily Express 2023">{{Ziņu atsauce |last=Sturgis |first=John |date=14 May 2023 |title=Glynis Johns - Britain's oldest living star of stage and screen is still shining |url=https://www.express.co.uk/celebrity-news/1770097/Glynis-Johns-damehood-mary-poppins |work=[[Daily Express]] |access-date=30 July 2023}}</ref>

sentences: '''Ķengaraga tirgus''' bija [[tirgus]] [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 250A [[Rīga|Rīgas]] [[Ķengarags|Ķengaraga]] apkaimē.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Post scriptum''''' ({{val|lv| pēc uzrakstītā, aiz paraksta}}, saīsināts kā '''P.S.''') ir teksts, kas pierakstīts [[vēstule]]s beigās pēc [[paraksts|paraksta]]. Šis teksts var būt vienu teikumu, vienu rindkopu vai pat vairākas rindkopas garš.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
 ''Motown 25: Yesterday, Today, Forever'' pasākumā izpilda ''moonwalk'' deju soli ''Billie Jean'' dziesmas laikā (deju soļi sākas 0:00:06)]]
'''''Moonwalk''''' ir [[deja]]s tehnika, kurā dejotājs imitē soļošanu uz priekšu, bet vienlaikus virzās atpakaļ.

sentences:
{{infobox
| title   = {{{nosaukums|{{PAGENAME}}}}}
| subheader = {{#if: {{{saime|}}}|[[{{{saime}}}]] saimes daļa}}
| subheaderclass = summary
| above   = {{{logo|}}}
| image   = {{{ekrānuzņēmums|}}}
| caption = {{{att_nosaukums|}}}
| label1  = Izstrādātājs
| data1   = {{{izstrādātājs|}}}
| label2  = Statuss
| data2   = <!--deprecated-->{{{statuss|<!---->{{{statuss|}}}}}}
| header1    = {{#if:{{{pirmā izlaiduma datums|}}}{{{izlaiduma versija|}}}{{{pirmskata versija|}}}|Izlaidumi}}
| label4     = Izlaišanas datums
| data4      = {{#if:{{{pirmā izlaiduma versija|}}}|{{{pirmā izlaiduma datums}}} {{#if:{{{pirmā izlaiduma url|}}}|([{{{pirmā izlaiduma url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label5     = Aktuālā versija
| data5      = {{#if:{{{izlaiduma versija|}}}|{{{izlaiduma versija}}} {{#if:{{{izlaiduma datums|}}}|({{{izlaiduma datums}}})}} {{#if:{{{izlaiduma url|}}}|([{{{izlaiduma url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label6    = Pirmskata versija
| data6     = {{#if:{{{pirmskata versija|}}}|{{{pirmskata versija}}} {{#if:{{{pirmskata datums|}}}|({{{pirmskata datums}}})}} {{#if:{{{pirmskata url|}}}|([{{{pirmskata url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label7   = Pirmkoda modelis
| data7     = {{{pirmkoda modelis|}}}
| labe8  = Tirgus mēŗķis
| data8   = <!--deprecated-->{{{tirgus_mēŗķis|<!---->{{{tirgus_mēŗķis|}}}}}}
| label9 = Pieejmas [[valoda]]s
| data9 = {{{valoda|}}}
| label10 = Pieejmas [[programmēšanas valoda]]s
| data10  = <!--deprecated-->{{{prog_valoda|<!---->{{{prog_valoda|}}}}}}
| label11    = Licence
| data11     = {{{licence|}}}
| label12    = Kodola tips
| data12     = {{{kodola tips|}}}
| label13    = Atjaunošanas metode
| data13     = {{{atjaunošanas metode|}}}
| label14    = Atbalstītas platformas
| data14     = {{{atbalstītas platformas|}}}
| label15 = [[Lietotāja telpa]]
| data15  = {{{lietotāja_telpa|}}}
| label16 = [[Lietotāja saskarne]] pēc noklusējuma
| data16  = {{{lietotāja_saskarne|}}}
| label17 = Oficiālā [[mājas lapa]]
| data17  = {{{mājaslapa|}}}
| label18 = Iepriekšējā
| data18  = {{{iepriekšējā|}}}
| label19 = Nākamā
| data19  = {{{nākamā|}}}
}}<noinclude>{{dokumentācija}}

sentences: '''Avoti''' bija dzelzceļa [[pieturas punkts]] [[Rīgas Jūrmala|Rīgas Jūrmalā]], līnijā [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējais duelis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,5 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| ilgums = 153 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2021|10|15|ASV}}
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios]]''
| studija = * ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Pearl Street Films]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| operators = [[Darjušs Volskis]]
| oriģinālnos = ''The Last Duel''
| mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| aktieri = * Mets Deimons
* [[Ādams Draivers]]
* [[Džodija Komere]]
* Bens Afleks
| scenārijs = * Nikola Holofsenera
* Bens Afleks
* Mets Deimons
| producents = * Ridlijs Skots
* [[Kevins Volšs]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Nikola Holofsenera]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Mets Deimons]]
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| žanrs = vēsturiska drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The Last Duel poster.jpg
| imdb =
}}'''"Pēdējais duelis"''' ({{Val|en|The Last Duel}}) ir 2021. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāma. Filmas režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Ādams Draivers]], [[Džodija Komere]] un [[Bens Afleks]]. Filma ir balstīta uz 2004. gada tāda paša nosaukuma grāmatu.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Svētais Augustīns
|          vārds_orig = ''Augustinus''
|              attēls = Sandro Botticelli 050.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = [[Sandro Botičelli]] glezna (ap 1480. gadu)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 354
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = Tagaste, [[Romas Impērija]]
([[Sukahrasa]], {{ALG}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 430
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Hipona, [[Romas Impērija]]
([[Annaba]], {{ALG}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[taisnīgs karš]], [[pirmatnējais grēks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = Atzīšanās (''Confessiones''), Par Dieva pilsētu (''De Civitate Dei'')
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Bulgārijā|Polarstacijas]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47007925}}
'''2018. gada Parīze—Rubē''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 8. aprīlī. Tā bija 116. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības un tās bija 15. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaļenieku pagasts
| karte             = Zaļenieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Zaļenieki
| platība           = 122,83
| iedzīvotāji       = 1690<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1690 / 122.83 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{| class="infobox vcard" style="font-size: 85%; text-align: center; margin: 0 0 1em 1em"
|-
! colspan="9" | Muharama sākšanās un beigu datumi
|-
! gads || sākums || beigas
|-
!2013
|[[5. novembris]]||[[4. decembris]]
|-
!2014
|[[25. oktobris]]||[[23. novembris]]
|-
!2015
|[[14. oktobris]]||[[12. novembris]]
|-
!2016
|[[2. oktobris]]||[[31. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2017|gold}}" | 2017
|[[21. septembris]]||[[20. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2018|gold}}" | 2018
|[[11. septembris]]||[[9. oktobris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2019|gold}}" | 2019
|[[31. augusts]]||[[29. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2020|gold}}" | 2020
|[[20. augusts]]||[[17. septembris]]
|- style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}"
!style="background-color: {{#ifeq:{{CURRENTYEAR}}|2021|gold}}" | 2021
|[[10. augusts]]||[[8. septembris]]
|}

sentences:
molekulas modelis. Šis [[koferments]] ir vielmaiņas starpnieks un galvenais [[enerģija]]s pārnesējs [[šūna|šūnā]]]]
'''Vielmaiņa''' jeb '''metabolisms''' ({{val|el|μεταβολή}}, ''metabolē'' — ‘pārvēršanās’, ‘pārmaiņa’) ir [[Bioķīmija|bioķīmisku]] reakciju kopums, kas norisinās katrā organismā [[dzīvība]]s uzturēšanai. Šie procesi ļauj ķermenim augt, atjaunoties, saglabāt savu struktūru un atsaukties uz ārējās vides iedarbību. Vielmaiņas ķīmiskie procesi ir nepārtraukti un dinamiski. Vielmaiņa iedalās [[katabolisms|katabolismā]] (enerģētiskajā vielmaiņā) un [[anabolisms|anabolismā]] (plastiskajā vielmaiņā). Katabolismā noārdās organiskās vielas uz vienkāršākiem savienojumiem ([[oglekļa dioksīds|CO2]], [[ūdens|H2O]], [[amonjaks|NH3]]), lai iegūtu enerģiju. Anabolismā enerģija tiek izmantota, lai veidotu tādas šūnām nepieciešamas vielas kā [[olbaltumvielas]], [[nukleīnskābes]] un citas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Andris Buiķis
| attēls              = 12.Saeimas deputātu svinīgais solījums (15531186787).jpg
| att_izm             = 275px
| apraksts            = Andris Buiķis 2014. gadā
| amats2 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2018|11|6|N|bez}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| prezidents2 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers2 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| amats3 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums3 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas3 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| prezidents3 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers3 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 = [[10. Saeima]]s deputāts
| term_sākums4 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas4 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| prezidents4 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers4 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| dzim_dati           = {{dat|1939|3|15}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Latvija|Valka}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2022|10|6|1939|3|15}}
| mir_vieta           =
| partija             = [[PSKP]] (1972—1989)
[[Jaunais laiks]] (līdz 2011)
[[Vienotība]] (2011—2014)
[[VL-TB/LNNK|Nacionālā apvienība]] (2014—2022)
| dzīvesb             = Margarita Buiķe
| alma_mater          = [[Latvijas Valsts universitāte]]
| profesija           = [[matemātika|matemātiķis]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Andris Alberts Buiķis''' (dzimis {{dat|1939|3|15}} [[Valka|Valkā]], miris {{dat|2022|10|6}}) bija [[Latvija]]s [[matemātika|matemātiķis]] un [[politiķis]]. Bijis vairāku [[Saeima]]s sasaukumu deputāts, pārstāvēja [[VL-TB/LNNK|Nacionālo apvienību]] (iepriekš bijis partiju "[[Jaunais laiks]]" un "[[Vienotība]]" biedrs). [[Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis]] (no 1997).

sentences: '''Tesmeņveidīgie mākoņi''' jeb '''maisveida mākoņi''' (''Mammatus, (mam)'') ir [[mākoņi]] ar nokareniem [[puslode]]s formas izspiedumiem to apakšdaļā. Šie izspiedumi tiecas uz leju līdzīgi tesmeņiem vai nokarenām kabatām. No tā radies mākoņu nosaukums ({{val|la|mamma}} — [[tesmenis]], [[krūts dziedzeris]]). Šādi mākoņi retumis novērojami [[gubu lietusmākoņi|negaisa mākoņu]] aizmugurē [[vasara]]s periodā. Tie veidojas, strauji izbeidzoties vertikālajām strāvām, kas atbildīgas par gubmākoņa plakanās apakšas un izliektās virsotnes rašanos — tad mākoņa apakšdaļa sāk nolaisties, veidojot uz leju vērstus izliekumus. Tesmeņveida forma var būt novērojama arī pie [[stratocumulus|slāņu gubmākoņiem]] un retāk [[spalvmākoņi]]em, ja tie rodas no negaisa mākoņa "laktas".

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sea otter cropped.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Enhydra
|      ģints_lv = Kalāni
|       ģints_r = Kalāns
|          suga = Enhydra lutris
|       suga_lv = Kalāns
|      binomial = Enhydra lutris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|     izplatība =
{{legend|#00FF00|Aļaskas kalāna teritorija}}
{{legend|#FF69B4|Āzijas kalāna teritorija}}
{{legend|yellow|Kalifornijas kalāna teritorija}}
{{legend|#FF1493|Ar sārto līniju iezīmēta agrākā dzīves teritorija}}
|    iedalījums = Kalānus iedala 3 pasugās:
* Aļaskas kalāns (''E. l. kenyoni'')
* Āzijas kalāns (''E. l. lutris'')
* Kalifornijas kalāns (''E. l. nereis'')
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
]]
'''Litorāle''' jeb '''litorālā zona''' ({{val|la|litoralis}} — piekrastes), arī '''paisuma-bēguma zona''' ir [[piekraste]]s apgabals, kurš applūst ar jūras ūdeni [[Paisums|paisuma]] laikā un nosusinās [[Bēgums|bēguma]] laikā. Šī zona atrodas starp pašu augstāko ūdens līmeni paisuma maksimumā un pašu zemāko līmeni bēguma maksimumā. Zonu, kas atrodas zem litorāles, sauc par sublitorālo zonu ([[sublitorāle|sublitorāli]]). Savukārt zonu virs litorāles sauc par supralitorālo zonu ([[supralitorāle|supralitorāli]]).

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|valsts = [[Francija]]<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:187 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=183.—184 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:187 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>
|reģions =
|pilsēta = [[Rokfora]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|piens =  [[aita]]s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| pasterizēšana  = 72—74°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = puscieta, viegli drupena ar zilu tīklojumu<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = 8—12 nedēļas, 10—12°C, φ=85—90%<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| sertifikācija     =
}}
'''Rokfors''' ({{val|fr|Roquefort}}) ir pusciets pūdētais [[siers]]. Viens no vecākajiem [[Eiropa]]s sieriem. Pirmoreiz pagatavots 1070. gadā [[Rokfora|Rokforā]], [[Francija|Francijā]]. Rokforu tradicionāli gatavoja no [[aita]]s piena, taču mūsdienās izmanto arī [[govs]] pienu. Siera īpatnējo smaržu un sāļi pikanti rūgteno garšu piešķir [[pelējums|pelējuma]] sēnīte ''Penicillium roqueforti''.<ref name="Ozola, Ciproviča"/>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zauere
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Sûre
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Sauer
| attēls            = Fluss_Sauer.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zauere pie Ehternahas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Libramona-Ševinjī]] komūna, [[Beļģija]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mozele]]
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=05 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=51 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=49 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=49 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=06 | iet_gar_m=30 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}, {{LUX}}, {{GER}}
| garums            = 173
| iztekas_augstums  = 510
| ietekas_augstums  = 133
| kritums           =
| caurtece          = 53,8
| gada_notece       =
| baseins           = 4 259
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Elza Ķezbere
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1911
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = [[Ķezberi|Kalvīši]], [[Tirzas pagasts]]<ref name="vidusvidz">{{Tīmekļa atsauce|url=http://letonika.lv/groups/default.aspx?r=6&id=970691&g=1|title=Ķezbere Elza|work=Vidusvidzemnieku biogrāfiskā vārdnīca|publisher=letonika.lv|accessdate={{dat|2016|6|5||bez}}}}</ref>
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2011
|          m_mēnesis = 7
|            m_diena = 6
|            m_vieta = [[Ņujorka]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni = Maija, Ieva
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Elza Ķezbere''' (dzimusi '''Pinne''' {{dat|1911|5|5}}, mirusi {{dat|2011|7|6}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/asv-muziba-aizgajusi-latviesu-izcila-dzejniece-elza-kezbere.d?id=39460955|title=ASV mūžībā aizgājusi latviešu izcilā dzejniece Elza Ķezbere|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2016|5|27||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Beregovojs
|     vārds_orig = ''Георгий Тимофеевич Береговой''
|         attēls = The Soviet Union 1968 CPA 3699 stamp (Pilot-Cosmonaut of the USSR Georgy Beregovoy and Carrier Rocket Start) cropped1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = G. Beregovojs 1968. gadā izdotajā pastmarkā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1921
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Fedorivka, [[Poltavas guberņa]] [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
|         m_gads = 1995
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 3 d 22 h 50 min
| kos_iesaukums = 1964. gads
| kos_misija =
| kos_kuģi = ''[[Sojuz-32]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālleitnants]]
|  dienesta_laiks = 1938.—1987.
|          valsts = {{URS}}
|       struktūra = Gaisa spēki
|         vienība =
|    nodarbošanās = lidotājs
|       komandēja =
|          kaujas = [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Georgijs Beregovojs''' ({{val|ru|Георгий Тимофеевич Береговой}}, {{val|uk|Георгій Тимофійович Береговий}}; dzimis {{dat|1921|4|15}}, miris {{dat|1995|6|30}}) bija [[Padomju Savienība|PSRS]] ukraiņu [[kosmonauts]], lidotājs.

sentences: '''Volfšmita muižiņa''' ({{val|de|Wolfschmidtshof}}) ir [[klasicisms|klasicisma]] stila koka muižiņas ēkas [[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Botāniskais dārzs|Botāniskā dārza]] teritorijā [[Kandavas iela|Kandavas ielā]] 2, [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē, [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Drente
| official_name           = ''Drenthe''
| other_name              =
| settlement_type         = province
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Drenthe.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Drenthe wapen.svg
| shield_size             = 80px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Asena]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Drenthe in the Netherlands.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Drentes izvietojums Nīderlandē
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{NED}}
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2683
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 488957
| population_as_of        = 2014
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.drenthe.nl/}}
| footnotes               =
}}
'''Drente''' ({{val|nl|Drenthe}}) ir [[Nīderlande]]s province valsts ziemeļaustrumos. Austrumos tā robežojas ar [[Lejassaksija|Lejassaksiju]] ([[Vācija|Vāciju]]), ziemeļos ar [[Groningena (province)|Groningenu]], rietumos ar [[Frīzlande|Frīzlandi]], bet dienvidos ar [[Overeisela|Overeiselu]]. Provinces administratīvais centrs ir [[Asena]].<ref>{{PZT|180}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=[[File:Koryak shaman woman.png|240px]]
Korjaku šamaniete (1900. gads)
|tauta          = Korjaki
|skaits         = 7953 (2010)
|vieta          = {{RUS}}
[[Kamčatkas novads]]
[[Magadanas apgabals]]
|valoda         = [[krievu valoda]], [[korjaku valoda]], [[aļutoru valoda]]
|reliģija       = [[pareizticība]], [[šamanisms]]
|grupas         =
|radi           = [[čukči]], [[kereki]], [[itelmeņi]]
}}
'''Korjaki''' ir [[Krievija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tauta]].  Mīt galvenokārt [[Kamčatkas novads|Kamčatkas novada]] [[Korjaku apvidus|Korjaku apvidū]] un [[Magadanas apgabals|Magadanas apgabala]] [[Ziemeļevenu rajons|Ziemeļevenu rajonā]]. 2010. gada Krievijas tautskaitē par korjakiem sevi atzina 7953 cilvēki. Pie korjakiem bieži pieskaita tiem tuvu radniecīgos [[aļutori|aļutorus]] (ap 40 cilvēku).<ref>[https://raipon.info/narody/koryaki/ Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Коряки]</ref>

sentences:
Spīdošs ķermenis izstaro '''[[gaisma]]s plūsmu'''. Gaismas plūsma
ap punktveida gaismas avotu, kura gaismas stiprums
ir <math>I\!</math>, vienāda ar <math>\Phi = 4 \pi I\!</math>.

Kur:

<math>\Phi\!</math> — gaismas plūsma

<math>I\!</math> — gaismas stiprums

<math>4 \pi\!</math> — pilnais telpas leņķis.

sentences: '''Rūpnieciskā''' jeb '''intensīvā lopkopība''' ir [[lopkopība]]s veids, kurā dzīvnieku audzēšanai izmanto rūpnieciskās ražošanas metodes. Tās pretstats ir [[ekstensīvā lopkopība]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Aukslēju kauls |
  Latin        = Os palatinum|
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray167.png |
  Caption      = Aukslēju kauls (sarkans)|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences:
ar pārējām astoņām [[Saules sistēma|planētām]] ir attēlota tālumā, kur [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] — Saules sistēmas astotās un tālākās planētas — orbīta ir iezīmēta nelielā [[elipse|elipsē]])]]
'''Devītā planēta''' ({{val|en|Planet Nine}}) jeb netiešā veidā dēvēta arī par "'''Planētu X'''" ir hipotētiska [[gāzu planēta|milzu]] [[planēta]], kuras [[orbīta]]i no teorētiskā viedokļa būtu jāatrodas [[Saules sistēma]]s ārējā daļā aiz [[Koipera josla]]s, kur tās radītā [[gravitācija]]s spēka ietekme izskaidrotu neparasto orbītu konfigurāciju, kas līdz šim ir novērota vairāku [[Transneptūna objekti|Transneptūna objektu]] gadījumos.<ref name="namingnasa">{{Tīmekļa atsauce|url=https://solarsystem.nasa.gov/planets/hypothetical-planet-x/in-depth/|title=Hypothetical Planet X|work=solarsystem.nasa.gov.|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|accessdate=13 July 2019}}</ref><ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/arzemes/zinatnieki-iespejams-atklajusi-devito-planetu-saules-sistema.d?id=46970737|title=Zinātnieki, iespējams, atklājuši devīto planētu Saules sistēmā|publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]]|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="New Yorker">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newyorker.com/tech/elements/discovering-planet-nine|title=Discovering Planet Nine|work=newyorker.com|publisher=The New Yorker|first=Alan|last=Burdick|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="washingtonpost">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/01/20/new-evidence-suggests-a-ninth-planet-lurking-at-the-edge-of-the-solar-system/|title=New evidence suggests a ninth planet lurking at the edge of the solar system|work=washingtonpost.com|publisher=The Washington Post|first=Joel|last=Achenbach|first2=Rachel|last2=Feltman|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref>

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Ziemeļosetijas-Alānijas Republika
| karte = RussiaNorthOssetia-Alania2007-01.png
| oriģ = Республика Северная Осетия-Алания
Республикӕ Цӕгат Ирыстоны-Алани
| karoga_attēls = Flag_of_North Ossetia.svg
| karoga_nosaukums = Ziemeļosetijas karogs
| ģerboņa_attēls = Wapen Ossetien.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ziemeļosetijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Vladikaukāza]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[osetīnu valoda|osetīnu]]
| tautas = [[osetīni]] (66,5 %)
[[krievi]] (17,7 %)
| platība = 7987
| iedzīvotāji = 680748
| iedz blīvums = 85,23
| fedapgabals = [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]]
| url = http://parliament.osetia.ru/
|ainavas_skats=Древний_горд_Цимити_03.jpg|iedz_gads=2023|pilsētas=6}}

sentences:
{{cita nozīme|ģeometrisku figūru|caurspīdīgiem ķermeņiem|prizma (optika)}}
[[File:Hexagonal Prism BC.svg|thumb|Prizma]]
'''Prizma''' ir [[daudzskaldnis]], kam ir divas vienādas un savstarpēji paralēlas [[skaldne]]s (pamati) un pārējām skaldnēm, kas ir paralelogrami, ir kopīgas malas ar katru no pamatiem. Prizmas iedala:
* taisnās prizmās — abi pamati ir vienādi [[daudzstūris|daudzstūri]], sānu skaldnes - [[taisnstūris|taisnstūri]], šīs prizmas ir sastopamas visbiežāk;
* slīpās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes [[paralelograms|paralelogrami]].
Dažreiz atsevišķi izdala paralelogramu prizmas — [[paralēlskaldnis|paralēlskaldņus]]. Taisnas taisnstūra prizmas ir taisnstūra paralēlskaldņi.

sentences:
'''Keidžs''' var būt:
* [[Džons Keidžs]] (''John Cage''), amerikāņu komponists (1912—1992);
* [[Nikolass Keidžs]] (''Nicolas Cage''), amerikāņu aktieris, producents un režisors (1964).

sentences:
{{novec}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #1D2951
| nos = FK PPK / Betsafe
| logo =
| pilns = FK PPK / Betsafe
| pilsēta = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
| dib = 2022
| stad = [[LNK Sporta parks]]
| ietilp = 1000
| prez = PPK
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Jurijs Žigajevs]]
| kapteinis = Ainārs Daudziešans
| līga = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez = [[2022. gada Latvijas futbola 3. līgas sezona|2022]]
| poz = 1
| mediji = https://www.papariskausiem.com/
| body1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| leftarm1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| body2 = FFFFFF
| leftarm2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = 000000
| socks2 = FFFFFF
| pattern_la2 = FFFFFF
| pattern_b2 = FFFFFF
}}
'''FK PPK/Betsafe''', ir [[Latvija]]s amatieru [[futbols|futbola]] klubs no [[Rīga]]s, kas tika izveidots 2022. gadā, apvienojot projekta "Pa pāris kausiem" dalībniekus. Klubs savā pirmajā sezonā piedalījās [[Latvijas futbola 3. līga|3. līgas]] turnīrā, bet 2023. gadā piedalīsies [[Latvijas futbola 2. līga|2.līgā]]. Mājas spēles aizvada [[LNK Sporta parks|LNK Sporta parka mākslīgajā stadionā]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Kalagani
|attēls          =
|image_caption   = Kalaganu sievietes Davao pilsētas svētkos
|native_name     = ''Kaagan''
|skaits          = 87 327 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[kalaganu valoda]]<br/>[[sebuāņu valoda]]
|reliģija        = [[islāms]]
|grupas=
|radi            = [[moro]], [[lumadi]]
}}
'''Kalagani''' (''Kaagan'') ir [[moro]] tauta [[Filipīnas|Filipīnās]], viena no [[Mindanao]] salas aborigēnajām etniskajām kopienām; dažkārt tiek pieskaitīta plašākajam [[mandaji|mandaju]] etnosam. Kalaganu kopskaits ir ap 90 tūkstošiem un tie apdzīvo kalnainu apvidu Mindanao dienvidaustrumos [[Austrumdavao]] (29 504 cilvēki, 5,1 % no provinces iedzīvotāju skaita), [[Ziemeļdavao]] (14 821), [[Davao de Oro]] (11 481) provincēs un [[Davao]] pilsētas administratīvajā teritorijā (16 799).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Kalagani iedalās vairākās cilšu grupās: tagakaolo, kagani un lao.<ref name=govph>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/kalagan/ |title=Peoples of the Philippines: Kalagan |access-date={{dat|2024|03|02||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220723142907/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/kalagan/ }}</ref> Atšķirībā no radniecīgajiem mandajiem un [[mansaki]]em, kalagani 19. gadsimta vidū pieņēma [[islāms|islāmu]] un ir vistālāk austrumos mītošā [[moro]] tauta. Kalagani sadzīvē lieto kalaganu valodu, kurai ir ievērojama [[tausugu valoda]]s ietekme; oficiālā saziņā bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/kalagan/ Ethnic Groups of the Philippines. Kalagan]</ref>

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Spānijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of Spain (civil variant).svg
| Image_size = 200px
| Use = 100100
| Symbol = {{FIAV|normal}}
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1978|12|6}}
| Design = Horizontāli trīs joslas (sarkana, dzeltena un sarkana)
| Image2 = Flag of Spain.svg
| Image_size2 = 200px
| Use2 = 111111
| Symbol2 = {{FIAV|normal}}
| Proportion2 = 2:3
| Adoption2 = {{dat|1975|5|28}}
| Design2 =
}}
'''Spānijas karogs''' ({{val|es|La Bandera de España}}) ir viens no [[Spānija]]s [[nacionālais simbols|nacionālajiem simboliem]]. Tas tika pieņemts {{dat|1978|12|6}}. Karogam ir trīs horizontālas joslas (divas [[sarkans|sarkanas]] un viena [[dzeltens|dzeltena]]). Šo karoga versiju izvēlējās Spānijas karalis [[Karloss III]] no 12 dažādām karoga versijām.

sentences:
{{jāuzlabo|Vikipēdija nav vārdnīca}}
'''Eritropoēze''' ir [[Eritrocīti|sarkano asins šūnu]] veidošanās process, kas ir attīstība no eritropoētiskās cilmes šūnām līdz nobriedušām sarkanajām asins šūnām. To stimulē samazināts O₂ cirkulācijā, ko nosaka [[nieres]], kas pēc tam izdala [[Hormoni|hormonu]] [[Eritropoetīns|eritropoetīnu]].

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Tereka (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Tereka
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Terek.png
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Terekas upes baseins
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Zilgahohs|Zilgahoha kalns]], [[Lielais Kaukāzs]], [[Gruzija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{GEO}}, {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 623
  | iztekas_augstums  = 2713
  | ietekas_augstums  = -28
  | kritums           =
  | caurtece          = 305
  | caurtece_vieta    = 16 km no ietekas
  | gada_notece       =
  | baseins           = 43200
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Tereka''' ({{val|ru|Терек|p=ˈtʲerʲɪk}}; {{val|krc|Терк}}, ''Terk''; {{val|ka|თერგი}}, ''Tergi''; {{val|os|Терк}}, ''Terk''; {{val|kum|Терек-сув}}, ''Terek-suv''; {{val|ce|Теркa}}, ''Terka'') ir lielākā upe [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]]. Terekas izteka ir [[Gruzija|Gruzijā]], upe šķērso [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] kalnus un tālāk tek [[Krievijas Federācija]]s teritorijā. Pie ietekas [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūrā]] upe veido plašu [[upes delta|deltu]].<ref name="Дельта" />

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hidra
| abbreviation = Hya
| name_latin = Hydra
| RA = 8-15
| dec = −20
| areatotal = 1303
| arearank = 1. vieta
| numbermainstars = 17
| numberstarsplanets = 6
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Alfards
| starmagnitude = 1,98
| neareststarname = ''HR 4458''
| stardistance = 31,1
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Mazais Suns]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Sekstants (zvaigznājs)|Sekstants]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 54
| latmin = 83
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Melnais KKKlanmens
| attēls                   = BlacKkKlansman.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''BlacKkKlansman''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Spaiks Lī]]
| producents               =
* [[Džeisons Blūms]]
* [[Reimonds Mansfīlds]]
* [[Šons Makkitriks]]
* [[Džordans Pīls]]
* [[Šons Rediks]]
* Spaiks Lī
| scenārija autors         =
* [[Čārlijs Vačtels]]
* [[Deivids Rabinovics]]
* [[Kevins Vilmots]]
* Spaiks Lī
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Deivids Vašingtons]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Lora Heriera]]
* [[Tofers Greiss]]
| mūzika                   = [[Terenss Blanšards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Monkeypaw Productions]]''
* ''[[QC Entertainment]]''
* ''[[40 Acres and a Mule Filmworks]]''
* ''[[Legendary Entertainment]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|14|Kannu filmu festivāls|2018|8|10|ASV}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018|title=BlacKkKlansman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2019|archive-date={{dat|2019|04|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190429231121/http://www.bbfc.co.uk/releases/blackkklansman-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blackkklansman.htm|title=BlacKkKlansman (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Melnais KKKlanmens"''' ({{val|en|BlacKkKlansman}}) ir 2018. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Rona Stalvorta 2014. gada memuāriem ''Black Klansman''. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Spaiks Lī]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Deivids Vašingtons]], [[Ādams Draivers]], [[Lora Heriera]] un [[Tofers Greiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|14||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu filmu festivālā]], kur tā saņēma ''[[Grand Prix (Kannu kinofestivāls)|Grand Prix]]'' balvu.

sentences: '''Sekante''' ir taisne, kas krusto [[riņķa līnija|riņķa līniju]] vai citu [[līkne|līkni]] divos punktos. Sekantes nogriezni, kas atrodas starp šiem diviem punktiem, sauc par [[Horda (matemātika)|hordu]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Olga Lisovska
|     vārds_orig =
|         attēls = Lisovska Olga.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Jaunpiebalga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2015
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|   dzīvesbiedrs = [[Aivars Čakste]]
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = dzeja, atdzeja
}}

sentences: '''Nabassaite''' ir sievietes [[orgāns]], kas savieno augli ar [[placenta|placentu]]. Nabas saite ieiet auglī pa nabas gredzenu. Iznēsātam cilvēka auglim nabas saites garums ir ap 50 centimetriem, bet diametrs ap 1 līdz 1,5 centimetriem. Nabassaiti galvenokārt veido irdenie [[saistaudi]], tajā ir viena [[vēna]] un divas [[artērija]]s. Pa nabas saiti no mātes organisma saņem skābekli un barības vielas, kā arī izvada ogļskābo gāzi un vielmaiņas galaproduktus. Pēc bērna piedzimšanas nabas saiti pārgriež un nosien.

sentences:
]]
'''Naturālā saimniecība''' ir tāds [[saimniekošana]]s veids, kas apgādā savu saimniecību ar visiem nepieciešamajiem [[resursi]]em, neražojot tos pārdošanai. Parasti definīcijās, runājot par dažiem vēstures posmiem, to precizē kā "saražo visu pašpatēriņam nepieciešamo, izņemot [[sāls|sāli]] un [[dzelzs|dzelzi]]". Šāda saimniekošanas kārtība pastāvēja lielāko cilvēces [[vēsture]]s daļu un vietām pasaulē pastāv joprojām.

sentences: '''Levītu grāmata''', arī '''3. Mozus grāmata''' un ''Leviticus'' ({{val|el|Λευιτικόν}}, "Levītiem" vai ''Vayikra'' {{val|he|ויקרא}}, "un Viņš sauca"), ir trešā [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nolīdzināt līdz ar zemi
| operators =
| attēls = DraggedAcross poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[S. Kreigs Zālers]]
| producents =
| scenārijs = S. Kreigs Zālers
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Torijs Kitlss]]
* [[Maikls Džejs Vaits]]
* [[Dženifere Kārpentere]]
* [[Lorija Holdena]]
* [[Freds Melameds]]
* [[Udo Kīrs]]
* [[Tomass Krečmans]]
* [[Dons Džonsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dragged Across Concrete''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2019|3|22|ASV}}
| ilgums = 159 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|660,132}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1959744005/|title=Dragged Across Concrete |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nolīdzināt līdz ar zemi"''' ({{Val|en|Dragged Across Concrete}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''neo-noir'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[S. Kreigs Zālers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Vinss Vons]], [[Torijs Kitlss]], [[Maikls Džejs Vaits]], [[Dženifere Kārpentere]], [[Lorija Holdena]], [[Freds Melameds]], [[Udo Kīrs]], [[Tomass Krečmans]] un [[Dons Džonsons]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bassariscus sumichrasti geo.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassariscus
| ģints_lv=Kakomicliji
| suga=Bassariscus sumichrasti
| suga_lv=Vidusamerikas kakomiclijs
| binomial=Bassariscus sumichrasti <small>([[Saussure]], 1860)</small>
| izplatība=

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Musikverein}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Musikverein'' koncertzāle
| native_name         = Wiener Musikverein
| image               = Musikverein_Vienna_June_2006_480.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Musikverein koncertzāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     = [[Vīnes filharmoniķi]]
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Vīne]]
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| plat_NS = N | plat_d = 48.200556
|  gar_EW = E | gar_d = 16.372222
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1870. gada 6. janvāris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      = 1744 sēdvietu, 300 stāvvietas (Zelta zāle)
| architect           = [[Teofils Hansens]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atveidošana}}
{{Coord|52|29|02|N|13|22|18|E|display=title}}

sentences:
{{Infobox stadium
| name = Rubē velodroms
| services engineer =
| scoreboard =
| estimated_cost =
| suites =
| architect =
| project_manager =
| structural engineer =
| general_contractor =
| operator =
| main_contractors =
| capacity = 2000
| record_attendance =
| executive_suites =
| dimensions = 500 m treks
| acreage =
| surface = [[betons]]
| owner = Rubē pilsēta
| native_name = ''Vélodrome André-Pétrieux''
| former_names =
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Vélodrome André Pétrieux Roubaix 08.JPG
| caption = Velodroms 2012. gadā
| fullname =
| location = {{vieta|Francija|Nora|Rubē|2s=Nora (departaments)}}
| demolished =
| coordinates = {{coord|50.6781|N|3.2052|E|type:landmark|display=inline,title}}
| broke_ground =
| built =
| opened = 1936
| renovated =
| expanded =
| closed =
| tenants = ''Vélo Club Roubaix Lille Métropole''
}}
'''Rubē velodroms''', oficiāli '''Andrē-Petrjē velodroms''' ({{Val-fr|Vélodrome André-Pétrieux}}) ir velodroms [[Rubē]], Francijā, [[Nora (departaments)|Noras departamentā]]. Tas tika atklāts 1936. gadā, un kopš 1943. gada tajā notiek viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskā]] velobrauciena [[Parīze—Rubē]] finišs.<ref name="Müller-Schell2012">{{Grāmatas atsauce|last=Müller-Schell|first=Werner|title=Classic Cycle Routes of Europe: The 25 Greatest Road Cycling Races and how to Ride Them|url=https://books.google.com/books?id=k01xAwAAQBAJ&pg=PA53|year=2012|publisher=A&C Black|isbn=978-1-4081-5752-7|page=53}}</ref> <ref name="HeijmansMallon2011">{{Grāmatas atsauce|last=Heijmans|first=Jeroen|last2=Mallon|first2=Bill|title=Historical Dictionary of Cycling|url=https://books.google.com/books?id=ZdXCmwpk-SAC&pg=PA155|year=2011|publisher=Scarecrow Press|isbn=978-0-8108-7175-5|page=155}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vīnes Valsts opera
| nosaukums_orig   = ''Wiener Staatsoper''
| attēls           = Wien - Staatsoper (1).JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48 | plat_m  = 12 | plat_s = 10.8 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 22 | gar_s  =  8.8 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| citas_daļas      = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Austrija
|  valsts2 = Austrijas
| ofic_nos =
|   numurs = [https://tools.wmflabs.org/denkmalliste/index.php?action=EinzelID&ID=24428 24428]
|   datums =
|     tips =
}}
| mājas lapa       = {{URL|http://www.wiener-staatsoper.at/}}
}}
'''Vīnes Valsts opera''' ({{val|de|Wiener Staatsoper}}) ir lielākais operteātris [[Austrija|Austrijā]], mūzikas kultūras centrs. Viens no ievērojamākajiem operteātriem pasaulē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums= Tretomfals ''[[Tretomphalus bulloides]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Discorboidea
|    virsdzimta_lv = Diskorboidejas
|           dzimta = Rosalinidae
|        dzimta_lv = Rosalinīdas
|            ģints = Tretomphalus
|        ģints_lv = Tretomfali
|         binomial = Tretomphalus <small>Möbius, 1880</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{starpviki+}}
{{vikisaites+}}
{{apvienot|Regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums}}
'''Nākotnes darījums''' ({{val|en|forward}}) ir valūtas maiņas darījumi, kad starp darījuma slēgšanas brīdī un izpildes laiku (valutēšanas dienu) pastāv zināms laika brīdis. Nākotnes dalījumus iedala:
* Autrait (''outright'') darījumos (parasti apzīmē kā ''forward''). Parasts konversijas darījums ar kursa fiksēšanu pašreizējā brīdī, bet valutēšanas dienu nākotnē.
* [[Mijmaiņas darījumi|Mijmaiņas darījumos]] — divu pretēju konversijas operāciju kombinācija ar dažādiem valutēšanas datumiem.
Visplašāk nākotnes darījumi tiek lietoti valūtas risku apdrošināšanai un spekulatīviem mērķiem. Standarta starpbanku darījumu termiņi ir 1, 2, 3 un 6 mēneši.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Rupeika-Apoga|first1=Ramona|title=Valūtas tirgus un valūtas darījumi|date=2003|publisher=Datorzinību centrs|isbn=9984-665-20-8|pages=68-69}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Perhlorskābes struktūrformula un molekulas modelis

Pudele ar 60% perhlorskābi
|       citi nosaukumi = hlorpārskābe, ūdeņraža perhlorāts, ūdeņraža tetraoksohlorāts(VII)
|           CAS numurs = 7601-90-3
|      ķīmiskā formula = HClO4
|              molmasa = 100,46
|              blīvums = 1768
|  kušanas temperatūra = −17 °C ([[azeotrops maisījums|azeotropajam maisījumam]])
−112 °C (bezūdens vielai)
| viršanas temperatūra = 203 °C (azeotropajam maisījumam)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Perhlorskābe''' (HClO4) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +7. Perhlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]] un tā ir pati stiprākā no "parastajām" skābēm. Bezūdens (ja neskaita autodehidratācijas ūdeni) perhlorskābe ir bezkrāsains (ilgāk uzglabājot dzeltenīgs), gaisā stipri kūpošs šķidrums; tā ir ļoti nestabila un reaģētspējīga. Tomēr no visām skābekli saturošajām hlorskābēm perhlorskābe ir pati stabilākā. Tvaika veidā perhlorskābe pastāv monomēra formā, bet šķidrumā dimerizējas [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 290. lpp.</ref> Perhlorskābe neierobežoti jaucas ar ūdeni un veido dažāda sastāva [[hidrāti|hidrātus]]. Perhlorskābes un ūdens [[azeotropais maisījums]] satur 72%  perhlorskābes. Atšķaidīti perhlorskābes ūdens šķīdumi ir pavisam stabili, arī to oksidējošā iedarbība nav liela. Ļoti atšķaidītiem perhlorskābes šķīdumiem piemīt stipri skāba garša.<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 198. lpp. {{ru ikona}}</ref> Perhlorskābe šķīst [[fluors|fluoru]] un hloru saturošos organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]], piemēram, [[hloroforms|hloroformā]].  Perhlorskābes sāļus sauc par [[perhlorāti]]em.

sentences: '''Konvekcija''' ({{val|la|convectio}} — 'sanešana, piegāde'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=394}}</ref>) ir [[siltums|siltuma]] izplatīšanās [[šķidrums|šķidrumā]] vai [[gāze|gāzē]], pārvietojoties vides [[molekula|molekulām]]. Šeit siltumu pārnes sasilušās vides molekulas. Izšķir dabisko konvekciju, kas rodas siltuma starpības rezultātā dažādās vietās un piespiedu konvekciju, ko nodrošina mehāniski [[sūknis|sūkņi]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Verners Cēge fon Manteifels
|          vārds_orig = ''Werner Zoege von Manteuffel''
|              attēls = Maximilian Friedrich Werner Zoege von Manteuffel.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1857
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Veike-Mārjas pagasts]], [[Igaunijas guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1926
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Tallina]], {{EST}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji = Eduards Georgs fon Vāls
|            studenti =
|          sasniegumi = sterilizētu cimdu ieviešana ķirurģijā
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Krams''' ir slēpti kristālisks (grauda izmērs < 1 mikrometrs) [[kvarca paveidi|kvarca paveids]], parasti tumšā krāsā. Tehniski krams ir nevis [[minerāls]] bet gan [[iezis]], tomēr tā kā krams lielākoties sastāv no kvarca ar nelielu citu materiālu piejaukumu, to uzskata par kvarca, jeb precīzāk — [[halcedons|halcedona]] paveidu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lady Bird: Laiks lidot
| oriģinālnos = ''Lady Bird''
| attēls = Lady Bird poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = pieaugšanas filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Greta Gērviga]]
| producents = * [[Skots Radins]]
* [[Elī Bušs]]
* [[Evelīna O'Nīla]]
| scenārijs = Greta Gērviga
| aktieri = * [[Sērša Runena]]
* [[Lorija Metkalfa]]
* [[Treisijs Letss]]
* [[Lūkass Hedžss]]
* [[Bīnija Feldšteina]]
* [[Stīvens Hendersons]]
* [[Timotijs Šalame]]
| mūzika = [[Džons Brions]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''[[A24]]''
* ''[[Management 360]]''
* ''[[IAC Films]]''
| izplatītājs = * ''[[A24]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{filmas datums|2017|9|1|Teljuraidas kinofestivāls|2017|11|2|ASV|2018|3|20|Latvija|}}
| ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lady-bird-2017|title=Lady Bird|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 19, 2018|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821163112/http://www.bbfc.co.uk/releases/lady-bird-2017}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|78,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ladybird.htm|title=Lady Bird (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Lady Bird: Laiks lidot"''' ({{val|en|Lady Bird}}) ir 2017. gada ASV pieaugšanas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Greta Gērviga]]. Galvenās lomas atveido [[Sērša Runena]], [[Lorija Metkalfa]], [[Treisijs Letss]], [[Lūkass Hedžss]], [[Bīnija Feldšteina]], [[Stīvens Hendersons]] un [[Timotijs Šalame]]. Filmā tiek parādītas 17 gadus vecas vidusskolas vecākās klases skolnieces attiecības ar māti. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|1||bez}} Teljuraidas kinofestivālā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Nīca
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Nīca, piemineklis represētajiem 2000-07-08.jpg
| image_caption            = Piemineklis represētajiem
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Nīcas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1560
| area_total_km2           = 7,61
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3179&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 1386
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 20 | lats = 45 | latNS = N
| longd = 21 | longm = 3 | longs = 52 | longEW = E
| elevation_m              = 4
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3473
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Nīca''' ir apdzīvota vieta [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. [[Nīcas pagasts|Nīcas pagasta]] centrs. Izvietojusies [[Bārta (upe)|Bārtas]] kreisajā krastā 30 km no novada centra [[Grobiņa]]s un 22 km no [[Liepāja]]s.

sentences: '''Partizānu rajons''' ({{val|be|Партызанскі раён}}, {{val|ru|Партизанский район}}) ir viens no [[Minska]]s rajoniem.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Svetlana Aļeksijeviča
|         vārds_orig = ''Святлана Алексіевіч''
|             attēls = Swetlana Alexijewitsch 2013 cropped.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1948
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Staņislavova|3s=Ivanofrankivska|td=Ukraina}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Žurnāliste, rakstniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2015)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Svetlana Aļeksijeviča''' ({{val|be|Святлана Аляксандраўна Алексіевіч}}, {{val|ru|Светлана Александровна Алексиевич}}, {{val|uk|Світлана Олександрівна Алексієвич}}; dzimusi {{dat|1948|5|31}}) ir [[baltkrievi|baltkrievu]] [[žurnāliste]] un [[rakstniece]], kura raksta [[krievu valoda|krievu valodā]].

sentences:
aplūko deģeneratīvās mākslas izstādi 1937. gadā]]
'''Deģeneratīvā māksla''' ({{val-de|Entartete Kunst}}) ir termins, ko lietoja [[modernā māksla|modernās mākslas]] kontekstā [[Trešais reihs|Trešajā reihā]]. Deģeneratīvo mākslu saistīja ar nevācu izcelsmi, ar [[ebreji]]em un [[komunisti]]em. Mākslinieki, kas radīja deģeneratīvo mākslu, bija pakļauti sankcijām, piemēram, tiem aizliedza apmācīt citus, neļāva izstādīt vai pārdot savu mākslu, kā arī atsevišķos gadījumos aizliedza to radīt.

sentences: '''Konīdijas''' ir sīkas sēņu [[šūna]]s, kuras atdalās no īpašu [[hifas|hifu]] - konīdijnesēju galiem. Dažreiz konīdijas veidojas īpašās tvertnēs - [[piknīdijas|piknīdijās]].

sentences: s, kas atbilst nemainīgām ''x'', ''y'' un ''z'' vērtībām]]

sentences: {{cita nozīme|apģērbu|dzelzceļa pieturas punktu|Josta (stacija)}}

sentences:
fundamenta aprēķinā]]
'''Inženierģeoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, [[zinātne]], kas orientējas uz [[zeme]]s saimniecisko apguvi, tajā skaitā [[Celtne|būvju]] un ēku [[Celtniecība|celtniecību]] un [[Ekspluatācija|ekspluatāciju]], kā arī šīs saimniecības ietekmi uz ģeoloģisko vidi.<ref name="Meh_gruntov_1977">R.E. Dashko, A.A. Kagin. Mehanika gruntov v inzhenerno — geologicheskoj praktike, M: Nedra — 1977.g. — 237 s.</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Pitcairn Islands
Pitkern Ailan''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Pitkērnas Salas
|            valsts_nosaukums = ''Pitcairn Islands''
|               karoga_attēls = Flag of the Pitcairn Islands.svg
|            karoga_nosaukums = Pitkērnas Salu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Pitcairn Islands.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Pitkērnas Salu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''Come ye Blessed''
''[[God Save the King]]''
|               kartes_attēls = PitcairnLocatie.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Adamstauna]]
| latd=25 | latm=04 | latNS=S | longd=130 | longm=06 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = [[Adamstauna]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]], [[pitkērniešu valoda|pitkērniešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Lielbritānijas aizjūras teritorija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Britu monarhi|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Pitkērnas Salu gubernatori|Gubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Džordžs Fergusons]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Pitkērnas Salu mēri|Mērs]]
|               valsts_galva3 = [[Džejs Vorens]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 62
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 47
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 221.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 9,3
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 197.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -8
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.pn]]
|              tālsarunu_kods = 64
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 612
|              iso_kods_alfa2 = PN
|              iso_kods_alfa3 = PCN
}}
'''Pitkērna salas''' ([[pitkērniešu valoda|pitkērniešu]]: ''Pitkern Ailen''), oficiāli sauktas par '''Pitkērnas, [[Hendersona sala|Hendersona]], [[Djusī sala|Djusī]] un [[Oeno sala|Oeno]] Salām''', ir četru vulkānisku salu grupa [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienviddaļā. Visu salu kopējā platība ir 47 kvadrātkilometri.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Gothards Elferfelds
|     vārds_orig = ''Karl Gotthard Elverfeld''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1756
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Apriķi|Apriķu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Apriķi|Apriķu]] mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Kārlis Gothards Elferfelds''', arī '''Elverfelds''' ({{val|de|Karl Gotthard Elverfeld}}; dzimis {{dat|1756|9|25}}, miris {{dat|1819|9|19}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, teologs, filozofs, publicists, literāts, izdevējs un grāmatu izplatītājs.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Sputnik''
| logo_attēls          = Sputnik logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = ziņu aģentūra
| valsts               = {{flaga|Krievija}} [[Maskava]], [[Krievija]]
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2014|11|10}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairāk par 30
| komerciāla           =
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://sputniknews.com/}}
}}
'''''Sputnik''''' (no {{val|ru|спутник}} — 'pavadonis'; agrāk '''''Golos Rossii''''' un '''''RIA Novosti''''') ir ziņu aģentūra, ko izveidojusi [[Krievijas Federācijas valdība]]i piederošā aģentūra ''[[Rossiya Segodnya]]''.<ref name="Al Jazeera America">{{tīmekļa atsauce |url=http://america.aljazeera.com/articles/2013/12/9/putin-dissolves-rianovostinewsagency.html |title=Putin dissolves RIA Novosti news agency |last1=Pizzi |first1=Michael |date=9 December 2013 |publisher=[[Al Jazeera America]] }}</ref> Tās galvenā mītne atrodas [[Maskava|Maskavā]], ar filiālēm [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Kaira|Kairā]], [[Pekina|Pekinā]], [[Parīze|Parīzē]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Londona|Londonā]] un [[Edinburga|Edinburgā]]. Portāls paredzēts ārvalstu auditorijai, un tajā tiek publicēti raksti par pasaules politiku un [[ekonomika|ekonomiku]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknews.com/docs/about/index.html|title=Sputnik International|first=|last=Sputnik|work=sputniknews.com|access-date={{dat|2019|07|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|07|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190720144948/https://sputniknews.com/docs/about/index.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html|title=Par projektu|publisher=sputnik.lv|accessdate={{dat|2019|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413090622/https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html}}</ref>

sentences:
{{Imperatora infokaste
| vārds               = Marks Salvijs Otons
| vārds_orģ           = ''Marcus Salvius Otho''
| attēls              = Oth001.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 7. [[Senās Romas imperatori|Romas imperators]]
| term_sākums         = {{dat|69|1|15|N}}
| term_beigas         = {{dat|69|4|16|N}}
| priekštecis         = [[Galba]]
| pēctecis            = [[Vitēlijs]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|32|4|28}}
| dzim_vieta          = ''[[Ferentīno|Ferentium]]'', [[Itālijas province (Senā Roma)|Itālijas province]], [[Romas impērija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|69|4|16|32|4|28}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = nav
| tēvs                = Lūcijs Otons
| māte                = Terentija Albija
| dzīvesb             = Poppeja Sabīna (''Poppaea Sabina'')
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Pink Floyd
| Image            =
| Caption          = Grupas klasiskais sastāvs
| Alt              =
| Studio           = 14
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertieraksti
| Compilation      = 8
| Comp link        = Dziesmu izlases
| Singles          = 26
| Singles link     = Singli
| Video            = 4
| Video link       = DVD
| Music videos     = 25
| MV link          = Videoklipi
| Option name      = Minialbumi
| Option           = 1
| Option color     = #79443B
| Option link      = Minialbumi
| 1Option name     = Ierakstu apkopojumi
| 1Option          = 3
| 1Option link     = Ierakstu apkopojumi
| References       = Yes
| Ref link         = Atsauces
}}
[[Apvienotā Karaliste|Britu]] [[Rokmūzika|rokgrupas]] '''''[[Pink Floyd]]'' diskogrāfija''' sastāv no 14 studijas albumiem (no kuriem viens ir pa pusei studijas albums un pa pusei koncertalbums), 3 koncertierakstiem (neieskaitot apvienoto), 8 labāko dziesmu izlasēm, 4 ierakstu apkopojumiem, 1 minialbuma, 26 singliem, 25 mūzikas video un četriem video albumiem.

sentences: '''Kokss''' (no {{val-de|koks}}, kas savukārt no {{val-en|coke}}) ir ciets, porains, pelēcīgas krāsas materiāls, ko iegūst, karsējot ([[koksēšana|koksējot]]) [[akmeņogles]] 1000 °C temperatūrā bez [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnes. Kokss sastāv galvenokārt no [[ogleklis|oglekļa]] (96—98%). Koksēšanas jeb akmeņogļu sausās [[pārtvaice]]s procesā bez koksa iegūst arī citus produktus, piemēram, [[koksa gāze|koksa gāzi]] (tā sastāv no [[Ūdeņradis|H2]], [[Oglekļa monoksīds|CO]], [[Metāns|CH4]], [[Sērūdeņradis|H2S]], [[Amonjaks|NH3]]) un [[akmeņogļu darva|akmeņogļu darvu]].

sentences: '''Sertīss''' ({{val-en|Surtees}}) ir uzvārds. Tas ir cēlies no [[Tīsa]]s vai [[Teja]]s upes un, visticamāk, radies no anglonormaņu aristokrātu prakses saukt sevi pēc vietas, no kuras esi cēlies. ''Sur'' ir franču palīgvārds, kas nozīmē "no", "uz" vai "pie".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix natrix (Marek Szczepanek).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints =Natrix
| ģints_lv =Ūdenszalkši
| suga = N. natrix
| suga_lv = Parastais zalktis
| binomial = Natrix natrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences:
[[Kategorija:Okeanogrāfija]]
[[Kategorija:Kalnu grēdas]]
[[Kategorija:Okeānu reljefs]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Draivs
| attēls                   =  Drive2011Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Drive''
| žanrs                    = drāma, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Nikolass Vindings Ferns]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Ādams Sīgels]]
* [[Mišels Litvaks]]
* [[Džons Palermo]]
* [[Džidži Prickere]]
| scenārija autors         = [[Hoseins Amini]]
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Braians Krenstons]]
* [[Kristīna Hendriksa]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Oskars Izāks]]
* [[Alberts Brūkss]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bold Films]]''
* ''[[OddLot Entertainment]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[Motel Movies]]''
| izplatītājs              = ''[[FilmDistrict]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2011|9|16|ASV}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/drive-2011|title=Drive|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 28, 2019|archive-date={{dat|2019|08|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190828165742/https://bbfc.co.uk/releases/drive-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drive2011.htm|title=Drive (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|6|22||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Draivs"''' ({{val|en|Drive}}) ir 2011. gada asa sižeta drāma, kuras režisors ir [[Nikolass Vindings Refns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Kerija Maligana]], [[Braians Krenstons]], [[Kristīna Hendriksa]], [[Rons Pērlmans]], [[Oskars Izāks]] un [[Alberts Brūkss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|5|20||bez}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivālā]].

sentences:
{{noformējums+}}
'''Spekulatīvais burbulis''', '''tirgus burbulis''' jeb '''cenu burbulis''' ir ekonomiska situācija, kad vērojams pieaugums [[aktīvs|aktīvu]] vērtībā konkrētā [[prece]]s vai aktīvu grupā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.learnaboutwallstreet.com/financial_terms_s.html |title=Financial Terms S<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20101221055942/http://www.learnaboutwallstreet.com/financial_terms_s.html |archivedate={{dat|2010|12|21||bez}} }}</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc valsts]].''

sentences: '''Autotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''αὐτός'' (''autos'') — 'pats' un ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''producenti''' ir [[organisms|organismi]], kuri no vienkāršām [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] var sintezēt sarežģītus organiskus savienojumus, piemēram, [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[tauki|taukus]] un [[olbaltumvielas]]. Tas var notikt, izmantojot gaismas enerģiju ([[fotosintēze]]) vai iegūstot enerģiju no [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] ķīmisko reakciju ceļā ([[hemosintēze]]).

sentences: '''Latvijas Republikas Augstākās Padomes likums "Par Latvijas Republikas valstisko statusu"''' ir dokuments, ar kuru 1991. gada 21. augustā [[Latvijas Republikas Augstākā Padome]] pasludināja, ka tiek pilnā mērā atjaunota [[Latvijas Satversmes sapulce|Satversmes sapulce]]s 1922. gada 15. februārī pieņemtā [[Latvijas Republikas Satversme]].

sentences: '''Cūkgaļa''' ir [[gaļa]], kas iegūta no [[mājas cūka|cūkām]]. Tas ir visizplatītākais gaļas veids pasaulē. Cūkgaļa un tās ēdieni ir ļoti izplatīti [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]], it īpaši [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. No cūkgaļas gatavo [[šķiņķis|šķiņķi]], [[karbonāde|karbonādi]], [[bekons|bekonu]], cūkgaļas [[desa]]s un citus gaļas produktus.

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Mohegani
|attēls =
|skaits =1611 (2003.g.)
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Konektikuta]]
|reliģija=Kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|Angļu]], sākotnēju pekotu/moheganu
|radi   =Pekoti
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Seda (nozīmju atdalīšana)|Seda}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Seda
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Sedas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Sedas stacijas ēka
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| latd  = 57.6440414 | latNS  = N
| longd = 25.7498067 | longEW = E
| adrese              =
| tuvākās_stacijas    = [[Lugaži (stacija)|Lugaži]] (20 km)
 [[Valmiera (stacija)|Valmiera]] (31 km)
 [[Strenči (stacija)|Strenči]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brenguļi (stacija)|Brenguļi]] (23 km)
 [[Saule (stacija)|Saule]] (11 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 153
| slēgta              = 2019
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences:
[[Kategorija:Ukraina]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Ukrainā]]

sentences:
un [[ledus|ledu]]. Ziema [[Vācija|Vācijā]].]] {{commonscat|Winter|Ziema}}
'''Ziema''' ir aukstākā gada sezona polārajā un mērenajā klimatā, starp rudeni un pavasari. Ziema ir izskaidrojama ar to, ka attiecīgā Zemes puslode ir vērsta prom no Saules. Dažādas kultūras definē dažādus datumus kā ziemas sākumu, un dažas definīcijas definē atkarībā no laika apstākļiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valentīns Bondarenko
|     vārds_orig = Валентин Васильевич Бондаренко
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1937
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Harkiva]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}}
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas PFSR]], {{URS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}}
|        tautība = [[Ukraiņi|ukrainis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Vasilijs Bondarenko<br />Olga Bondarenko
|          brāļi = Anatolijs Bondarenko
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Bondarenko (Rikova)
|          bērni = Aleksandrs Bondarenko
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas = {{Kosmonauta infodaļa
|          kos_veids = [[kosmonauts]]
|       nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
|           d_pakāpe =
|       kos_koplaiks = nav lidojis kosmosā
|      kos_iesaukums = [[Kosmonautu uzskaitījums pēc iesaukuma#1960. gads|1960.]]
|         kos_misija =
|           kos_kuģi =
}}
{{Militārpersonas infodaļa
|    dienesta_pakāpe = [[vecākais leitnants]]
|     dienesta_laiks = 1957.—1961.
|             valsts = {{URS}}
|          struktūra = [[PSRS Gaisa spēki|Gaisa spēki]]
|            vienība =
|       nodarbošanās = [[lidotājs]]
|          komandēja =
|             kaujas =
|          izglītība = Armavirskas kara aviācijas lidotāju skola
|        apbalvojumi = [[Sarkanās Zvaigznes ordenis]]
|         cits_darbs =
}}}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordāno Bruno
|          vārds_orig =''Giordano Bruno''
|              attēls =
GiordanoBrunoStatueCampoDeFiori.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Džordāno Bruno skulptūra [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|             dz_gads =1548
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Nola]], [[Neapoles karaliste]]
(mūsdienās {{ITA}})
|              m_gads =1600
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =17
|             m_vieta =[[Roma]] [[Pāvesta valsts]]
(mūsdienās {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Renesanse]]
|           intereses =[[filozofija]], [[kosmoloģija]], [[atmiņa]]
|              idejas =[[Saule]] kā [[zvaigzne]], bezgalīgi daudz pasauļu
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ibn Rušds]], [[Nikolajs Koperniks]], [[Kūzas Nikolajs]], [[Heinrihs Kornēlijs Agripa]], [[Marsīlio Fičīno]], [[Ramons Lullijs]], [[Džovanni Piko della Mirandola]]
|          ietekmējis =[[Galileo Galilejs]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Džoiss]], [[Umberto Eko]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Frīdrihs Šellings]], [[Džordžo Agambens]], [[Hanss Blūmenbergs]]
|               darbi =
|              valoda =[[itāļu valoda]], [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vilhelms Klumbergs''' ({{val|de|Wilhelm Klumberg}}, 1886-1942) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tautsaimnieks un pedagogs.
[[Herdera institūts|Herdera institūta]] direktors (1927—1939).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bifenila struktūrformula

Bifenila molekulas modelis
(redzams, ka benzola gredzeni
novietoti perpendikulāri viens otram)
|ķīmiskā formula=C12H10
|molmasa=154,21
|blīvums=1040
|kušanas temperatūra=68,9 °C
|viršanas temperatūra=256 °C
}}
'''Bifenils''' (difenils, fenilbenzols, lemonēns, 1,1'-bifenils, C6H5−C6H5) ir bezkrāsaina kristāliska viela (spīdīgas plāksnītes) ar īpatnēju, patīkamu smaržu. Bifenils ir bicikliskais [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātiskais ogļūdeņradis]] ar izolētiem (nekondensētiem) benzola gredzeniem, kas tieši savienoti savā starpā. Nešķīst ūdenī.

sentences: '''Sienas mākonis''' ({{val|en|Wall clouds}}) ir milzīgs [[negaiss|negaisa]] [[mākonis]], kurš, skatoties no priekšpuses, ir līdzīgs vertikālai sienai. Visspēcīgākie [[virpuļviesulis|virpuļviesuļi]] veidojas tieši šajos mākoņos. To platums var būt no 250 metriem, bet garums — līdz 8 km. Rotējoši sienas mākoņi no augšas izskatās līdzīgi [[ciklons|ciklonam]].

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences: '''Subekvatoriālajā joslā''' vasarā valda ekvatoriālā, ziemā — tropiskā gaisa masas. [[Gaisa temperatūra]] visu gadu ir apmēram vienāda — ap +25 °C. Tā kā nokrišņus nes ekvatoriālā gaisa masas, vasara ir mitra, bet ziema — sausa. Gada nokrišņu summa ir aptuveni 2000 mm.

sentences: '''Karaliskā apbedījumu vieta''' ir [[kapsēta]] kopš 1922. gada [[Bernadotu dzimta]]s [[Zviedrijas karaliskā ģimene|Zviedrijas karaliskās ģimenes]] locekļiem. Tā atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]] [[Hāgas parks|Hāgas parka]] teritorijā Brunnsviken(zviedru valodā) līcī uz Karlsborga salas.Atvērta apskatei vasaras mēnešos ceturtdienās.

sentences: '''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās.

sentences: '''Holocēns''' jeb '''pēcledus laikmets''' ir [[kainozoja ēra]]s [[Kvartāra periods|kvartāra perioda]] epoha, kas sākās pēc pēdējā [[Leduslaikmets|leduslaikmeta]] pirms apmēram 12 000 gadiem un turpinās arī mūsdienās. Robeža starp holocēnu un iepriekšējo [[Pleistocēns|pleistocēnu]] uz 2000 gadu ir noteikta robežā 11 700 ± 99 gadi. Šī ir īsākā [[epoha]], tāpēc [[Paleontologs|paleontologi]] holocēnā neizdala atsevišķus [[fauna]]s attīstības etapus. [[Kontinentu pārvietošanās]] pēdējos 10 000 gados ir bijusi nenozīmīga. Tajā pat laika ūdens līmenis, [[Ledājs|ledājiem]] kūstot, ir cēlies par apmēram 35 metriem. Turklāt, daudzi apgabali, kas atradās zem ledāja, pēc ledāju nokušanas vēlajā pleistocēnā un holocēnā [[glacioizostāze]]s dēļ ir pacēlušies par apmēram 180 metriem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus atlanticus
| pasuga_lv=Atlasa savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus atlanticus
}}
'''Atlasa savvaļas ēzelis''' jeb '''Alžīrijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus atlanticus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') viena no pasugām.

sentences: :''Par militāru kaujas vienību veidu skatīt rakstu [[Avangards (kaujas vienība)]]''.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Sērens Kirkegors
|          vārds_orig = ''Søren Kierkegaard''
|              attēls = Kierkegaard.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1813
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1855
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 11
|             m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Dāņi|dānis]]
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = Kierkegaard sig.png
|               skola =
|           intereses = [[reliģija]], [[metafizika]], [[epistemoloģija]], [[estētika]], [[ētika]], [[psiholoģija]]
|          alma_mater =[[Kopenhāgenas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Sērens Objū Kirkegors''' ({{val|da|Søren Aabye Kierkegaard}}; dzimis {{dat|1813|5|5}}, miris {{dat|1855|11|11}}) bija 19. gadsimta [[Dānija|dāņu]] [[filozofs]] un [[teologs]], kuru nereti uzskata par [[eksistenciālisms|eksistenciālisma]] filozofijas aizsācēju. Kirkegors kritizēja [[racionālisms|racionālismu]], it īpaši [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgeļa]] filozofiju, kā arī kristīgo baznīcu. Kirkegora filozofijas pamatā ir [[individuālisms]] un patiesības subjektivitāte, un viņam bijusi milzīga ietekme uz iracionālisma filozofijas attīstību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences:
[[File:Pulkovo observatory 2004.jpg|thumb|Pulkovas observatorija]]
'''Pulkovas observatorija''' ({{val|ru|Пулковская астрономическая обсерватория}}) ir [[Krievijas Zinātņu akadēmija]]s galvenā [[observatorija]]. Atrodas 19 km uz dienvidiem no [[Sanktpēterburga]]s [[Pulkovas augstienes|Pulkovas augstienēs]] 75 m v.j.l. Daļa no [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]] iekļautā objekta (Sanktpēterburgas vēsturiskais centrs un saistīto pieminekļu grupa).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Madokīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosālis
|ŠtruncaID=2/E.20-10
|ķīm_formula=Pb17(Sb,As)16S41
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Tumšpelēks
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Labi izteikti kristāli, šķautnēm raksturīgs svītrojums
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=5,98
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Difenhidramīna struktūrformula

8-hlorteofilīna struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 523-87-5
|      ķīmiskā formula = C24H28Cl1N5O3
|              molmasa = 469,96
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .fi
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1986
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = FICORA
|sponsors              = FICORA
|domātais-pielietojums = Ar [[Somija]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Somijā
|ierobežojumi          = Juridiskajām un privātpersonām ir jābūt reģistrētām Somijā
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā līmeņa domēnus
|dokumenti             = [http://www.nic.funet.fi/index/FUNET/history/internet/fi/fi-domain-application.txt 1986. gada deleģēšanas pieteikums]
|strīdu-risināšana     = Domēna vārdi var tikt iesaldēti vai atjaunoti, ja reģistrs konstatē pārkāpumu.
|mājas-lapa            = [https://domain.ficora.fi/ FICORA]
|}}

sentences: '''Miesnieki''' ir [[amatnieki]], kas nodarbojas ar [[gaļa]]s sagādi, apstrādi, lopu kaušanu, dīrāšanu un gaļas pārdošanu.<ref name="mw">{{cite web |url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/butcher |title=Merriam-Webster's Dictionary's definition of "butcher"}}</ref> Mūsdienās amats samērā rets. Vēsturiski savus ražojumus miesnieki pārdeva skārņos, par kuru izmantošanu divas reizes gadā bija jāmaksā īpaši nodokļi — [[tirgus nauda]]. Miesnieki piederēja pie pilsētas amatnieku [[aristokrātija]]s.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'' līniju maršruts, plānots maršruts ''[[NorGer]]'']]
'''''NordLink'''''<ref>[https://www.dw.com/ru/nordlink-soedinil-vetroparki-germanii-i-gjes-norvegii/a-57689153 Подводный кабель NordLink соединил ветропарки Германии и ГЭС Норвегии] dw.com</ref> ir zemūdens kabelis caur [[Ziemeļjūra|Ziemeļjūru,]] kas savieno [[Norvēģija]]s un [[Vācija]]s elektrotīklus un tādējādi dod iespēju apmainīties ar elektrību. Projektu vada Norvēģijas tīkla operators ''[[Statnett]]'' un Vācijas tīkla operators ''[[Tennet PSO|TenneT]]'' un valsts attīstības banka ''KfW''. Izmaksas ir aptuveni 2 miljardi eiro, kas tiks vienlīdzīgi sadalīti starp Norvēģijas un Vācijas partneriem.

sentences: '''Ģeometriskā progresija''' ir [[skaitlis|skaitļu]] virkne, kurā katrs loceklis tiek iegūts, iepriekšējo locekli reizinot ar konstantu no [[nulle]]s atšķirīgu skaitli, ko sauc par [[kvocients|kvocientu]]. Piemēram, skaitļu virkne 2, 6, 18, 54, ... ir ģeometriskā progresija ar kvocientu 3. Savukārt virkne 10; 5; 2,5; 1,25; ... ir ģeometriskā progresija ar kvocientu {{frac|1|2}}. Kvocients var būt arī negatīvs, tādējādi var iegūt alternējošu (maiņzīmju) ģeometrisko progresiju, piemēram, ja kvocients ir −3 un pirmais loceklis ir 1, var iegūt šādu virkni: 1, −3, 9, −27, 81, −243, ...

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Frederiks Molonijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Frederick Moloney''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Frederiks Greiems "Freds" Molonijs
 |              dz_dat = {{dat|1882|8|4}}
 |             dz_viet = [[Otava (Ilinoisa)|Otava]], [[Ilinoisa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1941|12|24}}
 |            mir_viet = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 bronza
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus serpensinsulae IleRonde 860513.jpg
| att_nosaukums  = ''Nactus serpensinsulae durrelli'' no [[Raunda]]s
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus serpensinsula
| suga_lv        = Sērpentas gekons
| suga_r         = Sērpentas gekons
| binomial       = Nactus serpensinsula, <small>([[Arthur Loveridge|Loveridge]], 1951)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi =
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Loveridge, 1951)''
* ''Cyrtodactylus serpensinsula'' ''(Underwood, 1954)''
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Wermuth, 1965)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1983)''
* ''Cyrtodactylus (Mascarenogecko) serpeninsula)'' ''(Ulber & Gericke, 1988)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Nactus serpensinsula durrelli'' ''(Arnold & Jones, 1994)''
* ''Nactus serpensinsula durrellorum'' ''(Michels & Bauer, 2004)''
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Inga Pizāne
| attēls = Inga Pizāne.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1986
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 12
| dz_vieta = [[Krāslava]], [[Latvijas PSR]]
| dzīves_vieta = [[Rīga]]
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods = [[2003]]—pašlaik
| žanri = dzeja, proza
| apbalvojumi = [[Ojāra Vācieša prēmija]] 2020
| kategorijas = nē
| dzimums = S
}}

sentences: '''Neitronijs''' ir īpašs [[viela]]s veids, kas sastāv tikai no [[neitrons|neitroniem]]. Šis termins bieži sastopams [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] literatūrā, bet [[zinātne|zinātnē]] to lieto samērā reti. Fantastikā tiek izmantots arī nosaukums '''neitroniums''' (no {{val-en|neutronium}}), tomēr, tāpat kā pieņemts [[ķīmiskais elements|elementu]] nosaukumiem, kas angļu valodā beidzas ar ''-ium'', latviešu valodā lietot izskaņu ''-ijs'', tā arī šo vielu pareizāk saukt par neitroniju. Dažos darbos līdzīgu materiālu sauc par '''neitrīdu''' vai '''neitriumu'''.

sentences:
[[Kategorija:Lietuvas vēsture|Monarhi]]
[[Kategorija:Lietuvas cilvēki|Monarhi]]
[[Kategorija:Monarhi]]

sentences: '''Čatalhjujuka''' bija ciemats, kas atradās mūsdienu [[Turcija]]s teritorijā, dienvidaustrumu virzienā no šīs valsts [[galvaspilsēta]]s [[Ankara]]s. Šis ciemats uzplauka 6.-5. gadu tūkstotī p.m.ē. pateicoties savai atrašanās vietai — svarīgu tirdzniecības ceļu krustojumā. Čatalhjujuka aizņēma apmēram 13 ha lielu platību. Māju būvniecībā izmantoja saulē izkaltētus dubļu ķieģeļus un tās bija sabūvētas ļoti cieši viena pie otras un pat viena uz otras. Ieiet un iziet šajās mājās varēja, galvenokārt caur jumtu. Ciemata malējo māju ārējās sienas bija īpaši nostiprinātas, jo tās kalpoja arī kā ciemata aizsargsienas.

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti|Selpils]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons|Selpils]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Psilocīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 520-53-6
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,27
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 173—176 °C<
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           platums = 230px
|            attēls = Porc formiguer.JPG
|        att_izmērs = 220px
|     att_nosaukums =
|            valsts = Animalia
|         valsts_lv = Dzīvnieki
|              tips = Chordata
|           tips_lv = Hordaiņi
|             klase = Mammalia
|          klase_lv = Zīdītāji
|    augstākā kārta = Afrotheria
| augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
|         virskārta = Afroinsectiphilia
|      virskārta_lv = Āfrikas kukaiņēdāji
|             kārta = Tubulidentata
|          kārta_lv = Cauruļzobju kārta
|           kārta_r = Cauruļzobji
|            dzimta = Orycteropodidae
|         dzimta_lv = Cauruļzobji
|             ģints = Orycteropus
|          ģints_lv = Āfrikas cauruļzobji
|              suga = Orycteropus afer
|           suga_lv = Cauruļzobis
|          binomial = Orycteropus afer <small>([[Georges Cuvier|G. Cuvier]], 1798)</small>
|       kategorijas = nē
|         izplatība =
}}

sentences: '''Esteri''' ir [[skābes|skābju]] un [[spirti|spirtu]] savienošanās reakcijas produkti. Skābe var būt gan [[organiskās skābes|organiskā skābe]], gan arī [[neorganiskās skābes|neorganiskā skābe]]. Estera [[molekula|molekulā]] izšķir skābes atlikumu un spirta atlikumu. Skābekļa atoms, kas saista šos divus atlikumus, ir no spirta. Esteru nosaukumus veido no spirta atlikuma nosaukuma un skābes atlikuma nosaukuma (kā sāļiem), piemēram, etilacetāts: ''etil-'' ir no [[etilspirts|etilspirta]] un ''-acetāts'' ir no [[etiķskābe]]s. Etilacetāts ir etiķskābes un etilspirta esteris, jeb etiķskābes etilesteris. Ja esteris ir veidojies no vairākvērtīgas skābes (piemēram, [[ftalskābe]]s), tas var saturēt vairākus spirta atlikumus un attiecīgi, ja tas ir veidojies no vairākvērtīga spirta (piemēram, [[glicerīns|glicerīna]]), tas var saturēt vairākus skābes atlikumus.

sentences: '''Bībeles kodi''', pazīstami arī kā '''Toras kodi''', ir daudznozīmīgi [[vārds|vārdi]] vai [[frāze]]s, kurus pēc daudzu cilvēku domām var atrast kodētā formā [[Bībele]]s tekstā vai arī ebreju [[Tora|Torā]]. Toties citi apgalvo, ka šādas kodētas frāzes var atrast jebkurā apjomīgā tekstā. Vienkāršākā metode, kā atrast šādas kodētas frāzes, ir vienādā attālumā izvietoti [[burts|burti]] ({{val-en|Equidistant Letter Sequence (ELS)}}). Lai varētu izrakstīt kodētas frāzes no teksta, jāizvēlas viens sākuma burts un nākamie burti tiek ņemti pēc noteiktas secības (skatīt attēlu). [[13. gadsimts|13.gadsimtā]] spāņu rabīns [[Bačja ben Ašers]] bija pirmais, kurš pēc ELS metodes no [[Bībele]]s teksta izveidoja šādas it kā kodētas frāzes.

sentences:
1916. gada darbā "[[Diženās rases bojāeja]]"]]
'''Ziemeļu rase''' ir viena no [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] apakškategorijām, kādās antropologi sadalīja [[Kaukāziešu rase|kaukāziešu rasi]] 20. gadsimta sākumā. Tās pamatā ir [[evolūcionisms|evolūcionisma]] idejās balstītā [[rasu teorija]] par vienu pārāko rasi, kas ir citu, mazāk kvalitatīvu rasu apdraudēta un kurai nepieciešama aizsargāšana pret izmiršanu, lai novērstu cilvēces attīstības traucējumus vai pat pilnīgu tās bojāeju nākotnē. Šīs teorijas ietvaros ziemeļu rase tiek uzskatīta par vadošo un pasaulē attīstītāko rasi, kam ir nepieciešamas vislielākās priekšrocības un aizsardzība.

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''vienkāršā'''
| '''pamatnē centrētā'''
| '''telpiski centrētā'''
| '''malās centrētā'''
|-
||
||
||
||
|}

sentences: '''Saite''' ({{val-la|ligamentum}}) ir blīvs [[Saistaudi|saistaudu]] veidojums, kas savieno [[Skelets|skeleta]] daļas vai iekšējos [[Orgāns|orgānus]]. Saites satur daudz [[Kolagēns|kolagēna]] [[Šķiedras|šķiedru]].<ref name="Fedyukovich2003"/> Skeleta saites parasti saista divus [[Kauls|kaulus]] un piestiprina tos [[locītava|locītavām]], norobežojot to kustību. Saites spēj izturēt lielas [[slodze]]s.<ref name="Fedyukovich2003"/>

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Hansa Egedes statuja
 |vietējais_nosaukums = ''Hans Egedes statue''
 |             attēls = Egede_nuuk.JPG
 |    attēla_paraksts = Hansa Egedes statuja Nūkā, fonā [[Nūkas katedrāle]]
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Grenlande|Nūka}}
 |             autors =
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums =
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts =
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Grenlande#Ziemeļamerika
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 64.179611  | latNS = N
 |longd= 51.745528 | longEW= W
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 91
 | lv  = Deviņdesmit viens
}}
'''91 (deviņdesmit viens)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[90 (skaitlis)|90]] un [[92 (skaitlis)|92]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit pirmā diena ir [[1. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[31. marts]]).

sentences: '''28. maijs''' ir gada 148. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (149. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 217 dienas.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bataanas pussala
|attēls              = Manila Bay Landsat 2000.jpg
|attēla paraksts     = Pussalas satelītaina ar [[Manilas līcis|Manilas līci]] austrumos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Lusona
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Bataan''
|izvietojums         = [[Lusona]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=14|latm=35 |lats= |latNS=N
|longd=120|longm= 28|longs= |longEW=E
|platība             = 1250
|garums              = 50
|platums             = 33
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Mariveless]]
|augstums            = 1398
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Bataana]]
|iedzīvotāji         = ~ 1 miljons
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[tagali]]
|valsts lielpilsēta  = [[Olongapo]]
|piezīme =
}}
'''Bataanas pussala''' ({{val|en|Bataan Peninsula}}) ir ap {{nobr|50 km}} gara un līdz {{nobr|33 km}} plata pussala [[Lusona]]s salas rietumos [[Filipīnas|Filipīnās]]. Rietumos tās krastus apskalo [[Dienvidķīnas jūra]] un [[Subikas līcis]], austrumos — [[Manilas līcis]]. Dienvidos ap 19 km plats jūrassšaurums pussalu atdala no [[Kavite]]s krasta. Reljefā dominē [[Sambalesas kalni|Sambalesas kalnu]] dienvidu gals ar snaudošajiem vulkāniem [[Mariveless|Marivelesu]] (1398 m vjl) un [[Natibs|Natibu]] (1253 m vjl). Administratīvi ietilpst [[Centrālā Lusona|Centrālās Lusonas]] reģiona [[Bataana]]s provincē un [[Olongapo]] neatkarīgajā pilsētā, kas ir arī pussalas lielākā apdzīvotā vieta. Apdzīvo lielākoties [[tagali]]. Pussalas ziemeļdaļā ap Natiba kalnu atrodas 1945. gadā izveidotais 237 km² lielais [[Bataanas nacionālais parks]].<ref>[https://www.visitphilippines.org/about-philippines/bataan-national-park/ Bataan National Park]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Remember''
| operators =
| attēls = Remember poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Atoms Egojans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kristofers Plamers]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Heincs Līvens]]
* [[Henrijs Černijs]]
* [[Dīns Noriss]]
* [[Mārtins Landau]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Remember''
| studija = * ''Egoli Tossell Film''
* ''Serendipity Point Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Entertainment One''
* ''Tiberius Film''
* ''IM Global''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|10|23|Kanāda}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3704050/|title=Remember (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Remember''''' ir 2015. gada [[Kanāda]]s un [[Vācija]]s trillera filma, kuras režisors ir [[Atoms Egojans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristofers Plamers]], [[Bruno Gancs]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Heincs Līvens]], [[Henrijs Černijs]], [[Dīns Noriss]] un [[Mārtins Landau]].

sentences: '''9. februāris''' ir gada 40. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 325 dienas (326 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Atkala''' (arī '''ledus lietus''', '''sasalstošs lietus''') ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas izkrīt [[ledus]] gabaliņu vai [[lietus]] veidā. Pēc tam [[ūdens]] vai ledus piesalst pie zemes virsmas, koku zariem vai vadiem un veidojas [[apledojums]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Belinshauzena jūra
|attēls=BelinshauzenaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 71 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 85 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = bottom
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība=487 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums   = 4470
|sāļums        = 33,5
|valstis=[[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''Belinshauzena jūra''' ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Krakovas Marijas bazilika
| image                 = Krakow-_Kosciol_Mariacki.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               = Krakovas Marijas bazilika
| map_type              = Polija#Eiropa
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 50.061667 | latNS  = N
| longd = 19.939167 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Polija|Mazpolijas vojevodiste|Krakova}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[ķieģeļu gotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1347. gads
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded       =
}}

sentences: '''Pielaide''' [[Inženierija|inženierijā]] ir [[Atņemšana|starpība]] starp lielāko un mazāko novirzes robežvērtību. Novirze ir reālās [[Parametrs (tehnika)|parametra]] vērtības atšķirība no uzdotās parametra vērtības: nominālā izmēra, masas vai citiem parametriem. Pielaide var tikt uzstādīta izstrādājumu ģeometriskajiem izmēriem — ģeometriskā pielaide, kā arī mehāniskajām, fiziskajām, ķīmiskajām īpašībām — funkcionālā pielaide. Pieļaujama ir jebkura parametra vērtība, kas ietilpst ar pielaidi noteiktajā intervālā. Parasti ar pielaides jēdzienu saprot ģeometrisko pielaidi.

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1984 Summer Olympics}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ultraamerikāņi
 | oriģinālnos = ''American Ultra''
 |      attēls = American Ultra poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, asa sižeta filma
 |    režisors = [[Nima Nurizadehs]]
 |  producents =
* [[Kevins Freikss]]
* [[Entonijs Bregmens]]
* [[Rejs Brinders Sings]]
* [[Deivids Alperts]]
* [[Britons Rizio]]
 |   scenārijs = [[Makss Lendiss]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Tofers Greiss]]
* [[Konija Britone]]
* [[Valtons Goginss]]
* [[Džons Legizamo]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Tonijs Heils]]
 |      mūzika = [[Marselo Zavoss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[The Bridge Finance Company]]''
* ''[[Circle of Confusion]]''
* ''[[Likely Story]]''
* ''[[Merced Media Partners]]''
* ''[[PalmStar Media Capital]]''
* ''[[PalmStar Entertainment]]''
* ''[[Tadmor Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Lionsgate Films]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|8|21||bez}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/american-ultra-2015|title=American Ultra|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 1, 2019|archive-date={{dat|2018|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180326041756/http://www.bbfc.co.uk/releases/american-ultra-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=americanultra.htm|title=American Ultra (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 1, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|27,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ultraamerikāņi"''' ({{val|en|American Ultra}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Nima Nurizadehs]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Džesijs Aizenbergs]], [[Tofers Greiss]], [[Konija Britone]], [[Valtons Goginss]], [[Džons Legizamo]], [[Bills Pulmans]] un [[Tonijs Heils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|21||bez}}.

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|
* '''Pamata skaitļa vārdi'''
:divi, četrpadsmit, sešdesmit četri
* '''Kārtas skaitļa vārdi'''
:otrais, četrpadsmitais, sešdesmit ceturtais
* '''Vienkāršie skaitļa vārdi'''
:viens, pieci, tūkstošais
* '''Saliktie skaitļa vārdi'''
:astoņpadsmit, sešsimtais
* '''Skaitļa vārdu savienojumi'''
:trīsdesmit pieci, tūkstoš deviņi simti deviņdesmit trešais, tūkstoš deviņsimt deviņdesmit trešais
}}
'''Skaitļa vārds''' jeb '''numerālis''' ({{val|la|numeralis}} — ‘ar skaitli saistīts’) ir patstāvīga, deklinējama [[vārdšķira]], kas nosauc priekšmetu skaitu vai arī secību.

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =HumpbackWhaleBreaching.jpg
| att_nosaukums =[[Kuprvalis]] (''Megaptera novaeangliae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta = Artiodactyla
| kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Whippomorpha
| apakškārta_lv=Vaļi un nīlzirgi
| infrakārta = Cetacea
| infrakārta_lv = Vaļveidīgie
| sīkkārta =Mysticeti
| sīkkārta_lv=Plātņvaļi
| dzimta = Balaenopteridae
| dzimta_lv = Joslvaļu dzimta
| binomial=Balaenopteridae <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1864)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Joslvaļu dzimta''' (''Balaenopteridae'') ir lielākā no [[Plātņvaļi|plātņvaļu]] (''Mysticeti'') dzimtām, kas apvieno 8 mūsdienās dzīvojošas vaļu sugas un kas tiek iedalītas 2 ģintīs. Šīs grupas vaļi ir lielākie [[zīdītāji]] pasaulē. Pat dzimtas vismazākās sugas — [[mazais joslvalis|mazā joslvaļa]] (''Balaenoptera acutorostrata'') svars sasniedz 9 [[tonna]]s,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nmfs.noaa.gov/pr/species/mammals/cetaceans/minkewhale.htm |title=Minke Whale (Balaenoptera acutorostrata) |access-date={{dat|2016|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161003234834/http://www.nmfs.noaa.gov/pr/species/mammals/cetaceans/minkewhale.htm |archivedate={{dat|2016|10|03||bez}} }}</ref> bet lielākais ir [[zilais valis]] (''Balaenoptera musculus''), kura svars var sasniegt 200 tonnas.<ref>[http://hypertextbook.com/facts/2003/MichaelShmukler.shtml Mass of a Whale]</ref>

sentences: '''Meita''' ir [[sieviete|sieviešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs vīriešiem ir [[dēls]]. Viena laulātā meita no iepriekšējās [[laulība]]s otrajam laulātajam ir pameita. Dažkārt ar jēdzienu meita var tikt apzīmētas attiecības starp grupām vai elementiem.

sentences: '''Asiņošana''' ({{val-la|haemorrhagia}}) ir [[asinis|asiņu]] izplūšana no [[asinsvads|asinsvadiem]]. Asiņošanas cēloņi lielākoties ir trauma, [[ateroskleroze]], [[aneirisma]]s izmainīta asinsvada plīsums, deģenerēšanas procesi un iekaisumi apkārtējos [[audi|audos]], kas var pāriet uz asinsvada sienu un to bojāt, asinsvada palielināta caurlaidība, asins sastāva pārmaiņas. Asiņošana ir iedalīta arteriālajā, venozajā un kapilārajā asiņošanā, kā arī parenhimatozo orgānu asiņošanā un jauktajā asiņošanā.

sentences:
[[Kategorija:Rēzekne]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Rēzeknē]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Rēzekne]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Rùa Đồng Mô.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Testudines
| kārta_lv       = Bruņurupuči
| apakškārta     = Cryptodira
| apakškārta_lv  = Slēptkakla bruņurupuči
| virsdzimta     = Trionychoidae
| virsdzimta_lv  = Mīkstbruņurupuču virsdzimta
| dzimta         = Trionychidae
| dzimta_lv      = Mīkstbruņurupuču dzimta
| ģints          = Rafetus
| ģints_lv       =
| suga           = Rafetus swinhoei
| suga_lv        = Jandzi milzu mīkstbruņurupucis
| binomial       = Rafetus swinhoei <small> ([[John Edward Gray|Gray]], 1873)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Jandzi milzu mīkstbruņurupucis''', arī '''Sarkanās upes milzu mīkstbruņurupucis''' (''Rafetus swinhoei'') ir ārkārtīgi reta [[mīkstbruņurupuču dzimta]]s [[suga]], kas bija sastopama [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Abi nosaukumi raksturo sugas kādreizējo ģeogrāfisko izplatību.<ref name=iucn>[http://www.iucnredlist.org/details/39621/0 Rafetus swinhoei], [[Sarkanā grāmata]]</ref><ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Rafetus&species=swinhoei&exact%5B0%5D=species The Reptile Database: ''Rafetus swinhoei'' (GRAY, 1873)]</ref><ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=551875 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Rafetus swinhoei'' (Gray, 1873)]</ref><ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Rafetus_swinhoei/classification Animal Diversity Web: ''Rafetus swinhoei'' Swinhoes Soft-shelled Turtle]</ref> 2012. gadā bija atlikuši 4 šīs sugas
īpatņi, un to pieskaitīja pie [[Zemeslodes 100 visapdraudētākās sugas|Zemeslodes 100 visapdraudētākajām sugām]].<ref name=zvs>{{Tīmekļa atsauce |url=http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |title=Priceless or Worthless? The world's most threatened species by E M Baillie and Elen R Butcher |access-date={{dat|2012|10|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121021004847/http://static.zsl.org/files/priceless-or-worthless-final-wq-2040-2050.pdf |archivedate={{dat|2012|10|21||bez}} }}</ref> Vienīgais pāris mitinās [[Sudžou]] [[zoodārzs|zoodārzā]] Ķīnā, taču visi [[ola|olu]] dējumi līdz šim bijuši neauglīgi.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kīllinnujaka
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Kanāda
|relief              = jā
|mark                = Orange_pog.svg
|position            = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Ziemeļamerika]]
|arhipelāgs          =
|latd=68|latm=32|lats=51|latNS=N
|longd=107|longm=09|longs=30|longEW=W
|platība             =
 |garums              = 140
|platums             = 34—55
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              =
|valsts adm vienības tips = Valsts
|valsts adm vienība       = {{CAN}}
|valsts adm vienības tips1 = Teritorija
|valsts adm vienība1       = {{CA-NU}}
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kīllinnujaka''' ({{val|iu|''Kiillinnguyaq''}}), agrāk — '''Kenta pussala''' ({{val|en|Kent Peninsula}}), ir ap {{nobr|140 km}} gara un no 30 līdz {{nobr|50 km}} plata [[pussala]] [[Kanāda]]s ziemeļos. Izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā; ap 6 km plats zemesšaurums pussalas dienvidaustrumos to savieno ar kontinentu. Pussalu dienvidos apskalo [[Tarijunnuaks|Tarijunnuaka]] šaurums, kas to atdala no kontinenta, rietumos — [[Kiluhiktuks|Kiluhiktuka]] līcis, ziemeļos — [[Dīza šaurums]] to atdala no [[Viktorijas sala (Kanāda)|Viktorijas salas]], bet austrumos — [[Karalienes Modas līcis]]. Administratīvi ietilpst [[Nunavuta]]s teritorijas [[Kitikmeota]]s reģionā.<ref>[http://www4.rncan.gc.ca/search-place-names/unique/0cf98ea9849c20c33aaefe4e1e5e6fc5 Natural Resources Canada. Kiillinnguyaq (Formerly Kent Peninsula)]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = The Long Goodbye
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|959 tūkstoši}}
| budžets = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 112 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|3|7}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''[[Lion's Gate Films]]''
| operators = [[Vilmoss Zigmonds]]
| oriģinālnos = ''The Long Goodbye''
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| aktieri = * [[Eliots Gūlds]]
* [[Nīna van Pallandta]]
* [[Stērlings Heidens]]
| scenārijs = [[Lī Brekets]]
| producents = [[Džerijs Biks]]
| režisors = [[Roberts Oltmens]]
| žanrs = ''neo-noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Longposter.jpg
| imdb =
}}'''''The Long Goodbye''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Roberts Oltmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Eliots Gūlds]], [[Nīna van Pallandta]] un [[Stērlings Heidens]]. Filma ir balstīta uz [[Reimonds Čendlers|Reimonda Čendlera]] 1953. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Virsmas viļņainums''' ir tādu virsmas nelīdzenumu kopa, kuri periodiski atkārtojas un kuru solis nepārsniedz bāzes garumu. Tas ir stāvoklis starp [[Virsmas raupjums|raupjumu]] un formas novirzēm. Viļņu forma ir atkarīga no tā, kas izraisījis virsmas viļņainumu, visbiežāk tas ir sinusoidāls, radies sistēmas darbmašīna—detaļa—instruments vibrāciju dēļ.

sentences: {{eksperts|Daudzas neprecizitātes un citas kļūdas, kas radušās brutāli tulkojot no krievu Vikipēdijas}}

sentences: '''Hatona izmeklēšana''' bija lorda [[Braiens Hatons|Braiena Hatona]] (''Brian Hutton'') vadīta [[izmeklēšana]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], kuru ierosināja [[Leiboristu partija]], lai izmeklētu Irākas [[bioloģiskie ieroči|bioloģisko ieroču]] eksperta [[Deivids Kellijs|Deivida Kellija]] (''David Kelly'') pašnāvību. {{dat|2003|07|18}} Kellijs tika atrasts miris pēc [[intervija]]s sniegšanas [[BBC]] žurnālistam [[Endrū Džiligans|Endrū Džiliganam]] (''Andrew Gilligan''). Šī izmeklēšana sākas [[2003. gads|2003]]. gada [[augusts|augustā]] un noslēdzās {{dat|2004|01|28}}. Izmeklēšanas laikā atkāpties no saviem amatiem bija spiesti BBC [[priekšsēdētājs]] un [[ģenerāldirektors]].<ref> "Hatona ziņojums liek atkāpties BBC priekšsēdētājam." Neatkarīgā Rīta Avīze, Nr.24 (2004, 29.janv.), 6.lpp </ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Base58''''' ir vairākas metodes ļoti lielu skaitļu pārvēršanai alfanumeriskās simbolu virknēs. Tās ir ļoti līdzīgas ''[[Base64]]'', taču no [[alfabēts|alfabēta]] ir izņemti simboli, kas nav burti vai cipari, kā arī ir izņemti arī burti un cipari, kurus var savstarpēji sajaukt, ja simbolu virkne ir izdrukāta uz papīra. Līdz ar to tas ir piemērots cilvēku lietošanai, ne tikai nokopējot un ielīmējot, bet arī pārrakstot ar roku.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Strēlnieks
| abbreviation = Sgr
| name_latin = Sagittarius
| RA = 19
| dec = -25
| areatotal = 867
| arearank = 15. vieta
| numbermainstars = 12, 8
| numberstarsplanets = 10
| numberbrightstars = 7
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''ε Sgr''
| starmagnitude = 1,9
| neareststarname = ''Ross 154''
| stardistance = 9,68
| numbermessierobjects = 15
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Čūsknesis]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Mežāzis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Virzuļu [[sūknis|sūkņi]]''' ir viens no tilpuma [[Hidropārvads|hidromašīnas]] veidiem, kur izspiedējelements ir [[virzulis]], kas, izdarot atgriezenisku taisnvirziena kustību, [[šķidrums|šķidrumu]] periodiski iesūc darba kamerā un iespiež cauruļvadā. Atšķirībā no dažiem citiem sūkņiem virzuļsūkni vārstuļu sistēmas dēļ nevar izmantot kā hidromotoru.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Гидравлика, гидромашины и гидроприводы: Учебник для машиностроительных вузов|last=Т. М. Башта, С. С. Руднев, Б. Б. Некрасов|first=|publisher=|year=1982|isbn=|location=|pages=}}</ref>

sentences: '''Mazākumtautība''' jeb '''etniskā minoritāte''' ir valsts teritorijā dzīvojošas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] pārstāvji, kuri ir tās pilsoņi, bet nepieder pie vietējās etniskās grupas un atzīst sevi par etnisko kopienu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Allere
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             = Aller Vorsfelde.jpg
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Vācija#Lejassaksija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=52| sāk_plat_m=06| sāk_plat_s=09| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11| sāk_gar_m=14| sāk_gar_s=01| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52| iet_plat_m=56| iet_plat_s=45| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=9| iet_gar_m=11| iet_gar_s=08| iet_gar_EW=E
| garums            = 215
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 130
| ietekas_augstums  = 10
| kritums           =
| caurtece          = 118
| gada_notece       =
| baseins           = 15 721
| baseins_latvijā   =
| satekupes          =
| izteka             = [[Magdeburgas Berde]]
| ieteka             = [[Vēzere]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{DEU}}
| pietekas      = [[Leine]]
}}
'''Allere''' ({{val|de|Aller}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]], [[Saksija-Anhalte|Saksijā-Anhaltē]] un [[Lejassaksija|Lejassaksijā]].<ref>{{PZT|29}}</ref> [[Vēzere]]s labā krasta pieteka. Sākas Berdas augstienē. Tek pa Ziemeļvācijas zemieni.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors Astoņkājis
| color         = #ff8080
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Doktors Astoņkājis.png
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #3
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     = [[Alfreds Molina]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Oto Guntars Oktāvijs
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         = Plānu meistars, Doks Oks, Pīters Pārkers, Vispārākais Zirnekļcilvēks
| species       = Cilvēks
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kabīrijas naktis
| operators =
| attēls = Nights of Cabiria Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Federiko Fellīni]]
| producents = [[Dino De Laurentiss]]
| scenārijs = * Federiko Fellīni
* [[Tuljo Pinelli]]
* [[Ennio Flajāno]]
* [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| aktieri = * [[Džuljeta Mazīna]]
* [[Fransuā Perjē]]
* [[Franka Marci]]
* [[Doriana Greja]]
* [[Amedeo Nacari]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| oriģinālnos = ''Le notti di Cabiria''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''Les Films Marceau''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|5|10|[[Kannu kinofestivāls]]|1957|5|27|Itālija|1957|10|16|Francija}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kabīrijas naktis"''' ({{Val|it|Le notti di Cabiria}}) ir 1957. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Federiko Fellīni]], bet scenārija autori Fellīni, [[Tuljo Pinelli]], [[Ennio Flajāno]] un [[Pjērs Paolo Pazolīni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džuljeta Mazīna]], [[Fransuā Perjē]], [[Franka Marci]], [[Doriana Greja]] un [[Amedeo Nacari]].

sentences: '''Fatālisms''' (no {{val|la|fatalis}} — 'liktenīgs') — ticība iepriekš noteiktam, nenovēršamam liktenim, dieva gribai; fatālisms cilvēkus padara pasīvus un padevīgus. Fatālisms raksturīgs [[reliģija]]i un dažām ideāliskajām strāvām.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krāsns
| abbreviation = For
| name_latin = Fornax
| RA = 3
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α For''
| starmagnitude = 3,87
| neareststarname = ''HD 14412''
| stardistance = 41,35
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Eridāna]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
{{cita nozīme|mākoņdatošanas pakalpojumu|mūzikas grupu|AWS}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Amazon Web Services, Inc.''
| native_name      =
| logo             = Amazon Web Services Logo.svg
| logo_size        = 140px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         =
| services         = [[tīmekļa pakalpojumi]], [[mākoņskaitļošana]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Amazon]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://aws.amazon.com/ aws.amazon.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Amazon Web Services, Inc.''''' ('''''AWS''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Amazon|Amazon.com]]'' meitasuzņēmums, kas nodrošina [[mākoņdatošana]]s platformas [[programmatūra kā pakalpojums|pēc pieprasījuma]] privātpersonām, uzņēmumiem un valsts institūcijām uz maksas abonēšanas pamata.

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''triklīnā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Triklīnajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir dažāda garuma un neviens neveido taisnu leņķi ar citu vektoru. Triklīnajā singonijā ir divi simetrijas veidi - normālais un centrālais. Normālais triklīnās singonijas simetrijas veids ir vismazāk simetriskais no visiem kristālu veidiem. No visiem iespējamiem simetrijas veidiem šai simetrijai piemīt tikai translācija.

sentences: '''Kiberkarš''' ({{val-en|cyberwarfare}}) ir politiski motivēta [[ielaušanās datorsistēmās]], to sabotāža un [[spiegošana]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ābeļu pagasts
| karte             = Ābeļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Ābeļu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ābeļu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Brodi
| platība           = 126,67
| iedzīvotāji       = 995<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 995 / 126.67 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
provincē [[Zviedrija]]s dienvidos]]
'''Līdzenums''' ir pārsvarā līdzens, plašs sauszemes apgabals. Parasti augstuma svārstības līdzenumā nepārsniedz 200 metrus un līdzenumam viendabīga ģeoloģiskā uzbūve. Atkarībā no [[augstums virs jūras līmeņa|augstuma virs jūras līmeņa]] līdzenumus iedala [[zemiene|zemienēs]] (0-200 m vjl), [[augstiene|augstienēs]] (200-500 m vjl), paceltajos līdzenumos jeb [[plakankalne|plakankalnēs]] (vairāk kā 500 m vjl). Līdzenumiem ir plakana vai viļņota virsma.

sentences: '''Elektroniskais pasts''' (saīsinājumā '''e-pasts''')<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= E-pasts, epasts vai e-pasts? |year= 2007 |format=[[Pārnesams dokumentu formāts|PDF]] |publisher= [[Latviešu valodas aģentūra]] |url= http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/BUJ/Pareizrakstiba_.pdf#page=24 |accessdate= 2017. gada 10. maijā |quote=Līdztekus pilnformas terminam '''elektroniskais pasts''', LZA Terminoloģijas komisija ir apstiprinājusi arī saīsināto formu '''e-pasts''' (termina ''elektronisks'' saīsinājumu '''e''' ar defisi pievieno pamatvārdam). Arī ''Angļu-latviešu-krievu informātikas vārdnīcā'' (Rīga : Avots, 2001, 167. lpp.) ir minēta saīsinātā forma '''e-pasts''', bet nav minēta forma '''epasts'''. Teikuma sākumā terminu '''e-pasts''' vajadzētu rakstīt ar lielo sākumburtu. Forma '''epasts''' nav ieteicama.}}</ref> ir ziņojumu sastādīšanas, nosūtīšanas un saņemšanas metode, izmantojot [[elektronika|elektroniskās]] sakaru sistēmas. Terminu "e-pasts" attiecina gan uz [[Internets|Interneta]] e-pasta sistēmu, kas balstās uz [[SMTP]] protokolu, gan arī koplietošanas sistēmām, kas atļauj viena uzņēmuma vai organizācijas dalībniekiem apmainīties ar ziņojumiem savā starpā. Bieži vien koplietošanas sistēmas iekšienē izmanto nestandarta protokolus, taču ar dažādu [[vārteja|vārteju]] palīdzību tās ļauj nosūtīt un saņem Interneta e-pastu. Daudzas organizācijas izmanto Interneta protokolus arī iekšējai e-pasta sarakstei.

sentences: '''Protistu sistemātiku''' veido jebkuri [[Eikarioti|eikariotu]] organismi (organismi ar [[Šūnas kodols|kodolu]] saturošām [[Šūna|šūnām]]), kas nav [[dzīvnieki]], [[augi]] vai [[sēnes]]. Protisti neveido dabisku grupu vai [[klada|kladu]], jo tie izslēdz dažus eikariotus, ar kuriem tiem ir kopīgs sencis, bet, tāpat, kā [[aļģes]] vai [[bezmugurkaulnieki]], šī grupa tiek izmantota ērtībai. Dažās bioloģiskās klasifikācijas sistēmās, kā piemēram [[Roberts Vittekers|Roberta Vittekera]] 1969. gadā piedāvātā piecu valstu shēma, valsti ar nosaukumu ''"Protista"'' sastāda vienšūnu organismi vai koloniālie vienšūnu organismi, kuri neveido [[audi|audus]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url = https://scholar.google.ca/scholar?hl=en&q=whittaker+new+concepts+of+kingdoms&btnG=&as_sdt=1%252C5&as_sdtp= | title = whittaker new concepts of kingdoms – Google Scholar | website = scholar.google.ca | access-date = 2016-02-28 }}</ref> Ir grupas, kuras satur protistus kopā ar citiem organismiem. Klada ''[[Opisthokonta]]'' kopā ar protistiem ietver arī dzīvniekus un sēnes, bet ''[[Archaeplastida]]'' valsts vēl satur arī aļģes un augus.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 8
|             2. čaula = 6
|             1. čaula = 2
|              simbols = O
|             atommasa = 15,9994
|   valences elektroni = 1s2 2s2 2p4
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Skābekļa spīdēšana elektriskajā laukā un skābekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +1, −1, −2
|  elektronegativitāte = 3,44
|              blīvums = 1,429
|  kušanas temperatūra = 50,35 K (-218,79 °C)
| viršanas temperatūra = 90,18 K (-182,95 °C)
}}
'''Skābeklis''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''O''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 8. Skābeklis [[elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir pieskaitāms [[2. perioda elementi]]em, kā arī pie [[halkogēns|halkogēniem]], tomēr šo grupu bieži vien neizdala atsevišķi. Skābeklis ir tipisks [[nemetāli|nemetāls]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] skābeklis veido [[vienkārša viela|vienkāršo vielu]], kam ir divatomu molekulas ar [[ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] O2. Molekulārajam skābeklim nav ne [[krāsa]]s, ne [[smarža]]s, ne [[garša]]s. Brīvā veidā skābeklis ir sastopams [[gaiss|gaisa]] sastāvā. Dabā skābeklis ir sastopams kā visu skābekļa savienojumu komponents (lielākajā daļā sāļu un visos oksīdos - [[ūdens|ūdenī]], [[silīcijs|silīcija]] dioksīdā ([[kvarcs|kvarca]] smiltīs), [[karbonāti|karbonātos]]). Bināros skābekļa savienojumus ar citiem elementiem sauc par [[oksīds|oksīdiem]]. Savienojumos skābeklis parasti ir divvērtīgs, ar [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpi]] −2 (savienojumos ar [[fluors|fluoru]] ir iespējama oksidēšanas pakāpe +1 un +2). Dažreiz uzskata, ka [[ozons|ozona]] molekulā un ozonīda jonā centrālā skābekļa atoma oksidēšanas pakāpe ir +4.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 326. lpp.</ref> [[Visums|Visumā]] tas ir trešais visbiežāk sastopamais elements (vēl izplatītāki ir tikai [[ūdeņradis]] un [[hēlijs]])<ref>{{Grāmatas atsauce | title = Nature's Building Blocks: An A-Z Guide to the Elements | last = Emsley | first = John |publisher = Oxford University Press | year = 2001 | location = Oxford, England, UK | isbn = 0198503407 | chapter = Oxygen |pages = 297}}</ref> un viens no izplatītākajiem [[Zemes garoza|Zemes garozā]].<ref name="lanl">{{Tīmekļa atsauce | publisher = Los Alamos National Laboratory | url = http://periodic.lanl.gov/elements/8.html | title = Oxygen | accessdate = {{dat|2007|12|16}} | archive-date = {{dat|2007|10|26||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20071026034224/http://periodic.lanl.gov/elements/8.html }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
 ]]
'''Vintāža''' (no {{val|en|vintage}} — vīns noteiktā gadā [''vīna termiņš])'' — stilizētās tendences [[mode|modē]], it īpaši apģērbu un sadzīves priekšmeti, kas ir domāti veco [[Paaudze|paaudžu]] un laikmetu modes atdzimšanai.

sentences:
[[Kategorija:Bumbvedēji]]
[[Kategorija:Vācijas Otrā pasaules kara ieroči]]

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q27832215}}
'''2017. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 18. martā. Tā bija 108. reize, kad notika [[Milāna—Sanremo]] sacensības un tās bija astotās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences: '''Stiepes un spiedes deformācija''' ir [[deformācija]]s veids, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā mainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] izmērs noteiktā virzienā. Precizējot, ja ķermeņa izmērs palielinās, tā ir stiepes deformācijas jeb vienkārši '''stiepe''', bet, ja samazinās — spiedes deformācija jeb vienkārši '''spiede'''.

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Budas pils
 |      native_name = ''Budavári Palota''
 |       other_name =
 |            image = River Beatrice (ship, 2007) 005.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption =
 |      pushpin_map = Budapešta
 |      map_caption =
 | latd  = 47 | latm  = 29 | lats  = 46 | latNS  = N
 | longd = 19 | longm =  2 | longs = 23 | longEW = E
 |         location = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
 |     nearest_city =
 |             area = 4,73 km{{sup|2}}
 |            built = 14.—20. gadsimts
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
}}
<mapframe text="Budas pils" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q46313"
}
</mapframe>
'''Budas pils''' ir vēsturiska pils [[Budapešta|Budapeštā]], [[Ungārija|Ungārijā]]. Mūsdienās te atrodas vairākas kultūras institūcijas, tai skaitā Nacionālā galerija un Budapeštas vēstures muzejs. Pili ar [[Ādama Klārka laukums|Ādama Klārka laukumu]] un [[Sēčeņi ķēžu tilts|Sēčeņi ķēžu tiltu]] savieno [[Budas pils funikulers]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Madaleņas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Gosporu baznīca. 2002-06-29.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Madaleņas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Madaleņas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 13  | lats  = 05  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 14  | longs = 13  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Jersikas pagasts]], [[Gospori]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1821]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Jānis Smirnovs
| website               = [http://katolis.mozello.lv/ www.katolis.mozello.lv]
| architecture_style    = [[romānika]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1821]]
| length                = 18m
| width                 = 10m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[laukakmens|laukakmeņi]]
}}
'''Madaleņas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub486 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Jersikas pagasts|Jersikas pagasta]] [[Gospori|Gosporos]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Kristofs Broce''' ({{val|de|Johann Christoph Brotze}}, {{datVS|{{dat|1742|9|12|N}}|{{dat||9|1|N}}}} — {{dat|1823|8|4|N}}) bija [[Apgaismības laikmets|Apgaismības laikmeta]] darbinieks, mākslinieks, gleznotājs, etnogrāfs, vēsturnieks, kas darbojās 19. gadsimta sākumā pašreizējā Latvijas teritorijā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kaives pagasts
| karte             = Kaives_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Kaives pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Kaives pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Kaive (Kaives pagasts)
| platība           = 117,6
| iedzīvotāji       = 364<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 364 / 117.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = http://www.vecpiebalga.lv/
}}

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Jūras infokaste
|jūra=Baltijas jūra
|attēls=
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 58 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 20 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība        = 377 000
|garums         = 1610
|platums        = 193
|baseins        = 1 641 650
|Max_dziļums    = 459
|Vid_dziļums    = 55
|tilpums        = 21 700
|valstis={{DNK}}
{{EST}}
{{RUS}}
{{LVA}}
{{LTU}}
{{POL}}
{{FIN}}
{{DEU}}
{{SWE}}
|pilsētas=[[Gdaņska]]
[[Helsinki]]
[[Kaļiņingrada]]
[[Kopenhāgena]]
[[Malme]]
[[Rīga]]
[[Sanktpēterburga]]
[[Stokholma]]
[[Tallina]]
}}
'''Baltijas jūra''' ir [[Eiropa]]s ziemeļaustrumu daļas [[iekšējā jūra]]. To ierobežo [[Skandināvijas pussala]], Eiropas kontinenta austrumu un centrālā daļa un [[Dānija]]s salas. Vienīgā [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] daļa, ar kuru savienota Baltijas jūra, ir [[Ziemeļjūra]], taču arī ar Ziemeļjūru savieno tikai salīdzinoši šauri šaurumi — [[Ēresunds]], [[Lielais Belts]] un [[Mazais Belts]]. Izveidoti arī [[kanāls|kanāli]] — [[Baltās—Baltijas jūras kanāls]] cauri [[Krievija]]i savieno ar [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānam]] piederīgo [[Baltā jūra|Balto jūru]], bet [[Ķīles kanāls]] cauri Ziemeļvācijai — ar Ziemeļjūru.<ref>{{Latvijas daba|1|113}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Gotlībs Fihte
|          vārds_orig = Johann Gottlieb Fichte
|              attēls = Johann Gottlieb Fichte.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1762
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = [[Rammenava]], [[Saksija]]<br />([[Baucenes apriņķis]], {{GER}})
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 27
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses = [[Epistemoloģija]], [[ontoloģija]], [[metafizika]]
|              idejas =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Imanuels Kants]]
|          ietekmējis = [[Frīdrihs Vilhelms Jozefs fon Šellings]], [[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis]]
|               darbi =
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Bösendorfer''
| native_name      =
| logo             = Bösendorfer.svg
| image            = Bosendorfer_185.JPG
| image_size       = 250px
| image_caption    =
| caption          =
| type             = meitas uzņēmums
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1828]]. gads
| founder          = [[Ignacs Bēzendorfers]]
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mūzikas instrumentu ražošana]]
| products         = [[klavieres]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Yamaha Corporation]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.boesendorfer.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences: '''3. septembris''' ir gada 246. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (247. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 119 dienas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Nemeja
| native_name    = {{gree|Νεμέα}}
| image          = Temple of Zeus - Nemea, Greece.jpg
| image_size     =
| caption        = Zeva tempļa drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 48| lats = 34| latNS = N
| longd = 22| longm = 42| longs = 38| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolida]]
| type           = Svētnīca
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu
| excavations    = no 1924. gada
| archaeologists = Berts Hills, Karls Blegens
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Nemeja''' ({{val|grc|Νεμέα}}) bija sens [[Zevs|Zeva]] kulta centrs [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, senās [[Kleonas|Kleonu]] pilsētas teritorijas daļa (atradās ~7 km no Kleonām), [[Argolida|Argolidā]]. Mūsdienās atrodas [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Blakus arheoloģiskajai zonai dienvidrietumu virzienā atrodas neliels ciems [[Arhaja Nemeja]] (''Αρχαία Νεμέα''), iepriekš saukts Irakliona, savukārt, jaunā [[Nemeja (pilsēta)|Nemeja]] atrodas apmēram 5 km uz rietumiem.

sentences: '''Laikapstākļu prognozēšana''' ir [[laikapstākļi|laikapstākļu]] iespējamais pareģojums par to, kādi laikapstākļi būs kādā noteiktā vietā noteiktā [[laiks|laika]] posmā. Tos veido valstiskās vai komerciālās meteoroloģiskās aģentūras.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kantinieku pagasts
| karte             = Kantinieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Kantinieku pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kantinieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Liuža
| platība           = 57,9
| iedzīvotāji       = 460<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|12|06||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr:460 / 57.9 round 1}}
| izveidots         = 1949
| mājaslapa         = www.kantinieki.lv
}}

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Dienvidamerika
|image               =
|area                = {{nobr|17 840 000 km2}}
|population          = {{nobr|410 013 492 (2015)}}
|density             = 21,4 cilv./km2
|demonym             =
|countries           = 13
|list_countries      =
|dependencies        = 3
|unrecognized        =
|languages           = [[spāņu valoda|spāņu]], [[portugāļu valoda|portugāļu]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] u.c.
|time                = [[UTC-2]] līdz [[UTC-5]]
|internet            =
|cities              = {{plainlist|
* {{flaga|BRA}} [[Sanpaulu]]
* {{flaga|ARG}} [[Buenosairesa]]
* {{flaga|BRA}} [[Riodežaneiro]]
* {{flaga|PER}} [[Lima]]
* {{flaga|COL}} [[Bogota]]
* {{flaga|CHI}} [[Santjago]]
* {{flaga|VEN}} [[Karakasa]]
* {{flaga|COL}} [[Medeljina]]
* {{flaga|BRA}} [[Beluorizonti]]
* {{flaga|COL}} [[Kali (pilsēta)|Kali]]
}}
|peak                =
|organization        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 235px
|        attēls = Juancito.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|          suga = E. asinus x caballus
|       suga_lv = Mūlis
|      binomial = Equus asinus x caballus
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards fon Keizerlings
|         attēls = Lovis Corinth - Eduard von Keyserling.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums = Grāfs Eduards fon Keizerlings (autors: [[Loviss Korints]], 1900.)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1855
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kalvenes pagasts|Tāšu Padures muiža|td=Latvija}}
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Bavārijas karaliste|Minhene|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Eduards Heinrihs Nikolass Grafs fon Keizerlings''' (''Eduard Heinrich Nikolas Graf von Keyserling'', [[1855]]-[[1918]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes rakstnieks, kas jutekliskā impresionisma stilā aprakstījis 19. gadsimta beigu [[Kurzeme]]s dižciltīgo sabiedrības tradīciju norietu.

sentences:
]]
'''Vidusskola''' ir vispārējās [[izglītība]]s iestāde, kas nodrošina [[Vispārējā vidējā izglītība|vispārējo vidējo izglītību]], t.i., izglītību, kas atbilst [[ISCED]] 3. līmenim. Vidusskola atbilst 10.—12. klasēm, un tajā parasti mācās [[Skolēns|skolēni]] no 16 līdz 18 gadu vecumam (lai gan tas ir atkarīgs no vecuma, kādā bērns sāka apmeklēt skolu, un no tā vai bērns ir atkārtojis kādu mācību gadu). Latvijā, lai iestātos vidusskolā, ir jābūt nokārtotiem pamatizglītības eksāmeniem, un vidusskolas beigās ir jākārto vidējās izglītības eksāmeni.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijaskvalifikacijas.lv/izglitibas-sistema/|title=Izglītības sistēma|last=datubāze|first=Latvijas kvalifikāciju|website=LKD|access-date=2023-05-06|language=lv}}</ref>

sentences: '''Palestīnas karogs''' ([[Arābu valoda|arābu]]: علم فلسطين) ir [[trikolors]], ko veido trīs vienādas horizontālas svītras (melna, balta un zaļa no augšas uz leju), ko pārsedz sarkans trīsstūris, kas novietots augšējā daļā. Šis karogs ir izstrādāts, izmantojot [[Panarābisms|panarābiskas]] krāsas, un simbolizē [[Palestīnas Valsts|Palestīnas Valsti]] un [[Palestīnieši|palestīniešu tautu]]. Karogs ir līdzīgs Sīrijas ''[[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas]]'' partijas karogam, kurā izmantotas tādas pašas formas un krāsas, bet attiecība ir 2:3, pretstatā Palestīnas 1:2.

sentences: '''''Nokia Pure''''' ir ''[[sans-serif]]'' [[burtveidols|burtveidolu]] grupa, kuru ''[[Nokia]]'' vajadzībām 2011. gadā izstrādāja [[Londona|Londonā]] bāzētais uzņēmums ''[[Dalton Maag]]''. ''Nokia'' to izmanto digitālajiem medijiem, mobilajās ierīcēs un mobilajā vidē.

sentences: '''21. decembris''' ir gada 355. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (356. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 10 dienas.

sentences: '''Manna-Vitneja U kritērijs''' ir analogs [[T tests|t_kritērijam]] [[Neparametriskā statistika|neparametriskajā]] [[statistika|statistikā]].

sentences:
'''8. janvāris''' ir 8. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 357 dienas (358 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Gatis]], [[Ivanda (personvārds)|Ivanda]]

sentences: '''"Piektā kolonna"''' ({{val-es|Quinta columna}}) ir apzīmējums ārvalstu savervētiem vai tām simpatizējošiem [[aģentūra|aģentiem]], kas nodarbojas ar karaspēka, valsts iedzīvotāju demoralizēšanu, piemēram, spiegojot, musinot uz nemieriem, ceļot paniku, veicot [[diversija]]s un citas pretvalstiskas darbības.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Optikas vēsture''' ir [[optika]]s ([[fizika]]s nozare, kura pēta visu, kas saistīts ar [[gaisma|gaismu]]) hronoloģiskā attīstība.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jaunbornes kapela (2009)
| source         = https://www.panoramio.com/photo/24004346
| date           =
| author         = alinco_fan
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|dzeramo sodu|soda|soda}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hidrogēnkarbonāta formulvienības struktūrformula

Dzeramās sodas pulveris
|       citi nosaukumi = nātrija bikarbonāts,
nātrija hidrokarbonāts,
Bulriha sāls,
nātrija skābais karbonāts,
divogļskābais nātrijs
|           CAS numurs = 144-55-8
|      ķīmiskā formula = NaHCO3
|              molmasa = 84,007
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 50 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = 851 °C (nātrija karbonātam)
| šķīdība ūdenī        = 9 g/100 mL
69 g/L (0 °C)
96 g/L (20 °C)
165 g/L (60 °C)
236 g/L (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hidrogēnkarbonāts''' (NaHCO3) jeb '''dzeramā soda'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&list=n%C4%81trija%20hidrog%C4%93nkarbon%C4%81ts&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm — nātrija hidrogēnkarbonāts]</ref> ir [[nātrijs|nātrija]] un [[ogļskābe]]s skābais [[sāļi|sāls]]. NaHCO3 ir balta, sausā gaisā stabila pulverveida viela ar iesāļu, ziepjainu garšu. Ūdenī šķīst samērā slikti, šķīdumam raksturīga viegli sārmaina reakcija (to var noteikt ar [[metiloranžs|metiloranžo]], bet pie 0°C nevar ar [[fenolftaleīns|fenolftaleīnu]]).<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 222. lpp. {{ru ikona}}</ref> Šķīst [[acetons|acetonā]], nešķīst [[etanols|etanolā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sekstants
| abbreviation = Sex
| name_latin = Sextans
| RA = 10
| dec = 0
| areatotal = 314
| arearank = 47. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Sex''
| starmagnitude = 4,49
| neareststarname = ''LHS 292''
| stardistance = 14,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #1E90FF
| nos    = JFK Saldus
| logo   =
| pilns  = Jauniešu futbola klubs "Saldus"
| pilsēta= {{Vieta|Latvija|Saldus}}
| dib    = 2012
| stad   = Brocēnu SC stadions, [[Brocēni]]
| ietilp =
| prez   = {{flaga|Latvija}} Ainars Seļickis
| tren   = {{flaga|Latvija}} Raitis Liliensteins
| līga   = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez    = 2018.
| poz    = 4. vieta ([[Kurzemes/Zemgales futbola čempionāts|Kurzeme/Zemgale]])
| mediji = [http://jfksaldus.mozello.lv/ Oficiālā vietne]
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Integrētā mārketinga komunikācija''' (''IMK'') ir koncepcija, saskaņā ar kuru uzņēmums koordinē un integrē dažādos komunikācijas kanālus, lai sniegtu skaidru un neatvairāmu ziņu par [[Uzņēmums|uzņēmumu]] un tā [[Produkts|produktiem]].<ref>Котлер Ф. Маркетинг менеджмент. The millenium edition. Санkт- Петербург: Питер, 2000. 563 c.</ref> Lai veidotu efektīvu komunikāciju starp uzņēmumu un patērētāju un sasniegtu uzņēmuma izvirzītos mērķus, mūsdienu [[mārketings]] piedāvā integrēt [[mārketinga komunikācijas]] jeb izmantot integrētās mārketinga komunikācijas, kuras pielietojot uzņēmums iegūst efektīvāku komunikācijas līdzekli — rezultāts un atdeve ir ievērojami augstāka, jo kompleksa pieeja jautājumu risināšanā ir efektīvāka.

sentences:
[[Kategorija:Norvēģijas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Valsts vadītāji pēc valsts]]

sentences: '''Pesto''' ir zaļumu [[mērce]], ko klasiskajā variantā gatavo, saberztas [[Baziliks|bazilika]] lapiņas, ciedru riekstus, [[Ķiploks|ķiploku]], [[Sāls|sāli]], [[parmezāns|parmezānu]] un [[pekorīno]] sajaucot ar [[oīveļļa|olīveļļu]]. Par pesto dzimteni uzskata [[Dženova|Dženovu]], [[Ligūrija]]s reģionā, [[Itālija|Itālijā]].<ref name="CMPM">{{Tīmekļa atsauce|last=Campionato Mondiale Pesto al Mortaio|title=Pesto's official recipe|url=https://www.pestochampionship.it/en/about-pesto/official-championship-recipe.html|access-date=10 August 2011|archive-url=https://web.archive.org/web/20111018232331/http://pestochampionship.it/en/about-pesto/official-championship-recipe.html|archive-date=18 October 2011}}</ref><ref name="delfi">{{Tīmekļa atsauce|date=2022-05-05|title=Ko nestāstīt itāļiem jeb knifiņi pesto gatavošanai un baudīšanai|url=https://www.delfi.lv/tasty/praktiski-padomi/ko-nestastit-italiem-jeb-knifini-pesto-gatavosanai-un-baudisanai.d?id=54313872|access-date=2022-12-27|website=delfi.lv}}</ref><ref name="itchefs">{{Tīmekļa atsauce|title=Pesto Genovese: an Ageless Benchmark of Great Italian Cuisine|url=http://www.itchefs-gvci.com/?option=com_content&view=article&id=661&Itemid=1030|access-date=11 October 2011}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Flaksis''' var būt:
* [[Andžs Flaksis]] — Latvijas riteņbraucējs (dzimis 1991. gadā);
* [[Reinis Flaksis]] — Latvijas futbolists (dzimis 1994. gadā).

sentences:
{{Cita nozīme|putnu|aktrisi|Aija Vālodze}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Loriot d'Europe by Michel Idre.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = Tēviņš
|          attēls2 = Oriolus_oriolus_Ayodar_2.jpg
|      att2_izmērs = 220px
|   att2_nosaukums = Mātīte
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Passeriformes
|         kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|           dzimta = Oriolidae
|        dzimta_lv = Vālodžu dzimta
|            ģints = Oriolus
|         ģints_lv = Vālodzes
|          ģints_r = Vālodžu ģints
|             suga = Oriolus oriolus
|          suga_lv = Vālodze
|        izplatība =

{{legend|brown|Ligzdošanas areāls}}
{{legend|#F2C1AD|Ziemošanas areāls}}
|         binomial = Oriolus oriolus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|      kategorijas = nē
}}
'''Vālodze''' (''Oriolus oriolus'') ir krāšņs [[vālodžu dzimta]]s (''Oriolidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/orioles/ World Bird List: Orioles, drongos, fantails, 2020]</ref>

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = white/black
| name = Dīns Vinčesters
| first = "Pilot" (2005)
| last = "Carry On" (2020)
| image =
| series = "[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]"
| caption =
| occupation = Pārdabiskā mednieks
| portrayer = [[Džensens Eklss]]

Nikolajs Lātons-Džiustra (pirmstīņu)

Broks Kelijs un Dilans Everets (tīņu)

Ridžs Kanips (bērns)

Hanters Broču (zīdainis)

Čads Everets (vecākais)

| creator = Ēriks Kripke
| family =
[[Sems Vinčesters]] (jaunākais brālis)

'''Džons Vinčesters''' (tēvs, miris)

'''Mērija Vinčestere''' (māte, mirusi)

'''Ādams Miligans''' (jaunāks pusbrālis no tēva puses)

'''Semuels Kambels''' (vectēvs)

'''Dīanna Kambela''' (vecāmāte, mirusi)

'''Emma''' (meita, mirusi)

'''Henrijs Vinčesters''' (vectēvs, miris)
'''Milija Vinčestere''' (vecāmāte, mirusi)
| significantother =
}}
'''Dīns Vinčesters''' ({{val|en|Dean Winchester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā ''[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]'', kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli [[Sems Vinčesters|Semu]] medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris [[Džensens Eklss]]. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā ''Pilot'' ({{dat|2005|9|13||bez}}), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir ''Carry on'' ({{dat|2020|11|19||bez}}).'''Dīns Vinčesters''' ({{val|en|Dean Winchester}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā ''[[Supernatural (seriāls)|Supernatural]]'', kurā viņš kopā ar savu jaunāko brāli [[Sems Vinčesters|Semu]] medī pārdabiskas būtnes. Viņu attēlo aktieris [[Džensens Eklss]]. Pirmoreiz televīzijā Dīns Vinčesters parādījās seriāla sērijā ''Pilot'' ({{dat|2005|9|13||bez}}), un pēdējā sērija, kurā viņš redzēts, ir ''Carry on'' ({{dat|2020|11|19||bez}}).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viss noritēja labi
| operators =
| attēls = Everything Went Fine poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Fransuā Ozons]]
| producents =
| scenārijs = Fransuā Ozons
| aktieri = * [[Sofija Marso]]
* [[Andrē Dusoljē]]
* [[Žeraldīne Paijā]]
* [[Šārlota Remplinga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tout s'est bien passé''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|7|[[2021. gada Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viss noritēja labi"''' ({{Val|fr|Tout s'est bien passé}}) ir 2021. gada [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Fransuā Ozons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sofija Marso]], [[Andrē Dusoljē]], [[Žeraldīne Paijā]] un [[Šārlota Remplinga]].

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste |
name = Şalom |
image =  |
caption =  |
type = Nedēļas [[avīze]] |
format = Tabloīds|
foundation = {{dat|1947|10|29}} |
owners = [[Gözlem Gazetecilik Basın ve Yayın A.Ş.]] |
political = [[Neitrāls]] |
headquarters = Atiye Sokak, Polar Apt. No 12/6, 30204 Teşvikiye, [[Stambula]], [[Turcija]] |
publisher = Ivo Molinass |
editor = Jakups Barokass |
language = [[Turku valoda]] un [[Ladino]] |
website = {{url|http://www.salom.com.tr}} |
circulation = 5000 |
}}

sentences: '''Launaga iezis''' (arī '''Ērmaņuiezis''', '''Launagiezis''') ir {{nobr|20 metrus}} augstas un {{nobr|250 metrus}} platas, koši baltas [[smilšakmens]] klintis, kas atrodas [[Gauja]]s labajā krastā lejpus [[Gūdu klintis|Gūdu klintīm]], {{nobr|2 kilometrus}} augšpus [[Braslas grīva]]i. Iezis atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālā parka]] teritorijā. Ieža nosaukums radies, kad balto klinti launaga laikā apspīdēja divas gaismas — saules un upes ūdens spoguļa, kas atstaroja [[saule]]s gaismu pret iezi. Launaga iezi sauca arī par '''Ērmaņu iezi''' pēc veco māju nosaukuma, kuras vēl šodien atrodas upes krastā.<ref name="Eniņš">{{Tīmekļa atsauce |url=http://sludinajumi.la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=327130:balto-brnumu-krauja&catid=181:aktuli |title=Balto brīnumu krauja. Guntis Eniņš. |access-date={{dat|2014|11|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304123624/http://sludinajumi.la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=327130:balto-brnumu-krauja&catid=181:aktuli |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref>

sentences: '''Citrīns''' (no {{val|la|citrus}} — 'citrons') ir dzeltenas krāsas caurspīdīgs [[kvarcs]]. Lieli labas kvalitātes [[kristāls|kristāli]] ir [[dārgakmens|dārgakmeņi]]. Citrīna krāsu nosaka divi faktori: viens no tiem ir submikroskopisku [[dzelzs]] daļiņu piejaukums kvarcam — šo daļiņu izmērs ir tāds, ka tās absorbē gaismas viļņus violetajā-zilajā spektra daļā. Otrs citrīna iekrāsošanās iemesls ir [[kvarca paveidi]], kas satur [[alumīnijs|alumīnija]], [[litijs|litija]] vai [[ūdeņradis|ūdeņraža]] ieslēgumus, radioaktīvā apstarojuma ietekmē var iegūt zaļgandzeltenu krāsu. Dabā šāds citrīns ir atrodams atradnēs, kur sastopams radioaktīvais [[kālijs|kālija]] izotops, [[urāns (elements)|urāns]] vai [[torijs]].

sentences:
[[Kategorija:Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas mūziķes|Dziedātājas]]
[[Kategorija:Austrālijas dziedātāji| Dziedātājas]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Jekelns
|     vārds_orig = ''Friedrich Jeckeln''
|         attēls = Friedrich Jeckeln 1944.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Hornberga|td=Vācija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1946
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 3
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = SS obergrupenfīrers
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences: '''Humoreska''' ir neliels dzejas vai [[proza]]s sacerējums, kurā autors labsirdīgi pazobojas par atsevišķām [[Sabiedrība|sabiedrības]] dzīves [[Parādība|parādībām]] vai [[Cilvēks|cilvēka]] rakstura īpašībām.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Humoreska var būt arī humoristisks muzikāls darbs.

sentences:
]]
'''Hiperbola''' ir tāda [[plakne]]s [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuras brīvi izraudzīta punkta attālumu [[starpība]] līdz diviem dotiem šīs plaknes punktiem ([[fokuss|fokusiem]]) ir konstanta.

sentences: '''Adopcija''' ir process, ar kuru [[persona]] uzņemas citas personas, parasti [[bērns|bērna]], audzināšanu no šīs personas bioloģiskajiem vai likumīgā [[cecāki|vecāka]] vai vecākiem, un ar šo procesu uz mūžu pārnes visas [[tiesības]] un pienākumus, līdz ar izcelsmi, no bioloģiskā vecāka vai vecākiem. Atšķirībā no [[aizbildniecība]]s vai citām sistēmām, kas paredzētas jaunu cilvēku aprūpei, adopcija ir paredzēta, lai panāktu pastāvīgu statusa maiņu, un tādēļ sabiedrības atzīšana ir nepieciešama, izmantojot [[tiesību zinātne|juridiskas]] vai [[reliģija|reliģiskas]] [[sankcijas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirokatehīna struktūrformula

Pirokatehīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1344
|kušanas temperatūra=105 °C
|viršanas temperatūra=245,5 °C
}}
'''Pirokatehīns''' (orto-dihidroksibenzols, katehols, brenckatehīns, dinols, elkonāls, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Pirokatehīns ir balti adatveidīgi kristāli, kas gaisā ātri kļūst brūngani, tādēļ jāglabā tumšā noslēgtā traukā. Viegli šķīst ūdenī.

sentences:
'''Pjezoelektriskais efekts''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''πιέζω'' (''piézō'') — 'saspiest') ir parādība, kuru nosaka [[Dielektriķu polarizēšanās|elektriskās polarizācijas]] un [[deformācija|mehāniskās deformācijas]] saistība dažos [[dielektriķi|dielektriķos]] (pjezoelektriķos). Izšķir tiešo un apgriezto pjezoelektrisko efektu:
* Tiešais pjezoelektriskais efekts ir elektriskās polarizācijas rašanās dielektriskos kristālos, ja tos mehāniski deformē.
* Apgrieztais pjezoelektriskais efekts ir kristāliska dielektriķa mehāniska deformācija elektriskā lauka iedarbībā. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=180|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.|last5=Vainovskis|first5=E.}}</ref>
Pjezoelektriskais efekts ir lineārs efekts — deformācija ir tieši proporcionāla elektriskā lauka intensitātei.

sentences: '''Combat 18''' (C18) ir angļu [[neonacisti|neonacistu]] organizācija, kas izveidojās 1992. gadā satiekoties '''[[Blood and Honour]]''' un [[futbola huligāni]]em no [["Chelsea Headhunters"]].

sentences: '''23. decembris''' ir gada 357. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (358. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.

sentences:
{{atsauces+}}
 ]]
'''Politoloģija''' jeb '''politiskā zinātne''' ir zinātne par [[politika|politiku]]. Tajā iekļaujas pētījumi par struktūru un procesiem valdībā vai jebkurā citā ekvivalentā sistēmā, kas nodrošina drošību, likumību un citas sabiedrības eksistencei nepieciešamas lietas. Tādējādi politoloģijā tiek iekļautas tirdzniecības savienības, korporācijas, reliģiskās sistēmas un citas kolektīvās intelekta izpausmes jomas, kas strukturāli līdzinās valsts pārvaldes sistēmai. Politologi pievērš uzmanību varas nodošanai un dalīšanai sabiedrībā, kas bieži ir saistīta ar savstarpēji konfliktējošām interesēm. Politoloģijas nozare, kura pēta atsevišķa indivīda politisko [[Uzvedība|uzvedību]] un kolektīva politiskās uzvedības parādību cēloni, ir [[biheiviorālisms]].

sentences: '''Krustā sišana''' ir vēsturisks soda vai [[Nāvessods|nāvessoda]] veids, kurā upuris tiek piesiets vai pienaglots pie lielas koka sijas un atstāts karāties, iespējams, vairākas dienas, līdz galīgai nāvei no nespēka un [[nosmakšana]]s.<ref>{{cite journal|last1=Edwards|first1=William D.|date=March 21, 1986|title=On the Physical Death of Jesus Christ|url=https://archive.org/details/sim_jama_1986-03-21_255_11/page/1455|journal=JAMA|volume=255|issue=11|pages=1455–63|citeseerx=10.1.1.621.365|doi=10.1001/jama.1986.03370110077025|pmid=3512867}}</ref><ref>{{cite journal|last1=Byard|first1=Roger W.|date=March 5, 2016|title=Forensic and historical aspects of crucifixion|journal=Forensic Science, Medicine, and Pathology|volume=12|issue=2|pages=206–208|doi=10.1007/s12024-016-9758-0|pmid=26945744|s2cid=5955208}}</ref> Romieši to izmantoja kā sodu. Krustā sišana dažās pasaules daļās tika izmantota vēl divdesmitajā gadsimtā.<ref>Roger Bourke, ''Prisoners of the Japanese: Literary imagination and the prisoner-of-war experience'' (St Lucia: University of Queensland Press, 2006), Chapter 2 "''A Town Like Alice'' and the prisoner of war as Christ-figure", pp. 30—65.</ref>

sentences:
{{Commonscat|People by country|Cilvēki pēc valsts}}
{{skatīt arī|Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un valsts}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Votīva baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Votivkirche_Wien_bei_Nacht.JPG
| image_size            =
| caption               = Votīva baznīca naktī
| map_type              = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Votīva baznīca
| position = left
| latd  = 48.215278 | latNS  = N
| longd = 16.358611 | longEW = E
| location              = {{Flag|Austrija}}, [[Vīne]], [[Alzergrunda]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856
| year_completed        = 1879
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Basām kājām
 | oriģinālnos = ''Barfuss''
 |      attēls = Barfuss film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Tils Šveigers]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Tils Šveigers
* Jans Preiss
* Nika fon Altenstadta
* Stīvens Zotnovskis
 |     aktieri =
* Tils Šveigers
* [[Johanna Vokaleka]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''Filmstiftung Nordrhein-Westfalen''
* ''Mr. Brown Entertainment''
* ''Barefoot films''
 | izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista International]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|03|31}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.filmstarts.de/kritiken/112374.html|title=Barfuß|via=www.filmstarts.de}}</ref>
 |      ilgums = 188 minūtes
 |      valsts = {{DEU}}
 |      valoda = [[vācu valoda|vācu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Basām kājām"''' ({{val|de|Barfuss}}) ir 2005. gada [[Vācija]]s romantiskā kinokomēdija, kuras režisors, scenārija līdzautors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Tils Šveigers]]. Filma stāsta par Niku (Tils Šveigers), [[hēdonisms|hēdonistisku]] vecpuisi, kurš palīdz un galu galā iemīlas Leilā, no [[Psihiatriskā slimnīca|psihiatriskās slimnīcas]] izbēgušā pacientē, kuru atveido [[Johanna Vokaleka]]. Filma balstīta uz amerikāņu scenārista Stīvena Zotnovska oriģinālo scenāriju un stāstu ''Barefoot''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Papaja
|           attēls =Carica_papaya_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-029.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Caricaceae
|        dzimta_lv = Papaju dzimta
|            ģints = Carica
|         ģints_lv = Papajas
|          ģints_r = Papaja
|             suga = C. papaya
|          suga_lv = Papaja
|         binomial = Carica papaya
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = Meksikas dienvidi, Centrālamerika
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bila un Teda neticamie piedzīvojumi
| operators =
| attēls = Bill & Ted.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, mistērija
| režisors = [[Stīvens Hereks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Alekss Vinters]]
* [[Džordžs Karlins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bill & Ted's Excellent Adventure''
| studija = * ''Interscope Communications''
* ''Nelson Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Orion Pictures''
* ''De Laurentiis Entertainment Group''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|2|17}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bila un Teda neticamie piedzīvojumi"''' ({{Val|en|Bill & Ted's Excellent Adventure}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Stīvens Hereks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Alekss Vinters]] un [[Džordžs Karlins]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklobutāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = tetrametilēns
|           CAS numurs = 00287-23-0
|      ķīmiskā formula = C4H8
|              molmasa = 56,107
|              blīvums = šķidrā veidā 720
|  kušanas temperatūra = −91 °C
| viršanas temperatūra = 12,5 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklobutāns''' (C4H8) ir bezkrāsaina, ūdenī nešķīstoša, ļoti viegli sašķidrināma [[gāze]] ar vāju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]], viegli šķīst [[acetons|acetonā]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1095. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklobutāna maisījumi ar gaisu ir sprādzienbīstami.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada janvārī,}}
{{VietasKarte
 |Subantarktika (Indijas okeāns)
 |label= Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka
 |position=left
 |width=300
  |latNS = S|latd = 57|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 125|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka Subantarktikas kartē
}}
'''Austrālijas—Antarktīdas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] (vai [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienvidaustrumos). Izvietojusies starp [[Antarktīda]]s kontinenta nogāzi dienvidos, [[Kergelēna plato]] rietumos, [[Dienvidaustrumu Indijas grēda|Dienvidaustrumu Indijas grēdu]] ziemeļos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] austrumos. Tās garums ir ap 4500 km, platums — 1500 km. Vidējais dziļums ap 4000—5000 metru, maksimālais — 6089 metri. Dibena reljefs paugurains, tuvāk Antarktīdas kontinentam — [[abisālais līdzenums]].<ref>{{PZT|70}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|parapsihologu|Balodis (nozīmju atdalīšana)|Balodis}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Balodis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Balodis 1923. gadā.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Aleksandrs Balodis pulkveža F. Brieža lomā filmā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Krustpils pagasts]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Inigaes
|   nodarbošanās = Rakstnieks, mistiķis
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri = Proza
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
'''Ķīlis'''<ref>V. Adamovičs, „Dambrete. Individuālais atklātņu repertuārs”, Rīga, „Avots”, 1982.</ref> ir atklātne [[Krievu dambrete|krievu dambretē]], kas izveidojas pēc gājieniem:
* 1. cd4 ba5 2. dc5 d:b4 3. a:c5
vai pēc
* 1. cb4 ba5 2. bc5 d:b4 3. a:c5.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Skanste]]
[[Kategorija:Skanste]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Charles Babbage
| attēls =CharlesBabbage.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1791
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Londona]], {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Lielbritānijas Karaliste]]
| m_gads =1871
| m_mēnesis=10
| m_diena=18
| m_vieta =[[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[analītiskā filozofija]], [[datorzinības]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[diferenču mašīna]]<br />[[analītiskā mašīna]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Aston Martin Lagonda Limited''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Privātuzņēmums]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1913. gads|1913]]
| founder          = [[Laionels Martins]]<br />Roberts Bemfords
| defunct          =
| location_city    = [[Gejdona]]
| location_country = [[Apvienotā Karaliste]]
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = [[Ulrihs Becs]]
| industry         = [[Autobūve]]
| products         = [[Automašīna|automobiļi]]
| services         =
| revenue          = 474,3 miljoni [[Sterliņu mārciņa|mārciņu]] (2010)<ref name="AMrevsup">[http://www.efinancialnews.com/story/2011-06-06/aston-martin-revs-up-to-raise-capital Aston Martin revs up to raise capital] "Financial News" (2011. gada 6. jūnijs)</ref>
| operating_income =
| net_income       = 7,6 miljoni [[Sterliņu mārciņa|mārciņu]](2010)<ref name="AMrevsup"/>
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.astonmartin.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Aston Martin Lagonda Limited''''' ir [[Apvienotā Karaliste|britu]] autobūves kompānija, kas ražo luksusa klases [[Vieglā automašīna|vieglos automobiļus]]. Kompānijas galvenais birojs atrodas [[Gejdona|Gejdonā]], [[Vorikšīra|Vorikšīrā]]. Kompānijas nosaukums cēlies no kalna [[Astons-Klintons]], kur viens no kompānijas dibinātājiem, [[Laionels Martins]], 1913. gadā uzvarēja kalnā braukšanas sacīkstēs.

sentences: '''Vītais pāris''' jeb '''vītā pāra kabelis''' ir elektroinstalācijas veids, kurā elektromagnētiskās savietojamības uzlabošanas nolūkā tiek savīti divi vienas [[Elektriskā ķēde|ķēdes]] [[Elektriskais vadītājs|vadītāji]] (visbiežāk [[Varš|vara]]). Ja salīdzina atsevišķu vienu vadītāju (vada dzīslu) vai nesavītu simetrisko pāri, tad vītais pāris samazina [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]] no pāra un traucējumus, kā šķērsrunu starp kaimiņu pāriem un uzlabo ārējo elektromagnētisko traucējumu noraidīšanu. Vītā pāra kabeli izgudroja [[Skoti|skotu]] [[zinātnieks]] [[Aleksandrs Greiems Bells]].<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Barnett|first1=David|title=Cabling: the coplete guide to network wiring|date=2014|location=San Francisko|pages=11|url=https://books.google.co.in/books?id=AKDSTYu3nl4C&pg=PA11#v=onepage&q&f=false|accessdate=31.05.19.}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|salu Filipīnās|Sikihora (nozīmju atdalīšana)|Sikihora}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sikihora
|attēls              = Larena Bay and Town.JPG
|attēla paraksts     = Larenas līča piekraste Sikihoras ziemeļos
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Siquijor''
|izvietojums         = [[Boholas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=9|latm=11 |lats= |latNS=N
|longd=123|longm= 35|longs= |longEW=E
|platība             = 337,5
|garums              = 27
|platums             = 23
|krasta līnija       = 90,3<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|augstākais kalns    = Malabahoks
|augstums            = 628
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Centrālās Visajas]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Sikihora (province)|Sikihora]]
|iedzīvotāji         = 103 395 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 310
|pamatiedzīvotāji    = [[sebuāņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Sikihora (pilsēta)|Sikihora]]
|piezīme =
}}
'''Sikihora''' ({{val|ceb|Siquijor}}) ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, administratīvi ietilpst [[Austrumu Visajas|Austrumu Visaju]] reģionā, kur veido [[Sikihora (province)|Sikihoras]] provinci. Apdzīvo galvenokārt [[sebuāņi]]. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs [[Sikihora (pilsēta)|Sikihora]] ar {{nobr|28 915}} iedzīvotājiem municipalitātes robežās.

sentences: '''Nevienādība''' ir apgalvojums vai izteiksme, kurā tiek salīdzināta divu lielumu savstarpējā vērtība.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Porfirijs
|          vārds_orig = Πορφύριος
|              attēls =Porfirio.JPG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =ap [[234]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Tīra, [[Romas impērija]]
([[Sūra (pilsēta)|Sūra]], {{LIB}})
|           m_dat_alt =ap [[305]]. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[neoplatonisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[Porfirija koks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =[[Kasijs Longīns]], [[Plotīns]]
|           skolnieks =[[Jamblihs]]
|          ietekme_no =[[Plotīns]], [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis =[[Boēcijs]], [[sholastika]]
|               darbi ="[[Izagoģija]]" (Εἰσαγωγή)
|              valoda =[[grieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2481
| Nosaukums_orig         = Космос-2481
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Strela-3]]
| KA_veids               = sakaru pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Strela-3]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[NPO Prikladnoi Mehaniki|NPO PM]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|7|28|SK}} 01:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Rokot-KM]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = [[Gonec-M №13]], [[Gonec-M №15]], [[MiR]]
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-041A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2012" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,48°
| Periods                = 115,91 min
| Apoapsīda              = 1511 km
| Periapsīda             = 1483 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2467]] vai [[Kosmos-2468]]
| KA_nāk                 =
}}
'''Kosmos-2481''' (''Космос-2481'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis no [[Strela-3]] sērijas. Tas orbītā palaists 2012. gada decembrī.

sentences: '''Zemūdens zemestrīce''' ir [[zemestrīce]], kura notiek atklātā [[jūra|jūrā]] dziļi zem [[ūdens]] virsmas. Bieži šādas zemestrīces izraisa [[cunami]] viļņus. Atskaitot cunami vilni, šādas zemestrīces parasti neizraisa lielus [[postījums|postījumus]]. Viena no traģiskākajām zemūdens zemestrīcēm notika {{dat|2004|12|26}} Indijas okeānā, kuru zinātnieki nosaukuši par [[2004. gada Indijas okeāna zemestrīce|Sumatras-Andamanu zemestrīci]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kabardas-Balkārijas Republika
|official_name=''Кабардино-Балкарская Республика''
''Къэбэрдей-Балъкъэр Республикэ''
''Къабарты-Малкъар Республика''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline = Тызыльская теснина.jpg
|image_caption = Tizilas aiza
|image_flag = Flag of Kabardino-Balkaria.svg
|image_shield = Coat of Arms of Kabardino-Balkaria.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kabardino-Balkar in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Ziemeļkaukāza federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Naļčika]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1921
|official_language = [[krievu valoda]]
[[kabardiešu valoda]]
[[karačaju un balkāru valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=13
|p1 = '''3 republikas pilsētas'''
|p2 = [[Naļčika]]
|p3 = [[Baksana]]
|p4 = [[Prohladnija]]
|p5 = '''10 rajoni'''
|p6 = [[Baksanas rajons]]
|p7 = [[Zoļskas rajons]]
|p8 = [[Leskenas rajons]]
|p9 = [[Maiskas rajons]]
|p10 = [[Prohladnijas rajons]]
|p11 = [[Terekas rajons]]
|p12 = [[Urvaņas rajons]]
|p13 = [[Čegemas rajons]]
|p14 = [[Čerekas rajons]]
|p15 = [[Elbrusa rajons]]
|area_total_km2 = 12470
|total_type=Kopā
|population_total = 903046
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[kabardieši]] (57,2%)
[[krievi]] (22,5 %)
[[balkāri]] (12,7%)
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|https://kbr.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KB
|footnotes =
}}

sentences: '''Padparadža''' (cēlies no [[singāļu valoda]]s, nozīmē "lotoss"; '''padmaragaija''', '''padaradža''') ir [[minerāls|minerāla]] — [[korunds|korunda]] paveids. Ar šo terminu juvelierizstrādājumu tirdzniecībā apzīmē augstas kvalitātes neparastas krāsas korunda kristālus — padparadžam piemīt unikāls oranžas un sārtas krāsas sajaukums. Tā kā jebkurus juvelierkvalitātes korundus, kas nav sarkanā krāsā, sauc par [[safīrs|safīriem]], arī padparadža ir uzskatāms par safīra paveidu.

sentences: '''5. jūlijs''' ir gada 186. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (187. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 179 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zalcaha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Salzach
| attēls            = Salzburger Stadtansicht.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zlacaha pie Zalcburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Kicbīelas Alpi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Inna]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=18 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=06 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=12 | iet_plat_s=29 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{GER}}
| garums            = 227
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 251
| gada_notece       =
| baseins           = 6 829
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Sigmavirgulina tortuosa.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|            ģints = Sigmavirgulina
|         ģints_lv = Sigmavirgulīnas
|             suga = Sigmavirgulina tortuosa
|         binomial = <small>(Brady, 1881)</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Sigmavirgulina tortuosa''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Bolivinitīdas|bolivinitīdu]] dzimtā. Sugu 1881. gadā aprakstīja angļu mikropaleontologs [[Henrijs Bredijs]]. Nosaukums "''tortuosa''" nozīmē izlocītā.  Suga ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Egejas jūra|Egejas]], [[Marmora jūra|Marmora]], [[Melnā jūra|Melnajā]] un [[Azovas jūra|Azovas jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Jaunzēlande]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113392#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Ingvers
|           attēls = Koeh-146-no text.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugi
|          rinda_r = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugi
|         dzimta_r = Ingveraugu dzimta
|            ģints = Zingiber
|         ģints_lv = Ingveri
|             suga = Z. officinale
|          suga_lv = Ingvers
|         binomial = Zingiber officinale
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = Centrālāzija un Dienvidāzija
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''IP Kods''' (IP saīsinājuma nozīme — {{val-en|Ingress Protection}}) klasificē iekārtu aizsardzību pret apkārtējās vides iedarbību.

sentences:
{{jāuzlabo|atveidošana}}'''Dienvidkorejas vona''', oficiāli '''Korejas Republikas vona''' (simbols: '''₩;''' [[ISO 4217|kods]]: '''KRW'''; [[Korejiešu valoda|korejiski]]: ''대한민국 원''), ir [[Dienvidkoreja]]s oficiālā [[valūta]]. Vienā vonā ietilpst 100 monetārās apakšvienības jeb džoni. Džonus ikdienā vairs neizmanto to mazās vērtības dēļ, un tie parādās tikai ārvalstu valūtu kursos. Valūta tiek izdota Korejas Bankā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bok.or.kr/eng/main/main.do|title=Bank of Korea|website=www.bok.or.kr|access-date=2021-11-01}}</ref> kas atrodas Dienvidkorejas galvaspilsētā [[Seula|Seulā]].{{Valūtas infokaste|valūtas nosaukums=Dienvidkorejas vona|valūtas nosaukums cit val=대한민국 원|iso kods=KRW|oficiāli lieto=Dienvidkorejā|inflācijas līmenis=0.52%|inflācijas avota datums=2021
https://www.inflationtool.com/south-korean-won/2020-to-present-value|subvienības attiecība=1/100|subvienības nosaukums=džons (전/錢); netiek lietots|daudzskaitlis=vonas|bieži liet monētas=₩10, ₩50, ₩100, ₩500|reti liet monētas=₩1, ₩5|bieži liet banknotes=₩1,000, ₩5,000, ₩10,000, ₩50,000|reti liet banknotes=₩2,000|izdevēja iestāde=Korejas Banka|izdevēja iestādes mājas lapa=http://www.bok.or.kr/eng/main/main.do|attēls 1=[[File:Currency South Korea.jpg|thumb|Dienvidkorejas valūta]]}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''Metamodernisms''' ir ierosināts [[filozofija]]s, [[estētika]]s un [[kultūra]]s notikumu kopums, kas izriet no [[postmodernisms|postmodernisma]] un reaģē uz to. Metamodernisms attiecas uz vairākiem saistītiem diskursiem par kultūras norisēm, kas ar postmodernisma palīdzību iziet ārpus postmodernisma. Tas ir viens no vairākiem mēģinājumiem aprakstīt postpostmodernismu.

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Ernē Donāņi
|          vārds_orig = ''Dohnányi Ernő''
|              attēls = Ernő Dohnányi.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1887
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = Požoņa, [[Austroungārija]]<br />([[Bratislava]], {{SVK}})
|              m_gads = 1960
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[opera]], [[kora mūzika]], [[orķestris|orķestra mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Lielais Subates ezers
| attēls       = Lielais Subates ezers.jpg
| paraksts     =
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Augšdaugavas novads]]
| vieta3       = [[Subate]]
| map = Latvija
| plat_d=56 | plat_m=0 | plat_s=39 | plat_NS=N
| gar_d=25 | gar_m=55 | gar_s=6 | gar_EW=E
| platība_ha   = 51,0
| garums       =
| platums
| Vid_dziļums  = 7,7
| Max_dziļums  = 16,6
| tilpums      =
| augstums_vjl = 120,2
| izteka       = [[Dzirnavupīte (Kreunas pieteka)|Dzirnavupīte]]
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Subate]]
}}
'''Lielais Subates ezers''' ir ūdenstilpe [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Subate]]s pilsētā, Subates ezeru grupā.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2272/ ezeri.lv]</ref> Subglaciālas izcelsmes caurteces [[ezers]], krasti slīpi, dibens smilšains, dūņains. Pa grāvjiem ietek ūdeņi no [[Āzišķu ezers|Āzišķu]] un [[Mazais Subates ezers|Mazo Subates]] ezeriem. Ietek arī [[Čulgene]]. Notece pa [[Dzirnavupīte (Kreunas pieteka)|Dzirnavupīti]] uz [[Kreuna|Kreunu]]. Pieder pie [[Nemuna]]s baseina. Mīt [[Rauda (zivs)|rauda]], [[asaris]], [[līdaka]], [[plaudis]], [[ķīsis]], [[vēdzele]], [[rudulis]], [[līnis]], [[karūsa]]. Ir peldvietas.

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometne
| image        = Bergen-belsen.jpg
| image size   = 250
| caption      = Memoriālais akmens pie ieejas
| alt          =
| map          = Vācija
| map alt      =
| map caption  =
| latd         = 52| latm = 45| lats = 28 |latNS = N
| longd        =  9| longm= 54| longs= 28 |longEW = E
| location     = Netālu no [[Celle]]s Vācijā
| built by     =
| operated by  =
| original use = karagūstekņu nometne
| construction =
| in operation = 1940—1945
| gas chambers =
| prisoner type= Ebreji, poļi, PSRS iedzīvotāji, nīderlandieši, čehi, vācieši, austrieši
| inmates      =
| killed       = nezināms (ap 50 tūkstošiem)
| liberated by = {{dat|1945|4|15||bez}}
| notable inmates = [[Anna Franka]]
| notable books   =
| website      =
| box width    =
| color        =
}}
'''Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometne''' ({{val|de|Konzentrationslager Bergen-Belsen}}) bija [[koncentrācijas nometne]] [[Nacistiskā Vācija|Nacistiskajā Vācijā]] [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Atrodas netālu no [[Bergene]]s un [[Belzene]]s, ap 16 km uz ziemeļrietumiem no [[Celle]]s.

sentences: '''Antioksidanti''' ir dabīgi vai sintētiski [[ķīmiskie savienojumi]], kas aizkavē citu molekulu [[oksidācija|oksidēšanos]]. Antioksidanti ir dažādi [[vitamīni]], [[minerālvielas]] un [[fermenti]], kas aizsargā [[organisms|organismu]] no [[Brīvais radikālis|brīvo radikāļu]] veidošanās. Spēcīgs antioksidants ir [[melatonīns]].<ref>{{cite journal |pages=28–42 |doi=10.1111/j.1600-079X.2006.00407.x |title=One molecule, many derivatives: A never-ending interaction of melatonin with reactive oxygen and nitrogen species? |year=2007 |last1=Tan |first1=Dun-Xian |last2=Manchester |first2=Lucien C. |last3=Terron |first3=Maria P. |last4=Flores |first4=Luis J. |last5=Reiter |first5=Russel J. |journal=[[Journal of Pineal Research]] |volume=42 |pmid=17198536 |issue=1}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Verkora masīvs
|attēls                 = Vercors_topographic_map-fr.svg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Francija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 44.966667 | latNS  = N
| longd = 5.416667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{FRA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Franču Priekšalpi]], [[Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Granvemons]]
|augstums               = 2 341
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kena muižas stallis un kūts. Jēkabpils.
2010. gada maijs.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
[[Kategorija: Latvijas mūziķi]]
[[Kategorija: Latviešu_reperi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences:
{{Valodas infokaste
|        name = Abazīnu valoda
|  nativename = {{unicode|абаза бызшва}}
|      states = [[Krievija|Krievijā]]
|      region = [[Kaukāzs|Kaukāza]] ziemeļi ([[Karačaja-Čerkesija]], [[Stavropoles novads]])
|    speakers = 49,8 tūkstoši (2010)
| familycolor = Kaukāziešu
|        fam1 = [[ziemeļkaukāza valodas]]
|        fam2 = [[abhāzu-adigu valodas]]
|        fam3 = [[abhāzu-abazīnu valodas]]
|      script = [[kirilica]] (abazīnu ortogrāfija)
|      nation = {{flagicon image|Flag of Karachay-Cherkessia.svg}} [[Karačaja-Čerkesija]] ({{RUS}})
|        iso1 =
|        iso2 =
|        iso3 = abq
}}

sentences:
''Sīkāku informāciju par sārmzemju metāliem var atrast galvenajā rakstā par [[sārmzemju metāli]]em.
{{Commonscat|Alkaline earth metals}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Raksi
|attēls                 = Rax.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Raksi ziemā
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.689167 | latNS  = N
| longd = 15.688333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Heikupe]]
|augstums               = 2 007
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Harkivas metropolitēns''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Харківський метрополітен, Харківське метро'') ir [[Harkiva|Harkivas]] [[metro]] transporta sistēma. Tai ir trīs aktīvas līnijas, kuru ekspluatācijas garums 2018. gadā bija aptuveni 38,1 km. Pilsētas centrā ir 30 stacijas un trīs metro pārsēšanās mezgli.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = ''Lorde''
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Lorde Laneway 7 (cropped).jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = ''Lorde'' 2014. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1996|11|7}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Jaunzēlande|Takapuna}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Alternatīvais roks]], [[ārtpops]], ''[[dream pop]]'', ''[[electronica]]'', ''[[indietronica]]''
|    Nodarbošanās = Dziedātāja, dziesmu autore
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2012—pašlaik
|Izdevējkompānija =
* [[Universal Music Group|UMG]]
* ''[[Lava Records|Lava]]''
* ''[[Republic Records|Republic]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|lorde.co.nz}}
|         Dzimums = s
}}
'''Ella Marija Lani Jeliča-O'Konora''' (''Ella Marija Lani Yelich-O'Connor'';<ref name="birthcertificate">{{Tīmekļa atsauce |url=http://thehairpin.com/2014/01/here-is-lordes-birth-certificate/ |title=Here Is Lorde's Birth Certificate |work=[[The Hairpin]] |date=28 January 2014 |accessdate=31 January 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140828002124/http://thehairpin.com/2014/01/here-is-lordes-birth-certificate |archivedate={{dat|2014|08|28||bez}} }}</ref> dzimusi {{dat|1996|11|7}}), pazīstama ar skatuves vārdu '''''Lorde''''', ir [[Jaunzēlande]]s [[dziedātāja]] un dziesmu autore.

sentences:
'' parazitē uz knišļa ''[[Simulium yahense]]'' antenas]]
'''Parazitoloģija''' ir [[bioloģija]]s nozare, kas pētī [[parazīti|parazītus]] un [[parazītisms|parazītismu]] starp organismiem. Parazitoloģija ir cieši saistīta ar [[ekoloģija|ekoloģiju]], kā arī ar [[zooloģija|zooloģiju]], [[botānika|botāniku]], [[molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[imunoloģija|imunoloģiju]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un citām bioloģijas nozarēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Caribbean reef squid.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Sepioteuthis sepioidea|Karību kalmārs}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| binomial=Lophotrochozoa <small>([[Halanych]] et al., 1995)</small>
}}
'''Spirālveidīgie''' (''Lophotrochozoa'', syn. ''Spiralia'') ir [[pirmmutnieki|pirmmutnieku]] (''Protostomia'') virstips, kas apvieno 9 mūsdienu [[bilaterāļi|bilaterālo]] [[dzīvnieki|dzīvnieku]] tipus.<ref name=nil>Nielsen, C. 2001. Animal Evolution: Interrelationships of the Living Phyla. Second Edition. Oxford University Press, Oxford.</ref> Virstips tika izveidots, balstoties uz molekulārajiem pētījumiem.<ref>Halanych, K.M., Bacheller, J., Liva, S., Aguinaldo, A. A., Hillis, D.M. and Lake, J.A. (1995). "18S rDNA evidence that the Lophophorates are Protostome Animals". Science 267: 1641–1643. doi:10.1126/science.7886451. {{PMID|7886451}}</ref><ref>Philippe, Hervé, Nicolas Lartillot1 and Henner Brinkmann. (2005) "Multigene Analyses of Bilaterian Animals Corroborate the Monophyly of Ecdysozoa, Lophotrochozoa, and Protostomia." Molecular Biology and Evolution 2005 22(5):1246–1253; doi:10.1093/molbev/msi111</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
| nosaukums           = Prinča Edvarda salas
| attēls              = PrEdwIsl_Map.png
| attēla paraksts     = Prinča Edvarda salu karte
| attēla izmērs       =
| vietas karte        = Pr_Edward_Isl-pos.png<!-- atrašanās vietas karte -->
| map_custom          = no
| vietējais nosaukums = Prince Edward Islands<!-- nosaukums oriģinālvalodā; slīprakstā tikai translit. no nelatīņu rakst. -->
| valodas saite       = angļu valoda
| nickname            =
| izvietojums         = [[Indijas okeāns]]
| latd=46 | latm=46 | latNS=S | longd=37 | longm=51 | longEW=E <!-- kordinātas -->
| arhipelāgs          =
| salu skaits         = 2
| galvenās salas      = [[Mariona sala]], [[Prinča Edvarda sala (Dienvidāfrika)|Prinča Edvarda sala]]
| platība             = 335
| garums              = <!-- tikai skaitli -->
| platums             = <!-- tikai skaitli -->
| krasta līnija       = <!-- tikai skaitli -->
| augstākais kalns    = [[Maskarēna smaile]]
| augstums            = 1242
| valsts                            = Dienvidāfrika
| valsts adm vienības tips          = Province
| valsts adm vienība                = [[Rietumkāpa]]
| valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
| valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
| valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
| valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
| valsts galvaspilsēta              =
| valsts lielpilsēta                = [[Marionailenda]] (polārstacija)
| valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 20-50
| valsts vadoņa tituls              =
| valsts vadoņa vārds               =
| iedzīvotāji      = 20-50
| iedzīvotāju gads = 2007
| blīvums          =
| pamatiedzīvotāji =
| piezīme          =
}}
'''Prinča Edvarda salas''' ({{val-en|Prince Edward Islands}}) ir divu nelielu [[Dienvidāfrika]]i piederošu salu grupa [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] dienvidrietumos 1770 km no [[Portelizabete]]s. Sastāv no divām salām: lielākās [[Mariona sala]]s un [[Prinča Edvarda sala (Dienvidāfrika)|Prinča Edvarda sala]]s. Salās nav patstāvīgo iedzīvotāju. Mariona salā kopš [[1947]]. gada tiek uzturēta [[Marionailenda]]s [[meteostacija]].

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences:
[[Kategorija:Tramvajs]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Transports]]
[[Kategorija:Satiksme]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Glass Onion: A Knives Out Mystery''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Glass Onion poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Raians Džonsons]]
 |  producents =
* [[Rems Bergmans]]
* Raians Džonsons
 |   scenārijs = Raians Džonsons
 |     aktieri =
* [[Denjels Kreigs]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Žanele Mounei]]
* [[Ketrina Hāna]]
* [[Leslijs Odoms jaunākais]]
* [[Džesika Henvika]]
* [[Medlina Klaina]]
* [[Keita Hadsone]]
* [[Deivs Batista]]
 |      mūzika = [[Neitans Džonsons]]
 |   operators = [[Stīvs Jedlins]]
 |     montāža = [[Bobs Djuksē]]
 |     studija = ''[[T-Street Productions|T-Street]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|9|10|[[2022. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|TIFF]]|2022|11|23|ASV|2022|12|23|''Netflix''}}
 |      ilgums = 139 minūtes<ref name="TIFF">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tiff.net/events/glass-onion-a-knives-out-mystery|title=''Glass Onion: A Knives Out Mystery''|website=[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|access-date=July 28, 2022}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 | iepriekšējā = "[[Uz nažiem]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Glass Onion: A Knives Out Mystery''''' ir 2022. gada ASV [[detektīvfilma]]. Filmas scenārija autors un režisors ir [[Raians Džonsons]], producenti Džonsons un [[Rems Bergmans]]. Tas ir turpinājums 2019. gada 2019 filmai "[[Uz nažiem]]", kurā [[Denjels Kreigs]] atkal atveido detektīvu Benuā Blānu, kurš uzsāk jaunas lietas izmeklēšanu. Pārējās lomās filmējas [[Edvards Nortons]], [[Žanele Mounei]], [[Ketrina Hāna]], [[Leslijs Odoms jaunākais]], [[Džesika Henvika]], [[Medlina Klaina]], [[Keita Hadsone]] un [[Deivs Batista]].

sentences: '''Tiesības uz atbilstošu dzīves līmeni''' ir daļa no "otrās paaudzes" (ekonomiskajām, sociālajām un kultūras) cilvēktiesībām.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     =
| skaits    = aptuveni 200 tūkstoši
| vieta     = {{ubl
 | {{GEO}} (130 tūkstoši)
 | {{RUS}} (11 tūkstoši)
 }}
|   valoda = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]], [[gruzīnu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[islāms]]
|   grupas =
|     radi = [[abazīni]], [[kabardieši]], [[adigi]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Narkokurjers
| operators =
| attēls = Mule poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Daiena Vīsta]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Mule''
| studija = * ''Imperative Entertainment''
* ''Bron Creative''
* ''Malpaso Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|12|10|ASV|2019|01|04|Latvija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|174,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4077356545/|title=The Mule |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Narkokurjers"''' ({{Val|en|The Mule}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Pārējās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Maikls Penja]], [[Daiena Vīsta]] un [[Endijs Garsija]]. Filma balstīta uz 2014. gada ''[[The New York Times]]'' rakstu ''The Sinaloa Cartel's 90-Year-Old Drug Mule'', kas vēstīja par [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] veterānu, kurš kļuva par narkokurjeru.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Irtiša
  | valsts            =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | valsts1           =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | karte             = Ob watershed.png
  | kartes_paraksts   = Obas un Irtišas baseins
  | attēls            = E7536-Irtysh-at-cherlak.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Irtiša pie Čerlakas, Omskas apgabalā
  | izteka            = [[Altaja kalni]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Oba]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
{{KAZ}}
{{CHN}}
{{MNG}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 4248
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 2150
  | gada_notece       =
  | baseins           = 1643000
  | pietekas          = [[Tobola]], [[Išima]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=39 | sāk_plat_s=56 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=90 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=55 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=61 | iet_plat_m=5 | iet_plat_s=0 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=68 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=31 | iet_gar_EW=E
}}
'''Irtiša''' ({{val-ru|Иртыш}} ; {{val-kk|Эртiс / Ertis}} ; {{val-tt|Иртеш|İrteş}} ; {{val-zh|额尔齐斯河}}, ''Erqisi'') ir [[upe]] [[Sibīrija|Sibīrijā]], [[Oba]]s lielāka pieteka, kas sākas [[Džungārija]]s kalnos. Tās nosaukums nozīmē ''Baltā upe''. Tā ir pat garāka par pašu Obu. Irtišas galvenā pieteka ir [[Tobola]]. Oba kopā ar Irtišu veido nozīmīgu Āzijas baseinu, iekļaujot lielu daļu [[Rietumsibīrija]]s un [[Altaja kalni|Altaja kalnus]].

sentences:
— viena no pasaulē visizplatītākajām dzelzsrūdām]]
'''Dzelzsrūda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Dzelzsrūda - Valsts valodas centra izstrādātie vides zinātņu, zemes zinātņu un fiziskās ģeogrāfijas termini|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-03-18|language=lv}}</ref> jeb '''dzelzs rūda''' ir [[iezis]], no kura ir ekonomiski izdevīgi iegūt [[Dzelzs|dzelzi]]. Rūdas parasti ir bagātas ar [[Dzelzs oksīds|dzelzs oksīdiem]], un tiem var būt tumši pelēka, spilgti dzeltena vai dziļi violeta līdz rūsgani sarkana krāsa. Pasaulē visizplatītākās dzelzsrūdas ir [[hematīts]], [[limonīts]], [[magnetīts]] un [[siderīts]] jeb dzelzs karbonāts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/149532|title=dzelzs|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-03-18|language=en}}</ref>

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Dombes putnu parks
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Hiacintes_ara.JPG
|image_width         = 230px
|image_caption       = Hiacinšu aras ''(Anodorhynchus hyacinthinus)'' Dombes putnu parkā
|map_type            = Francija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd  = 45 | latm  = 59 | lats  = 36 | latNS  = N
|longd =  5 | longm =  1 | longs = 36 | longEW = E
|coordinates_type    =
|coordinates_region  =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1970
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Francija|Ēna (Rona-Alpi)|Villarsledomba}}
|area                = 35 ha
|num_animals         = 2000
|num_species         = 400
|members             =
|exhibits            =
|annual_visitors     = 300 000
|website             = {{url|http://www.parcdesoiseaux.com/}}
}}
'''Dombes putnu parks''' (''Parc des oiseaux'') ir [[zoodārzs]], kas atrodas [[Villarsledomba]]s komūnā, [[Ēna (Rona-Alpi)|Ēnas (Rona-Alpi)]] [[Francijas departamenti|departamentā]], [[Francija|Francijā]]. Parka teritorija ir 35 [[hektārs|ha]], un tajā mīt ap 400 sugas, kas pārstāv visus Zemeslodes [[kontinents|kontinentus]] un [[klimats|klimatiskās zonas]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = D'Estes villa
| native_name         = ''Villa d'Este''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Itālija#Eiropa
| status              =
| image               = Villa_Deste_park_Rometta_2011_2.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[renesanse]]
| structural_system   =
| owner               = Itālijas valsts
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Itālija|Lacio|Tivoli}}
| latd  = 41.9625
| longd = 12.796111
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1752. gads
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Pirro Ligorio]] / [[Džovanni Lorenco Bernīni]] (interjers [[Džirolamo Muciano]] un [[Federiko Cukaro]])
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = d'Estes villa, Tivoli
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 2001. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1025 1025]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 4,5 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="D'Estes villa" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q746063"
}
</mapframe>

sentences:
{{atsauces+}}
'''[[Lesbiete|Lesbiešu]], [[Gejs|geju]], [[Biseksualitāte|biseksuāļu]] un [[Transseksuālisms|transpersonu]] (LGBT) kultūra Rīgā''', [[Latvija]]i atgūstot neatkarību no [[Padomju Savienība]]s, pamazām kļuvusi redzamāka apkārtējai sabiedrībai - notiek iznākšana ārā no pagrīdes, taču līdz [[Rietumeiropa]]s un [[Ziemeļamerika]]s LGBT kopienas attīstības līmenim vēl ir samērā tāls ceļš ejams. Galvenā problēma - Latvijas sabiedrības sašķeltā attieksme [[homoseksualitāte]]s un [[transseksualitāte]]s jautājumu uzlūkošanā, lielākā daļa sabiedrības joprojām nebūtu gatava atzīt viendzimuma pāru laulības vai atļaut viendzimuma pāriem adoptēt bērnus, arī skolu programmās par LGBT saistītām tēmām ir ļoti maz informācijas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = publisks portāls ar ES informāciju
| valsts               = {{Flag|Eiropas Savienība}}
| īpašnieks            = Eiropas Savienība
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       =
| darbību_beidza       =
| valodas              = 24 oficiālās ES valodas
| komerciāla           = <!-- Nē -->
| reģistrācija         = <!-- Nē -->
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://data.europa.eu/lv}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Karls Jasperss
| vārds_orig    = ''Karl Jaspers''
|  attēls       = KarlJaspers.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1883
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 23
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Oldenburga}}
| m_gads        = 1969
| m_mēnesis     = 6
| m_diena       = 6
| m_vieta       = {{vieta|Šveice|Bāzele}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Heidelbergas Universitāte]]
| darba_vietas  =
| zinātne       = [[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji   =
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Latvijas rajona infokaste
| rajons = Līvānu rajons
| karte =
| ģerboņa_attēls =
| ģerboņa_nosaukums =
| ģerboņa_platums =
| centrs = [[Līvāni]]
| iedz =
| plat =
| pils = [[Līvāni]]
| robež =[[Varakļānu rajons|Varakļānu rajonu]]
[[Daugavpils rajons|Daugavpils rajonu]]
[[Preiļu rajons|Preiļu rajonu]]
[[Krustpils rajons|Krustpils rajonu]]
[[Aknīstes rajons|Aknīstes rajonu]]
[[Ilūkstes rajons|Ilūkstes rajonu]]
| mlapa =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Berkmans
|     vārds_orig = Alexander Berkman
|         attēls = Alexander Berkman 1.png
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Viļņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Nica]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Kjeldāla metode''' ir [[slāpeklis|slāpekļa]] kvantitatīvas noteikšanas metode [[organiskās vielas|organiskās vielās]]. Metodi 1883. gadā ieteicis dāņu ķīmiķis [[Johans Keldāls]] (''Johan Gustav Christoffer Thorsager Kjeldahl'')<ref>Kjeldahl, J. (1883) [https://books.google.com/books?id=6ePmAAAAMAAJ&pg=PA366#v=onepage&q&f=false "Neue Methode zur Bestimmung des Stickstoffs in organischen Körpern"] (Jauna metode slāpekļa noteikšanai organiskās vielās), ''Zeitschrift für analytische Chemie'', '''22''' (1) : 366.—383. lpp</ref>, kura vārdā tā arī nosaukta. Metode pamatojas uz parādību, ka organiskās vielās ietilpstošais slāpeklis, to karsējot [[Kjeldāla kolba|Kjeldāla kolbā]] kopā ar koncentrētu [[sērskābe|sērskābi]], pāriet [[amonija sulfāts|amonija sulfātā]]. Reakcijas paātrināšanai pievieno [[katalizators|katalizatoru]], par kuru Keldāls sākotnēji izmantoja [[dzīvsudraba oksīds|dzīvsudraba oksīdu]], taču tā radītās bīstamības dēļ mūsdienās oficiālajā metodē (AOAC 988.05) dzīvsudraba oksīds ir aizstāts ar mazāk bīstamo [[vara(II) sulfāts|vara(II) sulfātu]] vai [[titāna dioksīds|titāna dioksīdu]]<ref name="Jākobsone">{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu uzturvērtības noteikšana |author=Ida Jākobsone |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=65.—66 |isbn=978-9984-45-085-8}}</ref>:

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-metionīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2S
|molmasa=149,21
|blīvums=1340
|kušanas temperatūra=281 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Metionīns''' ('''''Met''''', α-amino-γ-metilmerkaptosviestskābe, C5H11NO2S) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Metionīns ir viena no divām [[sērs|sēru]] saturošajām aminoskābēm (otra ir [[cisteīns]]). Metionīns ir heksagonālu plāksnīšu veida kristāli.

sentences: '''Solo''' (no {{val-it|solo}} — "viens pats")  var būt:

sentences: '''Izraēlas ķēniņvalsts''' bija [[ebreji|ebreju]] valsts, kas pastāvēja kā vienota [[monarhija]] no 1020. gada p.m.ē līdz 931. gadam p.m.ē. Arī pēc sadalīšanās turpināja pastāvēt kā viena no divām ebreju valstīm līdz 722. gadam p.m.ē. kad to iznīcināja [[Asīrija]]s impērija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pēcteči
| attēls                   = Descendants film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Descendants''
| žanrs                    = komēdijdrāma
| režisors                 = [[Aleksandrs Peins]]
| producents               =
| scenārija autors         =
* Aleksandrs Peins
* [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rešs]]
* (pēc [[Kaui Hārta Hemingsa|Kaui Hārtas Hemingsas]] romāna "Pēcteči" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Metjū Lilārs]]
* [[Bo Bridžess]]
* [[Roberts Forsters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  = [[Kevins Tents]]
| studija                  = ''[[Ad Hominem Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|10|Toronto|2011|11|18|ASV}}
| ilgums                   = 115 minūtes<!-- Theatrical runtime: 114:54 --><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''The Descendants'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF283931/|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2011-09-27|accessdate=2011-12-10}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|177,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=descendents.htm |title=The Descendants (2011) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Internet Movie Database|IMDB]] |accessdate={{dat|2022|10|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 1033575
}}
'''"Pēcteči"''' ({{val|en|The Descendants}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma,<ref name=tiff>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tiff.net/filmsandschedules/tiff/2011/descendants |title=Special Presentation: 'The Descendants': Alexander Payne |publisher=[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]] |accessdate=September 15, 2011 |first=Cameron |last=Bailey |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110915224815/http://tiff.net/filmsandschedules/tiff/2011/descendants |archivedate={{dat|2011|09|15||bez}} |deadurl=no }}</ref> kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]].<ref name=NYTimes-production>{{Tīmekļa atsauce| url= http://movies.nytimes.com/movie/450447/The-Descendants/credits| title= 'The Descendants' (2011): Production Credits| accessdate= July 28, 2011| publisher= [[Baseline (database)|Baseline]] / [[All Media Guide]] / ''[[The New York Times]]''| archiveurl= https://web.archive.org/web/20110915222710/http://movies.nytimes.com/movie/450447/The-Descendants/credits| archivedate= {{dat|2011|09|15||bez}}| deadurl= no}}</ref> Filma saņēma [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]] kā gada labākā drāma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kultura.delfi.lv/news/movies/movies/zelta-globusa-ceremonija-triumfe-the-descendants-un-the-artist.d?id=42055360|title='Zelta globusa' ceremonijā triumfē 'The Descendants' un 'The Artist'|date={{dat|2012|1|16||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|1|16||bez}}}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|patogēnu|datorprogrammu, kura spēj patstāvīgi vairoties un inficēt datoru,|datorvīruss}}
 modelis]]
'''Vīruss''' ({{val-la|virus}} — ‘inde’ vai ‘toksīns’) ir ļoti mazs [[patogēns]], kas vairojas tikai [[organisms|organismu]] dzīvo [[šūna|šūnu]] iekšpusē. Tas nespēj augt un vairoties ārpus saimniekorganisma. Vīrusi ir šūnu [[parazīts|parazīti]] — tie var vairoties, tikai inficējot šūnas un izmantojot to orgānus sevis pavairošanai. Vīrusi var inficēt jebkura veida organismus, sākot ar [[augi]]em un [[dzīvnieki]]em un beidzot ar [[baktērijas|baktērijām]] un [[arheji]]em. Tie izraisa dažādas [[slimība]]s, piemēram, [[saaukstēšanās|saaukstēšanos]], [[gripa|gripu]] un dzīvībai bīstamo [[AIDS]]. Terminu "vīruss" parasti lieto, lai apzīmētu tās daļiņas, kas inficē [[eikariots|eikariotus]], bet tās, kas inficē [[prokariots|prokariotus]], sauc par [[bakteriofāgi]]em.<ref name="Bioloģijas rokasgrāmata"/>

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu draugs
| operators =
| attēls = AmericanFriendPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir''
| režisors = [[Vims Venderss]]
| producents = Vims Venderss
| scenārijs = Vims Venderss
| aktieri = * [[Deniss Hopers]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Liza Kroicere]]
* [[Žerārs Blāns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Der amerikanische Freund''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1977|3|26}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = * {{FRG}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu draugs"''' ({{Val|de|Der amerikanische Freund}}) ir 1977. gada [[Rietumvācija]]s un [[Francija]]s ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Vims Venderss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Deniss Hopers]], [[Bruno Gancs]], [[Liza Kroicere]] un [[Žerārs Blāns]]. Nelielas lomas atveido arī amerikāņu kinorežisori [[Nikolass Rejs]] un [[Semjuels Fulers]]. Filma balstīta uz [[Patrīcija Haismita|Patrīcijas Haismitas]] 1974. gada romānu ''Ripley's Game''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Hausrotschwanz_Brutpflege_2006-05-21-05.jpg
| att_nosaukums = Eiropas pasugas
''P.o. gibraltariensis'' tēviņš
| att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
| dzimta=Muscicapidae
| dzimta_lv=Mušķērāju dzimta
| apakšdzimta=Saxicolinae
| apakšdzimta_lv=Čakstīšu apakšdzimta
| ģints =Phoenicurus
| ģints_lv =Erickiņi
| suga = Phoenicurus ochruros
| suga_lv = Melnais erickiņš
| binomial =Phoenicurus ochruros ([[Samuel Gottlieb Gmelin|Gmelin]], 1774)
|   kategorijas = nē
}}
'''Melnais erickiņš''' (''Phoenicurus ochruros'') ir maza auguma [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=iuc/> Tam ir piecas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viktors Tretjakovs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = Krievija, [[Kijevas guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]]
|        tautība = [[krievs]]
|     pseidonīms = V.T.
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, kritiķis
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[Dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni = [[akmeisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
}}

sentences: '''Protijs''' (no {{val|el|πρῶτος}} ''(protōs)'' — 'pirmais') ir visvieglākais un dabā visizplatītākais [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[izotops]]. Tā apzīmējums ir '''1H'''. Protija [[atoma kodols]] sastāv tikai no viena [[protons|protona]], no tā arī cēlies izotopa nosaukums. No visa [[Visums|Visumā]] esošā ūdeņraža 99,985% ir protijs, tādējādi tas ir dabā visbiežāk sastopamais ķīmiskā elementa izotops. Protija oksīds ir galvenā [[ūdens]] sastāvdaļa.

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 260px
|           attēls = Perameles_gunni.jpg
| att_nosaukums =[[Tasmanijas bandikuts]] (''Perameles gunnii'')
| att_izmērs=250px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       infraklase = Marsupialia
|    infraklase_lv = Somaiņi
| virskārta=Australidelphia
| virskārta_lv= Austrālijas somaiņi
| kārta = Peramelemorphia
| kārta_lv=Bandikutveidīgie
| iedalījums=
* [[Bandikutu dzimta]] (''Peramelidae'')
* †[[Cūkkājbandikutu dzimta]] (''Chaeropodidae'')
* [[Trušbandikutu dzimta]] (''Thylacomyidae'')
* †''[[Yaralidae]]''
| binomial=Peramelemorphia <small>([[Florentino Ameghino|Ameghino]], 1889)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences: '''Abstrakcija''' ({{val|la|abstractio}} — ‘atvilkšana, nošķiršana’) ir mentāls un loģisks [[process]], kurā [[domāšana|doma]] fiksē kāda [[priekšmets|priekšmeta]] vai [[parādība]]s vispārīgās un būtiskās [[pazīme]]s, ignorējot to nebūtiskās pazīmes.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/abstrakcija | title= Abstrakcija | publisher= tezaurs.lv}}</ref> Par abstrakciju sauc arī abstrahēšanas rezultātā radušos [[jēdziens|jēdzienu]]. Abstrakcija norāda uz vissvarīgākajām jēdziena pazīmēm. Abstrakciju plaši izmanto dažādās [[zinātne|zinātnēs]], lai veidotu vienkāršāku izpratni par sarežģītiem procesiem un parādībām.

sentences: '''Vārsma''' ir [[dzeja]]s valodas ritma pamatvienība, kas balstās uz uzsvērtu un neuzsvērtu [[zilbe|zilbju]], paužu un citu valodas elementu noteiktu izkārtojumu; tā var būt atsevišķa rinda [[dzejolis|dzejolī]]. Vārsma var būt arī dzejoļa '''pants''' vai pat viss dzejolis. Pēc uzsvērto un neuzsvērto zilbju, paužu un citu valodas elementu izkārtojuma ir dažādi vārsmu veidi jeb [[pantmērs|pantmēri]], piemēram, monometrs, dimetrs, trimetrs.

sentences: '''23. aprīlis''' ir gada 113. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (114. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 252 dienas.

sentences: '''Baltijas federācija''' bija [[Latvijas PSR]] [[VDK]] likvidēta [[latvieši|latviešu]] jauniešu nacionālās pretestības grupa, kurus apcietināja un notiesāja [[Arvīds Pelše|Arvīda Pelše]]s organizēto "tīrīšanu" laikā 1962. gadā, apsūdzot grupas dalībniekus "pretpadomju aģitācijā, grupas organizēšanā un [[Valsts nodevība|dzimtenes nodevībā]]".<ref>[http://www.uzdevumi.lv/p/vesture/12-klase/latvija-psrs-laikos-6738/re-537a5b59-3092-40c0-9ecf-e351d0fe1599 Okupācijas režīma stabilizācijas periods] no "Vēsture 12. klasei"</ref>

sentences: '''Vācu Šveice''' ({{val|de|Deutschschweiz}}, {{val|fr|Suisse alémanique}}, {{val|it|Svizzera tedesca}}, {{val|rm|Svizra tudestga}}) ir [[Šveice|Šveices Konfederācijas]] daļa, ko pārsvarā apdzīvo [[vācu valoda|vācvalodīgi]] iedzīvotāji, kas lieto [[Šveices vācu valoda]]s paveidu (''Schwyzerdütsch'', ''Schwyzertütsch''). Vācu Šveice aizņem aptuveni 65% valsts, un ir gan platības, gan iedzīvotāju skaita ziņā lielākā Šveices daļa.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Džeiks Veslijs Rodžerss
| Vārds_orig = ''Jake Wesley Rogers''
| Attēls = Jake Wesley Rogers 02 11 2019 -5 (46285473155) (Cropped).png
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1996|12|19}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Misūri (štats)|Springfīlda (Misūri)}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]] un [[Komponists|dziesmu autors]]
| Instrumenti = [[balss]]
| Gadi = 2012—pašlaik
| Izdevējkompānija = [[WarnerMedia|Warner Records]]
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|www.jakewesleyrogers.com}}
| Dzimums = V
}}
'''Džeiks Veslijs Rodžerss''' ({{val|en|Jake Wesley Rogers}}; dzimis {{dat|1996|12|19}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[dziedātājs]] un [[Komponists|dziesmu autors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://musicmecca.org/mms-presents-an-interview-with-jake-wesley-rogers/|title=An Interview with Nashville Pop Artist Jake Wesley Rogers & Look Into His Latest Release, 'Spiritual'|website=Music Mecca|date={{dat|2019|07|20||bez}}|accessdate={{dat|2021|06|07||bez}}|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sējas lucerna
|         binomial = Medicago sativa
|           attēls = 75 Medicago sativa L.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Medicago
|         ģints_lv = Lucernas
|             suga = M. sativa
|          suga_lv = Sējas lucerna
|           suga_r = Sējas lucerna
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī
| vārds_orig = {{ara|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}
| attēls = Zakariya Razi 001.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 854
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| m_dat_alt = [[932]]. vai [[925]]. gadā
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = [[Reja (Irāna)|Reja]], [[Irāna]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = Ķīmija, medicīna, filozofija
| grāds =
| darba_vietas =
| akad_amats =
| alma_mater =
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Abū Bakrs Mohammads ibn Zakarija ar Rāzī''' ({{val|fa|ابوبكر محمّد زکرياى رازى}}; dzimis {{dat|854}}, miris {{dat|925}}), latinizētā vārda forma — '''Razess''',<ref name="lpe" /> bija persiešu<ref name="The story of medicine" /><ref name="Health, civilization, and the state: a history of public health from ancient to modern times" /> [[polimāts]], [[ārsts]], [[alķīmija|alķīmiķis]], [[filozofs]]. Nozīmīga persona [[medicīna]]s vēsturē.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hačīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosālis
|ŠtruncaID=2/E.12-70
|ķīm_formula=(Pb,Tl)2AgAs2S5
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Svina pelēka, pelēkmelna
|svītra=Tumši brūna
|habituss=Skaisti, labi izteikti kristāli, gan lieli, gan mikroskopiski
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs līdz vāji puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pocket-Gopher_Ano-Nuevo-SP.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Thomomys bottae|Bota gofers}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|     virskārta = Euarchontoglires
|  virskārta_lv = Pirmprimātu placentāļi
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Castorimorpha
| apakškārta_lv = Bebrveidīgie
|    virsdzimta = Geomyoidea
| virsdzimta_lv = Goferu virsdzimta
|    iedalījums =
*{{TaksoSaite|Geomyidae|Goferu dzimta}}
*{{TaksoSaite|Heteromyidae|Ķengurpeļu dzimta}}
|    kategorija = nē
|      binomial = Geomyoidea <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1845)</small>
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Šolis''' var būt:

sentences:
misijas laikā nofotografēta [[Mēness]] virsma]]
'''Planetoloģija''' jeb '''planētu zinātne''' ir [[astronomija]]s un [[kosmosa zinātne]]s nozare par [[planēta|planētām]] un to [[dabiskais pavadonis|pavadoņiem]]. Šajā zinātnē pēta planētu izcelsmi, struktūru, ģeoloģiju, atmosfēru, ūdens un citu ķīmisko vielu klātbūtni. Planetoloģija ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kurā apvienoti [[ģeoloģija]]s, [[fizika]]s, [[ķīmija]]s, [[bioloģija]]s un citu zinātņu zināšanas. Kopš [[kosmosa izpēte]]s straujas attīstības sākuma 1960.-tajos gados planetoloģijā spēj pētīt planētas ne tikai veicot [[novērojums|novērojumus]] ar [[teleskops|teleskopiem]] no Zemes, bet arī nosūtot [[starpplanētu zonde]]s.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|ASV štatu|Kalifornija (nozīmju atdalīšana)|Kalifornija}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kalifornija
| official_name           = ''California''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Sierra Nevada-terabass.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Sjerranevadas kalnu grēdas teritorija Kalifornijā
| image_flag              = Flag of California.svg
| flag_size               =
| flag_alt                =
| flag_link               =
| image_seal              = Seal of California.svg
| seal_size               =
| seal_alt                =
| seal_link               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| shield_alt              =
| shield_link             =
| nickname                = ''The Golden State''
| motto                   = ''Eureka''<ref name="motto-symbols">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.leginfo.ca.gov/cgi-bin/displaycode?section=gov&group=00001-01000&file=420-429.8 |title=Government Code Section 420-429.8 |publisher=State of California Legislative Council |accessdate=December 24, 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090628233244/http://www.leginfo.ca.gov/cgi-bin/displaycode?section=gov&group=00001-01000&file=420-429.8 |archivedate={{dat|2009|06|28||bez}} }}</ref>
| anthem                  =
| capital                 = [[Sakramento]]
| largest_city            = [[Losandželosa]]
| official_language       = [[Angļu valoda|Angļu]]
| spoken_language         = [[Angļu valoda|Angļu]] (57,6%)
[[Spāņu valoda|Spāņu]] (28,2%)<ref>{{grāmatas atsauce| url=http://www.census.gov/population/cen2000/phc-t20/tab05.pdf| title= California — Languages| publisher=Census| accessdate=2010-04-15}}</ref>
| image_map               = California in United States.svg
| mapsize                 = 250px
| map_alt                 =
| map_caption             = Kalifornijas atrašanās vieta ASV
| image_map1              =
| mapsize1                =
| map_alt1                =
| map_caption1            =
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = '''{{karogs|ASV}}'''
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| established_title       = Iestāšanās ASV
| established_date        = {{dat|1850|9|9|N}} (31.)
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Gavins Ņūsoms]] ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
| leader_title1           = Vicegubernators
| leader_name1            = [[Eleni Kounalakis]] ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.sfgate.com/cgi-bin/blogs/cityinsider/detail?entry_id=80090|title=Lt. Gov.-elect Gavin Newsom to be sworn in by Jan. 10|last=Coté|first=John|date=December 31, 2010|accessdate=January 3, 2010|publisher=[[Hearst Newspapers]] |work=[[SFGate.com]]}}</ref>
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 423970
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      = 4.7
| area_rank               =
| area_blank1_title       =
| area_blank1_km2         =
| elevation_max_m         = 4418
| elevation_max_ft        =
| elevation_min_footnotes =
| elevation_min_m         = -86
| elevation_min_ft        =
| population_footnotes    =
| population_total        = 39 185 605
| population_as_of        = 2021
| population_rank         =
| population_density_km2  = 88
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — <nowiki>60,9%</nowiki>
melnie — <nowiki>6,1%</nowiki>
Āzijas ieceļotāji — <nowiki>12,4%</nowiki>
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 44%
[[katoļi]] — 32%
nereliģiozi — 14%
| blank_name_sec1         = Platums
| blank_info_sec1         = 400 km
| blank1_name_sec1        = Garums
| blank1_info_sec1        = 1240 km
| blank2_name_sec1        = Ģeogrāfiskais platums
| blank2_info_sec1        = No 32° 32′ N līdz 42° N
| blank3_name_sec1        = Ģeogrāfiskais garums
| blank3_info_sec1        = No 14° 8′ W līdz 124° 26′ W
| utc_offset              =
| website                 = {{URL|http://ca.gov/}}
| footnotes               =
}}
'''Kalifornija''' ({{val|en|California}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], kurš atrodas ASV rietumu piekrastē. Štats tiek saukts par "Zelta štatu",<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Zelta neprāta vējš pār Kaliforniju  | work= Latvijas Avīze|author= Anita Bormane | url= http://la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=371234:zelta-neprta-vj-pr-kaliforniju&catid=156:pasaul&Itemid=181 | accessdate= 2013. gada 11. februārī | language= latviski}}</ref> tas ir visapdzīvotākais štats visā ASV.<ref name="popEst">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/popest/states/tables/NST-EST2009-01.csv|format=CSV|title=Table 1. Annual Estimates of the Population for the United States, Regions, States, and Puerto Rico: April 1, 2000 to July 1, 2009|date=December 22, 2009|publisher=[[U.S. Census Bureau]]|accessdate=December 24, 2009|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100104221821/http://www.census.gov/popest/states/tables/NST-EST2009-01.csv|archivedate={{dat|2010|01|04||bez}}}}</ref> Kalifornija ir trešais lielākais štats pēc platības pēc [[Aļaska]]s un [[Teksasa]]s. Kalifornijas piecas lielākās pilsētas ir [[Losandželosa]], [[Sandjego]], [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]], [[Sanfrancisko]] un [[Frezno]]. Kalifornijas administratīvais centrs ir [[Sakramento]]. Kalifornija robežojas ar [[Arizona]]s, [[Nevada]]s un [[Oregona]]s štatiem, [[Meksika|Meksiku]] un [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .

sentences: '''Astrofizika''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} — 'zvaigzne' un {{val|grc|φυσικά}} — 'daba') ir [[astronomija]]s nozare, kas, izmantojot [[fizika]]s un [[ķīmija]]s pētniecības principus, pēta kosmisko objektu ([[zvaigzne|zvaigžņu]], [[galaktika|galaktiku]], u.c.) fizikālās īpašības, ķīmisko sastāvu un to mijiedarbību. Matērijas fiziskās īpašības lielos apmēros un [[visums|visuma]] rašanos pēta [[kosmoloģija]].

sentences:
[[File:ClipperRoute.png|thumb|300px|[[Kliperu ceļš]] rēcošajos četrdesmitajos]]
'''Rēcošie četrdesmitie''' ir jūrnieku dots apzīmējums [[okeāns|okeānu]] dienvidu apvidum starp 40° un 50° dienvidu platuma grādiem. Šajā apvidū [[zeme]]slodi apjož [[Antarktiskā cirkumpolārā straume]] un tajā ir raksturīgi valdošie rietumu [[vējš|vēji]]. Šajos platuma grādos [[Dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] ir biežas spēcīgas [[vētra]]s, ko pavada ievērojama [[ūdens viļņi|viļņošanās]]. Rēcošajos četrdesmitajos [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] ir novērots līdz šim augstākais 36,5 m augstais vilnis.<ref name=globe>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baltsails.com/lv/?sec=actual&fu=read&id=1650 |title=Vendée Globe 2008-2009 starts |access-date={{dat|2013|02|16||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304234158/http://www.baltsails.com/lv/?sec=actual&fu=read&id=1650 }}</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra           = Melnā jūra
|attēls         = MelnaJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Eiropa
|relief              = jā
 |latd = 44 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 35 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība     =436 400<ref>[http://www.ocean.udel.edu/blacksea/geography/index.html Black Sea Geography. University of Delaware College of Marine Studies (2003).] Saite pārbaudīta 2007. gada 10. janvārī</ref>
|garums      = 1150
|platums     = 580
|Max_dziļums = 2212
|Vid_dziļums = 1253
|tilpums     = 547 000
|baseins     = 2 000 000
|valstis=''{{karogs|Abhāzija}}''
{{BUL}}
{{GEO}}
{{RUS}}
{{ROU}}
{{TUR}}
{{UKR}}
|pilsētas=[[Batumi]]
[[Burgasa]]
[[Konstanca (Rumānija)|Konstanca]]
[[Odesa]]
[[Sevastopole]]
[[Soči]]
[[Varna]]
}}
'''Melnā jūra''' ({{val|bg|Черно море}}, {{val|ro|Marea Neagră}}, {{val|uk|Чорне море}}, {{val|crh|Qara deñiz}}, {{val|ru|Чёрное морe}}, {{val|ab|Амшын Еиқәа}}, {{val|ka|შავი ზღვა}}, {{val|tr|Karadeniz}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[iekšējā jūra]] starp dienvidaustrumu [[Eiropa|Eiropu]], [[Mazāzijas pussala|Mazāzijas pussalu]] un [[Kaukāzs|Kaukāzu]]. Ar [[Egejas jūra|Egejas jūru]], [[Vidusjūra|Vidusjūru]] un Pasaules okeānu to savieno [[Bosfors|Bosfora]] un [[Dardaneļi|Dardaneļu]] jūras šaurumi. Melnās jūras ziemeļaustrumos atrodas [[Azovas jūra]], kas faktiski ir liels Melnās jūras līcis.

sentences: '''"Latvieši un Latvija"''' ir 2013. gadā [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s izdots akadēmisku rakstu krājums četros sējumos [[Jānis Stradiņš|Jāņa Stradiņa]] vadībā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Phenjana
 | official_name            = 평양시
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Pyongyang montage.png
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Ziemeļkoreja
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  =  39 | latm  =  1 | lats  = 10 | latNS  = N
 | longd = 125 | longm = 44 | longs = 17 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Ziemeļkoreja}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 3193
 | elevation_m              = 38
 | population_total         = 2514692
 | population_as_of         = {{dat|2013|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Phenjana''' ({{ko|hg=평양|hd=平壤|j=P'yŏngyang Chikhalsi|mr=P'yŏngyang Chikhalsi}}) ir [[Ziemeļkoreja]]s galvaspilsēta, atrodas valsts rietumdaļā pie [[Tedongana]]s (''Taedong-gang'') upes. Pilsēta atjaunota pēc [[Korejas karš|Korejas kara]] un lielā mērā ir [[Staļina ampīrs|Staļina ampīra]] arhitektūras paraugs. Pilsētā ir [[metro]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valērija Novodvorska
|     vārds_orig = ''Валерия Новодворская''
|         attēls = Valeriya Novodvorskaya3.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Baranaviči|td=Baltkrievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = padomju disedente, žurnāliste, politiķe, cilvēktiesību aktīviste
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Valērija Novodvorska''' ({{val|ru|Валерия Ильинична Новодворская}}; dzimusi {{dat|1950|5|17}} [[Baranaviči|Baranavičos]], [[Baltkrievijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], mirusi {{dat|2014|7|12}} [[Maskava|Maskavā]], [[Krievija|Krievijā]]) bija padomju [[disidents|disidente]], [[žurnālists|žurnāliste]], [[politiķis|politiķe]], [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aktīviste.<ref>[http://www.viperson.ru/wind.php?ID=4135] http://www.viperson.ru ([[Krievu valoda|krieviski]])</ref>

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Zaļais Goblins
| color         = #33CC00
| series        = [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]]
| image         = Green goblin2.jpg
| caption       =
| first         = ''The Amazing Spider-Man'' #14
| last          =
| creator       =
* [[Stens Lī]]
* [[Stīvs Ditko]]
| portrayer     =
* [[Vilems Defo]]
* [[Kriss Kūpers]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Normans Osborns
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      = [[Jaunais Goblins|Harijs Osborns]]
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Zaļais Goblins''' jeb '''Normans Osborns''' ({{val|en|Green Goblin/Norman Osborn}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] dažādos [[zirnekļcilvēks|Zirnekļcilvēka]] komiksos, kuru radījuši mākslinieks [[Stīvs Ditko]] (''Steve Ditko'') un rakstnieks [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''[[The Amazing Spider-Man (komiksu sērija)|The Amazing Spider-Man]]'' 14. numurā, kas iznāca 1964. gada jūlijā. Zaļais Goblins ir [[Zirnekļcilvēks|Pītera Pārkera]] lielākais [[Ļaundaris|ienaidnieks]]. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. [[Zirnekļcilvēks (filmu sērija)|Filmās]] viņu sākotnēji attēloja aktieris [[Vilems Defo]], vēlāk — [[Kriss Kūpers]].

sentences: '''23. maijs''' ir gada 143. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (144. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 222 dienas.

sentences: '''Ekstrēmisms''' (no {{val|la|extremus}} — 'galējs, pārmērīgs') ir galēju uzskatu un rīcības metožu piedāvāšana vai lietošana, galvenokārt izpaužas [[Politika|politikā]].

sentences:
{{citas nozīmes|farmaceitu|Kārlis Šmits|Kārlis Šmits}}
{{citas nozīmes|farmaceitu|Šmits|Šmits}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Šmits
|          vārds_orig = ''Carl Schmidt''
|              attēls = Carl Ernst Heinrich Schmidt.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1822
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1894
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Pēterburgas Kara medicīnas akadēmija]], [[Tērbatas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Gīsenes Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|             zinātne = [[farmācija]]
|         pasniedzēji = [[Justuss fon Lībigs]]
|            studenti = [[Vilhelms Ostvalds]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kārlis Ernests Heinrihs Šmits''' ({{val|de|Carl Ernst Heinrich Schmidt}}; 1822—1894) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] farmaceits. [[Tērbatas Universitāte]]s profesors (1852), dekāns (1863—1866) un (1891—1892).<ref>{{BBLD}}</ref> Pētīja [[vielmaiņa]]s procesus, kuņģa sālsskābes mijiedarbību ar [[pepsīns|pepsīnu]], vēlāk pievērsās [[ģeoķīmija]]i.

== Dzīvesgājums ==
Dzimis 1822. gada 13. jūnijā [[Jelgava]]s aptiekāra Kristofa Heinriha Šmita (1787—1866) un viņa sievas Karolīnes Dorotejas Adelheides (1803—1835) ģimenē.
Mācījās [[Jelgavas ģimnāzija|Jelgavas ģimnāzijā]]. Studēja ķīmiju un medicīnu [[Berlīnes Universitāte|Berlīnes Universitātē]] (1842—1943) un [[Gīsenes Universitāte|Gīsenes Universitātē]] (1843—1844), kur 1844. gadā pie [[Justuss fon Lībigs|Justusa fon Lībiga]] aizstāvēja ''Dr. phil.'' par augu [[Gļotas|gļotu]] pētījumu. Pabeidza medicīnas studijas [[Getingenes Universitāte|Getingenes Universitātē]] (1844—1845), kur 1845. gadā ieguva ''dr. med.'' grādu.
Strādāja [[Pēterburgas Kara medicīnas akadēmija|Pēterburgas Kara medicīnas akadēmijā]] (1845), 1847. gadā kļuva par [[Tērbatas Universitāte]]s privātdocentu, 1850. gadā viņu ievēlēja par ārkārtas profesoru un Farmaceitiskā institūta vadītāju, 1852. gadā par medicīnas ķīmijas profesoru.

sentences: '''Joda skaitlis''' jeb '''jodskaitlis''' rāda, cik gramu [[jods (elements)|joda]] iespējams pievienot 100 g nepiesātināta organiskā savienojuma, kas satur [[dubultsaite]]s (piemēram, [[tauki|tauku]]). Jodu taukos var pievienot tie [[karbonskābe|karbonskābju]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražu]] atlikumi, kuros ir divkāršā saite. Jo vairāk divkāršo saišu ir karbonskābju ogļūdeņraža atlikumā, jo vairāk joda tas var pievienot. Nepiesātinātākiem savienojumiem jodskaitlis ir augstāks. Aromātisko ogļūdeņražu benzola gredzens ar jodu nereaģē, tādēļ ar jodskaitli var novērtēt nepiesātināto ogļūdeņražu piemaisījumus aromātiskajos ogļūdeņražos. Visbiežāk jodskaitli lieto tauku un taukskābju analīzēs.

sentences:
" (18. gadsimta [[Džozefs Raits|Džozefa Raita]] glezna)]]
'''Filozofu akmens''' ({{val|la|lapis philosophorum}}) ir noslēpumaina viela, kas pēc [[alķīmija|alķīmiķu]] domām ir spējīga [[parastie metāli|parastos metālus]] (piemēram, [[Dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]]) pārvērst [[zelts|zeltā]] vai [[sudrabs|sudrabā]]. Filozofu akmens arī tiek saukts par [[dzīvības eliksīrs|dzīvības eliksīru]], kas spētu dot cilvēkam [[nemirstīgums|nemirstīgumu]] vai mūžīgo jaunību. Vairākus gadsimtus tā sameklēšana bija nozīmīgākais alķīmijas mērķis.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                    = Kauņa
|official_name           = ''Kaunas''
|settlement_type        = pilsēta
| pushpin_map = Lithuania
| pushpin_label_position =
| image_flag = LTU Kaunas flag.svg
|image_shield           = Kaunas city COA.png
|shield_size = 70px
|image_skyline          = Kaunas montage.jpg
|image_caption          =
|subdivision_type       = Valsts
|subdivision_name       = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Pašvaldība
| subdivision_name1 = [[Kauņas pilsētas pašvaldība]]
|established_date       = 1361
|established_title      = Pirmoreiz minēta
|established_date2      = 1408
|established_title2     = Pilsētas tiesības
|population_total       = 289380
|population_as_of       = 2020
|population_footnotes   =
|area_total_km2         = 157
|timezone               = [[Eastern European Time|EET]]
|utc_offset             = +2
|timezone_DST           = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
|utc_offset_DST         = +3
|latd  = 54 |latm  = 53 |lats  = 50|latNS  = N
|longd = 23 |longm = 53 |longs = 10|longEW = E
|coordinates_display= inline,title
|coordinates_type =region:LT_type:city(355000)
|website = {{url|http://www.kaunas.lt}}
}}

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
 |        platums =
 |          vārds = Oto Vehters
 |     vārds_orig = ''Otto Wächter''
 |         attēls = Otto von Wachter.jpg
 |     att_izmērs =
 |  att_nosaukums =
 | dz_gads       = 1901
 | dz_mēnesis    = 07
 | dz_diena      = 08
 | dz_vieta      = [[Vīne]], [[Austroungārijas impērija]]
 |         m_gads = 1949
 |      m_mēnesis = 07
 |        m_diena = 14
 |        m_vieta = [[Roma]], [[Itālija]]
 |      pilsonība =
 |        tautība = [[Vācieši|Vācietis]]
 |       paraksts =
 |         pakāpe = SS-Grupenfīrers
 | dienesta_laiks = (1933-1945)
 |         valsts =
 |      struktūra =
 |        vienība = ''[[Waffen-SS]]''
 |   nodarbošanās =
 |      komandēja =
 |         kaujas =
 |    apbalvojumi =
 |      izglītība =
 |     cits_darbs =
 |    kategorijas =
}}
'''Oto Gustavs fon Vehters''' ({{val|de|Otto Gustav von Wächter}}; dzimis {{dat|1901|07|08}}, miris {{dat|1949|07|14}}), reizēm zināms arī kā '''Oto Vahters''' bija [[advokāts]] un augsta ''[[SS]]'' un [[Nacistiskā Vācija|Nacistiskās Vācijas]] partijas amatpersona. Aktīvi piedalījies [[Holokausts|Holokaustā]], organizējis ieslodzīto nogādāšanu koncentrācijas nometnēs un noindēšanu gāzes kamerās.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ineta Radēviča
 |          attēls = Ineta Radeviča Barcelona 2010.jpg
 |         att_izm = 250px
 |        paraksts = Ineta Radēviča pēc uzvaras [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010. gada Eiropas čempionātā]]
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1981|7|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Krāslava|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta = {{vieta|Latvija|Baltezers|2s=Baltezers (Garkalnes novads)}}
 |          garums = {{mērv|cm=176}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/radevica-ineta-1092799/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|22||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718055242/http://www.london2012.com/athlete/radevica-ineta-1092799/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērv|kg=56}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[Nebraska]]s Universitāte
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]<br />[[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk = 2000
 |        kar_beig = 2012
 |           klubs =
 |        treneris = {{flaga|Krievija}} [[Jevgeņijs Terovanesovs]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{OSS|V=2004}}, {{OSS|V=2012}})
 |            pc-a = 2 ([[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011]])
 |            pc-t = 3 ([[2004. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2004]], [[2006. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2006]], [[2008. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|2008]])
 |            rc-a = 2 ([[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010]], [[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2012]])
 |            rc-t = 2 ([[2005. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2005]], [[2007. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|2007]])
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,92 m {{icon|lr-v}}
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 14,12 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots = {{dat|2012|6|27||bez}}
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalSilver|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Tegu 2011]]|[[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā — Tāllēkšana sievietēm|Tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Barselona 2010]]|[[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā - Tāllēkšana sievietēm|Tāllēkšana]]}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā U-23|Eiropas čempionāts U-23]]}}
{{MedalBronze|[[2001. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā U-23|Amsterdama 2001]]|Tāllēkšana}}
{{MedalBronze|[[2003. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā U-23|Bidgošča 2003]]|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Ineta Radēviča''' (dzimusi {{dat|1981|7|13}} [[Krāslava|Krāslavā]]) ir bijusī [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlētika|vieglatlēte]], startējusi [[tāllēkšana]]s un [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir [[2010. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2010. gada Eiropas čempione]] tāllēkšanā, kā arī [[2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2011. gada Pasaules čempionāta]] sudraba medaļas ieguvēja. Trīs gadus pēc kārtas (2010—2012) tikusi atzīta par gada labāko Latvijas sportisti. Vairākus gadus pēc aktīvās sporta karjeras beigām viņas 2012. gada analīzēs tika konstatēts [[dopings]]<ref name=":0" /> un sportiste tika diskvalificēta, rezultāts anulēts.

sentences:
sveķi — bagātīgs terpēnu avots]]
'''Terpēni''' ({{val-el|terebinthos}} — sveķu koks jeb terpentīnkoks<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 675. lpp.</ref>) ir [[augi|augu]] valstī bieži sastopami [[ogļūdeņraži]]. Tie veidojas no ūdenī nešķīstošiem [[lipīdi]]em. Terpēni pārsvarā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] nepiesātinātie atvasinājumi vai arī sarežģītāki bicikliskie savienojumi. Terpēnu nomenklatūras nosaukumi mēdz būt gari un neparocīgi, tādēļ parasti šīm vielām lieto triviālos nosaukumus. Dažreiz par terpēniem dēvē arī [[terpenoīdi|terpenoīdus]] — terpēnu atvasinājumus, kas bez [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] satur arī citus elementus, parasti [[skābeklis|skābekli]]. Pazīstami terpenoīdi ir [[mentols]] un [[kampars]]. Daudzi terpēni ir optiski aktīvi savienojumi.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = El Huseins Ibn Alī Ibn Abū Tālibs
 |    vārds_orig = {{ara|الحسين ابن علي ابن أبي طالب}}
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 625
 |    dz_mēnesis = 10
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Medīna|Medīnā]], [[Hidžāzs|Hidžāzā]] (tagad {{SAU}})
 |        m_gads = 680
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 10
 |       m_vieta = [[Karbala|Karbalā]], [[Umajādu kalifāts|Umajādu kalifātā]] (tagad {{IRQ}})
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šiītu islāms|šiītu]] imāms
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Sudrabainie mākoņi''' (pazīstami arī kā [[mezosfēra]]s mākoņi) ir reti [[atmosfēra]]s [[mākoņi]], kurus var redzēt tikai [[krēsla]]s laikā un tikai mērenajos un polārajos platumos. Labāk tie ir redzami [[vasara|vasarā]] starp 50° un 60° [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]] gan [[ziemeļu puslode|ziemeļu]], gan [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Kapsētas infokaste
| name        = Glasnevinas kapsēta
| native_name = ''Glasnevin Cemetery/Reilig Ghlas Naíon''
| image       = Historic_Ireland_-_Glasnevin_Cemetery_Is_a_Hidden_Gem_And_Well_Worth_a_Visit_(5544825503).jpg
| imagesize   =
| caption     = Maikla Kollinsa kaps pie infocentra
| map_type    = Īrija
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1832
| country     =
| location    = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| coordinates =
| latd  = 53.372222 | latNS  = N
| longd = 6.277778 | longEW = W
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 50 ha
| interments  = 1,5 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639644/glasnevin-cemetery 639644]
| political   =
}}

sentences: '''"[[Kima Possibla]]"''' bija ''[[Disney Channel]]'' veidots animācijas seriāls, ko demonstrēja no 2002. gada 7. jūnija līdz 2007. gada 7. septembrim. Kopumā tam ir 4 sezonas un 87 sērijas. Šajā rakstā atrodams to uzskaitījums.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, [[laukšpats]]
|ŠtruncaID=8/J.07-20
|ķīm_formula=NaAlSi3O8
|singonija=[[triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, iezilgana, pelēka, sārta
|svītra=Balta
|habituss=Graudi iežos, nereti redzamas kristāla formas
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=6—6,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,528—1,533 nβ = 1,532—1,537 nγ = 1,538—1,542
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|rinda=Asterales|suga_lv=Purva krustaine|suga=S. congestus|ģints_lv=Krustaines|ģints=Senecio|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Senecio congestus|Purva krustaine}}|attēls=Senecio congestus (7833340162).jpg|autors=R.Br.|binomial=Senecio congestus|sinonīmi=- Senecio tubicaulis
- Senecio palustris
- Tephroseris palustris
|kategorijas = jā}}
'''Purva krustaine''' (''Senecio congestus'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Krustaines|krustaiņu]] ģintī. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]]. Sastopama arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{Basketbola komanda
| text_color  = white
| bg_color    = red
| team        = LSU-Baltai
| logo        = Atletas logo.jpg
| logosize    = 100px
| city        = {{flaga|Lietuva}} [[Kauņa]], [[Lietuva]]
| league      = [[LKL|Lietuvas Basketbola Līga]]<br />[[Baltijas Basketbola Līga]]
| conference  =
| division    =
| founded     = [[1993]]
| arena       = [[Kauņas sporta halle]]
| colors      =
| president   = {{flaga|Lietuva}} [[Mindaugs Puidoks]]
| coach       = {{flaga|Lietuva}} [[Dārijs Dikčs]]
| GM          =
| media       =
| affiliates  =
<!---Frančīzes vēsture--->
| name1       = BC Atletas
| dates1      = [[1991]]-[[1998]]
| name2       = BC Topo Centras Atletas
| dates2      = [[1998]]-[[2004. gads|2004]]
| name3       = BC Hidruva-Atletas
| dates3      = [[2004. gads|2004]]-[[2005. gads|2005]]
| name4       = BC Atletas
| dates4      = [[2005. gads|2005]]-[[2007. gads|2007]]
| name5       = BC Aisčiai/Atletas
| dates5      = [[2007. gads|2007]]-[[2008. gads|2008]]
| name6       = BC Aisčiai
| dates6      = [[2008. gads|2008]]-[[2010. gads|2010]]
| name7       = BC Kaunas
| dates7      = [[2010. gads|2010]]-[[2011. gads|2011]]
| name8       = BC Baltai
| dates8      = [[2011. gads|2011]]-[[2012. gads|2012]]
| name9       = BC LSU-Baltai
| dates9      = [[2012. gads|2012]]-
<!---Čempionāti--->
| LKL         = 0
| BBL         = 0
}}

sentences:
'''Bukshēvdeni''' ({{val|de|von Buxhoeveden}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi [[Latvija|Latvijā]] krusta karu laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Krievija|Krievijā]].
Dažādos avotos dzimtas uzvārds sastopams dažādās formās (''Bickeshovede, Bikeshovde, Beckeshovede, de Bekeshovede, Buxhöveden, Buxöhvden, Bukshöwden'').

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viljams Tomass Blanfords
|     vārds_orig = ''William Thomas Blanford,''
|         attēls = WTBlanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zoologs, ģeologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Henrijs Frānsiss Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pallijs''' ({{val-la|pallium}}) ir [[arhibīskaps|arhibīskapa]]- metropolīta vai [[kardināla]]- metropolīta amata zīme, ko [[Romas pāvests]] nēsā pats un piešķir latīņu rita baznīcas arhibīskapiem-metropolītiem vai kardināliem-metropolītiem. Tā ir apļveidīga, apmēram 5 cm plata jēra vilnas lente, ko rotā seši melni zīda krusti, no kuriem trijos iesprauž naglveidīgas zelta brošas un to valkā virs [[ornāts|ornāta]]. Pallijs simbolizē jurisdikciju un kopību ar [[Apustuliskais Krēsls|Apustulisko Krēslu]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Drudzis''' ({{val-la|febris}}) ir [[organisms|organisma]] reakcija, kas izpaužas kā paaugstināta [[cilvēka ķermeņa temperatūra|ķermeņa temperatūra]], tādēļ tautā to bieži tā arī dēvē, tas ir, par '''paaugstinātu temperatūru'''. Drudzis rodas, kad [[mikroorganismi|mikroorganismu]] radītas pirogēnās jeb temperatūru paaugstinošās vielas iedarbojas uz [[termoregulācija]]s centru.
Drudzi atkarībā no temperatūras iedala subfebrilā drudzī (temperatūra līdz 38 °C), mērenā drudzī (līdz 39 °C), augstā drudzī (līdz 41 °C) un hiperpirētiskā drudzī (virs 41 °C).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=drudzis |accessdate=2015. gada 1. martā |year=1984 |publisher=Galvenā enciklopēdiju redakcija |location=Rīga |isbn=}}</ref>

sentences:
'''Dziedzerepitēlijs''' ir viens no [[Epitēlijaudi|epitēlijaudu]] veidiem, tas veido dziedzerus. Dziedzerepitēliju iedala 2 apakšgrupās — ārējās sekrēcijas un iekšējās sekrēcijas dziedzerepitēlijs. Pēc uzbūves to iedala arī vienkārtas un daudzkārtas dziedzerepitēlijā. Vienkārtas dziedzerepitēlijs atrodas tievās zarnas sienā un citās [[gremošanas]] trakta daļās. Tā funkcija ir [[Gļotas|gļotu]] izdalīšana. Savukārt daudzkārtu dziedzerepitēlijs veido sviedru, asaru dziedzerus, dzimumdziedzerus u.c. Tā funkcija ir sviedru, asaru, gļotu u.c. sekrētu izdalīšana.<ref name="epiteliju veidi">{{grāmatas atsauce|last1=Nagle E., Gribuste R.|title=Bioloģija 9.klasei|publisher=Lielvārds|pages=20}}</ref>
Dziedzerepitēlijs var veidot gan [[Iekšējās sekrēcijas dziedzeri|iekšējās sekrēcijas]] (endokrīnos), gan [[Ārējās sekrēcijas dziedzeri|ārējās sekrēcijas]] (eksokrīnos) dziedzerus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|jāizņem enciklopēdijai nepiemērotās sadaļas}}
'''Klases audzinātājs''' ir [[skolotājs]], kurš veic audzināšanas darbību un sniedz atbalstu savas audzināmās klases skolēniem. Viņš sadarbībā ar skolēna ģimeni, skolas pedagogiem un atbalsta personālu un valsts un/vai pašvaldību atbildīgām institūcijām risina ar skolēnu personības veidošanos un attīstību saistītus jautājumus, vienlaicīgi rūpējoties par pedagoģiski un psiholoģiski labvēlīgu klases vidi un saliedētu klases kolektīvu. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf|title=Klases stundu programmas paraugs. Metodiskai materiāls.|last=Pelša|first=Evija|access-date=15.01.2018|date=2016|archive-date=18.02.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf |date=18.02.2018 }}</ref>

sentences:
{{Liberālisms}}
'''Vārda brīvība''' ir vienas no pamattiesībām, ko paredz [[Vispārējā cilvēktiesību deklarācija]]. Plašākā nozīmē ar to saprot tiesības brīvi un publiski jebkādā veidā paust viedokli vai ierosināt darbību, šo tiesību izmantošanas procesā tiekot aizsargātam no jebkādiem centieniem šī viedokļa paušanu nepieļaut. Vārda brīvība sevī iekļauj [[cenzūra]]s aizliegumu.

sentences:
'''Dumbrājs''' ir purvaiņu [[mežs|meža]] augšanas apstākļu tips slapjās kūdraugsnēs, kurā kokaudzi veido [[Melnalksnis|melnalkšņi]] kopā ar [[bērzi]]em. Dumbrājā starp [[cinis|ciņiem]] [[pavasaris|pavasarī]] ilgstoši stāv [[ūdens]], tāpēc tajā ir daudz atmirušu koku stumbru. Zemsedzē aug mitrumu mīloši platlapju augi un papardes.

[[Latvija|Latvijā]] dumbrāji nelielās platībās sastopami visā valsts teritorijā. Lielākie melnalkšņu dumbrāji ir Piejūras zemienē [[Liepāja]]s un [[Rīga]]s apkārtnē un Austrumlatvijas zemienē. Aizņem 4% no Latvijas mežu kopplatības.<ref>Autoru kolektīvs J. Broka vadībā, ''Meža enciklopēdija'', 1. sējums. - Rīga, apgāds "Zelta Grauds", 2003. g., 83.-84. lpp.</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo}}

sentences:
'''Apstrāde ar griešanu''' ({{val|en|machining}}) ir mehāniskās apstrādes veids, kurā, atdalot materiāla slāņus, izstrādājuma virsmai tiek piešķirtas nepieciešamās īpašības. Apstrāde ar griešanu visbiežāk tiek veikta, izmantojot [[Ciparvadība|ciparvadības jeb CNC]] iekārtas [[metālapstrāde]]s, [[kokapstrāde]]s un citās [[apstrādes rūpniecība]]s apakšnozarēs.
{| class="wikitable"
|+Virsmas raupjums (profila vidējā aritmētiskā novirze) un kvalitāte atkarībā no apstrādes veida<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pielaides un sēžas|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Avots|year=1985|pages=150.—154|volume=II}}</ref>
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
! rowspan="56" |
! colspan="2" rowspan="2" |Apstrādes veids
! rowspan="2" |Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes
|-
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|-
| colspan="2" |Automātiskā [[Gāzes griezējdeglis|griešana ar gāzi]]
|12,5...100
|15...17
| rowspan="5" |—
| rowspan="2" |[[Caurspiešana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="4" |Nogriešana
|ar [[Ķēdes zāģis|ķēdes zāģi]]
|25...50
|15...17
|smalkā
|0,05...1,6
|6...7
|-
|ar [[Grieznis|griezni]]
|25...100
| rowspan="2" |14...17
| rowspan="3" |Urbumu kalibrēšana
ar lodīti vai tapni
|pēc urbšanas
|0,4...1,6
|8...9
|7
|-
|ar [[Frēze|frēzi]]
|25...50
|pēc izvirpošanas
|0,4...1,6
| rowspan="2" |7
|—
|-
|ar [[Abrazīvs|abrazīvu]]
|3,2...6,3
|12...15
|pēc izrīvēšanas
|0,05...1,6
|6
|-
| colspan="2" |Galavirsmas pievirpošana
|3,2...12,5
|11...13
|8...9
| colspan="2" |[[Apvelšana]] ar lodīti vai
rullīti, ja sākotnēji Ra = 3,2...12,5 μm
|0,4...1,6
|6...9
|—
|-
| rowspan="3" |[[Ēvelēšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...14
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |[[Izvalcēšana]]
|gludā
|0,4...1,6
|7
|6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11...13
|smalkā
|0,1...0,2
|6
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...10
|7
| rowspan="2" |[[Pieslīpēšana]]
|gludā
|0,4...3,2
|6...7
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Tēšana]]
|rupjā
|25...50
|14...15
|—
|smalkā
|0,1...1,6
|5
|-
|gludā
|3,2...12,5
|12...13
|11
| rowspan="2" |[[Pulēšana]]
|parastā
|0,2...1,6
|6
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Frēzēšana]] ar cilindrisko frēzi
|rupjā
|25...50
|12...14
| rowspan="2" |—
|smalkā
|0,05...0,1
|5
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
| rowspan="4" |Piestrādāšana
(lepēšana)
|rupjā
|0,4
|6...7
|5
|-
|smalkā
|1,6
|8...9
|6...7
|vidējā
|0,1...0,2
|5...6
|—
|-
| rowspan="3" |Frēzēšana ar galafrēzi
|rupjā
|6,3...12,5
|12...14
|—
|smalkā
|0,05
|5
|4 un augstāk
|-
|gludā
|3,2...6,3
|11
|10
|apdares
|0,012...0,025
|—
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...9
|6...7
| rowspan="2" |[[Honēšana]]
|plakņu
|0,1...0,4
|7...8
|6
|-
| rowspan="2" |Ātrfrēzēšana
|rupjā
|3,2
|12...14
|11
|cilindru
|0,05...0,2
|6...7
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|11...13
|8...9
| rowspan="3" |[[Lepēšana]]
|iepriekšējā
|0,2...0,8
| rowspan="2" |6
| rowspan="3" |—
|-
| rowspan="4" |[[Virpošana]] ar garenpadevi
|rupjā
|25...100
|15...17
| rowspan="2" |—
|vidējā
|0,2
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|12...14
|smalkā
|0,025...0,1
|5
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...9
|6
| rowspan="2" |[[Superfinišs]]
|plakņu
|0,2...0,4
| rowspan="2" |5 un augstāk
| rowspan="2" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|6
|5
|cilindru
|0,1...0,4
|-
| rowspan="4" |Virpošana ar šķērspadevi
|rupjā
|25...100
|16...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="3" |[[Vītne]]s griešana
|ar [[Vītņgriezis|vītņgriezi]], [[Vītņurbis|vītņurbi]]
|3,2...12,5
|6...8
|—
|-
|pusgludā
|6,3...12,5
|14...15
|ar griezni, [[Vītņu ķemme|ķemmi]]
| rowspan="2" |3,2...6,3
|6...8
|4...5
|-
|gludā
|3,2
|11..13
|8...9
|ar frēzi
|8
|—
|-
|smalkā
|0,8...1,6
|8...11
|7
| colspan="2" |Vītnes slīpēšana
|1,6...3,2
|4...6
|—
|-
| colspan="2" |Ātrvirpošana
|0,4...1,6
|11
|8...9
| colspan="2" |[[Vītnes velmēšana]] ar rullīšiem
|0,4...0,8
|6...8
|4
|-
| rowspan="2" |[[Urbšana]]
|...15 mm
|6,3...12,5
|12...14
|10...11
| colspan="2" |Vītnes ātruzgriešana (virpuļmetode)
|0,8...6,3
|6...8
|—
|-
|>15 mm
|12,5...25
|12...14
|10...11
| rowspan="4" |[[Zobrats|Zobrata]] zobu apstrāde
|ēvelēšana
|3,2...6,3
| rowspan="2" |7...10
| rowspan="4" |—
|-
| colspan="2" |Pārurbšana
|12,5...25
|12...14
|10...11
|frēzēšana
|1,6...3,2
|-
| rowspan="2" |[[Paplašināšana]]
|rupjā
|12,5...25
|12...15
|—
|slīpēšana
|0,4...0,8
| rowspan="2" |5...6
|-
|gludā
|3,2...6,3
|10...11
|8...9
|[[ševingēšana]]
|0,8...1,6
|-
| rowspan="4" |[[Izvirpošana]]
|rupjā
|50...100
|15...17
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Sagataves [[Anodmehāniskā apstrāde|anodmehāniskā]]
[[Anodmehāniskā apstrāde|griešana]]
|parastā
|25...50
|11...13
|—
|-
|pusgludā
|12,5...25
|12...14
|speciālā
|6,3...12,5
|11
|8...9
|-
|gludā
|1,6...3,2
|8...9
|7
| rowspan="4" |Anodmehāniskā slīpēšana
|rupjā
|1,6...3,2
|6...9
| rowspan="4" |—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
|gludā
|0,2...0,8
|6...7
|-
| colspan="2" |Ātrizvirpošana
|0,4...1,6
|8
|7
|pieslīpēšanas
|0,1...0,4
|5...7
|-
| rowspan="3" |[[Izrīvēšana]]
|pusgludā
|6,3...12,5
|9...10
|8
|apdares
|0,05...0,2
|5...6
|-
|gludā
|1,6...3,2
|7...8
|—
| colspan="2" |Elektrokontaktu urbšana
|25...100
|12...14
|—
|-
|smalkā
|0,4...0,8
|7
|6
| colspan="2" |Elektrodzirksteles slīpēšana
|3,2...25
| colspan="2" |—
|-
| rowspan="3" |[[Caurvilkšana]]
|pusgludā
|6,3
|8...9
| rowspan="2" |—
| rowspan="2" |Elektropulēšana
|dekoratīvā, ja sākotnēji
Ra = 1,6...12,5 μm
|0,4...3,2
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
|gludā
|0,8...3,2
|7...8
|[[Niķelēšana|niķelētu]] pārklājumu, ja sākotnēji
Ra = 1,6...3,2 μm
|0,4...0,8
|—
|-
|apdares
|0,2...0,4
|7
|6
| rowspan="2" |Elektromehāniskā virpošana
|parastā
|3,2...6,3
|6...9
| rowspan="2" |—
|-
| rowspan="2" |[[Piekasīšana]]
|rupjā
|1,6...6,3
|11
|8...9
|gludā
|0,8...3,2
|6...7
|-
|smalkā
|0,1...0,8
|8...9
|6...7
| colspan="2" |Elektromehāniskā nogludināšana
|0,2...0,8
|6...7
|—
|-
| colspan="2" |[[Vīlēšana]]
|1,6...25
|8...11
|6...7
| colspan="2" |Cietsakausējumu apstrāde ar [[Ultraskaņa|ultraskaņu]]
|0,2...0,8
| colspan="2" |—
|-
| colspan="2" |Apstrāde ar [[Smilšpapīrs|smilšpapīru]]
pēc griežņa un frēzes
|0,2...1,6
|8...11
|7...8
| colspan="5" rowspan="7" |
|-
| rowspan="3" |Apaļ[[slīpēšana]]
|pusgludā
|3,2...6,3
|8...11
|—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|6
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|5
|4 un augstāk
|-
| rowspan="3" |Plakanslīpēšana
|pusgludā
|3,2
|8...11
| rowspan="3" |—
|-
|gludā
|0,8...1,6
|6...8
|-
|smalkā
|0,2...0,4
|6...7
|}

sentences: '''Lokstenes viduslaiku pils''' ({{val-de|Slote tor Loxte, Schloβ Loxten}}) bija [[Rīgas arhibīskapija]]s [[Vasalis|vasaļu]] nocietināta muižas pils [[Daugava]]s labajā stāvkrastā pie [[Pļaviņas|Pļaviņām]], iepretī [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] [[Sēlpils viduslaiku pils|Sēlpils cietoksnim]]. Mūsdienās pils pamatu fragmenti atrodas [[Pļaviņu HES ūdenskrātuve]]s dibenā.

sentences:
[[File:World_marriage-equality laws.svg|thumb|upright=2|{{Legend|#025|Viendzimuma laulība}}]]
'''Viendzimuma laulība''' ir [[laulība]] starp viena [[dzimums|dzimuma]] cilvēkiem. Pirmie likumi par viendzimuma laulību pasaulē parādījās pašā 21. gadsimta sākumā. 2024. gadā viendzimuma laulības slēgšana ir legalizēta 35 valstīs ([[Andora|Andorā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], [[Argentīna|Argentīnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Austrija|Austrijā]], [[Beļģija|Beļģijā]], [[Brazīlija|Brazīlijā]], [[Čīle|Čīlē]], [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]], [[Dānija|Dānijā]], [[Ekvadora|Ekvadorā]], [[Francija|Francijā]], [[Islande|Islandē]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Īrija|Īrijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Kolumbija|Kolumbijā]], [[Kostarika|Kostarikā]], [[Luksemburga|Luksemburgā]], [[Malta|Maltā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Portugāle|Portugālē]], [[Somija|Somijā]], [[Spānija|Spānijā]], [[Šveice|Šveicē]], [[Ķīnas Republika|Taivānā]], [[Urugvaja|Urugvajā]], [[Vācija|Vācijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]]). Dažās valstīs viendzimuma laulību var noslēgt tikai atsevišķos apgabalos ([[Meksika|Meksikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]). Vairāku valstu valdības ir izteikušas gatavību nākotnē viendzimuma laulību legalizēt.

sentences: '''Fidijs''' ({{val|el|Φειδίας}}, ''Pheidías''; dzimis ap 480. gadu p.m.ē., miris 430. gadā p.m.ē.) bija sengrieķu [[skulptors]], [[gleznotājs]] un [[arhitekts]].

sentences: '''6. novembris''' ir gada 310. diena (311. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 55 dienas.

sentences: '''Bezvējš''' ir [[laikapstākļi]], kad [[vējš]] vai nu nepūš nemaz, vai arī tā ātrums ir mazāks par 0,5 m/s. Šādu vēju cilvēks nevar sajust, tāpēc viņam šķiet, ka vēja nav nemaz. Visbiežāk bezvējš novērojams pie [[ekvators|ekvatora]], kur beidz pūst [[pasāti]], kā arī [[Sibīrija]]s austrumdaļā [[ziema|ziemā]]. Tur vēja ātrums var būt tikai 0—0,2 m/s. Bieži vien bezvējš ir naktīs, no rīta un vakarā. Bezvējš no pavisam niecīga vēja (vēja vēsmas) atšķiras ar to, ka pilnīgā bezvējā cilvēks stāvot nevar sajust, ka pūš vējš, no skursteņiem dūmi ceļas augšup vertikāli vai arī tos nepūš prom, koku lapas nekustas, [[upe|upēs]] vai [[ezers|ezeros]] nav viļņu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Orange slug.jpg
| att_nosaukums = Sarkanais kailgliemezis (''Arion rufus'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| virstips = Lophotrochoza
| virstips_lv = Spirālveidīgie
| tips = Mollusca
| tips_lv = Gliemji
| klase = Gastropoda
| klase_lv = Gliemeži
| apakšklase = Pulmonata
| apakšklase_lv = Plaušgliemeži
| kārta = Stylommatophora
| kārta_lv = Kātacu plaušgliemeži
| kārta_r = Kātacu plaušgliemežu kārta
| virsdzimta = Arinoidea
| virsdzimta_lv = Meža kailgliemeži
| virsdzimta_r = Meža kailgliemežu virsdzimta
| dzimta = Arionidae
| dzimta_lv = Meža kailgliemeži
| dzimta_r = Meža kailgliemežu dzimta
| ģints = Arion
| ģints_r = Arion (gliemeži)
| binomial  - Arion, <small>(A.Férussac, 1819)</small>
}}
'''''Arion''''' ir [[meža kailgliemežu dzimta]]s (''Arionidae'') [[ģints (bioloģija)|ģints]]. Lielākā daļa ģints sugu sastopamas [[Ibērijas pussala|Ibērijas pussalā]].<ref>J. Quinteiro, J. Rodriguez-Castro, J. Castillejo, J. Iglesias-Piñeiro, M. Rey-Méndez. (2005). [http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/j.1439-0469.2005.00307.x/abstract?deniedAccessCustomiseMessage=&userIsAuthenticated=false Phylogeny of slug species of the genus ''Arion'': evidence of monophyly of Iberian endemics and of the existence of relict species in Pyrenean refuges.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160307213801/http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/j.1439-0469.2005.00307.x/abstract?deniedAccessCustomiseMessage=&userIsAuthenticated=false |date={{dat|2016|03|07||bez}} }} ''Journal of Zoological Systematics and Evolutionary Research'' 43. sējums, 2. izdevums, 139-148. lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nakts reportieris
 | oriģinālnos = ''Nightcrawler''
 |      attēls = NaktsReportieris.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* Mišels Litvaks
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Tonijs Gilrojs]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Džeiks Jillenhols
* [[Renē Ruso]]
* [[Rizs Ahmeds]]
* [[Bils Pakstons]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Bold Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|5|Toronto kinofestivāls|2014|10|31|ASV|2014|11|13|Itālija|}}
 |      ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014|title=Nightcrawler|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2018|08|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180816062552/http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightcrawlers.htm|title=Nightcrawler|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|7|1||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nakts reportieris"''' ({{val|en|Nightcrawler}}) ir 2014. gada ASV trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Renē Ruso]], [[Rizs Ahmeds]] un [[Bils Pakstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|5||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Nadija Dorofejeva
| Attēls = Надія Дорофєєва.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dorofejeva 2021. gadā
| Dz_vārds = Nadija Dorofejeva
| Pseidonīms = DoDo; DOROFEEVA; Nadija Dorofejeva; Nadja Dorofejeva
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|4|21}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Simferopole|td=Ukraina}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, TV raidījumu vadītāja, dizainere, blogere
| Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
| Gadi = 2005—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * MOZGI Entertainment (2010—pašlaik)
| Darbojies_arī = ''M.Č.S.'' (2005—2007); ''[[Vremja i Steklo]]'' (2010—2020)
| Mlapa = {{URL|https://mozgient.com/dorofeeva}}
| Dzimums = S
}}
'''Nadija Dorofejeva''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Надія Володимирівна Дорофєєва''; dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[21. aprīlis|21. aprīlī]]), profesionāli pazīstama arī kā '''DOROFEEVA,'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615|title=Надя Дорофєєва заінтригувала мережу анонсом пісні|website=web.archive.org|access-date=2022-05-29|date=2020-11-17|archive-date=2020-11-17|archive-url=https://web.archive.org/web/20201117020038/https://lifestyle.24tv.ua/nadya-dorofyeyeva-zaintriguvala-merezhu-anonsom-novini-shou-biznesu_n1456615}}</ref> ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]], [[Komponists|komponiste]], [[Dizains|dizainere]], [[Blogeris|video blogere]] un [[aktrise]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Verpakovskis''' var būt:

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Svari
| abbreviation = Lib
| name_latin = Libra
| RA = 15
| dec = -15
| areatotal = 538
| arearank = 29. vieta
| numbermainstars = 4, 6
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Zubenelšemali
| starmagnitude = 2,6
| neareststarname = ''HD 131977''
| stardistance = 19,3
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Čūsknesis]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 65
| latmin = 90
}}

sentences: '''Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis''' ir [[patskanis]], kas sastopams vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] tā atspoguļošanai izmanto zīmi {{IPA|[ɯ]}}. Tā [[labializācija|noapaļotā]] versija ir patskanis {{IPA|[u]}}. Nenoapaļotu augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskani var realizēt izrunājot skaņu {{IPA|[u]}} un saplacinot lūpas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:ASV mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:ASV vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2545''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2545''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 759
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2020
| Starts                 = {{dat|2020|3|16|SK}} 18:28:10 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43 / 4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2544]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2547]]''
}}
'''''Kosmos-2545''''' (''Космос-2545'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tam ir ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 760. Tas orbītā tika palaists 2020. gada martā. ''Kosmos-2545'' tika izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 24.

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia sylvatica (L.)
| attēls = Vicia sylvatica, Wood Vetch, Porth y Nant, North Wales, July 2022.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia sylvatica
| suga_lv = Meža vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glioksilskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=С2Н2О3
|molmasa=74,04
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=—93 °C
|viršanas temperatūra=111 °C
}}
'''Glioksilskābe''' (oksoetānskābe, formilskudrskābe, OCH−СООН) ir vienkāršākā aldehīd[[karbonskābe]]. Bezūdens glioksilskābe ir bezkrāsains, higroskopisks sīrupveida šķidrums. Glikolskābes sāļus un esterus sauc par '''glioksilātiem'''.

sentences: '''Magnētiskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs. Tā ir reizinātājs visās formulās, pēc kurām aprēķina [[Magnētiskā lauka indukcija|magnētiskā lauka indukciju]] vai magnētisko spēku atkarībā no [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]] strāvas kontūrā.

sentences: '''Konvencija par bērna tiesībām''' ir 1989. gadā pieņemtā un 1990. g. spēkā stājusies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] konvencija. Tai ir 196 dalībvalstis; no ANO dalībvalstīm konvenciju parakstīja, bet par dalībvalstīm pagaidām nekļuva ASV.<ref>[https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=IV-11&chapter=4&clang=_en]</ref> Konvencijas izpildi uzrauga Bērna tiesību komiteja 18 ekspertu sastāvā, izskatot un vērtējot dalībvalstu ziņojumus, kā arī izdodot komentārus konvencijai.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšžokļa kauls |
  Latin        = Maxilla |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray189.png |
  Caption      = Augšžokļa kauls iekrāsots zaļš (no sāna).|
  Image2       = Gray190.png|
  Caption2     = Augšžokļa kauls iekrāsots dzeltens (no priekšas).|
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Ķengaraga dīķis''' ir ūdenstilpe, kas atrodas pie Tirdzniecības centra "Ščecina" un [[Rīgas 51. vidusskola]]s (attiecīgi [[Latgales iela (Rīga)|Latgales iela]] 264 un 262). Dīķis savienots ar [[Daugava|Daugavu]] caur kanālu, kuram pāri iet gājēju tiltiņš ([[Ķengaraga promenāde]]). Dīķa centrā ir neliela saliņa.

sentences:
({{formatnum:472960}} km²)|border=#ef2929}}
{{Legend|#215eba|[[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes]]-[[Filhnera šelfa ledājs]] ({{formatnum:422420}} km²)|border=#4383d7}}
{{Legend|#73d216|[[Eimerija šelfa ledājs]] ({{formatnum:62620}} km²)|border=#8ae234}}
{{Legend|#edd400|[[Larsena šelfa ledājs]] ({{formatnum:48600}} km²)|border=#fce94f}}
{{Legend|#f57900|[[Rīsera-Larsena šelfa ledājs]] ({{formatnum:48180}} km²)|border=#ce5c00}}
{{Legend|#75507b|[[Fimbula šelfa ledājs]] ({{formatnum:41060}} km²)|border=#ad7fa8}}
{{Legend|#c17d11|[[Šekltona šelfa ledājs]] ({{formatnum:33820}} km²)|border=#e9b96e}}
{{Legend|#7377c5|[[Džordža VI šaurums]] ({{formatnum:23880}} km²)|border=#bec1fc}}
{{Legend|#1a3c6e|[[Rietumu šelfa ledājs]] ({{formatnum:16370}} km²)|border=#29508a}}
{{Legend|#2b5d0a|[[Vilkinsa šelfa ledājs]] ({{formatnum:13680}} km²)|border=#8aa678}}
]]

sentences: '''7. decembris''' ir gada 341. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (342. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 24 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Antalis vulgaris.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Antalis vulgaris}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Scaphopoda
| klase_lv =Lāpstkāji
| iedalījums =
* kārta {{TaksoSaite|Dentaliida|Ilkņveida lāpstkāji}}
* kārta {{TaksoSaite|Gadilida|Mazie lāpstkāji}}
| kategorijas =nē
}}
'''Lāpstkāji''' (''Scaphopoda'') ir [[gliemji|gliemju]] tipa (''Mollusca'') [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klase. Tie ir savdabīgi gliemji, kas ieņem starpstāvokli starp [[gliemeži]]em un [[Gliemenes|gliemenēm]], atgādinot vienus un otrus, gan pēc ārēja izskata, gan pēc iekšējās uzbūves. Lāpstkāji ir tikai [[jūra]]s [[organismi]], kas dzīvo tuvu krastam, ierakušies smiltīs vai dūņās.

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences: '''Starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts''' ({{val-en|International Alphabet of Sanskrit Transliteration}}, saīs. '''IAST''') ir sanskrita latinizācijas akadēmiskais standarts. SSTA ir pamatalfabēts, kas tiek lietots drukātajās publikācijās, - grāmatās un žurnālos, un paplašinoties [[Unikods|Unikoda]] fontu pieejamībai, tas arvien vairāk tiek lietots arī elektroniskajos tekstos. Tas ir balstīts uz standartu, kas ir pieņemts Orientālistu kongresā, [[Atēnas|Atēnās]], [[1912]]. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=sadalās pie 200 °C
|viršanas temperatūra= —
}}
'''Heksaoksibenzols''' (heksahidroksibenzols, С6(ОН)6) pieder pie daudzvērtīgajiem [[fenoli]]em. Heksaoksibenzols ir balti adatveida kristāli. Ūdenī šķīst slikti.

sentences: '''9. decembris''' ir gada 343. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (344. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 22 dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lažas pagasts
| karte             = Lažas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Lažas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Lažas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Apriķi
| platība           = 160,1
| iedzīvotāji       = 517
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 517 / 160.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
glacioloģisko pētījumu [[polārstacija]] [[Kempreivena]] uz [[Grenlande]]s [[ledus vairogs|ledus vairoga]]]]
'''Glacioloģija''' (no {{val|la|glacies}} — ‘ledus’ un {{val|el|λόγος}} — ‘vārds, mācība’) ir zinātne par dabīgo [[ledus|ledu]] visās tā izpausmēs [[Zeme]]s virsū, [[atmosfēra|atmosfērā]], [[hidrosfēra|hidrosfērā]] un [[litosfēra|litosfērā]]. Glacioloģijas izpētes vienots dabas objekts ir [[glaciosfēra]] un to veidojošās nivāli glaciālās sistēmas. Radusies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā kā [[kalns|kalnu]] [[ledājs|ledāju]] pētniecība. Glacioloģija ir starpdisciplīnu [[zinātne]], kas cieši sadarbojas ar citām dabaszinātņu nozarēm: [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[bioloģija|bioloģiju]], [[ekoloģija|ekoloģiju]] u.c.<ref>[http://www.hls-dhs-dss.ch/textes/d/D24472.php Historischen Lexikon der Schweiz. Glaziologie]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Atriebība sieviešu gaumē
| attēls = The Other Woman (2014 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Other Woman''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Niks Kasavetess]]
| producents = [[Džūlija Jorna]]
| scenārija autors = [[Melisa Steka]]
| galvenajās lomās = * [[Kemerone Diasa]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Keita Aptone]]
* [[Nikolajs Kosters-Valdau]]
* [[Nikija Mināža]]
* [[Teilors Kinnijs]]
* [[Dons Džonsons]]
| mūzika = [[Ārons Zigmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[LBI Productions]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|3|31|Amsterdamas pirmizrāde|2014|4|25|ASV|2014|5|2|Latvija|}}
| ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/other-woman-2014|title=The Other Woman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 16, 2019|archive-date={{dat|2016|11|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161114201322/http://bbfc.co.uk/releases/other-woman-2014}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=otherwoman14.htm|title=The Other Woman (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 16, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|196,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Atriebība sieviešu gaumē"''' ({{val|en|The Other Woman}}) ir 2014. gada komēdija, kuras režisors ir [[Niks Kasavetess]]. Galvenās lomas atveido [[Kemerone Diasa]], [[Leslija Manna]], [[Keita Aptone]], [[Nikolajs Kosters-Valdau]], [[Nikija Mināža]], [[Teilors Kinnijs]] un [[Dons Džonsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|3|31||bez}} Amsterdamā.

sentences: '''Uzņēmējdarbības ētika''' jeb '''biznesa ētika''' ir [[Lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] un [[Profesionālā ētika|profesionālās ētikas]] forma, kas izskata ētikas principus un [[Morāle|morālās]] vai [[Ētika|ētiskās]] problēmas, kas var rasties [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] vidē. Tā attiecas uz visiem uzņēmējdarbības aspektiem un attiecas gan uz [[Indivīds|indivīdu]], gan uz organizācijas rīcību.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Fall 2021|title=Business Ethics|url=https://plato.stanford.edu/archives/fall2021/entries/ethics-business/|publisher=Metaphysics Research Lab, Stanford University|date=2021|first=Jeffrey|last=Moriarty}}</ref> Uzņēmējdarbības ētikas normas, vērtības un prakse ir principi, kas nosaka organizācijas darbības kultūru, uzņēmuma [[Reputācija|reputāciju]], vadības mehānismus, un vada uzņēmējdarbības mērķu realizāciju ikdienā.<ref>[http://www.politika.lv/index.php?id=5834 POLITIKA.LV :: BETIL projekts: jautājumi un atbildes<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Eleventh edition|title=Business ethics : ethical decision making and cases|url=https://www.worldcat.org/oclc/937450119|date=2017|location=Boston, MA|isbn=1-305-50084-9|oclc=937450119|first=O. C.|last=Ferrell}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|rokoperu|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
'''[[Rokopera]] Lāčplēsis''' ir latviešu [[mūzikls]] ar [[Zigmārs Liepiņš|Zigmara Liepiņa]] mūziku un [[Māra Zālīte|Māras Zālītes]] libretu. Librets sarakstīts 1986./87. gadā. Pirmizrāde notika 1988. gada 23. augustā. Saskaņā ar Māras Zālītes mājaslapā sniegto informāciju<ref>[https://web.archive.org/web/20070928004745/http://www.marazalite.lv/html/dramatugija/25450.php Māra Zālīte. Dramaturģija. Libreti.]</ref> pavisam bijušas 43 izrādes, kuras ik reizi noskatījās 4 000 skatītāju; pieskaitot koncertuzvedumu skatītājus, skaits pārsniedz 180 000.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida kalcija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 471-34-1
|      ķīmiskā formula = CaCO3
|              molmasa = 100,087
|              blīvums = 2830
|  kušanas temperatūra = 1090 K (825 °C)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 14 mg/100 ml
(praktiski nešķīst)
|                 citi =
}}
'''Kalcija karbonāts''' (CaCO3) ir balta, kristāliska viela. Tas ir plaši sastopams dabā, [[kaļķakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] veidā. Kalcija karbonātu lieto par [[kalcijs|kalcija]] savienojumu un [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīda]] izejvielu. Kalcija karbonāts ir nešķīstoša viela, tomēr tas ir sastopams cietā ūdenī (galvenokārt [[hidrogēnkarbonāti|hidrogēnkarbonāta]] veidā). Kalcija karbonāts reaģē ar stiprām skābēm, izdalot CO2.

sentences:
<!-- [[en:Category:Seas]] -->
{{Commonscat|Seas}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Benjamiņš''' (sieviešu dzimtē [[Benjamiņa]]) var būt:

sentences: '''Endotoksīni''' ir īpaši [[baktērijas|baktēriju]] [[toksīns|toksīni]], kas veidojas, baktērijām ejot bojā. Šādu toksīnu iedarbība ir nespecifiska. Veidojas galvenokārt, gramnegatīvo baktēriju [[šūnapvalks|šūnapvalkam]] atdaloties un [[šūna|šūnām]] sabrūkot. Pēc ķīmiskās uzbūves tie ir [[lipopolisaharīdi|lipopolisaharīdu]] un [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] kompleksi. Endotoksīni ir karstumizturīgi toksīni, spēj izturēt arī 1 h ilgu 120 °C temperatūru.

sentences: '''Amplitūda''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''amplitudo'' — ‘plašums’) ir statistisks raksturlielums, kas nosaka lielākās vērtības ''max'' un mazākās vērtības ''min'' starpību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika/8-klase/ievads-statistika-3182/re-5e23b44f-270e-46bb-9601-9243c5877b45|title=Statistiskie rādītāji — teorija. Matemātika, 8. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2021-10-18|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dagnija Zigmonte
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1997
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 24
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Angļu valodas institūts|Rīgas pedagoģiskais institūts]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dagnija Zigmonte''' (dzimusi {{dat|1931|6|7}} [[Rīga|Rīgā]], mirusi {{dat|1997|2|24}} [[Rīga|Rīgā]])<ref name="lat">{{LAT e|5|932}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[Scenārists|scenāriste]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Graužupīte
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=33 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 6,7
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Graužupīte''' (arī '''Graužupe''') ir [[Daugava]]s labā krasta pieteka. Upe sākas mežainā apvidū [[Rembates pagasts|Rembates pagastā]]. Pēc tam tā tek caur Lielvārdes ziemeļrietumu robežu un ietek pie Lielvārdes rietumu robežas. Tā veido robežu starp [[Lielvārde]]s pilsētu un [[Rembates pagasts|Rembates pagasta]] [[Graužupes|Graužupēm]].<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97655 |title=Informācija par objektu: Graužupīte |accessdate={{dat|2023|04|10||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> Graužupīti šķērso [[Autoceļš A6 (Latvija)|autoceļš A6]] ([[Rīga]]—[[Daugavpils]]—[[Krāslava]]—Baltkrievijas robeža ([[Patarnieki]])).

sentences:
'''Fāžu likums''' apraksta sakarību starp iespējamo brīvības pakāpju skaitu (''B''), [[fāze (termodinamika)|fāžu]] skaitu (''F'') un komponentu skaitu (''K''), līdzsvarā esošā [[Noslēgta sistēma|slēgtā sistēmā]].
:<math>B=K-F+2 \ </math>
Tas nozīmē, ka līdzsvara apstākļos [[Gibsa enerģija]] visām fāzēm ir vienāda. Sistēmas mainīgie parametri var būt [[temperatūra]] un [[spiediens]].

sentences: '''Alerģija''' ir organisma reakcija uz organismā vai vidē esošām specifiskām vielām — [[alergēns|alergēniem]]. Alerģijai parasti ir nepatīkamas izpausmes, piemēram, [[nātrene]], [[dermatīts]], [[tūska]], izsitumi, alerģiskas [[iesnas]], šķaudīšana.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Gazālī
|    vārds_orig = {{ara|الغزالي}}
|        attēls = Al-Ghazali.png
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Gazālī ilustrācija
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1057
|    dz_mēnesis = 7
|      dz_diena = 5
|      dz_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1111
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 19
|       m_vieta =  [[Tūsa]], [[Horasāna]], [[Lielā Seldžuku impērija]] (tagad {{vieta|Irāna|Rezāvi Horasāna}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = islāma filozofija
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = "[[Reliģisko zināšanu atdzimšana]]"
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kodiakas arhipelāgs
|attēls              = Kodiak Island map in Alaska.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kodiak Archipelago''
|izvietojums         = [[Aļaskas līcis]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=36|lats= |latNS=N
|longd=152|longm=54|longs= |longEW=W
|platība             = 13 890
|garums              = 285
|platums             = 108
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Konjaga smaile
|augstums            = 1362
|salu skaits         = 186
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|valsts1              =
|valsts1 adm vienības tips  =
|valsts1 adm vienība        =
|iedzīvotāji         = 13 910
|blīvums             = 1,0
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]
|valsts1 lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Kodiakas arhipelāgs''' ({{val|en|Kodiak Archipelago}}) ir salu grupa [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aļaskas līcis|Aļaskas līcī]].<ref>{{PZT|315|Kadjakas arhipelāgs}}</ref> Administratīvi pieder [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstij, kur kopā ar nelielu [[Aļaskas pussala]]s piekrastes daļu veido Kodiakas salas boro. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Kodiaka (pilsēta)|Kodiaka]]s pilsēta.

sentences:
{{starpviki+}}
'''Aprikotīns''' ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]] — caurspīdīgi [[aprikozes|aprikozu]] krāsas [[olis|oļi]]. Aprikotīnu atrod [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Ņūdžersija]]s štatā, Keipmejā, Sansetbīčā.

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name=Komunarka
|native_name=Коммунарка
|image_skyline=Kommunarka Village.jpg
|image_caption=
|latd=55 |latm=33 |lats=52 |latNS=N
|longd=37 |longm=28 |longs=03 |longEW=E
|pushpin_map=Maskava
|map_caption=Mitišči [[Maskavas apgabals|Maskavas apgabala]] kartē
|image_shield=
|shield_size=70px
|image_flag=
|CityDay=
|settlement_type=Ciemats
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=[[Krievijas administratīvais iedalījums|Pilsēta]]
|subdivision_name1=[[Maskava]]
|subdivision_type2=[[Maskavas administratīvais iedalījums|Apmetne]]
|subdivision_name2=[[Sosenska]]
|leader_title=
|leader_name=
|area_total_km2=
|population_as_of=2010
|population_total=5223
|population_density_km2=
|PopulationRank=
|established_title=
|established_date=
|established_title1=
|established_date1=
|postal_code_type=Pasta indekss
|postal_code=108814, 142770
|area_code=+7 495
|website=
}}
'''Komunarka''' ({{val|ru|Коммунарка}}) ir ciemats [[Krievija]]s galvaspilsētas [[Maskava]]s administratīvajās robežās, [[Sosenska]]s municipālā veidojuma lielākā apdzīvotā vieta un [[pārvaldes centrs]]. Izvietojies 4 km uz dienvidiem no Maskavas apvedceļa. Savienots ar [[Maskavas metro]] līniju. Apdzīvotā vieta izveidojusies 1920. gados kā [[padomju saimniecība]]s «Kommunarka» ciemats.

sentences:
.]]
'''Nerūsošais tērauds'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Ner%C5%ABso%C5%A1ais%20t%C4%93rauds&list=&lang=LV&h=yes|title=Nerūsošais tērauds|publisher=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}}}</ref> ir [[tērauds]], kas ir [[korozija|korozijizturīgs]] dažādās vidēs, piemēram, gaisā, [[ūdens|ūdenī]], kā arī dažādās agresīvās vidēs. To iegūst, [[sakausējums|sakausējot]] [[dzelzs|dzelzi]] ar dažādiem metāliem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ādolfs Teodors Kupfers
|          vārds_orig = ''Adolph Theodor Kupffer''
|              attēls = Kupfer Adolf.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1799
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1865
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
|             zinātne = [[mineraloģija]], [[meteoroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ķepovas pagasts
| karte             = Ķepovas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Neikšāni
| platība           = 57,5
| iedzīvotāji       = 170<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr:170/ 57.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Ķepovas pagasts''' ir viena no [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] administratīvajām teritorijām, [[Baltkrievija]]s pierobežā. Robežojas ar sava novada [[Asūnes pagasts|Asūnes]], [[Svariņu pagasts|Svariņu]], [[Bērziņu pagasts|Bērziņu]] un [[Robežnieku pagasts|Robežnieku]] pagastiem.

sentences: '''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olivers Kromvels
| vārds_orģ = ''Oliver Cromwell''
| attēls = Oliver Cromwell.jpg
| amats = [[Lords Protektors]]
| term_sākums = {{Dat|1653|12|16|N}}
| term_beigas = {{Dat|1658|09|03|N}}
| priekštecis = [[Čārlzs I Stjuarts]] (karalis)
| pēctecis = [[Ričards Kromvels]] (Lords Protektors)
| dzim_dati = {{Dat|1599|4|25}}
| dzim_vieta = [[Hantingdona]], [[Kembridžšīra]], {{flaga|Anglija}} [[Anglijas karaliste]]
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1658|9|3|1599|4|25}}
| mir_vieta = [[Londona]],  [[Anglijas republika]]
| tautība =
| partija =
| dzīvesb =
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = [[kalvinisms]]
| paraksts = Autograph-OliverCromwell.png
| piezīmes =
}}
'''Olivers Kromvels''' ({{val|en|Oliver Cromwell}}, dzimis {{Dat|1599|4|25}}, miris {{Dat|1658|9|3}}) bija [[Anglijas Karaliste|angļu]] 17. gadsimta pirmās puses karavadonis un politiķis. [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā izvirzījās par vienu no [[Jaunā parauga armija]]s militārajiem līderiem. Pēc tam, kad 1649. gadā ar nāvi tika sodīts karalis [[Čārlzs I Stjuarts]], Kromvels dominēja valsts politikā, iekaroja [[Skotija|Skotiju]] un [[Īrija|Īriju]], bet no 1653. līdz 1658. gadam ieņēma [[Lords Protektors|Lorda Protektora]] amatu, faktiski būdams [[diktators]].

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Zemgale|Zemgalē]]|Misa|Misa}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Misa
| attēls            = Misa pie Pēterniekiem.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Misa pie [[Pēternieki (Olaines pagasts)|Pēterniekiem]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Valles pagasts]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Iecava (upe)|Iecava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=42 | sāk_gar_s=26 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=46 | iet_gar_s=56 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 108
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,4
| kritums           = 42
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,22
| baseins           = 902,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Taļķe]], [[Zvirgzde (upe)|Zvirgzde]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Misa'''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=66429 |title=Informācija par objektu: Misa |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Iecava (upe)|Iecavas]] labā krasta pieteka [[Zemgale|Zemgalē]]. Tā kā lielāko daļu Iecavas ūdeņu [[Velna grāvis (Garozes pieteka)|Velna grāvis]] caur [[Garoze (upe)|Garozi]] novada [[Lielupe|Lielupē]], Iecavas lejtecē lielāko daļu sastāda Misas ūdeņi. Misas ūdeņus intensīvi izmanto [[Olaine]]s pilsētas un rūpnīcu vajadzībām, tādēļ papildu ūdens tiek pievadīts pa [[Daugavas—Misas kanāls|Daugavas—Misas kanālu]] no [[Ķekava (upe)|Ķekavas]] un [[Daugava]]s.<ref>{{latvijas daba}}</ref>

sentences: Atsevišķu '''molekulu masas''' ir ļoti mazas. Piemēram, 1 [[grams|g]] [[ūdens]] satur <math> 3,7 \cdot 10^{22} \ </math> molekulas. Tāpēc vienas ūdens molekulas masa <math> m_{oH_2O} \approx \frac{1}{3,7 \cdot 10^{22}} g \approx 3 \cdot 10^{-23} g \ </math>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktās mammas
| attēls                   = Bad Moms poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Moms''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Skots Mūrs]]
* [[Džons Lūkass]]
| producents               =
* [[Sjūzana Toda]]
* [[Bills Bloks]]
| scenārija autors         =
* Džons Lūkass
* Skots Mūrs
| galvenajās lomās         =
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Kristena Bella]]
* [[Katrīna Hāna]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Džejs Hernandezs]]
* [[Ennija Mamolo]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[STX Entertainment|STX Films]]''
* ''[[Huayi Brothers Pictures]]''
* ''[[Bill Block Media]]''
* ''[[Suzanne Todd Productions]]''
* ''[[Virgin Produced]]''
| izplatītājs              = ''STX Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|7|19|Ņujorka|2016|7|29|ASV|2016|8|12|Latvija|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-moms-2016|title=Bad Moms|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=untitledlucasmoore.htm|title=Bad Moms (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|183,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Sliktās mammas 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Sliktās mammas"''' ({{val|en|Bad Moms}}) ir 2016. gada komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Skots Mūrs]] un [[Džons Lūkass]]. Galvenās lomas atveido [[Mila Kūnisa]], [[Kristena Bella]], [[Katrīna Hāna]], [[Kristīna Eplgeita]], [[Džejs Hernandezs]], [[Ennija Mamolo]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|7|19||bez}} Ņujorkā. Filmai 2017. gadā iznāca turpinājums "[[Sliktās mammas 2]]".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Interešu zona
| operators = [[Lukašs Žals]]
| attēls = Interesu-zona.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Džonatans Gleizers]]
| producents = * Džeimss Vilsons
* Eva Puščiņska
| scenārijs = Džonatans Gleizers
| aktieri = * [[Kristians Frīdels]]
* [[Sandra Hillere]]
| mūzika = [[Mika Levi]]
| oriģinālnos = ''The Zone of Interest''
| studija = * ''Film4''
* ''Access''
* ''Polish Film Institute''
* ''JW Films''
* ''Extreme Emotions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[A24]]''
* ''Gutek Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|19|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2023|12|15|ASV|2024|3|29|Latvija}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{POL}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Poļu valoda|poļu]]
* [[Jidišs|jidišs]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt7160372/|title=
The Zone of Interest (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Interešu zona"''' ({{Val|en|The Zone of Interest}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Polija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džonatans Gleizers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Frīdels]] un [[Sandra Hillere]]. Filma daļēji balstīta [[Mārtins Eimiss|Mārtina Eimisa]] tāda paša nosaukuma 2014. gada romānu.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Frenks Džerviss
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Frank Jarvis''
 |              attēls = JarvisFrank 1900.jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Frenks Vašingtons Džerviss
 |              dz_dat = {{dat|1878|8|31}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Kalifornija (Pensilvānija)}}
 |             mir_dat = {{dat|1933|6|2}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Seviklija}}
 |             tautība = amerikānis
 |              garums = 167 cm
 |               svars = 58 kg
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 zelta
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold         | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Flammendes Käthchen - Kalanchoe blossfeldiana.JPG|att_nosaukums=Blosfelda kalanhoja ar rozā, pildītiem ziediem|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe blossfeldiana|suga_lv=Blosfelda kalanhoja}}
'''Blosfelda kalanhoja''' (''Kalanchoe blossfeldiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs krāšņo un daudzveidīgo ziedu dēļ. Nosaukta par godu vācu botāniķim Robertam Blosfeldam (''Robert Blossfeld'').

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Roger Penrose''
| attēls = Roger Penrose at Festival della Scienza Oct 29 2011.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Rodžers Penrouzs 2011. gadā
| dz_gads = 1931
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 8
| dz_vieta = [[Kolčestera]], [[Eseksa]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| vecāki = [[Laionels Penrouzs]]
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]],
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]], [[kosmoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[matrica]]s [[Mūra-Penrouza pseidoinversija]], [[Penrouza mozaīka]], [[tvistoru teorija]] ''(twistor theory)'', [[kosmiskās cenzūras hipotēze]], [[spinu tīkls]] (''spin network''), [[laiktelpa]]s ģeometrija
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2020)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Sers Rodžers Penrouzs''' ({{val|en|Sir Roger Penrose}}, dzimis {{dat|1931|8|8}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[matemātiķis]] un [[fiziķis]]. Viņš ir emeritēts profesors [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. Pazīstams ar pētījumiem [[relativitātes teorija|vispārīgajā relativitātes teorijā]], un līdz ar [[Stīvens Hokings|Stīvenu Hokingu]] ir viens no mūsdienu pazīstamākajiem [[kosmoloģija|kosmologiem]]. Penrouzs ir darbojies arī atpūtas matemātikā un [[Zinātnes filozofija|zinātnes filozofijā]].

sentences:
{{Vikistipendija
<!-- aizpilda iesniedzējs -->
 |                 numurs = 12
 |                   gads = 2015
 |    iesniegšanas datums = {{dat|2015|12|1}}
 |                statuss = pabeigts
 |       dalībnieka vārds = {{u|Sveicējs}}
 |               apraksts = Vēlos iegādāties grāmatu "Latvijas augi", lai paplašinātu mūsu augu rakstus.
 |       projekta grafiks = Grāmatu iegādāšos uzreiz pēc apstiprināšanas, rakstu papildināšu veikšu triju mēnešu laikā.
 |             pamatojums = Plānoju trīs mēnešu laikā papildināt 50 esošos rakstus un izveidot 50 jaunus rakstus.
 |               finanses = Grāmatas cena interneta grāmatnīcā ir 25 EUR, piegāde bezmaksas. Citu izdevumu nav.
 |        pieteiktā summa = 25
<!-- aizpilda, apstiprinot vikistipendiju -->
 | apstiprināšanas datums = {{dat|2015|12|8}} aizpilda pie apstiprināšanas
 |                 lēmums = Pieteikums apstiprināts, kopienas kopējais viedoklis ir pozitīvs. Plānotās izmaksas: par 1 EUR 2 jauni un 2 papildināti raksti ir pieņemamas.
 |              apmaksāts = 25
<!-- aizpilda iesniedzējs, pabeidzot projektu -->
 |     pabeigšanas datums = {{dat|2016|3|2}}
 |      projekta ziņojums = Aptuveni triju mēnešu laikā pēc grāmatas iegādes izdevās īstenot uzstādīto mērķi. Kopumā papildināti 67 raksti, radīti 50 jauni vismaz 4000 baitu apjomā. Rezultātus var aplūkot [[Dalībnieks:Sveicējs|šajā lapā]].
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{jāuzlabo}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kamasīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradņi, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.07-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Tēraudpelēks, dzelzs krāsā
|svītra=Pelēka
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Āķains
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=7,9
}}

sentences: '''Liktenis''' ir pārdabisks spēks, kas uztverts kā nemainīti un noteikti pasākumi; nākotne, ko nosaka šis pārdabiskais spēks indivīdam, grupai vai cilvēku masām kopumā.<ref>Ilustrētā angļu valodas vārdnīca = Oxford Illustrated Dictionary / red. D.Strelēvica ; tulk. no angļu val. I.Bērziņa. - 2., atj. un pap. izd. - Rīga : Zvaigzne ABC, [2009]. - 1008 lpp. : il. - (DK Oxford). - Oriģ. nos.: Oxford Illustrated Dictionary. {{ISBN|9789984174464}}.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Reksemas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Wrexham_Cathedral_(geograph_5518262_cropped).jpg
| image_size            =
| caption               = Reksemas katedrāle
| map_type              = Velsa#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Reksemas katedrāle
| relief                = yes
| label_position        = top
| latd                  = 53.0474
| longd                 = -2.9986
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Velsa|Reksema}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[E. V. Pjūdžins]]
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1857. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Reksemas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942263"
}
</mapframe>
'''Reksemas katedrāle''' ({{val|cy|Eglwys Gadeiriol Wrecsam}}, {{val|en|Wrexham Cathedral}}) jeb '''Skumju Dievmātes katerāles baznīca''' ({{val|cy|Eglwys Gadeiriol y Santes Fair}}, {{val|en|Cathedral Church of Our Lady of Sorrows}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Velsa]]s ziemeļos, [[Reksema]]s pilsētā. Baznīca ir 1987. gadā dibinātās Romas katoļu [[Reksemas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Conocybe cyanopus 133592.jpg
| att_nosaukums = Zilkāta samtmicīte (''Conocybe cyanopus'')
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Bolbitiaceae
| dzimta_lv     = Mēsleņu dzimta
| ģints         = Conocybe
| ģints_lv      = Samtmicītes
| suga          = C. cyanopus
| suga_lv       = Zilkāta samtmicīte
| binomial      = Conocybe cyanopus
| kategorijas   = nē
}}
'''Zilkāta samtmicīte''' (''Conocybe cyanopus'') ir neēdama un psihotropa sēne, kura satur tādas [[psihotropa viela|psihoaktīvas vielas]] kā [[psilocibīns|psilocibīnu]], [[psilocīns|psilocīnu]] un [[beocistīns|beocistīnu]]. Atšķiras no pārējām samtmicīšu sugām ar zilganu kātiņu. Cepurīte nav īpaši plata, un kātiņš ir tievs. Atrodama diezgan reti. Zilkāta samtmicīte ir [[saprotofi|saprotrofa]] sēne. Tai līdzīgās sugas ir pārējās [[samtmicīte]]s. Pieder pie humusa saprotrofu sēnēm. Šīs sēnes iedarbība ir [[halucinācijas]], mainīga apziņa un [[eiforija]]. To izraisa psihoaktīvas vielas, kas ir šajā sēnē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kā nozagt miljonu
| operators =
| attēls = Howtostealamillion.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Viljams Vailers]]
| producents = * Viljams Vailers
* Freds Kolmars
| scenārijs = [[Harijs Kurnics]]
| aktieri = * [[Odrija Hepbērna]]
* [[Pīters O'Tūls]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[Hjū Grifits]]
* [[Šarls Bojērs]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''How to Steal a Million''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1966|7|13}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kā nozagt miljonu"''' ({{Val|en|How to Steal a Million}}) ir 1966. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Viljams Vailers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Odrija Hepbērna]], [[Pīters O'Tūls]], [[Īlaijs Volahs]], [[Hjū Grifits]] un [[Šarls Bojērs]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gr
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1989
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = FORTH-ICS
|sponsors              = FORTH
|domātais-pielietojums = Ar [[Grieķija|Grieķiju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Grieķijā
|ierobežojumi          = Nav (izņemot dažus apakšdomēnus)
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [https://grweb.ics.forth.gr/tomcat-docs/717-B-2005.pdf Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [https://grweb.ics.forth.gr/index.jsp?lang=en GR-Hostmaster]
|}}

sentences:
'''Franču grupa''' ir [[PSRS]] drošības iestāžu dots apzīmējums latviešu inteliģences [[disidents|disidentu]] grupai, ko 1950. un 1951. gadā [[Valsts drošības komiteja|Latvijas PSR Tautas drošības komisariāta]] darbinieki apsūdzēja buržuāziskajā nacionālismā un dalībā pretpadomju sanāksmēs. Grupas dalībniekiem piesprieda 7-25 gadu ilgu ieslodzījumu un izsūtījumu uz [[PSRS]] nometinājuma vietām.
Represiju mērķis bija izolēt režīmam nelojālus cilvēkus un iebaidīt Latvijas inteliģenci.<ref>[http://www.lma.lv/?parent=1505 Sods par sapni un Franču grupa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305002351/http://www.lma.lv/?parent=1505 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }} lma.lv</ref>

sentences:
{| {{#if:{{{class|}}}|class="{{{class|}}}"}} style="{{#if:{{{table_width|}}}|width: {{{table_width}}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}};}} border-style:solid; border-width:1px; border-color:#c0c0c0; background-color:#fdfdfd; text-align:left; {{#switch:{{{float|}}}
|left=float: left; clear: left; margin: 0.5em 1em 0.5em 0;
|right=float: right; clear: right; margin: 0.5em 0 0.5em 1em;
|center=float: none; margin-left: auto; margin-right: auto;
}}{{{table_style|}}}" cellpadding=1
|+ style="font-weight:bold" | {{{title|Pilsētas pēc iedzīvotāju skaita}}}
! scope="col" | {{#if:{{{label_type|}}}|{{{label_type}}}|Pilsēta}}
! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" | {{#if:{{{data_type|{{{col1_data_type|}}}}}}|{{{data_type|{{{col1_data_type}}}}}}|Iedz. skaits}} {{#if:{{{col2_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col2_data_type}}}
}} {{#if:{{{col3_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col3_data_type}}}
}} {{#if:{{{col4_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col4_data_type}}}
}} {{#if:{{{col5_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col5_data_type}}}
}} {{#if:{{{col6_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col6_data_type}}}
}} {{#if:{{{col7_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col7_data_type}}}
}} {{#if:{{{col8_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col8_data_type}}}
}} {{#if:{{{col9_data_type|}}}|
!! scope="col" style="width: {{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}{{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}}};" {{!}} {{{col9_data_type}}}
}}
|-
{{#if:{{{col1_data1|{{{data1|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label1}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment1|{{{comment1|}}}}}}|{{{col1_comment1|{{{comment1}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data1}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment1|}}}|{{{col2_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data1}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment1|}}}|{{{col3_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment1|}}}|{{{col4_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment1|}}}|{{{col5_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment1|}}}|{{{col6_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment1|}}}|{{{col7_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment1|}}}|{{{col8_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data1|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data1}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment1|}}}|{{{col9_comment1}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data2|{{{data2|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label2}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data2|{{{data2}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment2|{{{comment2|}}}}}}|{{{col1_comment2|{{{comment2}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data2}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment2|}}}|{{{col2_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data2}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment2|}}}|{{{col3_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment2|}}}|{{{col4_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment2|}}}|{{{col5_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment2|}}}|{{{col6_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment2|}}}|{{{col7_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment2|}}}|{{{col8_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data2|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data2}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment2|}}}|{{{col9_comment2}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data3|{{{data3|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label3}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data3|{{{data3}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment3|{{{comment3|}}}}}}|{{{col1_comment3|{{{comment3}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data3}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment3|}}}|{{{col2_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data3}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment3|}}}|{{{col3_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment3|}}}|{{{col4_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment3|}}}|{{{col5_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment3|}}}|{{{col6_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment3|}}}|{{{col7_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment3|}}}|{{{col8_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data3|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data3}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment3|}}}|{{{col9_comment3}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data4|{{{data4|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label4}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data4|{{{data4}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment4|{{{comment4|}}}}}}|{{{col1_comment4|{{{comment4}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data4}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment4|}}}|{{{col2_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data4}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment4|}}}|{{{col3_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment4|}}}|{{{col4_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment4|}}}|{{{col5_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment4|}}}|{{{col6_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment4|}}}|{{{col7_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment4|}}}|{{{col8_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data4|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data4}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment4|}}}|{{{col9_comment4}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data5|{{{data5|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label5}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data5|{{{data5}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment5|{{{comment5|}}}}}}|{{{col1_comment5|{{{comment5}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data5}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment5|}}}|{{{col2_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data5}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment5|}}}|{{{col3_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment5|}}}|{{{col4_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment5|}}}|{{{col5_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment5|}}}|{{{col6_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment5|}}}|{{{col7_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment5|}}}|{{{col8_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data5|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data5}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment5|}}}|{{{col9_comment5}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data6|{{{data6|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label6}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data6|{{{data6}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment6|{{{comment6|}}}}}}|{{{col1_comment6|{{{comment6}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data6}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment6|}}}|{{{col2_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data6}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment6|}}}|{{{col3_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment6|}}}|{{{col4_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment6|}}}|{{{col5_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment6|}}}|{{{col6_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment6|}}}|{{{col7_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment6|}}}|{{{col8_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data6|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data6}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment6|}}}|{{{col9_comment6}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data7|{{{data7|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label7}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data7|{{{data7}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment7|{{{comment7|}}}}}}|{{{col1_comment7|{{{comment7}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data7}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment7|}}}|{{{col2_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data7}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment7|}}}|{{{col3_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment7|}}}|{{{col4_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment7|}}}|{{{col5_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment7|}}}|{{{col6_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment7|}}}|{{{col7_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment7|}}}|{{{col8_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data7|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data7}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment7|}}}|{{{col9_comment7}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data8|{{{data8|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label8}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data8|{{{data8}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment8|{{{comment8|}}}}}}|{{{col1_comment8|{{{comment8}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data8}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment8|}}}|{{{col2_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data8}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment8|}}}|{{{col3_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment8|}}}|{{{col4_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment8|}}}|{{{col5_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment8|}}}|{{{col6_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment8|}}}|{{{col7_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment8|}}}|{{{col8_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data8|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data8}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment8|}}}|{{{col9_comment8}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data9|{{{data9|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label9}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data9|{{{data9}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment9|{{{comment9|}}}}}}|{{{col1_comment9|{{{comment9}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data9}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment9|}}}|{{{col2_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data9}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment9|}}}|{{{col3_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment9|}}}|{{{col4_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment9|}}}|{{{col5_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment9|}}}|{{{col6_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment9|}}}|{{{col7_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment9|}}}|{{{col8_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data9|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data9}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment9|}}}|{{{col9_comment9}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data10|{{{data10|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label10}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data10|{{{data10}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment10|{{{comment10|}}}}}}|{{{col1_comment10|{{{comment10}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data10}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment10|}}}|{{{col2_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data10}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment10|}}}|{{{col3_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment10|}}}|{{{col4_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment10|}}}|{{{col5_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment10|}}}|{{{col6_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment10|}}}|{{{col7_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment10|}}}|{{{col8_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data10|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data10}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment10|}}}|{{{col9_comment10}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data11|{{{data11|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label11}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data11|{{{data11}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment11|{{{comment11|}}}}}}|{{{col1_comment11|{{{comment11}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data11}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment11|}}}|{{{col2_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data11}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment11|}}}|{{{col3_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment11|}}}|{{{col4_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment11|}}}|{{{col5_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment11|}}}|{{{col6_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment11|}}}|{{{col7_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment11|}}}|{{{col8_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data11|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data11}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment11|}}}|{{{col9_comment11}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data12|{{{data12|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label12}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data12|{{{data12}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment12|{{{comment12|}}}}}}|{{{col1_comment12|{{{comment12}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data12}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment12|}}}|{{{col2_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data12}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment12|}}}|{{{col3_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment12|}}}|{{{col4_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment12|}}}|{{{col5_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment12|}}}|{{{col6_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment12|}}}|{{{col7_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment12|}}}|{{{col8_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data12|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data12}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment12|}}}|{{{col9_comment12}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data13|{{{data13|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label13}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data13|{{{data13}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment13|{{{comment13|}}}}}}|{{{col1_comment13|{{{comment13}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data13}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment13|}}}|{{{col2_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data13}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment13|}}}|{{{col3_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment13|}}}|{{{col4_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment13|}}}|{{{col5_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment13|}}}|{{{col6_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment13|}}}|{{{col7_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment13|}}}|{{{col8_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data13|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data13}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment13|}}}|{{{col9_comment13}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data14|{{{data14|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label14}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data14|{{{data14}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment14|{{{comment14|}}}}}}|{{{col1_comment14|{{{comment14}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data14}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment14|}}}|{{{col2_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data14}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment14|}}}|{{{col3_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment14|}}}|{{{col4_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment14|}}}|{{{col5_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment14|}}}|{{{col6_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment14|}}}|{{{col7_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment14|}}}|{{{col8_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data14|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data14}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment14|}}}|{{{col9_comment14}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data15|{{{data15|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label15}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data15|{{{data15}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment15|{{{comment15|}}}}}}|{{{col1_comment15|{{{comment15}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data15}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment15|}}}|{{{col2_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data15}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment15|}}}|{{{col3_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment15|}}}|{{{col4_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment15|}}}|{{{col5_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment15|}}}|{{{col6_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment15|}}}|{{{col7_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment15|}}}|{{{col8_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data15|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data15}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment15|}}}|{{{col9_comment15}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data16|{{{data16|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label16}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data16|{{{data16}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment16|{{{comment16|}}}}}}|{{{col1_comment16|{{{comment16}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data16}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment16|}}}|{{{col2_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data16}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment16|}}}|{{{col3_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment16|}}}|{{{col4_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment16|}}}|{{{col5_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment16|}}}|{{{col6_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment16|}}}|{{{col7_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment16|}}}|{{{col8_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data16|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data16}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment16|}}}|{{{col9_comment16}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data17|{{{data17|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label17}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data17|{{{data17}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment17|{{{comment17|}}}}}}|{{{col1_comment17|{{{comment17}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data17}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment17|}}}|{{{col2_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data17}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment17|}}}|{{{col3_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment17|}}}|{{{col4_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment17|}}}|{{{col5_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment17|}}}|{{{col6_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment17|}}}|{{{col7_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment17|}}}|{{{col8_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data17|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data17}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment17|}}}|{{{col9_comment17}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data18|{{{data18|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label18}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data18|{{{data18}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment18|{{{comment18|}}}}}}|{{{col1_comment18|{{{comment18}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data18}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment18|}}}|{{{col2_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data18}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment18|}}}|{{{col3_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment18|}}}|{{{col4_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment18|}}}|{{{col5_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment18|}}}|{{{col6_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment18|}}}|{{{col7_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment18|}}}|{{{col8_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data18|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data18}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment18|}}}|{{{col9_comment18}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data19|{{{data19|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label19}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data19|{{{data19}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment19|{{{comment19|}}}}}}|{{{col1_comment19|{{{comment19}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data19}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment19|}}}|{{{col2_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data19}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment19|}}}|{{{col3_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment19|}}}|{{{col4_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment19|}}}|{{{col5_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment19|}}}|{{{col6_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment19|}}}|{{{col7_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment19|}}}|{{{col8_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data19|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data19}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment19|}}}|{{{col9_comment19}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data20|{{{data20|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label20}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data20|{{{data20}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment20|{{{comment20|}}}}}}|{{{col1_comment20|{{{comment20}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data20}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment20|}}}|{{{col2_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data20}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment20|}}}|{{{col3_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment20|}}}|{{{col4_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment20|}}}|{{{col5_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment20|}}}|{{{col6_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment20|}}}|{{{col7_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment20|}}}|{{{col8_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data20|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data20}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment20|}}}|{{{col9_comment20}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data21|{{{data21|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label21}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data21|{{{data21}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment21|{{{comment21|}}}}}}|{{{col1_comment21|{{{comment21}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data21}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment21|}}}|{{{col2_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data21}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment21|}}}|{{{col3_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment21|}}}|{{{col4_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment21|}}}|{{{col5_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment21|}}}|{{{col6_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment21|}}}|{{{col7_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment21|}}}|{{{col8_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data21|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data21}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment21|}}}|{{{col9_comment21}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data22|{{{data22|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label22}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data22|{{{data22}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment22|{{{comment22|}}}}}}|{{{col1_comment22|{{{comment22}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data22}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment22|}}}|{{{col2_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data22}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment22|}}}|{{{col3_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment22|}}}|{{{col4_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment22|}}}|{{{col5_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment22|}}}|{{{col6_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment22|}}}|{{{col7_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment22|}}}|{{{col8_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data22|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data22}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment22|}}}|{{{col9_comment22}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data23|{{{data23|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label23}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data23|{{{data23}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment23|{{{comment23|}}}}}}|{{{col1_comment23|{{{comment23}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data23}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment23|}}}|{{{col2_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data23}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment23|}}}|{{{col3_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment23|}}}|{{{col4_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment23|}}}|{{{col5_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment23|}}}|{{{col6_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment23|}}}|{{{col7_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment23|}}}|{{{col8_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data23|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data23}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment23|}}}|{{{col9_comment23}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data24|{{{data24|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label24}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data24|{{{data24}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment24|{{{comment24|}}}}}}|{{{col1_comment24|{{{comment24}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data24}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment24|}}}|{{{col2_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data24}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment24|}}}|{{{col3_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment24|}}}|{{{col4_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment24|}}}|{{{col5_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment24|}}}|{{{col6_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment24|}}}|{{{col7_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment24|}}}|{{{col8_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data24|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data24}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment24|}}}|{{{col9_comment24}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{col1_data25|{{{data25|}}}}}}|
! scope="row" style="font-weight:normal;" {{!}} {{{label25}}}
{{!}} {{Bar chart/bar|{{{col1_data25|{{{data25}}}}}}|{{{col1_data_max|{{{data_max|{{{col1_data1|{{{data1}}}}}}}}}}}}|comment={{#if:{{{col1_comment25|{{{comment25|}}}}}}|{{{col1_comment25|{{{comment25}}}}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }}
}} {{#if:{{{col2_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col2_data25}}}|{{{col2_data_max|{{{col2_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col2_comment25|}}}|{{{col2_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col3_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col3_data25}}}|{{{col3_data_max|{{{col3_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col3_comment25|}}}|{{{col3_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col4_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col4_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col4_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col4_comment25|}}}|{{{col4_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col5_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col5_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col5_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col5_comment25|}}}|{{{col5_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col6_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col6_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col6_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col6_comment25|}}}|{{{col6_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col7_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col7_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col7_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col7_comment25|}}}|{{{col7_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col8_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col8_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col8_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col8_comment25|}}}|{{{col8_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }} {{#if:{{{col9_data25|}}}|
{{!!}} {{Bar chart/bar|{{{col9_data25}}}|{{{col4_data_max|{{{col9_data1}}}}}}|comment={{#if:{{{col9_comment25|}}}|{{{col9_comment25}}}|}}|width={{#if:{{{bar_width|}}}|{{{bar_width}}}|30}}|width_units={{#if:{{{width_units|}}}|{{{width_units}}}|em}} }} }}
|-
{{#if:{{{total|{{{col1_total|}}}}}}|
! scope="row" {{!}} Total {{!!}} {{formatnum: {{{total|{{{col1_total}}}}}} }} }} {{#if:{{{col2_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col2_total}}} }} }}{{#if:{{{col3_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col3_total}}} }} }}{{#if:{{{col4_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col4_total}}} }} }}{{#if:{{{col5_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col5_total}}} }} }}{{#if:{{{col6_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col6_total}}} }} }}{{#if:{{{col7_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col7_total}}} }} }}{{#if:{{{col8_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col8_total}}} }} }}{{#if:{{{col9_total|}}}|
{{!!}} {{formatnum: {{{col9_total}}} }} }}
|-
{{#if:{{{caption|}}}|
{{!}} style="border-top: 1px #aaa solid; white-space: normal;" colspan=0 {{!}}
{{{caption}}}
}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Vikipēdija]]
{{documentation}}

sentences:
jeb Vatikāna bazilika]]
'''Katoļticība''' jeb '''katolicisms''' ({{val|el|καθολικός}} ''(katholikos)'' — 'visaptverošs', 'vispasaules') ir vispārīgs termins, ar kuru apzīmē vienu no [[kristietība]]s virzieniem, kas izveidojās, kad [[Kristīgā baznīca]] sašķēlās katoļticīgajos un [[pareizticība|pareizticīgajos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija nitrāta struktūrformula

Nātrija nitrāta kristāli
|       citi nosaukumi = Čīles salpetris,
 nātrija salpetris
|           CAS numurs = 7631-99-4
|      ķīmiskā formula = NaNO3
|              molmasa = 85
|              blīvums = 2300
|  kušanas temperatūra = 580 K (307 °C)
| viršanas temperatūra = 653 K (380 °C) — sadalās
| šķīdība ūdenī        = 92,1 g/100 ml (25 °C)
180 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija nitrāts''' (NaNO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Līdz 19. gs. tas bija galvenā [[slāpeklis|slāpekļa]] savienojumu ([[slāpekļskābe]]s) izejviela. Lielākās nātrija nitrāta atradnes atrodas [[čīle|Čīlē]], tāpēc to dažreiz sauc arī par '''Čīles salpetri'''.

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons|Szkzedes]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''31. janvāris''' ir gada 31. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 334 (335 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Indijas tamarinds
|           attēls = Tamarindus indica - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-134.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Fabales
|         rinda_lv = Pākšaugu rinda
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|      apakšdzimta = Caesalpinioideae
|   apakšdzimta_lv = Cezalpīniju apakšdzimta
|            ģints = Tamarindus
|         ģints_lv = Tamarindi
|          ģints_r = Tamarinds
|             suga = T. indica
|          suga_lv = Indijas tamarinds
|           suga_r = Tamarinds
|         binomial = Tamarindus indica
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
__TOC__
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         =
| native_name           =
| image                 =
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation =
| historic_religious_affiliation =
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
</pre>

sentences:
. gada [[8. janvāris]].]]
{{Citas nozīmes|spēcīgu [[ciklons|ciklonisku]] [[viesuļvētra|viesuļvētru]]|Orkāns (nozīmju atdalīšana)|Orkāns}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada jūnijs}}
'''Vizuālā skaitļošana''' ir vispārējs apzīmējums visiem datoru zinātņu tematiem par apstrādi ar attēlu un 3D modeļiem, t.i., datorgrafikas, attēlu apstrādes, vizualizācijas, virtuālās un papildinātās realitātes, video apstrādi, bet ietver arī aspektus kā  tēlu atpazīšana, cilvēku un datoru mijiedarbība, mašīnu mācīšana un digitālās bibliotēkas. Pamata problēmas ir to iegūšana, apstrāde, analīze un sniedzot vizuālo informāciju (galvenokārt attēli un video). Aplikāciju jomas ietver ražošanas kvalitātes kontroles, medicīnas attēlu apstrādes un vizualizācijas, mērniecība, robotika, multimediju sistēmas, virtuālo mantojumu, specefekti, filmas un televīzija un datorspēles.

sentences: '''Puazeija likums''' ir [[Lamināra plūsma|lamināras plūsmas]] apraksts [[Cilindrs|cilindriskā]] caurulē, ja tiek ņemti vērā [[Viskozitāte|viskozie]] spēki. Likumu formulējis franču ārsts un fiziķis [[Žans-Leonārs-Marī Puazeijs|Ž. M. Puazeijs]] (''Jean-Leonard-Marie Poiseuille'').<ref>[http://www.akadterm.lv/term.php?term=Puazeija%20likums&list=Puazeija%20likums&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm. Puazeija likums]</ref> Kā formula tas pierakstās:

sentences: '''Taisnleņķa trijstūris''' ir [[trijstūris]], kuram viens no [[leņķis|leņķiem]] ir [[taisns leņķis|taisns]] jeb vienāds ar 90°. Malas, kas veido taisno leņķi, sauc par [[katete|katetēm]], bet malu, kas ir vērsta pret taisno leņķi, — par [[hipotenūza|hipotenūzu]]. Ja taisnleņķa trijstūrim ir zināmi abu katešu (vai katetes un hipotenūzas) garumi, atlikušo malu var aprēķināt pēc [[Pitagora teorēma]]s.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Birzgales pagasts
| karte             = Birzgales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Birzgales pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Birzgales pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Birzgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Birzgale
| mērs              = Diāna Arāja
| platība           = 294
| iedzīvotāji       = 1864<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1864 / 294 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.birzgale.lv
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Brūnaļģes
|           attēls = Pacific rockweed, Olympic National Park, USA.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Fukusu rindas brūnaļģe ''[[Fucus distichus]]''
|          attēls2 =
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums =
|           valsts = Chromalveolata
|        valsts_lv = Hromisti
|      apakšvalsts =
|   apakšvalsts_lv =
|    apakšvalsts_r =
|       nodalījums = Heterokontophyta
|    nodalījums_lv = Heterokonti
|     nodalījums_r =
|         apakšnod =
|      apakšnod_lv =
|       apakšnod_r =
|         virstips =
|      virstips_lv =
|       virdtips_r =
|             tips =
|          tips_lv =
|           tips_r =
|        apakštips =
|     apakštips_lv =
|      apakštips_r =
|        infratips =
|     infratips_lv =
|      infratips_r =
|        virsklase =
|     virsklase_lv =
|      virsklase_r =
|            klase = Phaeophyceae
|         klase_lv = Brūnaļģes

sentences: '''Fēlinga šķīdums''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] un [[ketoni|ketonu]] funkcionālo grupu noteikšanai šķīdumā. Metodi 1849. gadā izstrādāja vācu ķīmiķis [[Hermanis Fēlings]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Poups
|     vārds_orig = ''Alexander Pope''
|         attēls = Alexander Pope by Michael Dahl.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1688
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1744
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 30
|        m_vieta = Tvikenema (''Twickenham''), [[Midleseksa]], {{GBR}}
([[Londona]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Alexander Pope signature.svg
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =1709 - 1744
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[klasicisms]]
|slavenākie darbi = ''An Essay on Criticism'' (1711), ''The Rape of the Lock'' (1712), ''The Dunciad'' (1728)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''12. janvāris''' ir 12. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 353 dienas (354 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Aegilops geniculata 01.JPG|att_nosaukums=<i>Aegilops geniculata</i>|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Aegilops|ģints_lv=Egilopsi|sinonīmi=|kategorijas=nē|binomial=Aegilops|autors=}}'''Egilopsi''' ({{val|la|Aegilops}}) ir [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtas]] ģints, kura savvaļā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Caroli Linnaei ... Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas...|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13830|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=2|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://luirig.altervista.org/flora/taxa/floraspecie.php?genere=Aegilops|title=Genere Aegilops - Flora Italiana|website=luirig.altervista.org|access-date=2022-08-17}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=100654|title=Aegilops in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-08-17}}</ref>

sentences: '''Slēpņošana'''<ref>[http://www.tvnet.lv/izklaide/notikumi/387623-geokesings_jeb_slepnosana_tepat_pie_mums "Ģeokešings" jeb slēpņošana tepat pie mums]</ref> ({{val|en|Geocaching}}) ir nodarbe brīvā dabā ar [[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]] vai citiem [[navigācija]]s paņēmieniem, kuras mērķis ir visā pasaulē izvietot un meklēt konteinerus — ģeoslēpņus ({{val|en|geocache, cache}}). Tipisks ģeoslēpnis ir neliels ūdensnecaurlaidīgs konteiners (parasti sviestmaižu kārba vai munīcijas kaste ar zīmuli un ierakstu žurnālu. Lielākos konteineros mēdz atrasties arī dažādi maiņas priekšmeti, parasti rotaļlietas vai kādi mazvērtīgi nieciņi. Slēpņošanu mēdz aprakstīt kā "augsto tehnoloģiju paslēpes". Tai ir daudz kopīgu iezīmju ar [[Orientēšanās sports|orientēšanos]], [[bagātību medības (spēle)|bagātību medībām]], ''[[letterboxing]]'' un ''[[waymarking]]'', kas ir līdzīgas spēles bez fiziskiem konteineriem.

sentences: {{Citas nozīmes|1242. gada karagājienu uz Kursu|Karagājiens uz Kursu|Karagājiens uz Kursu}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lūsis|Lūsis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lūsis
| abbreviation = Lyn
| name_latin = Lynx
| RA = 8
| dec = +45
| areatotal = 545
| arearank = 28. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Lyn''
| starmagnitude = 3,14
| neareststarname = ''HD 55575''
| stardistance = 55
| numbermessierobjects = 9
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Mazais Lauva]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 55
}}

sentences:
[[Dievišķā komēdija|Dievišķās komedijas]] ilustrācijā (Gustava Dorē gravējums).]]
'''Sātans''' [[Rietumu kultūra|rietumu kultūrā]] ir [[dēmons]], ļaunuma un Dieva ienaidnieka [[simbols]], kas kristīgā [[mitoloģija|mitoloģijā]] tiek saistīts ar [[Lucifers|Luciferu]], Antikristu, [[pūķis|pūķi]] un velnu. Sātans aprakstīts un gleznots kā Dieva pretinieks, [[Kritušie eņģeļi|kritušais eņģelis]], kas padzīts no debesīm. [[reliģija|Reliģiskās tradīcijas]] vairākās formās pieņem Sātanu kā pārdabisku būtni, baznīcas varas un [[Dievs|Dieva]] ienaidnieku, arī [[Jūdaisms|jūdaistu]], [[Kristietība|kristiešu]] un [[Islāms|islamistu]] [[kanons|kanona]] pretinieku. Sātans saistīts ar [[Sātanisms|sātanismu]], [[ķecerība|ķecerību]] un [[okultisms|okultismu]]. Sātanisti godina vai pielūdz Sātanu.

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences: '''Redze''' jeb '''vizuālā uztvere''' ir viens no [[maņa|maņu]] veidiem. Tas ir [[uztvere]]s veidiem, ar kura palīdzību spēj redzēt un saprast visu apkārt esošo un notiekošo. Tā ir vesela sistēma, kur iesaistīta ir gan redze, gan [[prāts]], gan arī [[atmiņa]]s procesi.

sentences:
{{Infobox law enforcement agency
| agencyname       = Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija
| nativename       = Organisation internationale de police criminelle
| patch            =
| patchcaption     =
| logo             =
| logocaption      =
| badge            =
| badgecaption     =
| flag             =
| flagcaption      =
| image_size       =
| commonname       = Interpol
| abbreviation     = ICPO-INTERPOL
| motto            = ''Connecting police for a safer world''
| formed           = 1923. gada 7. septembrī
| preceding1       = Pirmais Starptautiskais kriminālpolicijas kongress (1914)
| preceding2       = Starptautiskā policijas konference (1922)
| preceding3       = Starptautiskā kriminālpolicijas komisija (1923)
| dissolved        =
| superseding      =
| employees        = 1 050 {{small|(2019)}}
| volunteers       =
| budget           = €142 miljoni {{small|(2019)}}
| legalpersonality =
| legaljuris       =
| international    = 195 dalībvalstis
| divname          =
| subdivname       =
| map              =
| mapcaption       =
| dmap             =
| sizearea         =
| sizepopulation   =
| governingbody    = Ģenerālā Asambleja
| governingbodyscnd =
| constitution1    = ICPO-INTERPOL Konstitūcija un vispārīgie noteikumi<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014(14y2088)(or).pdf|title=General Regulations of the International Criminal Police Organization |work=Interpol, Office of Legal Affairs|year=1956|access-date=12 March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160207104642/https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014%2814y2088%29%28or%29.pdf|archive-date=7 February 2016}}</ref>
| speciality1      = <!-- up to | speciality6 = -->
| overviewtype     =
| overviewbody     =
| headquarters     = [[Liona]], [[Francija]]
| hqlocmap         =
| hqlocmapsize     =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype        =
| sworn            =
| unsworntype      =
| unsworn          =
| multinational    = 114 {{small|(2019)}}
| chief1name       = [[Jirgens Stoks]]
| chief1position   = [[Ģenerālsekretārs]]
| chief2name       = [[Ahmeds Nasers Al Raisi]]
| chief2position   = [[Interpola Prezidents]]
| chief3name       = Sarka Gavrankova, Garba Baba Umars, Valdesī Urkīza
| chief3position   = Vice Prezidenti
| child1agency     = <!-- up to | child7agency = -->
| stationtype      = Nacionālie Centrālie Biroji
| stations         = 195
| programme1       = <!-- or | program1 = --><!-- up to | programme6 = or | program6 = -->
| activitytype     =
| activity1name    = <!-- up to | activity6name = -->
| anniversary1     = <!-- up to | anniversary6 = -->
| award1           = <!-- up to | award6 = -->
| website          = https://www.interpol.int/
| footnotes        = {{collapsible list|title=Valodas (4)|[[Angļu valoda]]|[[Arābu valoda]]|[[Franču valoda]]|[[Spāņu valoda]] }}
}}
{{cita nozīme|organizāciju|grupu|Interpol (grupa)}}
'''Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija''' ({{val|en|International Criminal Police Organization}}) jeb '''Interpols''' (''Interpol'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|title=INTERPOL|publisher=Lza.lv|accessdate={{dat|2012|8|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140810143103/http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|archivedate={{dat|2014|08|10||bez}}}}</ref> ir starptautiska kriminālās izmeklēšanas policijas organizācija. Tā tika dibināta {{dat|1923|9|7||bez}} kā Starptautiskā Kriminālpolicijas komisija, 1956. gadā pieņēma pašreizējo nosaukumu. 195 valstis ir Interpola dalībnieces. Pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s šī ir otra lielākā starpvaldību organizācija pēc dalībvalstu skaita.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Nostolepis gracilis zvīņa.jpg
| att_nosaukums = ''N. gracilis'' zvīņas vainags.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Climatiiformes
| kārta_lv =Klimatijveidīgās
| dzimta =Climatiidae
| dzimta_lv =Klimatiīdas
| ģints =Nostolepis
| ģints_lv =Nostolepji
| suga =Nostolepis gracilis
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums    = Naruto Shippuden: Ultimate Ninja Storm Generations
|bilde        =
|apraksts     =
|developer    = [[CyberConnect2]]
|publisher    = [[Namco Bandai Games]]
|distributor  =
|designer     =
|series       = [[Naruto:Ultimate Ninja (sērija)|Ultimate Ninja]]
|engine       =
|version      =
|release      = {{flaga|ASV}} {{dat|2012|3|12}}
{{flaga|Eiropas Savienība}} {{dat|2012|3|30}}
|genre        = [[cīņas spēle]]
|modes        = vienspēlētāja, daudzspēlētāju
|ratings      = {{flaga|ASV}} [[ESRB]]: T (13+)
{{flaga|Eiropas Savienība}} [[Pan European Game Information|PEGI]]: 12+
|platforms    = [[PlayStation 3]], [[Xbox 360]]
|media        = [[Blu-ray]], [[DVD]]
|requirements =
|input        = [[kontrolieris]]
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Odisejs Elitis
|     vārds_orig = {{gree|Οδυσσέας Ελύτης}}
|         attēls = Elytis,_Odysseas_(1911-1996).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Medaljons ar Eliša portretu Iraklijā, Krētā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1911
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 02
|       dz_vieta = [[Iraklija]], [[Krētas republika]]<br />(tagad [[Grieķija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1996
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Atēnas]], [[Grieķija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = grieķis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1979. gada [[Nobela prēmija literatūrā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
[[File:Odysseas Elytis 1974.jpg|thumb]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Bābels''' var būt:

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Cēsis (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Cēsis
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Cesis Burg.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Cēsu pilsdrupas
 | image_flag               = Cesis flag.svg
 | flag_link                = Cēsu karogs
 | image_shield             = Cesis COA.svg
 | shield_link              = Cēsu ģerbonis
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 57 | latm  = 18 | lats  = 45| latNS  = N
 | longd = 25 | longm = 16 | longs = 31| longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1323. gada<ref>Pilsētas tiesības iespējams piešķirtas 1224. gadā; 1226. gadā dokumentos minēts Cēsu rātskungs, taču tikai 1323. gadā Cēsis minētas kā pilsēta, skat.: Cēsu hronika. Kultūras biedrība Harmonija. Cēsis. 2006. {{ISBN|9984984028}}. 20.lpp. un 25.lpp.</ref>
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Citi
nosaukumi
 | seat                     = {{val|et|Võnnu}}
{{val|liv|Venden}}
{{val|pl|Kieś}}
{{val|de|Wenden}}
 | area_total_km2           = 19.3
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Cēsis}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_demonym       = cēsnieks<ref name="cēsnieki">{{Grāmatas atsauce|last=Vallija Dambe|first=|title=Latvijas apdzīvoto vietu un to iedzīvotāju nosaukumi|year=1990|publisher=Zinātne|isbn=5796602640|page=32}}</ref>
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-41(01-03)
 | area_code                = (+371) 641
 | website                  = {{URL|www.cesis.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Cēsis''' ir [[pilsēta]] [[Latvija|Latvijā]], [[Vidzemes augstiene]]s ziemeļu daļā, [[Cēsu novads|Cēsu novada]] administratīvais centrs. Cēsis atrodas 90 km no [[Rīga]]s. Gar pilsētu plūst [[Gauja|Gaujas upe]]. Cēsis ir viena no vecākajām pilsētām Latvijā, [[Hanzas savienība]]s pilsēta un viena no [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] mestru rezidencēm (1237—1561). Cēsis ir [[Latvijas karogs|Latvijas karoga]] dzimtene.

sentences:
em (1926)]]
'''Kinooperators''' (vienkāršoti '''operators''') ir speciālists, kas ir atbildīgs par [[Kinokamera|filmēšanas kameru]] un apgaismes grupas vadību, veidojot [[kinofilma|kinofilmu]], televīzijas produkciju vai citus tiešraides raidījumus, kā arī ir atbildīgs par māksliniecisku un tehnisku lēmumu pieņemšanu saistībā ar filmējamo attēlu. Šīs jomas izpēti un praksi sauc par [[kino|kinematogrāfiju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Arheji
|           attēls = Halobacteria.jpg
|    att_nosaukums = Arheji ''[[Halobacteria]] sp.'' (Šūnas garums apmēram 5 μm).
|           valsts = Archaea
|        valsts_lv = Arheji
|         binomial = Archaea
([[Carl Woese|Woese]], [[Otto Kandler|Kandler]] & [[Mark Wheelis|Wheelis]], 1990)
|       iedalījums = Baktēriju iedalījums pēc tipiem:
* [[Crenarchaeota]]
* [[Euryarchaeota]]
* [[Korarchaeota]]
* [[Nanoarchaeota]]
* [[Thaumarchaeota]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Stromatolīti''' ir [[karbonāti]]ski izaugumi ([[biohermi]]) ūdenstilpju dibenā, ar izliektu vai nelīdzenu virsmu un sarežģītu iekšēju slāņojumu. Atkarībā no [[Ekoloģija|ekoloģiskiem]] faktoriem var veidoties dažādas formas stromatolīti: slāņveidīgi, kunkuļveidīgi, stabveidīgi, sazaroti u.c.<ref name="ld">{{Latvijas daba|5|163}}</ref> Tiek uzskatīts, ka stromatolīti veidojas zemāko [[Aļģes|aļģu]] ([[Zilaļģes|zilaļģu]] u.c.) darbības rezultātā. Aļģu bioķīmiskās darbības rezultātā no ūdens izdalās kaļķi. Tie veido atsevišķus [[Kalcīts|kalcīta]] vai [[Dolomīts|dolomīta]] kristālus, aizpilda ar karbonāta graudiem starpas starp pavedieniem, vai arī veido kaļķa garozas ap aļģu [[Šūna|šūnām]] un pavedieniem. Aļģes, ar saviem sapītajiem pavedieniem veidojot [[filcs|filcam]] līdzīgu struktūru, var noturēt [[terigēnais materiāls|terigēnos]] un karbonātiskos nogulumus, kas izkrīt baseina dibenā. Rezultātā veidojas irdena [[kaļķa tufs|kaļķa tufa]] kārtiņa. Pēc aļģu atmiršanas tufs sablīvējas un [[diaģenēze]]s procesā pārvēršas blīvā karbonātiskā garozā. Šī procesa pastāvīga atkārtošanās daudzu gadu garumā noved pie samērā lielu biohermu izveidošanās. Daļa pētnieku, kas pētījuši mūsdienu stromatolītu aļģes, uzskata, ka visiem karbonātiskajiem nogulumiem, kas veido stromatolītu garozas, ir neorganiska izcelsme, bet aļģu kolonijas kalpo tikai par šo nosēdumu uztvērējiem. Taču citi [[Algoloģija (botānika)|algologi]] norāda, ka aļģes spēlē lielu lomu aktīvi izgulsnējot karbonātu no [[jūra]]s ūdens.<ref>Орлов Ю.А. Основы палеонтологии (в 15 томах). Том 14. Водоросли, мохообразные, псилофитовые, плауновидные, членистостебельные, папоротники. Москва. Издательство Академии наук СССР. - 1963. - 38-39.lpp</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ceļā
| attēls                   = On the Road FilmPoster.jpeg
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''On the Road''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors                 = [[Volters Seless]]
| producents               = Natenjels Karmics
Čārlzs Džiliberts
Rebeka Jeldema
| scenārija autors         = ''José Rivera''
pēc [[Džeks Keruaks|Džeka Keruaka]] romāna "[[Ceļā (romāns)|Ceļā]]"
| galvenajās lomās         = [[Sems Railijs]]
[[Garets Hedlunds]]
[[Kristena Stjuarta]]
[[Eimija Adamsa]]
[[Toms Stēridžs]]
[[Denijs Morgans]]
[[Alisi Braga]]
[[Elizabete Mosa]]
[[Kirstena Dansta]]
[[Vigo Mortensens]]
| mūzika                   = ''Gustavo Santaolalla''
| operators                = ''Éric Gautier''
| montāža                  = ''François Gédigier''
| studija                  = ''American Zoetrope''
''Marin Karmitz''
''Film4 Productions''
''France Télévisions''
''Canal+''
''CinéCinéma Classic''
''France 2''
''Vanguard Films''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2012|05|23}} [[Kannu kinofestivāls|Kannu kinofestivālā]]<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.allocine.fr/film/fichefilm_gen_cfilm=181593.html?nopub=1 |title=Sur la route - released|publisher=[[AlloCiné|AlloCiné.fr]]|accessdate=August 5, 2012}}</ref>
{{dat|2012|10|12}} [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]
{{dat|2012|12|21}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| ilgums                   = 137 [[minūtes|min]] {{small|(Kannu kinofestivālā)}}
124 [[minūtes|min]] {{small|(Toronto starptautiskajā kinofestivālā)}}<ref>{{tīmekļa atsauce|title=''ON THE ROAD'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/road-2012-0|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=2013-04-04|archive-date=2014-10-30|archive-url=https://web.archive.org/web/20141030144136/http://www.bbfc.co.uk/releases/road-2012-0}}</ref>
| valsts                   = [[Brazīlija]], [[Francija]], [[Apvienotā Karaliste]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kanāda]]
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = 25 miljoni [[USD]]
| ienākumi                 = 8 760 850 [[USD]] <ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=ontheroad.htm |title=On the Road (2012) |publisher=Box Office Mojo |date= |accessdate=2012-11-05}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 0337692
}}
'''"Ceļā"''' ({{val|en|On the Road}}) ir 2012. gada [[Brazīlija]]s, [[Francija]]s, [[Kanāda]]s kopražojuma filma, piedzīvojumu drāmas žanrā. Filmas režisors ir [[Volters Seless]]. Filmas scenārijs balstās uz [[Džeks Keruaks|Džeka Keruaka]] grāmatu "[[Ceļā (romāns)|Ceļā]]" (''On the Road'', 1957).<ref name="Kemp">{{ziņu atsauce | last = Kemp | first = Stuart | title = Kristen Stewart goes ''On the Road'' | work =[[The Hollywood Reporter]] | pages = | language = | date = May 6, 2010 | url = http://www.hollywoodreporter.com/news/kristen-stewart-goes-road-23342 | accessdate = 2010-05-07 }}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Feldhofas senkapi un apmetne
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 56.169337385164 | latNS  = N
|longd = 26.781856892304 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Aizkalnes pagasts|Feldgofa}}
| type           = [[apmetne]], [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Feldhofas senkapi un apmetne
|      numurs = 1905
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
— īstajā vārdā Jānis Pliekšāns]]
'''Pseidonīms''' ({{val-el2|pseudos}} — ‘izdoma’, ''onoma'' — ‘vārds’)<ref name="mlv">L. Timofejevs, N. Vengrovs. Mazā literatūrzinātnes terminu mārdnīca, Rīga: Liesma, 1965. gads, 217.—218. lpp.</ref> ir izdomāts vārds vai [[uzvārds]], ar ko [[rakstnieks|rakstnieki]], [[žurnālists|žurnālisti]] paraksta savus darbus vai pieņem īstā vārda vai uzvārda vietā.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Nereti pseidonīmus pieņem arī [[aktieris|aktieri]], [[mākslinieks|mākslinieki]], kā arī sabiedriskie vai politiskie darbinieki.

sentences: '''Paplašināmā hiperteksta iezīmju valoda''' jeb '''XHTML''' (saīsinājums no '''Extensible Hypertext Markup Language''') ir iezīmju valoda, kas nodrošina tās pašas iespējas, ko [[HTML]], taču nosaka daudz striktāku valodas sintaksi. Ja HTML ir [[Valoda SGML|SGML]] lietojums, tad XHTML ir [[XML]] lietojums. XHTML 1.0 kļuva par [[Globālā Tīmekļa Konsorcijs|Globālā Tīmekļa Konsorcija]] rekomendāciju 2000. gada 26. janvārī.

sentences: '''Gaiļu cīņas''' ir sacensības starp apmācītiem cīņas [[Gailis|gaiļiem]], kuri ir sagatavoti, lai cīnītos savā starpā. Tiem mazotnē tiek nogriezta sekste un bārda, lai vēlāk cīņās tās netraucētu. Reizēm cīņas gailis tiek barots ar [[Narkotikas|narkotikām]], lai vairotu tā izturību pret sāpēm un lai sabiezinātu tā [[asinis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sea nettles.jpg
| att_nosaukums =[[Jūras nātres]] ''[[Chrysaora quinquecirrha]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| apakštips =Medusozoa
| apakštips_lv=Medūzas
| klase =Scyphozoa
| klase_lv =Scifozoji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Coronatae}}
* {{TaksoSaite|Rhizostomatida}}
* {{TaksoSaite|Rhizostomeae}}
* {{TaksoSaite|Semaeostomeae}}
* {{TaksoSaite|Stauromedusae}}
| kategorijas = nē
}}
'''Scifozoji''' (''Scyphozoa'') ir [[Dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu]] tipa (''Cnidaria'') klase, kas pieder pie [[medūzas|medūzu apakštipa]] (''Medusozoa''). Šajā klasē apvieno pārsvarā lielas [[medūza]]s ar stipri zarainu kanālu sistēmu, labi attīstītiem [[maņu orgāni]]em un ļoti vāji izteiktu [[polipi|polipu]] paaudzi. [[Dzimumprodukti]] tām veidojas [[entoderma|entodermā]].
Scifozoji bez izņēmuma ir [[jūra|jūru]] iemītnieki, daži no tiem ļoti lieli. Tā, piemēram, diezgan bieži sastopama medūza ziemeļu jūrās ir [[arktiskā cianeja]] (''Cyanea arctica''), kurai lietussargs var būt vairāk nekā 2 m diametrā un taustekļi līdz 30 m gari.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Андрей Сахаров''
| attēls = RIAN archive 25981 Academician Sakharov.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1921
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 21
| dz_vieta = [[Maskava|Maskavā]],  [[Krievijas PFSR]]
(tagad {{RUS}})
| m_gads = 1989
| m_mēnesis= 12
| m_diena= 14
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], {{USSR}}
(tagad {{RUS}})
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| darba_vietas = PSRS ZA Fizikas institūts
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne = [[kodolfizika]]
| pasniedzēji = [[Igors Tamms]]
| studenti =
| sasniegumi = [[ūdeņraža bumba]]s izstrāde, PSRS Cilvēktiesību komitejas dibināšana
| apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1953, 1955, 1962), [[Staļina prēmija]] (1953), [[Ļeņina prēmija]] (1956), [[Nobela miera prēmija]] (1975), PSRS apbalvojumi 1980. gadā atņemti
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Enola Holmsa
 | oriģinālnos = ''Enola Holmes''
 |      attēls =  Enola Holmes poster.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Harijs Bredbīrs]]
 |  producents =
* [[Mērija Perenta]]
* Aleksa Garsija
* [[Millija Bobija Brauna]]
* Peidža Brauna
 |   scenārijs = [[Džeks Torns]]
 |     aktieri =
* Millija Bobija Brauna
* [[Sems Kleflins]]
* [[Henrijs Kevils]]
* [[Helēna Bonema Kārtere]]
 |      mūzika = [[Denjels Pembertons]]
 |   operators = [[Džailss Natginss]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = Ādams Bosmens
 |     studija =
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|9|23}}
 |      ilgums = 123 minūtes
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Enola Holmsa"''' ({{val|en|Enola Holmes}}) ir 2020. gada ASV [[mistēriju filma]], kas veidota pēc [[Nensija Springere|Nensijas Springeres]] [[Enolas Holmsas mistērijas|tāda paša nosaukuma grāmatu sērijas]]. Filmas galvenā varone ir pusaudze, slavenā [[Šerloks Holmss|Šerloka Holmsa]] māsa. Filmas režisors or [[Harijs Bredbīrs]], scenārija autors ir [[Džeks Torns]]. [[Millija Bobija Brauna]] atveido galveno varoni, un ir arī viena no filmas producentēm. Pārējās lomas atveido [[Henrijs Kevils]], [[Sems Kleflins]], [[Adīls Akhtars]], [[Fiona Šova]], [[Frensisa de la Tūra]], Luiss Pārtridžs, [[Sjūzija Vokoma]] un [[Helēna Bonema Kārtere]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kandavas pilskalns
| alternate_name = Baznīckalns
| image          = Kandavas pilskalns 3.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| latd  = 57 | latm  =  2 | lats  = 28| latNS  = N
| longd = 22 | longm = 46 | longs = 58 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Tukuma novads|Kandava}}
| type           = [[Pilskalns]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kandavas pilskalns (Baznīckalns)
|      numurs = 2303
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Rīga
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
{{commonscat|Kandava hillfort| Kandavas pilskalns}}
'''Kandavas pilskalns''', arī '''Kuršu pilskalns''' un '''Baznīckalns''',<ref>[http://www.mantojums.lv/?cat=742&lang=lv&offset=60&PROD=2303&prod_sect=9 Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts]</ref> atrodas [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Kandava]]s pilsētas robežās.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name = Dņipro HES
| native_name = Дніпровська ГЕС
| former_names =
| alternate_names =
| status =
| image = Дніпрогес_з_висоти.jpg
| image_alt =
| image_size = 250px
| caption =
| altitude =
| building_type =
| architectural_style =
| structural_system =
| owner =
| current_tenants =
| location = [[Zaporižja]], {{UKR}}
| latd =
| latNS =
| longd =
| longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date =
| completion_date = 1939. gads
| opened_date =
| inauguration_date =
| renovation_date =
| height =
| floor_count =
| floor_area =
| architect =
| rooms =
| parking =
| url =
| embedded =
| references =
| building_name =
}}'''Dņipro HES''' ({{val|uk|Дніпровська ГЕС}}) ir [[hidroelektrostacija]] [[Zaporižja|Zaporižjes pilsētā]] [[Ukraina]]s dienvidos.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ceļojošo bikšu māsība
 | oriģinālnos = ''The Sisterhood of the Traveling Pants''
 |      attēls = Sisterhood of the traveling pants.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Kens Kvepiss]]
 |  producents =
* [[Debra Mārtina Čeisa]]
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Endrjū Kosovs]]
* [[Broderiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Delija Efrona]]
* [[Elizabete Čendlera]]
 |     aktieri =
* [[Aleksisa Bledela]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Embera Temblina]]
 |      mūzika = [[Klifs Eidelmens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Alcon Entertainment]]''
* ''[[Alloy Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2005|6|1||bez}}
 |      ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sisterhood-traveling-pants-2005|title=The Sisterhood of the Traveling Pants|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923194404/https://www.bbfc.co.uk/releases/sisterhood-traveling-pants-2005}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=travelingpants.htm|title=The Sisterhood of the Traveling Pants (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|42 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Ceļojošo bikšu māsība 2]]
 |        imdb =
}}
'''"Ceļojošo bikšu māsība"''' ({{val|en|The Sisterhood of the Traveling Pants}}) ir 2005. gada komēdija, kuras režisors ir [[Kens Kvepiss]]. Galvenās lomas atveido [[Aleksisa Bledela]], [[Bleika Laivlija]], [[Amerika Ferrera]] un [[Embera Temblina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|6|1||bez}}. 2008. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Ceļojošo bikšu māsība 2]]".

sentences:
{{iw+}}
'''Viendobuma hiperboloīds''' ir visu to [[telpa]]s punktu [[kopa]], kuru [[koordināta]]s apmierina [[Vienādojums|vienādojumu]] <math> \frac{x^2}{a^2} + \frac{y^2}{b^2} - \frac{z^2}{c^2} = 1</math>.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2516''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2516''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 753
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2016
| Starts                 = {{dat|2016|5|29|SK}} 08:44:37 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 250 kg
| Pilna_masa             = 1415 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2514]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2522]]''
}}
'''''Kosmos-2516''''' (''Космос-2516'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas ''[[GLONASS-M]]'' sērijas pavadonis. Tas palaists 2016. gada maijā. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 753. Izvietots ''Glonass'' sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 11.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Herkulesa tornis
| native_name         = ''Torre de Hércules''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Spānija#Eiropa
| status              =
| image               = A_coruna_torre_de_hercules_sunset_edit.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Akoruņa]], [[Akoruņas province]], [[Galisija]], {{ESP}}
| latd  = 43.385833 | latNS  = N
| longd = 8.406389 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 2. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              = 57 m
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.torredeherculesacoruna.com/
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Herkulesa tornis
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii
|        designation1_date = 2009 <small>(33. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1312 1312]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ESP}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Ferdinand Erdmann Stoll''
|         attēls = StollFerdinandErdmann_1816-1893_Emanuel-von-Eggert.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1816
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Zaube|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1893
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 20
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Mangaļu pagasts]], [[Daugavgrīva]]
|      pilsonība = [[Krievijas impērija]],
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Frīdrihs Erdmans Štolls]]
|          brāļi = [[Heinrihs Vilhelms Štolls]], [[Kārlis Fridrihs Štolls]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Ferdinands Erdmans Štolls]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Legrāns''' ({{val|fr|Legrand}}) var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox organization
| name                = ''Catalogue of Life''
| logo                = Logo for Catalogue of Life.png
| logo_size           =
| image               =
| caption             =
| abbreviation        = CoL
| founder             = ''Species 2000,
 Integrated Taxonomic Information System''<ref>[http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2017/info/about CoL. About the Catalogue of Life]</ref>
| founding_location   = [[Apvienotā Karaliste]]
| dissolved           =
| merger              =
| type                = Bioloģisko datu katalogs,
 starptautiska organizācija
| status              = darbojas
| location_city       = [[Leidene]]
| location_country    = [[Nīderlande]]
| language            = [[angļu valoda|angļu]]
| owner               =
| sec_gen             =
| leader_title        = Direktoru padomes vadītājs
| leader_name         = Peters Shalks
| main_organ          =
| parent_organization =
| website             = {{URL|catalogueoflife.org/}}
| remarks             =
| formerly            =
| footnotes           =
| bodystyle           =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Pied Crow.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Corvus
 |      ģints_lv = Vārnas
 |          suga = Corvus albus
 |       suga_lv = Daglā vārna
|     izplatība =
 |      binomial = Corvus albus <small>([[Statius Muller]], 1776)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''18. janvāris''' ir gada 18. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 347 dienas (348 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Glikogēns''' ir [[polisaharīds]], kas sastāv no [[glikoze]]s molekulām un atrodas visās [[sēnes|sēņu]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[cilvēks|cilvēka]] [[šūna|šūnās]].<ref>Sadava et al. (2011). ''Life'' (9th, International ed.). W. H. Freeman. {{ISBN|9781429254311}}.</ref> Cilvēkam glikogēns galvenokārt tiek veidots un uzkrāts [[aknas|aknu]] šūnās (hepatocītos) un [[muskuļi|muskuļos]].<ref>Kreitzman SN, Coxon AY, Szaz KF (1992). "Glycogen storage: illusions of easy weight loss, excessive weight regain, and distortions in estimates of body composition" (PDF). ''The American Journal of Clinical Nutrition'' '''56''' (1 Suppl): 292s—293s. {{PMID|1615908}}.</ref> Glikogēns kalpo par enerģijas rezervēm. Lielākās enerģijas rezerves ir [[taukaudi|taukaudos]] esošie [[tauki]], bet glikogēns ir svarīgākais no enerģijas rezervēm izmantotajiem ogļhidrātiem dzīvniekiem. Muskuļos esošais glikogēns tiek pārveidots par glikozi un izmantots turpat, savukārt noārdītais glikogēns aknās tiek glikozes veidā transportēts uz jebkuru orgānu ķermenī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Zāmelis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Zamelis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Jaunvāles pag. "Norveļos", Latvijā
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Siguldā, Latvijā {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Eduards Zāmelis (1866 - 1947), Minna Zāmele (1870 - 1946)
|          brāļi = Nikolajs Zāmelis (1902 - 1981)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Ruta Zāmele Grotiņa (1930 - 1964), Ansis Zāmelis (1937 - 1972)
|       paraksts =
|        zinātne = Botānika, augu ģenētika
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultāte; Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Mežsaimniecības fakultāte
|     akad_amats = Docents, ārkārtas profesors
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Zāmelis''' (1897—1943) bija latviešu [[botānika|botāniķis]], augu [[Ģenētika|ģenētiķis]]. [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Latvijas Universitātes]] docents. [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes]] profesors. ''Dr. biol.''

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vecvārkava
| settlement_type          = Ciems
| image_skyline            = Vārkavas muižas pils 2001-04-08.jpg
| image_caption            = Vārkavas muižas pils
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2        = [[Upmalas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,12
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=59985 |title=Informācija par objektu: Vecvārkava |accessdate={{dat|2016|06|20||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 213
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 11 | lats = 54 | latNS = N
| longd = 26 | longm = 30 | longs = 30 | longEW = E
| elevation_m              = 99
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5335 Upmala
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Vecvārkava''' (arī '''Upmala''', '''Vārkava''', '''Vārkavas muiža''', '''Vorkova''', [[latgaliski]]: '''Vuorkova''', '''Vuorkovys muiža''') ir apdzīvota vieta [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Upmalas pagasts|Upmalas pagastā]], pagasta centrs. Izvietojusies [[Dubna (upe)|Dubnas]] labajā krastā {{nobr|201 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
{{citas nozīmes|filmu sēriju|Terminators|Terminators}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators
| attēls                   = Terminator logo (cropped).png
| att_izm                  =
| paraksts                 = Logotips
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Terminator''
| žanrs                    =
| režisors                 =
* [[Džeimss Kemerons]]
* [[Džonatans Mostovs]]
* [[McG]]
* [[Alans Teilors]]
* [[Tims Millers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Erls Boens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums =
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{US$| 478 400 000}}
| ienākumi = {{US$| 1 402 938 658}}
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''Terminators''' ({{val|en|Terminator}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] filmu sērija, kurā ir iekļautas piecas filmas. Pirmo divu daļu režisors ir [[Džeimss Kemerons]], trešās - [[Džonatans Mostovs]], ceturtās - [[McG]], bet piektās - [[Alans Teilors]]. Galvenās lomas attēlo [[Arnolds Švarcenegers]], [[Linda Hamiltone]] un [[Erls Boens]].

sentences: '''Tukss''' ({{val|en|Tux}}) ir oficiālais ''[[Linux]]'' talismans.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Talmūds'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/Konsultacijas/LVEK-16.11.2011..pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2014|4|28||bez}} |quote='''Talmūds''', nevis ''Talmuds'';}}</ref> ({{val|he|תלמוד}} – ‘mācība’) ir pēc [[Tora]]s vissvarīgākais [[jūdaisms|jūdaisma]] teksts, kas aptver līdz pat 10 000 lappusēm vairāk nekā desmit sējumos. Divi pazīstamākie Talmūda varianti ir "[[Babilonijas Talmūds]]", kas tapis [[ebreji|ebreju]] diasporas reliģiskajos centros Surā un Pumbeditā, un daudz īsākais "[[Jeruzalemes Talmūds]]". Abas Talmūda versijas satur apmēram 500 gadu laikā tapušus un vēlāk kanonizētus [[rabīns|rabīnu]] komentārus par ebreju reliģiskajiem likumiem, ētiku, paražām un vēsturi.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Rankas pagasts
| karte             = Rankas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = COA of Rankas pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Rankas pagasta ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Ranka
| platība           = 183,87
| iedzīvotāji       = 1408<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1408 / 183.87 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.ranka.lv
}}
'''Rankas pagasts''' ir viena no [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] administratīvajām teritorijām tā rietumos, [[Gauja]]s abos krastos. Robežojas ar sava novada [[Lejasciema pagasts|Lejasciema]], [[Lizuma pagasts|Lizuma]] un [[Druvienas pagasts|Druvienas]] pagastiem, [[Smiltenes novads|Smiltenes novada]] [[Variņu pagasts|Variņu]] un [[Drustu pagasts|Drustu]] pagastiem, kā arī [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas pagastu]].

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences: '''Minarhisms''' ir [[valsts]] pārvaldes modelis, kura pilnvaras ir samazinātas līdz nepieciešamajam minimumam, aprobežojoties ar katra [[Pilsonis|pilsoņa]] vai personas, kas uzturas valsts teritorijā, [[brīvība]]s un [[Īpašums|īpašuma]] aizsardzību no ārējiem un iekšējiem agresoriem. Minarhisms kopā ar [[Anarhokapitālisms|anarhokapitālismu]] ir viens no [[Libertārisms|libertārisma]] atzariem.

sentences:
[[Kategorija:Vulkāni]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences: '''Plūdmaiņas''' ir periodiskas [[jūra]]s vai [[okeāns|okeāna]] ūdens līmeņa svārstības, kuras rodas [[Saule]]s un [[Mēness]] un dažreiz arī jūras straumju ietekmē. Lielākajā daļā pasaules katru dienu ir divi plūdmaiņas cikli, kas sastāv no diviem paisumiem un diviem bēgumiem, bet ir vietas tikai ar vienu plūdmaiņu ciklu dienā. Plūdmaiņas ir iemesls ūdens līmeņa mainīgumam jūrās.

sentences: '''11. jūnijs''' ir gada 162. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (163. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 203 dienas.

sentences:
{{Infobox Museum
 |name        = Valsts Ermitāža
 |image       = Spb 06-2012 Palace Embankment various 14.jpg
 |imagesize   = 270
 |caption     = [[Ziemas pils]]
 |map_type    = Sanktpēterburga
 |latitude    = 59.941
 |longitude   = 30.3129
 |established = 1764
 |location    = {{vieta|Krievija|Sanktpēterburga}}
 |visitors    = 2 898 562 (2013)<ref name="worldranking">[http://www.museus.gov.br/wp-content/uploads/2014/04/TheArtNewspaper2013_ranking.pdf Top 100 Art Museum Attendance], ''[[The Art Newspaper]]'', 2014. Retrieved on 15 July 2014.</ref>
 |director    = [[Mihails Pjotrovskis]]
 |curator     =
 |publictransit=
 |website     = {{url|http://www.hermitagemuseum.org}}
}}
<mapframe text="Sarkanais laukums" width=280 height=280 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q132783"
}
</mapframe>
'''Valsts Ermitāža''' ({{val|ru|Госуда́рственный Эрмита́ж}}) ir mākslas un kultūras [[muzejs]] [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievija|Krievijā]]. Tas ir viens no pasaulē lielākajiem un vecākajiem muzejiem.

sentences: '''Fotosfēra''' ir [[zvaigzne]]s redzamā virsma — tās [[atmosfēra]]s zemākais, blīvākais slānis, no kura nāk tās [[Starojums|starojuma]] galvenā daļa ([[redzamā gaisma]], [[ultravioletais starojums]], [[siltuma starojums]]).

sentences: '''Zooloģija''' ({{val-el|ζῷον}} ''(zōon)'' — 'dzīvnieks'; ''λόγος (logos)'' — 'jēdziens, mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pētīšanu. Mūsdienās tas vairāk ir zinātņu komplekss, tas ir, zooloģija apvieno vairākas citas nozares. To iedala šādās nozarēs:

sentences:
'''Meier''' var būt:
* [[Sāra Meijere]] (''Sarah Meier''; 1984) — Šveices daiļslidotāja;
* [[Sids Maijers]] (''Sidney Meier''; 1954) — amerikāņu programmētājs, datorspēļu dizaineris.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Ogists Konts
|          vārds_orig = ''Auguste Comte''
|              attēls = Auguste Comte.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1798
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 17
|            dz_vieta = {{vieta|Francija|Monpeljē}}
|              m_gads = 1857
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 5
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[franči|francūzis]]
|            paraksts =
|               skola = [[socioloģija]], [[pozitīvisms]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|          ietekme_no = [[Ādams Smits]], [[Žans-Batists Sejs]], [[Viljams Robertsons]], [[Deivids Hjūms]], [[Žans Žaks Ruso]]
|          ietekmējis = [[Kārlis Markss]], [[Mišels Velbeks]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Ogists Konts''' (''Auguste Comte''; dzimis {{dat|1798|1|17}}, miris {{dat|1857|9|5}}) bija franču filozofs, [[pozitīvisms|pozitīvists]], kurš [[1838]]. gadā radīja terminu ''[[socioloģija]]'', lai ar to apzīmētu [[zinātne|zinātni]] par [[sabiedrība|sabiedrību]]. O. Konts bija viens no tiem, kuri centās šo sabiedrības zinātni parādīt kā līdzvērtīgu [[dabaszinātnes|dabaszinātnēm]]. Pēc viņa domām, dzīvē valda objektīvi likumi, kuri socioloģijas zinātnei būtu jāatklāj. Viņš vēlējās izveidot zinātni, kura spētu atklāt sabiedrības likumus, lai valdošā elite, šos atklājumus izmantojot, varētu sabiedrību izlabot.

sentences: '''Jonu mikroskops''' (jeb '''jonu projektors''') sastāv no [[sfēra|sfēriska]] trauka, kuras [[rādiuss]] ir aptuveni 0,1 [[metrs|m]] (10 [[centimetrs|cm]]), un [[volframs|volframa]] adatas, kuras smaile novietota trauka centrā (sk. zīmējumu). Smailes liekuma rādiuss izveidots tik mazs, cik vien tas ar modernām [[metāls|metāla]] apstrādes metodēm iespējams (apmēram 50 [[nanometrs|nm]]). Sfēras iekšējā virsma pārklāta ar plānu vadītāja slāni, kas, līdzīgi [[televizors|televizora]] [[kineskops|kineskopa]] ekrānam, spīd ātru daļiņu triecienu iedarbībā. Starp pozitīvi lādēto smaili un negatīvi lādēto vadītāja slāni rada dažus simtus [[volts|voltus]] lielu [[spriegums|spriegumu]]. Trauku piepilda ar [[hēlijs|hēliju]] nelielā [[spiediens|spiedienā]] 100 [[paskāls|Pa]].

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences: '''6. augusts''' ir gada 218. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (219. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 147 dienas.

sentences: '''Kepler-7b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas [[Liras zvaigznājs|Liras zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap [[Kepler-7]] [[Zvaigzne|zvaigzni]] 0,06 AU attālumā. 1 [[gads]] uz planētas ilgst tikai 4,88 [[Diennakts|diennaktīs]]. Planētas [[masa]] sastāda 0,433 [[Jupiters (planēta)|Jupitera]] masas, bet tās rādiuss 1,478 reizes lielāks nekā Jupiteram. Aprēķini rāda, ka Kepler-7b vidējais [[blīvums]] ir apmēram 0,181 g/cm³, t.i. mazāk par vienu septiņpadsmito daļu no Jupitera blīvuma. Tas nozīmē, ka tā ir viena no "irdenākajām" pašlaik zināmajām planētām. Gāzveida gigants tiek ieskaitīts [[Karstie jupiteri|karsto jupiteru]] klasē.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''ADwards''''' ir radošās izcilības [[festivāls]], kurā tiek vērtēti un apbalvoti [[Latvija|Latvijā]] tapuši darbi [[reklāma]]s, [[dizains|dizaina]], video, audio, TV, multimediju, foto, ilustrācijas, animācijas, interaktīvo risinājumu un sabiedrisko attiecību jomās.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Etnogrāfi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Andris Zvirgzds
|     vārds_orig =
|         attēls = Foto no ZA arhīva.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 07
|       dz_vieta = Rīga, [[Latvija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki = Voldemārs Zvirgzds, Irēna Zvirgzda dzim. Rozīte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lonija Zvirgzda dzim. Lavrinoviča
|          bērni = Atis, Ilze
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], [[dārzkopība]]
|          grāds = Dr. habil. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Rīgas Dome]]
|     akad_amats = Nacionālā botāniskā dārza direktors (1980 - 1992)
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības universitāte, Agronomijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi = "Dendroloģija", 1978, 2006.
|    apbalvojumi = Dr. h. c. biol., LPSR nopelniem bagātais dabas aizsardzības darbinieks
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Andris Zvirgzds''' (1928-2014) bija latviešu dendrologs, botāniķis, dārznieks, Nacionālā Botāniskā dārza direktors. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors. Vairāk kā 150 publikāciju autors un līdzautors.

sentences:
{{Salu infokaste
|coordinates={{coord|16|35|S|179|11|E|scale:2500000|display=inline}}
|valsts=Fidži
|attēls=2004.03.04_08_Vanua_Levu_ferry_Fiji.jpg
|garums=180
|platums=50
|iedzīvotāji=135 961
|iedzīvotāju gads=2007
|augstums=1111
|augstākais kalns=[[Nasorolevu]]
|arhipelāgs=[[Vanua Levu grupa]]
|valsts adm vienības tips=Apgabals
|valsts adm vienība=[[Ziemeļu apgabals (Fidži)|Ziemeļu apgabals]]
|blīvums=23,27
|valsts lielpilsēta=[[Labasa]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji=27 949
|pamatiedzīvotāji=galvenokārt [[fidžieši]] un [[Fidži indieši]]}}
'''Vanua Levu''', kas agrāk bija pazīstama kā '''Sandalkoka sala''', ir otrā lielākā [[sala]] [[Fidži]]. Tā atrodas 64 [[Kilometrs|kilometrus]] uz [[ziemeļi]]em no Fidži lielākās salas [[Viti Levu]]. Salas platība ir 5587,1 [[Kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]], un tās iedzīvotāju skaits ir 135 961.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adenozīntrifosfāta jona struktūrformula

ATF molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = 9-β-D-ribofuranoziladenīn-5'-trifosfāts
9-β-D-ribofuranozil-6-aminopurīn-5'-trifosfāts
|           CAS numurs = 56-65-5
|      ķīmiskā formula = C10H16N5O13P3
|              molmasa = 507,18
|              blīvums = dinātrija sālim 1040
|  kušanas temperatūra = 187 °C (dinātrija sālim)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ~5 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Adenozīntrifosforskābe''' vai, kā [[bioķīmija|bioķīmijā]] pieņemts, '''adenozīntrifosfāts''' (ATF), ir [[nukleotīds]] ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu [[vielmaiņa|vielmaiņā]]. Tas ir universāls [[enerģija]]s avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir [[adenozīns|adenozīna]] un tri[[fosforskābes]] [[esteri]]s. Adenozīns savukārt ir [[purīna bāzes]] [[adenīns|adenīna]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrāta]] [[riboze]]s savienojums (tos saistošo [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] sauc par [[glikozīdsaite|glikozīdsaiti]]).

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Rūta Konela
 | vārds_orig              = ''Ruth Connell''
 | attēls                  = Ruth Connell by Gage Skidmore.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Rūta Konela 2016.gadā
 | dz. vārds               = Rūta Konela
 | dz. datums              = {{ddv|1979|4|20}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Skotija|Falkērka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, kinoproducente, dejotāja, horeogrāfe
 | darbības gadi           = 1998—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Rūta Konela''' ({{val|en|Ruth Connell}}; dzimusi {{dat|1979|4|20}}) ir skotu teātra, televīzijas un kino [[aktrise]], kinoproducente, profesionāla [[dejotāja]] un [[horeogrāfe]]. Viņa ir zināma ar Rovēnas lomu [[The CW|CW]] seriālā ''[[Supernatural (seriāls) |Supernatural]]'' (2014—2020).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 Adding New Mysterious Witch to the Mix, New Details|url=http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|publisher=Hollywood Hills|accessdate=6 October 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141211111533/http://hwhills.com/supernatural-season-10-adding-new-mysterious-witch-to-the-mixnew-details/|archivedate=11 December 2014}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Supernatural Season 10 spoilers: Scot Ruth Connell to play Rowena & more!|url=http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/|publisher=Prime Time|accessdate=6 October 2014|archive-date={{dat|2016|03|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160324091647/http://primetime.unrealitytv.co.uk/tomorrow-will-post-done-supernatural-season-10-spoilers-scot-ruth-connell-play-rowena-recurring-role/}}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Nikolass Rougs
| vārds_orig = ''Nicolas Roeg''
| attēls = Nicolas Roeg.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs = Nikolass Rougs 2008. gadā
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1928|8|15}}
| dz. vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2018|11|23|1928|8|15}}
| miršanas vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
| citi vārdi =
| nodarbošanās = kinorežisors, kinooperators
| darbības gadi = 1947—2018
| dzīvesbiedrs =
| bērni = 6
| paraksts =
| mājaslapa =
| akadēmijasbalva =
| afibalva =
| arielabalva =
| BFTMAbalva =
| cēzarabalva =
| emibalva =
| filmfarebalva =
| geminibalva =
| zeltapalmaszars =
| zeltateļabalva =
| zeltaglobusabalva =
| zeltaavenesbalva =
| gojasbalva =
| gremībalva =
| iftbalva =
| lorensaolivjēbalva =
| NAACPbalva =
| nacionālāsfilmasbalva =
| SAGbalva =
| tonijasbalva =
| apbalvojumi =
| dzimums = V
}}'''Nikolass Džeks Rougs''' ({{Val|en|Nicolas Jack Roeg}}, dzimis {{Dat|1928|8|15}}, miris {{Dat|2018|11|23}}) bija [[Angļi|angļu]] [[kinorežisors]] un [[kinooperators]].

sentences:
'''Vidzemes landmaršals''' jeb '''Livonijas landmaršals''' ({{val|de|Livlands Landmarschall}}, {{val|ru|предводитель дворянства}}, {{val|et|Liivimaa maamarssal}}) bija [[Vidzemes bruņniecība]]s priekšstāvis un [[Vidzemes landtāgs|Vidzemes landtāga]] priekšsēdis. Vidzemes landmaršala amatu 1648. gada 17. augustā izveidoja Zviedrijas karaliene [[Kristīne I]], to likvidēja Latvijas Republikas valdība 1920. gada 29. jūnijā. Pirms tam landmaršali tika ievēlēti kārtējā landtāga laikā.
Savukārt [[Livonijas ordeņa landmaršali|Livonijas ordeņa landmaršals]] ({{val|la|marsalcus terrae}}, {{val|de|landmarschalk}}) no 1236. līdz 1560. gadam bija mestra pirmais vietnieks, karaspēka pārzinis un komandieris mestra prombūtnē, kura rezidence atradās [[Sigulda]]s pilī.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Teodors Adorno
|          vārds_orig = ''Theodor W. Adorno''
|              attēls = Adorno.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = 1964. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1903
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], {{karogs|Prūsija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1969
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 6
|             m_vieta = [[Vispa]], {{karogs|Šveice}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Vācijas, ASV
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[socioloģija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''12. aprīlis''' ir gada 102. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (103. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 263 dienas.

sentences: '''Ķīniešu kalendārs''' ir lunisolārais kalendārs, kurā ir gan solārā ([[Saule]]s), gan [[Lunārais kalendārs|lunārā kalendāra]] ([[Mēness]]) elementi. Kalendāram seko ne tikai [[Ķīna]]s, bet arī citas [[Āzija]]s kultūras.<ref>[http://afgen.com/calendars_time.html Calendars, Time, & Numerology - Egyptian Roots & Mathematical Precision of Our Modern Calendar], afgen.com {{en ikona}}</ref> Mūsdienās lielākā daļa Austrumāzijas valstu ikdienas darbībās izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]], tomēr ķīniešu kalendārs joprojām tiek izmantots, lai atzīmētu tradicionālos Austrumāzijas svētkus, piemēram, [[Ķīniešu Jaunais gads|Ķīniešu Jauno gadu]].

sentences:
{{cita nozīme|Ventas pieteku|Melnupes pieteku|Lašupe (upe)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Losis
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Lūša
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Lūšis
| attēls            = Losis.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Losis [[Kalni (Nīgrandes pagasts)|Kalnos]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = R no [[Židiki]]em
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=28 | iet_plat_s=7 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=6 | iet_gar_s=53 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LTU}}<br />{{LAT}}
| garums            = 43,6
| garums_latvijā    = 35
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 35,8
| kritums           = 82
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 183
| baseins_latvijā   = 58,7<ref>{{USIK}}</ref>
| pietekas          = [[Spinnis]]
 | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Losis''' (arī '''Lose''', '''Loša''', '''Lošupe''', '''Lošupīte''', '''Luša''', '''Luše''', '''Lūše''', {{val|lt|Lūšis}})<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97521 |title=Informācija par objektu: Losis |accessdate={{dat|2016|08|22||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Venta]]s kreisā krasta pieteka [[Saldus novads|Saldus]] un [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes]] novados [[Latvija|Latvijā]] un [[Telšu apriņķis|Telšu]] un [[Klaipēdas apriņķis|Klaipēdas]] apriņķos [[Lietuva|Lietuvā]]. Sākas Beržtvu mežā uz Klaipēdas un Telšu apriņķu robežas. Augštecē tek ziemeļu virzienā līdz Latvijas robežai, tad pagriežas uz austrumiem un 27 km ir Latvijas un Lietuvas robežupe. Pirms [[Kalni (Nīgrandes pagasts)|Kalniem]] pagriežas uz ziemeļiem un pēc 8 km ietek Ventā.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Augštecē līdz tagad slēgtajam [[Mažeiķi|Mažeiķu]]—[[Liepāja]]s dzelzceļam upes gultne regulēta, lejpus Kalniem izbūvēts [[Kanavišķu dīķis]]. Lielākās pietekas ir [[Spinnis]], [[Dārģis]], [[Zvērupe]] un robežupe [[Jāņupīte (Loša pieteka)|Jāņupīte]] (visas kreisās).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums = Tirdzniecības centrs {{nobr|"Domina Shopping"}}
|logo =Logo-domina-shopping.png
|logo izmērs =120px
|attēls = Domina-Shopping-1.jpg
|attēla paraksts = Tirdzniecības centrs "Domina Shopping"
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte =Rīga
|latd =56 |latm =57 |lats =59 |latNS =N |longd =24 |longm =09 |longs =44 |longEW =E
|valsts = {{flag|Latvija}}
|pilsēta = {{Rīga}}
|priekšpilsēta = Vidzemes priekšpilsēta
|apkaime = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|adrese = [[Ieriķu iela (Rīga)|Ieriķu iela]], 3
|atklāts = 2003. gada septembrī
|rekonstrukcija =
|īpašnieks = EfTEN Kinnisvarafond II AS
|platība = 110 000 m²
|tirdz platība = 42 000 m²
|veikalu sk = vairāk nekā 170
|autostāvvieta = gandrīz 2000
|apmeklētāji = |apgrozījums =
|autobuss = {{Rīga sab|t=a|16|21|49}}
|trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|4|12|13|14|17|18|23|31|34|35}}
|tramvajs = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]]
|mājas lapa = {{URL|http://www.domina-shopping.lv/}}
|mikroautobuss = 209
}}

sentences: '''Biotīns''' jeb '''vitamīns B7''' ir [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]], [[Taukskābes|taukskābju]] un [[Aminoskābes|aminoskābju]] [[Vielmaiņa|metabolisma]] koenzīms. Biotīns tiek saukts arī par '''vitamīnu H''' vai '''koenzīmu R'''. Biotīns ir plaši atrodams pārtikā, bet visaugstākā koncentrācija ir [[Zemesrieksts|zemesriekstos]], mangoldā u.c. zaļo lapu dārzeņos. Biotīna deficīts normāla uztura gadījumā sastopams reti. To atsevišķos gadījumos novēro pacientiem, kas uzturā lieto jēlas [[ola]]s, jo tajās esošais avidīns [[Tievā zarna|tievajā zarnā]] biotīnu inaktivē un neļauj tam uzsūkties. Biotīna deficīta klīniskās biežākās izpausmes ir dermatīts, alopēcija un parestēzija. Biotīna samazināšanās organismā ir atrodama [[Epilepsija|epileptiķiem]], sportistiem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem pēc kuņģa izņemšanas (gastrektomijas).<ref>Combs, Gerald F. Jr. (2008). The Vitamins: Fundamental Aspects in Nutrition and Health. San Diego: Elsevier, Inc. {{ISBN|978-0-12-183493-7}}.</ref>

sentences: '''Aprakstošā statistika''' ir [[statistika]]s apakšnozare. Tas ir [[dati|datu]] kvantitatīvs vākšanas un summēšanas process, ko izmanto, lai pārveidotu datus no liela apjoma skaitļu formas uz formu, kas ir ērta cilvēkam uztverei un tālākai analīzei.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Borodinas kauja
| partof            = no [[Napoleona iebrukums Krievijas impērijā]]
| image             = File:Battle of Borodino 1812.png
| caption           = ''Kauja par Maskavu, 1812. gada 7. septembris''
(painting by {{lang|fr|[[Louis-François Lejeune]]}}, 1822)
| date              = [[Old Style and New Style dates|N.S.]]: 1812. gada 7. septembris
[[Old Style and New Style dates|O.S.]]: 1812. gada 26. augusts
| place             = [[Borodina (ciems), Možaiskas rajons, Maskavas apgabals|Borodina]], [[Krievijas impērija]]
| coordinates       = {{Coord|55|31|N|35|49|E}}
| result            = Neizšķirti{{sfn|Roberts|2001|p=254}}{{sfn|Dodge|2006}}{{sfn|Dodge|1907|p=583}}{{sfn|Bell|2007|p=295}}{{sfn|Horne|1998|p=316}}
See [[#Aftermath|Aftermath]]
| territory         = Franči ieņem Maskavu
| combatant1        = {{Flaga |Francija}} [[Francijas Pirmā impērija]]
{{Flagicon image|Flag of the Duchy of Warsaw.svg|link=Duchy of Warsaw}} [[Varšavas hercogiste]]
{{flagicon image|Flag of the Napoleonic Kingdom of Italy.svg}} [[Itālijas Karaliste (1805—1814)]]
{{Flagicon image|Flag of the Kingdom of Naples (1811).svg|link=Kingdom of Naples (Napoleonic)}} [[Neapoles karaliste]]
[[Bavārijas karaliste]]
{{Flagicon image|Flag of the Kingdom of Westphalia.svg|link=Kingdom of Westphalia}} [[Vestfāles karaliste]]
{{flagicon image|Flagge Königreich Württemberg.svg}} [[Virtembergas karaliste]]
{{Flagicon image|State flag of Saxony before 1815.svg|link=Kingdom of Saxony}} [[Saksijas karaliste]]
[[Hesenes lielhercogiste]]
| combatant2        = {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Krievijas impērija]]
| commander1        = * {{Flaga|Francija}} '''[[Napoleons]]'''
* {{Flaga|Francija}} [[Luijs Aleksandrs Bertjē]]
* {{Flaga|Francija}} [[Žans Baptists Besierjē]]
* {{Flaga|Francija}} [[Luijs Nikolā Davū]]
* {{Flaga|Francija}} [[Eduārs Mortjē]]
* {{Flaga|Francija}} [[Mišels Nejs]]
* {{flagicon image|Flag of the Napoleonic Kingdom of Italy.svg}} [[Ežēns de Boarnē]]
* {{Flagicon image|Flag of the Kingdom of Naples (1811).svg|link=Kingdom of Naples (Napoleonic)}} [[Joahims Mirats]]
* {{Flagicon image|Flag of the Duchy of Warsaw.svg|link= Duchy of Warsaw}} [[Juzefs Poņatovskis]]
| commander2        = * {{Flaga|Krievijas impērija}} '''[[Mihails Kutuzovs]]'''
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Michael Andreas Barclay de Tolly|Barklajs de Tolli]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Pjotrs Bagrations]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Levins Augusts fon Bennigsens]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Mihails Miloradovičs]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Dmitrijs Dohturovs]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Matvejs Platovs]]
| strength1         = 103 000–135 000{{sfn|Dwyer|2014|p=383}}
| strength2         = 125 000–160 000{{sfn|Dwyer|2014|p=383}}
| casualties1       = 28 000–40 000 nogalināti, ievainoti vai sagūstīti{{sfn|Dwyer|2014|p=385}}{{sfn|Zamoyski|1980|p=287}}
| casualties2       = 40 000–45 000 nogalināti, ievainoti vai sagūstīti{{sfn|Dwyer|2014|p=386}}{{sfn|Zamoyski|1980|p=287}}
| map_type          = Eiropa
| map_relief        = 1
| map_size          = 300
}}

sentences:
[[Kategorija:Bibliotēkas| ]]
[[Kategorija:Kultūra pēc valsts| ]]
[[Kategorija:Izglītība pēc valsts| ]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts| ]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Artemijs Ļebedevs
 |    vārds_orig = ''Артемий Лебедев''
 |        attēls = Artemy Lebedev 2020.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1975
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 13
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = dizaineris, uzņēmējs, izgudrotājs, jūtūberis, ceļotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi = 1992—pašlaik
 |       dzimums = V
 |        vecāki = Andrejs Ļebedevs, [[Tatjana Tolstaja]]
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Marina Ļitvinoviča
 |         bērni = 10
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Artemijs Ļebedevs''' ({{val|ru|Артемий Андреевич Лебедев}}, dzimis {{dat|1975|2|13}}) ir [[krievi|krievu]] dizaineris, uzņēmējs un blogeris.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Лебедев, Артемий Основатель и владелец дизайнерской фирмы "Студия Артемия Лебедева" |url=https://lenta.ru/lib/14165359/ |website=[[Lenta.ru]] |access-date={{dat|2022|07|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|08|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200803204705/https://lenta.ru/lib/14165359/ }}</ref> [[Artemija Ļebedeva studija]]s dibinātājs, līdzīpašnieks un izpilddirektors.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Фотография судебного иска от Аэрофлота |url=https://www.tema.ru/jjj/af/1.jpg |website=tema.ru |accessdate={{dat|2022|7|29||bez}}}}</ref>

sentences: '''Siltumdzinējs''' ir [[siltummašīna]], kas [[Termodinamiskais cikls|cikliskos procesos]] [[Viela|vielas]] [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] pārvērš [[Darbs (fizika)|darbā]]. Tāpat kā jebkura siltummašīna, siltumdzinējs sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru.

sentences: '''Gravitācijas kolapss''' ir ārkārtīgi strauja [[zvaigzne]]s saspiešanās savu [[gravitācija]]s spēku ietekmē evolūcijas beigu stadijā, kad zvaigznē beigušās [[kodolreakcija]]s un [[gāze]]s [[spiediens]] vairs nespēj līdzsvarot gravitācijas spēku. Tā rezultātā izveidojas [[baltais punduris]], [[neitronu zvaigzne]] vai [[melnais caurums]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Tailers Čailderss
|          Attēls = Tyler Childers-19 (32662845828).jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Čailderss 2018. gadā
|        Dz_vārds = Timotijs Tailers Čailderss
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1991|6|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kentuki}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās =
|     Instrumenti = ģitāra, vijole
|            Gadi = 2010–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Hickman Holler''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Hilda Žīgure
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| komentārs =
| dz vārds =
| dz datums = {{dat|1918|3|2}}
| dz vieta =
| mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2022|9|6|1918|3|2}}
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = aktrise
| darbības gadi = 1944—1986
| vecāki =
| brāļi = [[Jānis Žīgurs (rakstnieks)|Jānis Žīgurs]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| mājaslapa =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| spēlmaņu_nakts =
| kristaps =
| apbalvojumi = [[Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks|Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves māksliniece]] (1967)
| dzimums = S
}}
'''Hilda Žīgure''' (dzimusi {{dat|1918|3|2}}, mirusi {{dat|2022|9|6}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[aktrise]].<ref name="la" />

sentences:
{|class="infobox" style="width:22em;font-size:8pt;text-align:left;"

{{#if:{{{title|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="font-size: 120%;text-align:center;background:{{{head color|#ccf}}};"{{!}}{{{title|}}}|

}}

{{#if:{{{image|}}}|
{{!}}-
{{!}}colspan="2"{{!}}
{{#if:{{{image caption|}}}|
{{!}}-
{{!}}colspan="2" style="font-size:smaller;text-align:center;"{{!}}{{{image caption}}}|

}}|

}}

|-
{{#if:{{{creator|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Veidotājs
{{!}}{{{creator|}}}|

}}
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Oriģināldarbs
|{{{origin|Unknown}}}
{{!}}-
{{#if:{{{owner|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Īpašnieks
{{!}}{{{owner|}}}|

}}

{{#if:{{{books|}}}{{{novels|}}}{{{magazines|}}}{{{strips|}}}{{{comics|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Drukātie izdevumi
{{#if:{{{books|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Grāmatas
{{!}}{{{books|}}}|

}}
{{#if:{{{novels|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Noveles
{{!}}{{{novels|}}}|

}}
{{#if:{{{comics|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Komiksi
{{!}}{{{comics|}}}|

}}
{{#if:{{{graphic_novels|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Grafiskās noveles
{{!}}{{{graphic_novels|}}}|

}}
{{#if:{{{magazines|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Žurnāli
{{!}}{{{magazines}}}|

}}
{{#if:{{{strips|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Comics strips
{{!}}{{{strips}}}|

}}|

}}

{{#if:{{{films|}}}{{{tv|}}}{{{atv|}}}{{{video|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Filmas un TV
{{!}}-
{{#if:{{{films|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Filmas
{{!}}{{{films|}}}|

}}
{{#if:{{{tv|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Seriāli
{{!}}{{{tv|}}}|

}}
{{!}}-
{{#if:{{{atv|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Animācijas Seriāli
{{!}}{{{atv|}}}|

}}|

}}
{{!}}-
{{#if:{{{video|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Videofilmas
{{!}}{{{video|}}}|

}}

{{#if:{{{plays|}}}{{{musicals|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Teatrālie priekšnesumi
{{#if:{{{plays|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Lugas
{{!}}{{{plays|}}}|

}}
{{#if:{{{musicals|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Mūzikli
{{!}}{{{musicals|}}}|

}}|

}}

{{#if:{{{games|}}}{{{rpgs|}}}{{{vgs|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Spēles
{{#if:{{{games|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Tradicionālās
{{!}}{{{games|}}}|

}}
{{#if:{{{rpgs|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Lomu spēles
{{!}}{{{rpgs|}}}|

}}
{{#if:{{{vgs|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Videospēles
{{!}}{{{vgs|}}}|

}}|

}}

{{#if:{{{soundtracks|}}}{{{radio|}}}{{{music|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Audio
{{#if:{{{radio|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Radio programmas
{{!}}{{{radio}}}|

}}
{{#if:{{{soundtracks|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Skaņu celiņi
{{!}}{{{soundtracks}}}|

}}
{{#if:{{{music|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Oriģinālmūzika
{{!}}{{{music}}}|

}}|

}}

{{#if:{{{toys|}}}{{{otherlabel1|}}}{{{otherlabel2|}}}{{{otherlabel3|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Dažādi
{{#if:{{{toys|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Rotaļlietas
{{!}}{{{toys}}}|

}}
{{#if:{{{otherlabel1|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}{{{otherlabel1}}}
{{!}}{{{otherdata1}}}|

}}
{{#if:{{{otherlabel2|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}{{{otherlabel2}}}
{{!}}{{{otherdata2}}}|

}}
{{#if:{{{otherlabel3|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}{{{otherlabel3}}}
{{!}}{{{otherdata3}}}|

}}|

}}
|}<noinclude>{{Documentation}}</noinclude>
<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#000000 align=center | <big><big>'''Surtseja
''Surtsey'''''</big></big>
|-
| colspan=2 align=center | Skats uz Surtsejas salu
|-
| colspan=2 align=center | Surtsejas atrašanās vieta Īslandē
|}

sentences:
{{Jāuzlabo|Jālikvidē iekšējās saites uz angļu Vikipēdiju.}}
{{noformējums+}}
{{atveidošana+}}
Abraviatūrai '''BIM''' ir divi skaidrojumi „'''Building Information Model'''” (Būves Informācijas Modelis) un „'''Building Information Modeling'''” (Būves Informācijas Modelēšana). „Building Information Model” (BIM) ir informācijas kopums, kurš vākts un papildināts visā būves pastāvēšanas laikā. „Building Information Modeling” (BIM) ir būves informācijas modeļa ģenerēšanas un pārzināšanas process<ref>Lee, G., Sacks, R., and Eastman, C. M. (2006). Specifying parametric building object behavior (BOB) for a building information modeling system. Automation in Construction, 15(6), 758-776.</ref>. Ir divas teorijas par šī termina pirmavotu. Pirmā — to radījusi firma Autodesk<ref>[http://industries.bnet.com/whitepaper.aspx?%26compid=3995%26docid=103305 Archived version of Autodesk's white paper on Building Information Modeling]{{Novecojusi saite}}</ref>, lai aprakstītu specificētu rasēšanu ar datoru ([[3D]], [[object-oriented]], [[AEC]], [[CAD]]). Otra teorija atspoguļo to, ka šo terminu radījis profesors Charles M. Eastman Džordžijas Tehnoloģiju Institūtā ([[Georgia Institute of Technology]])<ref>Yessios, C.I. Are We Forgetting Design? AECbytes Viewpoint #10 2004, http://www.aecbytes.com/viewpoint/2004/issue_10.html {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071107074452/http://aecbytes.com/viewpoint/2004/issue_10.html |date={{dat|2007|11|07||bez}} }}</ref>. Šī teorija balstās uz faktu, ka termins „'''Building Information Model'''” būtībā nozīmē to pašu, ko „'''Building Product Model'''” (Būves Datu Modelis), kuru kopš 1970. gada profesors Eastmans plaši izmanto savā grāmatā<ref>Eastman, C.M., Building Product Models: Computer Environments Supporting Design and Construction. 1999, Boca Raton, FL: CRC Press</ref> un citos dokumentos.<br />
Šo terminu ir popularizējis Jerry Laiserin<ref>[http://www.laiserin.com/features/issue15/feature01.php Laiserin's explanation of why 'BIM' should be an industry standard-term]</ref>, galvenokārt to skaidrojot kā ar celtni saistīto procesu digitālo attēlošanu ar nolūku atvieglot informācijas digitālā formāta apmaiņu un savietojamību. Šo iespēju piedāvā vairākas [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] ražošanas kompānijas, kā, piemēram, [[SOFTTECH]], [[Autodesk]], [[Bentley Systems]], [[Graphisoft]], [[CADdetails]] un citas.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ievainojums
| image         = Xraymachine.JPG
| image_size    = 220px
| caption       = Cilvēka [[ceļa locītava]] tiek skenēta ar radiogrāfu pēc ievainojuma
| alt           =
| risks         =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     =
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     =
| causes        =
| synonym       =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      =
| specialty     =
| pronounce     =
| deaths        =
}}

sentences: '''Iekšējā enerģija''' [[Fizika|fizikā]] ([[nepārtrauktas vides fizika]], [[termodinamika]], [[statistiskā fizika]]) ir [[Termodinamiska sistēma|termodinamiskas sistēmas]] pilnās [[Enerģija|enerģijas]] daļa, kurā neietilpst sistēmas kustības [[kinētiskā enerģija]] un mijiedarbības ar citām sistēmām [[potenciālā enerģija]]. Iekšējā enerģija ir [[Termodinamiskie lielumi|makroskopisks lielums]], kurš sevī ietver sistēmu veidojošo daļiņu mikroskopiskās kustības enerģiju, mijiedarbības enerģiju (molekulārā pievilkšanās un atgrūšanās), [[Molekula|iekšmolekulāro]] un [[Atoms|iekšatomāro]] ķīmisko enerģiju <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://fn.bmstu.ru/data-physics/library/physbook/tom2/ch1/texthtml/ch1_2.htm|title=Внутренняя энергия и температура термодинамической системы|website=http://fn.bmstu.ru/|access-date=22.06.2021}}</ref>, kā arī [[kodolenerģija|kodolenerģiju]], starpmolekulu [[Gravitācija|gravitācijas]] enerģiju un [[Starojums|starojuma]] enerģiju. <ref name=":1" /> To apzīmē ar <math>U</math> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://studfile.net/preview/6685238/|title=Внутренняя энергия тел и два способа ее изменения|website=studfile.net|access-date=22.06.2021}}</ref>.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Sildenafils
|                 attēls =
Sildenafila struktūrformula

Sildenafila molekulas modelis
|         citi nosaukumi = sildenafila citrāts, ''Viagra'', ''Revatio'' un citi
|             CAS numurs = 139755-83-2
|        ķīmiskā formula = C22H30N6O4S
|                molmasa = 474,58
|                blīvums =
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Sildenafils''' ir [[zāles]], ko izmanto [[erekcija]]s izraisīšanai [[erektilā disfunkcija|erektilās disfunkcijas]] gadījumā. Tiek pārdots ar dažādām [[preču zīme|preču zīmēm]], no kurām pazīstamākā ir ''[[Pfizer]]'' '''''Viagra'''''.

sentences:
{{0}}[[1. autobusu maršruts (Rēzekne)|1]]{{·}} {{0}}[[3. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|3]]{{·}} {{0}}[[4. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|4]]{{·}} {{0}}[[5. autobusu maršruts (Rēzekne)|5]]{{·}} {{0}}[[6. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|6]]{{·}} {{0}}[[7. autobusu maršruts (Rēzekne)|7]]{{·}} {{0}}[[8. autobusu maršruts (Rēzekne)|8]]{{·}} {{0}}[[9. autobusu maršruts (Rēzekne)|9]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Rēzekne)|10]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|11]]
[[12. autobusu maršruts (Rēzekne)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|13]]{{·}} [[14. autobusu maršruts (Rēzekne)|14]]{{·}} [[15. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|16]]{{·}} [[17. autobusu maršruts (Rēzekne, 2012)|17]]{{·}} [[18. autobusu maršruts (Rēzekne)|18]]{{·}} [[19. autobusu maršruts (Rēzekne)|19]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rēzekne)|21]]{{·}} [[71. autobusu maršruts (Rēzekne)|71]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences:
(vispazīstamākā hlorīda) kristāli]]
'''Hlorīdi''' ir [[hlors|hlora]] [[binārie savienojumi]] ar [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Šajos savienojumos hloram ir visstabilākā [[oksidēšanas pakāpe]] -1. Hlora savienojumiem ar daudz mazāk elektronegatīviem elementiem, piemēram, [[sārmu metāli]]em, ir raksturīga [[jonu saite]] un [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības ([[magnija hlorīds|MgCl2]], [[KCl]]). Tie ir kristāliskas cietas vielas ar augstu [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] un ir uzskatāmi par hlorūdeņražskābes jeb [[sālsskābe]]s (HCl) [[sāļi]]em. Savukārt hlora savienojumiem ar elementiem, kas tikai nedaudz mazāk elektronegatīvi par to, ir skābas īpašības un to molekulās ir [[kovalentā saite|kovalentās saites]] ([[tetrahlorogleklis]] CCl4, [[fosfora pentahlorīds]] PCl5). Kovalentie hlorīdi ir viegli kūstošas cietas vielas, [[gāze]]s vai [[šķidrums|šķidrumi]] un tos sauc arī par '''hloranhidrīdiem'''. Starpstāvokli ieņem [[amfotēriskums|amfotērie]] hlorīdi, piemēram, [[alumīnija hlorīds]] AlCl3. Lielākā daļa [[metāls|metālu]] hlorīdu labi šķīst ūdenī (nešķīstoši vai mazšķīstoši ir tikai [[AgCl]], [[CuCl]], [[AuCl]], [[TlCl]] un [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Robertsons''' var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Emīls fon Bērings
|     vārds_orig = ''Emil von Behring''
|         attēls = Emil von Behring sitzend.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Hansdorfa, [[Prūsijas karaliste]], (Tagad [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]], [[Polija]]).
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1917
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Marburga]], [[Vācija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Else Spinola''
|          bērni = 6 dēli
|       paraksts =
|   darba_vietas = Marburgas universitāte
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizioloģija]], [[imunoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Difterija]]s antitoksīns
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1901)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ledus laikmets 2: Atkusnis
| attēls                   = Ice Age 2 3.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = Ice Age: The Meltdown
| žanrs                    = animācijas komēdija
| režisors                 = [[Karloss Saldana]]
| producents               = [[Kriss Vedžs]], [[Lori Forte]]
| scenārija autors         = [[Pīters Golks]], [[Džerijs Svelovs]]
| galvenajās lomās         = [[Rejs Romano]]
 [[Džons Ledžiamo]]
[[Deniss Līrijs]]
[[Kvīna Latifa]]
[[Džejs Līno]]
| mūzika                   = [[Džons Pouels]]
| operators                =
| montāža                  = [[Harijs Hitners]]
| studija                  = [[Blue Sky Studios]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 91 minūtes
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iceage2.htm|title=Ice Age (2006)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2016|1|10||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|660 940 780}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =[[Ledus laikmets (filma)|Ledus laikmets]]
| nākamā                   =[[Ledus laikmets 3: Dinozauru ēra]]
| imdb                     =
}}
'''"Ledus laikmets 2: Atkusnis"''' ({{val|en|Ice Age: The Meltdown}}) ir [[2006. gads|2006]]. gada oficiālais turpinājums 2002. gada filmai [[Ledus laikmets (filma)|Ledus laikmets]]. Tā ir animācijas komēdija, filmas režisors ir [[Karloss Saldana]]. Filma ir ieskaņota arī latviski. Galveno lomu balsis latviešu valodā atveido [[Ufo]], [[Jana Kalniņa]] u.c.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste|
attēls=|
tauta=Mapuči|
skaits=~900 tūkst.|
vieta=[[Čīle]]:~600 tūkst.(2002. gada dati)<br />
[[Argentīna]]:~300 tūkst - 500 tūkst<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |title=Mapuches en Argentina |access-date={{dat|2007|10|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071025164006/http://www.farn.org.ar/docs/comercio/inf_mapuche_benetton_farn_en.pdf |archivedate={{dat|2007|10|25||bez}} }}</ref>|
valoda=[[mapuču valoda|mapudungunu]] un [[spāņi|spāņu]]|
reliģija=[[mapuču tradicionālā reliģija]] un [[kristietība]] (pārsvarā [[katoļi]])|
grupas=[[moluči]], [[pevenči]], [[pikunči]], [[viliči]], [[lafkvenči]]|
}}
'''Mapuči''' ([[mapuču valoda|mapudungunu]]: ''Mapuche'' — ‘zemes cilvēki’) ir [[Dienvidamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] tauta, kas dzīvo centrālajā un dienvidu [[Čīle|Čīlē]], kā arī dienvidu [[Argentīna|Argentīnā]]. Pazīstami arī kā '''araukāņi''', taču mūsdienās šo nosaukumu vairs nelieto kā tautības apzīmējumu, jo tas tiek uztverts kā nievājošs<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |title=Mapuches |access-date={{dat|2010|01|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090326014014/http://www.mapuche.info/azkin/az_domingo13.pdf |archivedate={{dat|2009|03|26||bez}} }}</ref> un vairāk ir saistāms ar [[Araukānija]]s provinces iedzīvotāju apzīmējumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Lielais Lebovskis
 | oriģinālnos = ''The Big Lebowski''
 |      attēls = Biglebowskiposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, komēdija
 |    režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
 |  producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
 |   scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
 |     aktieri =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Working Title Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1998|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|1998|3|6|ASV|1998|4|24|Apvienotā Karaliste|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0|title=The Big Lebowski|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181103020334/http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biglebowski.htm|title=The Big Lebowski (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Lielais Lebovskis"''' ({{val|en|The Big Lebowski}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Gudmens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Deivids Hadlstons]], [[Džons Turturo]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}
'''Diabī''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Taizemē|Mūziķes]]
[[Kategorija:Taizemes mūziķi| Mūziķes]]

sentences: '''Ņujorkas metro''' ({{val|en|New York City Subway}}) ir [[metro]] sistēma [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Ar 468 darbojošām stacijām šī ir viena no lielākajām sabiedriskā transporta sistēmām pēc staciju skaita. Tāpat šī ir viena no pasaulē vecākajām sabiedriskā transporta sistēmām. Kopējais maršrutu garums sasniedz 373 km. 2013. gadā kopumā tika veikti 1,7 miljardi braucienu, Ņujorkas metro darba dienās vidēji tika veikti 5,5 miljoni, sestdienās — 3,2 miljoni un svētdienās — 2,6 miljoni braucienu.

sentences:
]]
, [[Mali]]]]
'''Budapešta - Bamako''' jeb '''Lielais Āfrikas skrējiens''' ir ungāru entuziastu organizēts mazbudžeta [[rallijreids]]. Rallijs startē [[Budapešta|Budapeštā]] [[Ungārija|Ungārijā]] un finišē [[Bamako]] [[Mali]]. Maršruts iet caur [[Ungārija|Ungāriju]], [[Austrija|Austriju]], [[Itālija|Itāliju]], [[Francija|Franciju]], [[Spānija|Spāniju]], [[Maroka|Maroku]], [[Mauritānija|Mauritāniju]] un [[Mali]]. Rallija ilgums ir divas nedēļas.

sentences:
{{Spēļu infokaste|name=Pasaules čempionāts skriešanā Rīga 2023|host city={{vieta|Latvija|Rīga}}|nations participating=|teams participating=|debuting countries=|athletes participating=|stadium=|length=[[Pusmaratons]], [[5000 metri |5 km]], [[jūdze|jūdze]]|previous=[[2020. gada Pasaules čempionāts pusmaratonā|Gdiņa 2020]]<br/>(pusmaratons)<!-- 2022. gada sacīkstes tika atceltas -->|next=''[[2025. gada Pasaules čempionāts skriešanā|Sandjego 2025]]''|website={{URL|www.riga23.org|Rīga 2023}}|logo=World Athletics Road Running Championships Riga 2023 logo.svg|size=320px}}
'''2023. gada Pasaules čempionāts skriešanā''' notika [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]], no 2023. gada 30. septembra līdz 1. oktobrim.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.insidethegames.biz/articles/1125294/yanghzou-half-marathon-cancelled|title=archive.ph|website=archive.ph|access-date=2022-11-07|archive-date=2022-07-10|archive-url=https://archive.today/20220710070303/https://www.insidethegames.biz/articles/1125294/yanghzou-half-marathon-cancelled}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/sports/citi/kampana-riga--pasaules-skriesanas-galvaspilseta-cer-uz-maratonturistu-skaita-rekordu.a473805/|title=Kampaņā «Rīga – pasaules skriešanas galvaspilsēta» cer uz maratontūristu skaita rekordu|website=www.lsm.lv|access-date=2022-11-07|language=lv}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://worldathletics.org/lv/competitions/world-athletics-road-running-championships/riga23|title=Home {{!}} WRU 23 {{!}} World Athletics|website=worldathletics.org|access-date=2022-11-07}}</ref>
Tas bija pirmais pasaules čempionāts skriešanā šosejā, kas ietvēra gan [[Pasaules čempionāts pusmaratonā|Pasaules čempionātu pusmaratonā]], kas pēdējo reizi notika 2020. gadā [[Gdiņa|Gdiņā]], gan arī 5 kilometru un [[jūdze]]s distances.<ref name=":1" /><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://runningmagazine.ca/sections/runs-races/the-2022-world-half-marathon-championships-have-been-postponed/|title=archive.ph|website=archive.ph|access-date=2022-11-07|archive-date=2021-11-05|archive-url=https://archive.today/20211105132407/https://runningmagazine.ca/sections/runs-races/the-2022-world-half-marathon-championships-have-been-postponed/}}</ref> Sacensības notika viena apļa plakanā trasē [[Rīga]]s ielās.

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences:
'''Lada''' var būt:
* [[Lada (upe)|Lada]] — upe, Rītupes pieteka;
* [[Lada (auto)]] — PSRS un Krievijas automašīnu marka;
* [[Jozefs Lada]] (''Josef Lada'') — čehu mākslinieks un rakstnieks (1887—1957);
* [[Toljati "Lada"]] — Krievijas hokeja komanda;
* [[lada (mūzika)]] — metāla šķērslītis uz stīgu instrumentu grifa.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Šauļu arēna
| native_name         = Šiaulių arena
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = SiauliuArena.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Lietuva|Šauļi}}
| map_type            = Lietuva
| latd  = 55.92 | latNS  = N
| longd = 23.282778 | longEW = E
| broke_ground        = 2006. gads
| built               =
| opened              = 2007. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 27 miljoni eiro
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[KK Šiauliai]]
| cap_concert         = 7 400
| cap_basketball      = 5 700
| cap_hockey          =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://siauliuarena.lt/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
{{cita nozīme|protokolu|jēdzienu ekonomikā|pirktspējas paritāte}}
{{TCPIPmodelis}}
{{OSI protokolu steks}}
'''PPP''' (''Point to Point Protocol'') ir [[kanāla slānis|kanāla slāņa]] datu pārraides protokols, kuru lieto ''point to point'' tipa savienojumiem. To lieto galvenokārt iezvanpieejai un modificētos variantos (''PPP over ethernet'' un ''PPP over internet'') lieto attiecīgi arī [[DSL]] un [[Virtuālais privātais tīkls|VPN]]. Tas mūsdienās ir aizvietojis specifiskākus (un novecojušus) protokolus, kā SLIP un X.25. PPP tika veidots, lai spētu darboties ar vairākiem [[tīkla slānis|tīkla slāņa]] protokoliem (tai skaitā [[IP]] un [[IPX]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Illustration Lupinus luteus1.jpg
| binomial = Lupinus luteus L.
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lupinus
| ģints_lv = Lupīnas
| suga = L. luteus
| suga_lv = Dzeltenā lupīna
| kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Mikropavairošana''' ir prakse, kurā salīdzinoši īsā laika periodā strauji tiek pavairots augu materiāls, lai radītu lielu skaitu jaunu augu, izmantojot modernas augu audu kultūru metodes.<ref name="10E">"Micropropagation - Definitions from Dictionary.com". dictionary.reference.com. Retrieved 2008-03-17.</ref>
Mikropavairošana tiek izmantota, lai pavairotu vērtīgus augus, piemēram, tos, kas ir [[Ģenētiskā modifikācija|ģenētiski modificēti]] vai audzēti, izmantojot tradicionālās augu audzēšanas metodes. To izmanto, lai nodrošinātu lielu skaitu jauno augu stādīšanai uz lauka, kuri nespēj saražot [[sēklas]], vai arī nav pietiekoša [[augu veģetatīvā pavairošana]].
1950. un 1960. gadu sākumā Kornela universitātes botāniķis ''Frederick Campion Steward'' atklāja un pirmoreiz pielietoja mikropavairošanu un augu audu kultūras
[[File:Culture in vitro.JPG|thumb|Augu kultūras ''in vitro'', sterilos apstākļos]]
Mūsdienās, lai izaudzētu (selekcionēšanas ceļā) jaunas sīpolpuķu šķirnes, ir nepieciešams līdz pat 19 gadiem un, lai  apmierinātu lielo pieprasījumu pēc sīpolaugiem ([[tulpes]], [[lilijas]], [[hiacintes]] utt.), ir nepieciešama to ātra audzēšana, tāpēc mūsdienās to var paveikt ar mikropavairošanas metodēm ''in vitro'', iegūtie sīpolaugi ir bez kaitīgiem vīrusiem.<ref name="1E">Smulders MJM, De Klerk GJ (2011) Epigenetics in plant tissue culture. Plant Growth Regulation 63, 137-146</ref> Tāpat ar mikropavairošanas metodēm ir iespējams iegūt pavisam jaunus, vēl neredzētus sīpolaugus ar krāšņiem ziediem. Lai sekmīgi pavairotu sīpolaugus, nepieciešams sekot šiem pieciem soļiem: kultūras uzsākšana, pavairošana, sīpola veidošanās, miera perioda pārtraukšana un izstādīšana uz lauka/siltumnīcā.<ref name="2E">George EF, Debergh PC (2008) Micropropagation, uses and methods. In: George EF, Hall MA, De Klerk GJ (Eds) Plant Propagation by Tissue Cul-ture (3rd Edn, Vol 1), The Background, Springer-Verlag GmbH, Heidelberg, pp 29-64</ref> Pirmajos divos posmos veidojas jauni dzinumi vai sīpoliņi. Uzsākot kultūru, ir liela varbūtība, ka paraugs tiks piesārņots ar sēnēm, baktērijām vai vīrusiem. Citi  negatīvie aspekti ir, ka neveidojas adventīvais pumpurs, neefektīva zarošanās, slikta augšana vai tas, ka eksplantam izveidojas tikai [[lapas]], kurai nav [[meristēma]]. Sīpolaugi tiek pavairoti ''in vitro'' tāpēc, ka šis process ir samērā viegls/ātrs un nav nepieciešams sīpolus aklimatizēt. Labākiem rezultātiem pēc izstādīšanas augsnē pielieto dažādus preparātus, lai sīpolos pārtrauktu miera periodu. Šajā procesā nav nepieciešama [[apsakņošana]], jo sīpolus var uzglabāt bez saknēm. Tāpat sīpolaugi var tikt uzreiz izsūtīti pie klientiem vai stādīti uz lauka, ietaupot daudz laika un naudas.
Izvēloties eksplantu, sīpolam ir jābūt spēcīgam, viendabīgam un bez vīrusiem. Šīs prasības ir grūti izpildīt uz lauka, jo apstākļi nav sterili, augam var būt fitopatoloģijas vai slimības (veģetatīvā vairošanās ceļā [[baktērijas]] spēj iekļūt sīpola šūnas iekšienē un izraisīt patoloģijas). Turklāt, kad augu pavairo ''in vitro'' kultūrā, visi nepieciešamie parametri tiek manuāli kontrolēti, iegūstot no slimībām brīvus augus.

== Kultūras uzsākšana ==
Mikropavairošana sākas ar auga materiālu izvēli, kas tiks pavairoti. Augu audi tiek izņemti no nebojāta mātes auga. Tie ir augi, kas ir brīvi no vīrusiem un sēnītēm. Ir svarīgi pavairošanā izmantot veselīgākos augus. Kad augu materiāls ir izvēlēts, jāizvēlas pareizās auga daļas, kuras tiks izmantotas augu kultūrai, un tas ir atkarīgs no audu veida, piemēram, [[putekšnīca]], [[ziedlapa]], [[ziedputekšņi]] un citi augu audi.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Austris Grasis
| image         =
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dzimšanas datums un vecums|1942|6|1}}
| location      = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Rudbāržu pagasts|td=Latvija}}
| deathdate     =
| deathplace    =
| nationality   = [[latvieši|latvietis]]
| field         =
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences: {{Osmaņu impērijas valsts iekārta}}'''Sultāns''' (arābu valodā: سلطان) ir [[islāms|islāma]] nosaukums ar vairākām vēsturiskām nozīmēm. Sākotnēji ar to apzīmēja spēku, varu vai vadību. Vēlāk to pielietoja, lai apzīmētu atsevišķus [[musulmaņi|musulmaņu]] valdniekus, kuriem praktiski piederēja augstākā vara (t.i. viņi nebija pakļauti citam valdniekam), nepretendējot uz vispārējo [[kalifāts|kalifātu]]. Vēlāk šis apzīmējums turpināja attīstīties dažādos kontekstos. Sultāna dinastiju un pārvaldīto teritoriju sauc par sultanātu (arābu valodā: سلطنة). Ebreju valodā tas ir "šilton" vai "šaltan" (ebreju valodā: שלטן) un nozīmē "vara" vai "valsts".

sentences: '''Bufervalsts''' ir [[valsts]], kas atrodas starp naidīgām ([[Militārisms|militāri]] vai [[Ģeopolitika|ģeopolitiski]]) valstīm, atdalot tās un tādējādi nodrošinot, ka nepastāv kopīgas robežas un kontakts starp naidīgiem bruņotajiem spēkiem.

sentences: {{cita nozīme|programmatūru paketi|DNS pavairošanas metodi|Cilpmediēta izotermiska amplifikācija}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coenothyris vulgaris 140409.jpg
| att_nosaukums =Terebratulīdi {{TaksoSaite|Coenothyris vulgaris}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Terebratulida
| kārta_lv =Terebratulīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Ribosoma''' ir [[šūnas organoīds]], kas atrodas šūnas [[citoplazma|citoplazmā]] un [[endoplazmatiskais tīkls|endoplazmatiskajā tīklā]] un no [[šūna|šūnā]] esošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] sintezē attiecīgajai šūnai raksturīgo [[olbaltumviela|olbaltumvielu]]. Sintezētās olbaltumvielas nonāk endoplazmatiskā tīkla dobumos, pa kuriem tās tiek transportētas uz [[Goldži komplekss|Goldži kompleksu]]. Vienā šūnā var būt vairāki tūkstoši ribosomu. Ribosomas izmēri var būt no 10 līdz 35 [[nano|n]][[metrs|m]]. Pēc ķīmiskā sastāva ribosoma ir olbaltumvielu (aptuveni 40%) un [[ribonukleīnskābe|ribonukleīnskābju]] (RNS, 60%) savienojums. Ribosomu parasti veido no trim līdz četrām [[Ribonukleīnskābe|RNS]] molekulām un no 40 līdz 80 atšķirīgām olbaltumvielām. Ribosomas sastopamas gan [[Prokarioti|prokariotu]], gan [[Eikarioti|eikariotu]] šūnās. <ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|debess ķermeņa trajektoriju kosmiskajā telpā|Orbīta (nozīmju atdalīšana)|Orbīta}}
'''Orbīta''' ir [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] [[trajektorija]] [[kosmiskā telpa|kosmiskajā telpā]]. Galvenie orbītas raksturlielumi ir [[lielā pusass]] (eliptiskai orbītai) un [[orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāte]].

sentences: {{Commonscat|Indigenous peoples of North America|Ziemeļamerikas indiāņi}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Istmija
| native_name    = {{gree|Ισθμία}}
| image          = Poseidona templis (Istmija).JPG
| image_size     =
| caption        = Poseidona tempļa pamati.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 54| lats = 57| latNS = N
| longd = 22| longm = 59| longs = 35| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Korintija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu, senā Roma
| excavations    = no 1952. gada
| archaeologists = Oskars Bronērs,<br />Pauls Klements
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Istmija''' (sengr. ''Ισθμία'') bija senā Poseidona svētnīca [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšaurumā]], [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodoties [[Senā Korinta|senās Korintas]] [[pilsētvalsts]] teritorijā tā senatnē bija pazīstama ar [[Istmijas spēles|Istmijas spēlēm]] un Poseidona templi. Svētnīca atrodas pie Kiras Vrisi ciemata. Blakus svētnīcai ir izveidots [[Istmijas arheoloģijas muzejs]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Mika Ņūtone
|      Vārds_orig = ''Мiка Ньютон''
|          Attēls = Mika Newton, ESC 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Mika Ņūtone 2011. gadā
|        Dz_vārds = Oksana Grisai
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|5}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Burština}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]], [[soulmūzika]], [[poproks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|     Instrumenti = Vokāls
|            Gadi = 2002—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Oksana Gricaja''' ({{val|uk|Оксана Стефанівна Грицай}}; dzimusi {{dat|1986|3|5}}), plašāk pazīstama kā '''Mika Ņūtone''' ({{val|uk|Мiка Ньютон}}, {{val|en|Mika Newton}}), ir ukraiņu mūziķe. Dzied jau kopš deviņu gadu vecuma.

sentences: '''Lokarno starptautiskais kinofestivāls''' ({{val-it|Festival del film Locarno}}) ir ikgadējs starptautisks kinofestivāls, kas kopš 1946. gada katru augustu norisinās [[Lokarno]], [[Šveice|Šveicē]]. Festivālā izrādītās filmas sacenšas par galveno balvu - Zelta leopardu. Uzvarētāju izvēlas profesionāla žūrija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Quinqueloculina seminula.jpg
|     att_nosaukums= Tubotalameja ''[[Quinqueloculina seminula]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|             klase = Tubothalamea
|          klase_lv = Tubotalamejas
|         binomial = Tubothalamea <small>Pawlowski, Holzmann & Tyszka, 2013</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Miliolida}}
* {{TaksoSaite|Spirillinida}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Tubotalamejas''' (''Tubothalamea'') ir bentisku [[Foraminīferas|foraminīferu]] klase, kas iekļauj sevī foraminīferas ar divkameru vai daudzkameru aglutinētu vai kaļķa [[Čaula|čaulu]] (vismaz juvenīlajā stadijā). Primitīvākajām grupām čaulu veido sfēriska [[dīgļkamera]], aiz kuras seko spirāliski uztīta cauruļveida kamera. Attīstītākajām formām ir daudzkameru čaulas. Klase izdalīta pamatojoties uz SSU rDNS molekulārajiem pētījumiem, ņemot vērā arī grupas [[Morfoloģija (bioloģija)|morfoloģiskās]] īpatnības. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] tās ir zināmas no [[Kembrijs|kembrija]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kapronskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H12O2
|molmasa=116,16
|blīvums=920
|kušanas temperatūra=–3 °C
|viršanas temperatūra=202-203 °C
}}
'''Kapronskābe''' (n-heksānskābe, pentānkarbonskābe, С5Н11СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Kapronskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju aromātu, līdzīgu [[siers|siera]] vai [[kaza]]s smakai. Kapronskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''kaproātiem''' ({{Val-la|capra}} - kaza) vai '''heksanātiem'''.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Azriēls no Žironas''' ({{val-he|עזריאל בן מנחם}}; dzimis ap [[1160]], miris ap [[1238]]) bija [[ebreji|ebreju]] [[misticisms|mistiķis]], [[Kabala]]s skolotājs.

sentences: '''Stereometrija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''στερεός'' — 'ciets, telpisks' un ''μετρέω'' — 'mēru') ir [[Eiklīda ģeometrija]]s sadaļa, kurā tiek pētītas [[Telpa|telpiskas]] [[Ģeometriska figūra|figūras]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Šimona Dubnova Rīgas Ebreju vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas pilsētas 3. vācu pamatskola 1938.jpg
|image size             = 150px
|caption                = Skolas ēka Miera ielā 62 (1938)
|location               = [[Miera iela (Rīga)|Miera iela]] 62, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 06 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08 | longs = 09 | longEW = E
|opened                 =
|headmaster             = Karīna Brikmane
|staff                  =
|teaching_staff         = 39
|employees              =
|grades                 = 1.-12.
|years                  =
|students               = 327 (2017)
|language               = latviešu, krievu, [[ivrits]]
|revenue                =
|homepage               = http://www.revs.lv
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Bauskas elevatora ēka.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Ukrainas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''Konglomerāts''' ({{val|la|conglomero}} — 'savācu ciešā kaudzē') ir [[iezis]], kas sastāv no noapaļotām dažādu iežu atlūzām, un būtībā ir sacementētu [[oļi|oļu]] masa. Konglomerāti ir izplatīti daudzos pasaules reģionos.

sentences:
[[Kategorija:Tempļi]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts| ]]

sentences:
, [[vīns]], āboli un [[medus]].]]
{{Jūdaisms}}
'''Roš Hašana''' ({{val|he|רֹאשׁ הַשָּׁנָה}} — 'gada galva') ir [[Ebreji|ebreju]] svētki, ko parasti sauc par ebreju jauno gadu. To svin [[ebreju kalendārs|ebreju kalendāra]] septītā mēneša — Tišrei — pirmajā dienā. Roš Hašana ir pirmais no lielajiem [[jūdaisms|jūdaisma]] "Bijības svētkiem", vai "Desmit nožēlas dienām", kas noslēdzas ar [[Jom Kipur]] svētkiem. Roš Hašana ir civilais jaungads, viens no četriem dažādiem jaungadiem ebreju kalendārā. [[Mišna|Mišnā]] rakstīts, ka līdz ar Roš Hašanu sākas šmitas un jubilejas gadu atskaite. Ja Roš Hašana atzīmē cilvēka radīšanu, tad piecas dienas iepriekš, 25 Elulā tiek atzīmēta pasaules radīšana.

sentences: '''Rumānijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Rumānija]]s teritorijā.

sentences:
(63Li) kodolreakcija ar [[deitērijs|deitēriju]] (21H), starpposmā veidojot nestabilu [[Berilijs|berilija]] kodolu (84Be), kas nekavējoties sabrūk divos [[hēlijs|hēlija-4]] (42He) kodolos jeb [[alfa daļiņa|alfa daliņās]]. [[Protons|Protoni]] apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet [[neitrons|neitroni]] ar zilām.]]
'''Kodolreakcija''' ir process, kurā no viena veida [[atoms|atomiem]] rodas cita veida atomi.
To, kāda [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] atomi radušies kodolreakcijā, nosaka [[protoni|protonu]] skaits [[atoms|atoma]] kodolā, bet to, kāds elementa [[izotops]] radies, nosaka [[neitrons|neitronu]] skaits atoma kodolā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,
 oktadekān-1-ols,
 oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C18H38O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8 °C
| viršanas temperatūra = 210 °C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4 °C—59,8 °C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210 °C—330 °C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds_orig = حسن أحمد عبد الرحمن محمد البنا
| attēls = Hassan al-Banna.jpg
| dz_gads = 1906
| dz_diena = 14
| dz_mēnesis = 10
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 12
| tautība = ēģiptietis
| dzimums = v
| m_vieta = {{Flaga|Ēģipte}} [[Kaira]], [[Ēģipte]]
| reliģija = sunnītu islāms
| alma_mater = Dār Al-'Ulūm
| dz_vieta = {{Flaga|Ēģipte}} Mahmudija, Beheiras apgabals, [[Ēģipte]]
| att_izmērs = 220px
| vārds = Hasans Ahmeds Abdulrahmans Muhammads al Banna
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Kauja pie Kresī
| width       =
| partof      = [[Simtgadu karš|Simtgadu kara]]
| image       = Battle of crecy froissart.jpg
|image_size   =300px
| caption     =
| date        = 1346. gada 26. augusts
| place       = [[Kresī]], [[Pikardija]], [[Francija]]
| coordinates =  {{coord|50|15|23|N|01|53|16|E|type:event_region:FR-80|display=inline,title}}
| map_type    = Francija
| map_relief  =
| latitude    =
| longitude   =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = angļu uzvara
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = {{flaga|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]]
| combatant2  = [[Francijas Karaliste]]
{{flaga|Bohēmija}}[[Bohēmijas Karaliste]]
| combatant3  =
| commander1  = [[Edvards III]]
[[Melnais princis Edvards]]
[[Northemptonas Grāfs]]
| commander2  = [[Filips VI]]
[[Alensonas Grāfs]]†
[[Jans Luksemburgs]]†
[[Lorēnas Hercogs]]†
[[Bluā Grāfs]]†
[[Flandrijas Grāfs]]†
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   = 7000—15000
| strength2   = 20000—30000
*8000 bruņinieki
*2000—6000 arbaletisti
*nezināms skaits kājnieki
| strength3   =
| casualties1 = 90—400
| casualties2 = vismaz 4000 nogalināti, tajā skaitā 1542 dižciltīgie
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Jaunība
| attēls = Youth poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Youth''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Paolo Sorrentīno]]
| producents = * [[Nikola Džuliano]]
* [[Frančeska Sima]]
* [[Karlota Kalori]]
| scenārija autors = Paolo Sorrentīno
| galvenajās lomās = * [[Maikls Keins]]
* [[Hārvijs Keitels]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Pols Deino]]
* [[Džeina Fonda]]
* [[Rolijs Serano]]
| mūzika = [[Deivids Lengs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Indigo Film]]''
* ''[[Number 9 Films]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[France Télévisions]]''
* ''[[Barbary Films]]''
* ''[[Mediaset Premium]]''
| izplatītājs = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Medusa Film]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2015|5|20|Kannu kinofestivāls|2015|12|4|ASV}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/youth-2015|title=Youth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 20, 2019|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814181325/https://www.bbfc.co.uk/releases/youth-2015}}</ref>
| valsts = * {{ITA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
* {{SUI}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Youth-(2015)#tab=summary|title=Youth|publisher=[[The Numbers]]|accessdate= May 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''Jaunība''' ({{val|en|Youth}}) ir 2015. gada drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Paolo Sorrentīno]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Keins]], [[Hārvijs Keitels]], [[Reičela Vaisa]], [[Pols Deino]], [[Džeina Fonda]] un [[Rolijs Serano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|20||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
'''Tēvs''' ir [[vīrietis]], kas audzina [[bērns|bērnu]] vai vairākus bērnus. Tēvs kopā ar [[māte|māti]] ir [[vecāki]]. Vīrietis, kas nav bērniem bioloģiskais tēvs, dažreiz tiek saukts par [[patēvs|patēvu]] vai [[audžutēvs|audžutēvu]]. Mīļākā formā tēvi tiek saukti par '''tētiem''', '''tētukiem''' vai par '''tētiņiem'''. Daudzās valstīs tiek svinēta [[Tēvu diena]], kas parasti ir trešajā [[jūnijs|jūnija]] svētdienā. [[Latvija|Latvijā]] to atzīmē otrajā [[septembris|septembra]] svētdienā <ref>http://likumi.lv/doc.php?id=72608 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160703210209/http://likumi.lv/doc.php?id=72608 |date={{dat|2016|07|03||bez}} }} Likumi.lv  LR LIKUMS Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām</ref>.
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Seneka Jaunākais
|     vārds_orig    = ''Seneca minor''
|         attēls    =Duble_herma_of_Socrates_and_Seneca_Antikensammlung_Berlin_07.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[4 p.m.ē.]]
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Romas impērija]]
({{ESP}})
|      m_dat_alt    = [[65]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = pie [[Roma]]s, [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[romiešu literatūras sudraba laikmets]]
|          žanri    = [[traģēdija]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = Mēdeja (''Medea'')
|    ietekmējies    = [[Eiripīds]], [[Vergīlijs]], [[Ovidijs]]
|     ietekmējis    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Pjērs Korneijs]], [[Žans Rasins]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Daugavmalas tirgus''' bija no 16. līdz 20. gadsimtam bija galvenais [[Rīga]]s [[tirgus]], kas atradās [[11. novembra krastmala|Daugavmalā]]. Tagad tirgus vietā atrodas [[11. novembra krastmala]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Equus kiang holdereri.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Asinus
| apakšģints_lv = Ēzeļi
|          suga = Equus kiang
|       suga_lv = Kiangs
|        pasuga = Equus kiang holdereri
|     pasuga_lv = Austrumu kiangs
|      binomial = Equus kiang holdereri
}}
'''Austrumu kiangs''' (''Equus kiang holdereri'') ir [[kiangs|kianga]] (''Equus kiang'') pasuga, kas ir vislielākais no visām kianga pasugām. Augums skaustā ir apmēram 1,42 m.<ref>http://www.earthscape.org/p3/ES14412/equid_ch6.pdf{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences: '''Starptautiskais standarta seriālizdevuma numurs''' ({{val|en|International Standard Serial Number}}; '''ISSN''') ir unikāls numurs, kas sastāv no astoņām zīmēm, ar ko var identificēt [[periodiskā literatūra|periodikas izdevumu]]. Šis ir starptautiski akceptēts apzīmējums seriālo izdevumu reģistrēšanai un identificēšanai. Parasti numurs ar [[defise|defisi]] tiek sadalīts divos četrzīmju numuros, kurā pēdējais ir kontrolcipars, tas var būt 0—9 vai [[10 (skaitlis)|X]].

sentences:
grafiks izskatās pēc diskrēta (lēcienveida) [[Normālais sadalījums|normālā sadalījuma]]]]
 F(x) izmainās diskrētās vērtībās, tā ir lēcienveidā]]
'''Binomiālais sadalījums''' [[Varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir varbūtību sadalījums, kurš uzdod jā/nē jautājumus un skaita labvēlīgo gadījumu skaitu un nelabvēlīgo. Tas ir atkarīgs no parametriem ''p'' un ''n'', kur ''p -'' labvēlīga iznākuma [[varbūtība]]; ''n -'' gadījumu skaits; kā arī lielums ''q -'' nelabvēlīgā iznākuma varbūtība (''q = 1 - p''). Vēl bez jā/nē iznākumu dabas, katram mēģinājumam jābūt neatkarīgam no iepriekšējiem mēģinājumiem un varbūtībām jābūt nemainīgām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/matematika-pec-skola2030-paraugprogrammas/matematika-ii/varbutiba-un-statistika-ii-79287/gadijuma-lieluma-sadalijumi-bernulli-formula-79357/re-f726cb2d-1cec-4af3-9c62-1265e4969c51|title=Binominālais sadalījums — teorija. Matemātika (Skola2030), Matemātika II.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2023-09-21|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Citas nozīmes|informācijas tehnoloģjām|ASP (nozīmju atdalīšana)|ASP}}
'''''Active Server Pages''''' jeb '''''ASP''''' (no [[angļu valoda]]s — 'aktīvās servera lapas') ir ''[[Microsoft]]'' [[Dinamiska tīmekļa lapa|dinamiski ģenerējamu]] [[HTML]] lapu servera puses skripta dzinis un programmēšanas vide. Sākotnēji izlaists 1998. gadā kā ''[[Internet Information Services]]'' pievienojums operētājsistēmas ''[[Windows NT 4.0]]'' papildpakā ''Option Pack'', tas vēlāk kļuva par ''Windows Server'' brīvi iekļaujamu komponentu. ASP pēdējā versija 3.0 iznāca 2000. gadā; tās pēctecis ir [[ASP.NET]]. No ASP.NET skatu punkta ASP sauc par klasisko ASP (''Classic ASP'').

sentences: '''Šķiršanās''' ir [[laulība]]s savienības izbeigšana, laulības tiesisko pienākumu un atbildības anulēšana un/vai reorganizēšana, tādējādi izšķirot precēta pāra laulības saites. Šķiršanās ir atšķirīga no [[atcelšana]]s, kas pasludina laulību par spēkā neesošu. Šķiršanās likumi atšķiras dažādās valstīs, tomēr lielākajā daļā valstu laulību var šķirt tikai [[tiesa|tiesā]] vai juridiska procesa rezultātā citā iestādē. Šķiršanās juridiskā procesa gaitā tiek risināti jautājumi par [[uzturlīdzekļi]]em, aizbildniecība pār [[bērns|bērnu]], bērna apciemošana, īpašuma sadale, parāda sadale utt.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Ce)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-60
|ķīm_formula=(Ce,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzaļš, dzeltenzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,7
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Krastkalns
| vārds_orig =
| attēls = Andrejs Krastkalns.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1868
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 25
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Talsu apriņķis|Nurmuižas pagasts}}<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1939
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Rīga]] {{LAT}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Andrejs Krastkalns''' ({{dat|1868|12|25|N}} — {{dat|1939|2|14|N}}) bija latviešu sabiedriskais darbinieks un zvērināts advokāts.
[[Rīgas Latviešu biedrība]]s sekretārs, priekšsēdētāja biedrs, priekšsēdētājs ([[1898]]-[[1939]]). Rīgas pilsētas galvas biedrs ([[1916]]-[[1917|17]]), Vidzemes komisārs Pagaidu valdības laikā ([[1917]]), [[Baltijas hercogiste]]s Reģentu padomes loceklis ([[1918]]).
[[Latvijas Saeima|2. Saeimas]] deputāts no [[Kristīgā Nacionālā savienība|Kristīgās Nacionālās savienības]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{kategorijas+}}
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Militārpersonas infokaste
 |        platums =
 |          vārds = Filips Konovals
 |     vārds_orig = Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval
 |         attēls = Filip Konowal VC.jpg
 |     att_izmērs =
 |  att_nosaukums =
 |        dz_gads = 1887
 |     dz_mēnesis = 3
 |       dz_diena = 25
 |       dz_vieta = [[Kutkivci]],[[Podolijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]], tagad {{UKR}}
 |         m_gads = 1959
 |      m_mēnesis = 6
 |        m_diena = 3
 |        m_vieta = [[Hala]], [[Kvebeka]], [[Kanāda]]
 |      pilsonība = {{CAN}}
 |        tautība = [[ukrainis]]
 |       paraksts =
 |         pakāpe = [[seržants]]
 | dienesta_laiks = 1909–1913 (Krievija)
1915 – 1919 (Kanāda)
 |         valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Canada|1868|}} [[Kanāda]]
 |      struktūra = [[kavalērija]]
 |        vienība = [[Ģenerālgubernatora gvardes kājnieku pulks]]
[[Kanādas meža korpuss]]
Kanādas Sibīrijas ekspedīcijas spēki
 |   nodarbošanās = karavīrs
 |      komandēja =
 |         kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
 |    apbalvojumi = {{plainlist|
*  [[Viktorijas krusts]]
*  [[Britānijas Kara medaļa]]
*  [[Svētā Jura krusts]] (IV šķira)
*  Uzvaras medaļa
*  Karaļa Džordža VI kronēšanas medaļa
*  Karalienes Elizabetes II kronēšanas medaļa
}}
 |      izglītība =
 |     cits_darbs = īpašais aizbildnis [[Kanādas Ministru prezidenta birojs|Ministru prezidenta birojā]]
 |    kategorijas = nē
}}
'''Filips Konovals''' ({{val|uk|Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval}}; dzimis {{dat|1887|3|25}}[1], miris {{dat|1959|6|3}}) bija augsti apbalvots [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Kanāda]]s karavīrs. Konovals ir pirmais [[Kanādas ekspedīcijas korpuss|Kanādas korpusa]] loceklis, kas nav dzimis [[Britu impērija|Britu impērijā]] (un vienīgais ukrainis<ref>https://www.iwm.org.uk/collections/item/object/205019047</ref>), kuram piešķirts [[Viktorijas krusts]], kas ir augstākais militārais apbalvojums par varonību kara laikā, kas tiek piešķirts [[Lielbritānija]]s un [[Nāciju Sadraudzība|Sadraudzības]] spēkos dienējušiem karavīriem.<ref>"Discover Canada, Study Guide" (PDF). canada.ca. Retrieved 9 December 2021.</ref>
== Viktorijas krusts un pārējās medaļas ==
[[Kanādas Kara muzejs]] [[Otava|Otavā]] iegādājās Konovala Viktorijas krustu un citas medaļas 1969. gadā.

sentences: '''Dioptrija''' ({{val-el|dia}} — caur, ''optos'' — redzams<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp.</ref>) ir [[lēca]]s stipruma [[mērvienība]] un ar to izsaka lēcas [[optiskais stiprums|optisko stiprumu]]. Tas ir apgriezts lielums [[Fokuss (optika)|fokusa attālumam]]. Ja fokusa attālums ir 1 m, tad optiskais stiprums ir 1 dioptrija (m<sup>-1</sup>). Gaismu sakopojošām lēcām stiprums dioptrijās ir pozitīvs, bet izkliedējošām — negatīvs. Dioptrija nav [[SI sistēma|SI]] mērvienība, taču to plaši lieto [[Optika|optikā]] un [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]]. Dioptrijās mēdz izteikt ne tikai [[brilles|briļļu]] optisko stiprumu, bet arī [[redze]]s novirzes no normas. Piemēram, ja cilvēka [[tuvredzība]]s lielums ir –3 dioptrijas (D vai ''dpt''), tad viņam jānēsā brilles, kuru lēcu stiprums ir –3 dioptrijas. [[Tālredzība|Tālredzīgiem]] cilvēkiem briļļu lēcu stiprums ir pozitīvs.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Frīdrihs Šulcs''' jeb '''Šulcs fon Ašerādens''' ({{val|de|Carl Friedrich Frhr. Schoultz von Ascheraden}}; 1720—1782) bija [[Aizkraukle]]s muižnieks, [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes landtāgs|Vidzemes landtāga]] landrāts (1759), [[Vidzemes bruņniecība]]s delegāts [[Krievijas Impērija]]s ķeizaru galmā (1761—1764). [[Zemnieku tiesa|Aizkraukles un Skrīveru zemnieku tiesas]] (''Ascheradensches und Römershofsches Bauerrecht'') izveidotājs (1764).

sentences:
{{Militārās konstrukcijas infokaste
|name=Skopjes cietoksnis
|location={{vieta|Ziemeļmaķedonija|Skopje}}
|coordinates=
|image= KaleFortress-Skopje1.JPG
|caption=
|map_type=Skopje
|latitude=42.000676
|longitude=21.432996
|map_size=250
|type=Cietoksnis
|built=6. gadsimts
|builder=
|controlledby=
|materials=[[kaļķakmens]]
|height=
|used=
|condition=
|ownership=
|open_to_public= Jā
}}
'''Skopjes cietoksnis''', arī '''Kales cietksnis''' ({{val|mk|Скопско Кале}}) vai vienkārši '''Kale''' (no [[turku valoda]]s ''kale'' — cietoksnis) ir viduslaiku [[cietoksnis]] [[Ziemeļmaķedonija]]s galvaspilsētā [[Skopje|Skopjē]]. Atrodas pilsētas augstākajā punktā, pie vecpilsētas, augstā [[Vardara]]s upes krastā. Attēlots pilsētas ģerbonī, kas savukārt iekļauts pilsētas karogā.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Himādri
| oriģinālnosaukums    = हिमाद्री / ''Himadri''
| attēls               = Indian station 1.JPG
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{IND}}
| latd=78| latm=55| lats=30| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=51| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 2008
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Nacionālais Antarktikas un okeānu pētniecības centrs|NCPOR]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Himādri''' ({{val|hi|हिमाद्री}},<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://hindi.indiawaterportal.org/Himadri-research-station-arctic |title=आर्कटिक में भारतीय वैज्ञानिक अनुसन्धान - एक अवलोकन |access-date={{dat|2019|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180620051848/http://hindi.indiawaterportal.org/Himadri-research-station-arctic |archivedate={{dat|2018|06|20||bez}} }}</ref> {{val|en|Himadri}}) ir [[Indija]]s vasaras sezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ncaor.gov.in/app/webroot/pages/view/340-himadri-station |title=NCPOR. Himadri station |access-date={{dat|2019|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190907151342/http://www.ncaor.gov.in/app/webroot/pages/view/340-himadri-station |archivedate={{dat|2019|09|07||bez}} }}</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder [[Nacionālais Antarktikas un okeānu pētniecības centrs|Nacionālajam Polārajam un okeānu pētniecības centram]]. Nosaukta par godu Himādri grēdai [[Himalaji|Himalajos]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus squarrosus|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus squarrosus|suga_lv=Skrajais donis|attēls=Juncus squarrosus kz02.jpg}}
'''Skrajais donis''' ({{val-la|Juncus squarrosus}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 33
|lv = Trīsdesmit trīs
}}
'''33''' ('''Trīsdesmit trīs''') ir [[naturāls skaitlis]], kurš atrodas starp skaitļiem [[32 (skaitlis)|32]] un [[34 (skaitlis)|34]].
{{commons|33}}
== Zinātne ==
* [[Arsēns|Arsēna]] [[atomskaitlis]]
* pie 33° pēc [[Ņūtona skala]]s sāk vārīties ūdens
== Cilvēki ==
* [[Aleksandrs Lielais]] mira 33 gadu vecumā
* Latviešu mūziķis [[Mārtiņš Freimanis]] mira 33 gadu vecumā
== Citas nozares ==
* [[33. gads]]
* Pēc Gregora kalendāra gada 33. diena ir [[2. februāris]]
* Cilvēkam ir 33 mugurkaula skriemeļi
* Tiek uzskatīts ka Jēzus nomira 33 gadu vecumā
== Numoroloģoja ==
Skaitlis 33 simbolizē apziņas plašumu un cēlsirdības un labsirdības triumfu. Skaitlis, kas pašos pamatos var mainīt sabiedrības viedokli. Tas, kas vakar vēl šķita neiespējams, ir šodienas realitāte.
{{Skaitļu nosaukumi}}
{{Matemātika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Skaitļi]]

sentences:
]]
'''Sarunbots''', '''čatbots''' jeb '''tērzēšanas bots''' ({{val|en|chatbot}} vai ''chatterbot'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls - sarunbots|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-02-22|language=lv}}</ref> ir [[lietojumprogrammatūra]], kas izmanto [[Mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] algoritmus, lai viegli saprotamā valodā sazinātos ar cilvēkiem, atbildētu uz viņu jautājumiem un sniegtu nepieciešamu informāciju, piemēram, [[tērzētava]]s formātā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.techtarget.com/searchcustomerexperience/definition/chatbot|title=What is a Chatbot and Why is it Important?|website=Customer Experience|access-date=2023-02-22|language=en}}</ref> Tas ir [[robotprogrammatūra]]s paveids.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ionos.co.uk/digitalguide/online-marketing/online-sales/what-is-a-bot/|title=What is a bot: types and functions|website=IONOS Digital Guide|access-date=2023-02-22|language=en-GB}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Side-striped Jackal.jpg
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis adustus
| suga_lv =Svītrainais šakālis
| binomial =Canis adustus, ([[Sundevall]], 1847)
| izplatība =

{{legend|#EA3C53|Svītrainā šakāļa izplatības areāls}}
}}
'''Svītrainais šakālis''' (''Canis adustus'') ir [[suņu dzimta]]s (''Canidae'') [[suņi|suņu ģints]] (''Canis'') [[plēsējs]]. Tas apdzīvo [[Āfrika]]s centrālās un dienvidteritorijas<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3753 |title=Canis adustus (Side-striped Jackal) |access-date={{dat|2009|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2008|10|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081017052715/http://www.iucnredlist.org/details/3753 }}</ref> Atšķirībā no sava tuva radinieka [[melnmuguras šakālis|melnmuguras šakāļa]], kas apdzīvo plašas, labi pārredzamas teritorijas, svītrainais šakālis apdzīvo [[mežs|mežus]] un [[krūmi|krūmājus]]<ref name="sa"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzpirēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C20H12
|molmasa=252,31
|blīvums=1240
|kušanas temperatūra=179 °C
|viršanas temperatūra=495 °C
}}
'''Benzpirēns''' (benzopirēns, benz[''a'']pirēns, 3,4-benzpirēns, C20H12) pieder pie [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskajiem arēniem]] ar kondensētiem cikliem. Tas ir viens no [[benzpirēni|benzpirēnu]] izomēriem.

sentences:
'''Raksta izveidošana'''

Apgūsti, kā izveidojams raksts

Ja vēlies eksperimentēt, dari to [[Vikipēdija:Smilšu kaste|smilšu kastē]].

Lai izveidotu rakstu, apmeklē [[Vikipēdija:Rakstu vednis|rakstu vedni]].

{{Shortcut|WP:SĀKUMS}}
Lapā ir izskaidroti rakstu izveides Vikipēdijā pamatprincipi.

sentences: '''Iekštīkls'''<ref>{{AkadTerm|term=intranet|lang=LV}}</ref> jeb '''intranets''' ir [[uzņēmums|uzņēmuma]] iekšējais [[informācijas tīkls]], kas pieejams tikai tā darbiniekiem un citām pilnvarotām personām. To no neatļautas piekļuves sargā [[ugunsmūris]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada marts}}
{{vikisaites+}}
{{infokaste+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''DJ Dween''''' (īstajā vārdā '''Kaspars Dvinskis'''; dzimis 1983. gada 20. novembrī [[Gulbene|Gulbenē]]) ir [[latvieši|latviešu]] mūzikas producents, [[Diskžokejs|dīdžejs]], video klipu filmētājs un montētājs.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Beibe Zahariasa
 |       piktogramma_1 =
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite =
 |       piktogramma_2 =
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite =
 |          vārds_orig = ''Babe Zaharias''
 |              attēls = Babe Zaharias.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1911|6|26}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Portartūra}}
 |             mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1956|9|27|1911|6|26}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Teksasa|Galvestona}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Basketbols]], [[golfs]], [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Drafts ------>
 |             b_klubs =
 |              drafts =
 |             dr_gads =
 |             dr_līga =
 |              dr_kom =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz = Golfa slavas zāle (1951)
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Mildrēda Ella "Beibe" Didriksone Zahariasa''' ({{val|en|Mildred Ella "Babe" Didrikson Zaharias}}; {{dat|1911|6|26|N}} — {{dat|1956|9|27|N}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[sportiste]]. Viņa guva labus panākumus [[golfs|golfā]], [[basketbols|basketbolā]] un [[vieglatlētika|vieglatlētikā]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
|bgcolour = 6495ED
|name = Fransuā Ogists Renē Rodēns
''François-Auguste-René Rodin''
|image = Rodin-cropped.png
|imagesize = 200px
|caption =
|birthname =
|birthdate = {{dat|1840|11|12}}
|location =
|deathdate = {{miršanas datums un vecums|1917|11|17|1840|11|12}}
|deathplace =
|places =
|nationality = [[franči|francūzis]]
|field = [[tēlniecība]]
|training =
|movement = [[impresionisms]]
|famous works = "[[Domātājs]]" (1880)
"[[Skūpsts (Rodēna skulptūra)|Skūpsts]]" (1886)
|paraksts =
|patrons =
|influenced by =
|teachers =
|pupils =
|influenced =
|awards =
}}

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Kukenanas ūdenskritums
| photo          = SaltoKukenan.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Venecuēla#Dienvidamerika
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 31 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 61 | longm = 56 | longs =  | longEW = W
| region         =
| location       = {{VEN}}
| type           =
| elevation      =
| height         = 674
| height_longest = 674
| number_drops   = 1
| width          = 61
| average_width  =
| watercourse    = [[Kukenana]]
| average_flow   =
| world_rank     = 11
}}
'''Kukenanas ūdenskritums''' ({{val|es|Salto Cuquenán}}) ir [[ūdenskritums]] [[Karoni]] pietekā [[Kukenana]]s upē [[Venecuēla|Venecuēlā]].<ref>{{PZT|397}}</ref> Trešais augstākais ūdenskritums Venecuēlā, 11. augstākais pasaulē un otrs augstākais pasaulē viena kritiena ūdenskritums. Atrodas [[Lagransabana]]s plakankalnē un krīt no Kukenana tepuja 674 m augstumā līdz tā pamatnei. Iekļauts [[Kanaimas nacionālais parks|Kanaimas nacionālā parka]] teritorijā.<ref>[https://web.archive.org/web/20110611072814/http://www.world-waterfalls.com/waterfall.php?num=23 World Waterfalls Database. Kukenaam, Salto]</ref>

sentences: '''Sāknēšanas programma''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Boot loader'', [[krievu valoda|krievu]]: ''программа самозагрузки'') ir īsa programma, kas pastāvīgi glabājas datora energoneatkarīgajā atmiņā un kas vajadzības gadījumā no lasāmatmiņas [[operatīvā atmiņa|operatīvajā atmiņā]] izsauc uzdevumu risināšanas vadības sistēmu (piemēram, [[operētājsistēma|operētājsistēmu]]) vai tās ielādes programmu.

sentences: '''Ceļošana laikā''' ir koncepcija par pārvietošanos starp noteiktiem punktiem [[laiks|laikā]], līdzīgi kā pārvietojoties starp dažādiem punktiem [[telpa|telpā]], parasti izmantojot hipotētisku ierīci — laika mašīnu — laiku punktus savienojoša transportlīdzekļa vai portāla veidā. Ceļošana laikā ir atpazīstams jēdziens [[filozofija|filozofijā]] un [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], taču [[teorētiskā fizika|teorētiskajā fizikā]] iespējai pārvietoties laikā ir ļoti ierobežots atbalsts, un parasti tas saistīts tikai ar [[kvantu mehānika|kvantu mehāniku]] vai [[tārpeja|tārpejām]], ko sauc arī par [[Einšteina-Rozena tilts|Einšteina-Rozena tiltiem]]. 1935. gadā [[Alberts Einšteins]] un [[Nātans Rozens]] uzrakstīja rakstu, kurā norādīja, ka vispārīgā relativitātes teorija pieļauj šādas ejas, jeb, kā viņi tās nosauca — tiltus.<ref name="viens">Vēl īsāk par laika vēsturi, Hokings, Mlodinovs, 103.-110.lpp.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dabiski boraka kristāli no [[Kalifornija]]s

 Boraka kristālrežģa elementāršūnas modelis
|       citi nosaukumi = boraks
|           CAS numurs = 1303-96-4 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2B4O7
|              molmasa = 201,22
|              blīvums = 2370
|  kušanas temperatūra = 1016 K (743 °C)
| viršanas temperatūra = 1848 K (1575 °C, sadalās<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 249. lpp. {{ru ikona}}</ref>)
| šķīdība ūdenī        = 30 °C temperatūrā 3,75 g uz 100 g šķīduma
|                 citi =
}}
'''Nātrija tetraborāts''' (Na2B4O7) ir [[borskābe]]s (tetraborskābes) nātrija sāls. Šis ir dabā visizplatītākais un visvairāk izmantojamais [[bors|bora]] savienojums.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 490. lpp.</ref> Bezūdens Na2B4O7 rodas, izkarsējot [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]], tas viduvēji šķīst ūdenī, bet šķīdība strauji pieaug, paaugstinot temperatūru. Bezūdens sāls ir bezkrāsaini stiklveida graudiņi, kas gaisā pamazām uzsūc mitrumu. Dekahidrāts Na2B4O7·10H2O jeb '''boraks''' veido lielus, bezkrāsainus, [[monoklīnā singonija|monoklīnus]] kristālus, kas sausā gaisā no virspuses sadēdē. Pazīstams arī pentahidrāts Na2B4O7·5H2O jeb '''juvelieru boraks'''. Juvelieru boraks kristalizējas augstākā temperatūrā (ap 60 °C), nekā parastais boraks; tā kristāli ir cietāki un gaisā nesadēdē. Uzmanīgi karsējot, var iegūt arī nātrija tetraborāta dihidrātu un monohidrātu ('''dedzināto boraku'''). Tetrahidrātu nevar iegūt karsējot, bet var iegūt no šķīdumiem.

== Vēsture ==
Boraku savos darbos pieminējis jau alķīmiķis [[Džābirs ibn Haijāns]]. 1702. gadā holandiešu natūrfilozofs [[Vilhelms Hombergs]] (''Wilhelm Homberg''), karsējot boraku kopā ar [[sērskābe|sērskābi]], ieguva brīvu [[borskābe|borskābi]].<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 360. lpp. {{ru ikona}}</ref>

sentences:
.]]
'''Kultūras nams''' ir [[Latvijas PSR|padomju laikā]] ieviests apzīmējums valsts/arodbiedrību/uzņēmumu/pašvaldību paspārnē esošām daudzfunkcionālām [[kultūra]]s amatiermākslas iestādēm. Mūsdienu [[Latvijas Republika|Latvijas Republikā]] par dominējošo (un apkopojošo) šāda tipa iestāžu nosaukumu tiek lietots '''kultūras centrs''', lai gan līdztekus tiek izmantots ne tikai kultūras nams, bet arī '''tautas nams''', klubs, '''saieta nams''' u.c. modifikācijas.<ref>[http://www.kulturaskarte.lv/lv/kulturas-centrs Latvijas Digitālā kultūras karte] </ref>
Nereti kultūras namu (centru) ēkās izvietotas arī [[bibliotēka]]s, [[muzejs|muzeji]], [[mūzikas skola|mūzikas]] un [[mākslas skola|mākslas]] skolas.
Pirmskara Latvijā līdzīgas iestādes visbiežāk tika dēvētas par tautas vai saieta namiem, un tās visbiežāk bija dažādu biedrību veidotas un uzturētas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Notingemas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Nottingham_Roman_Catholic_Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Notingemas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Notingemas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 52.9547
| longd                 = -1.1571
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Notingemšīra|Notingema}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Ogestess Pjūdžins]] (''Augustus Pugin'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1841. gads
| year_completed        = 1844. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 50 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Notingemas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1545350"
}
</mapframe>
'''Notingemas katedrāle''' ({{val|en|Nottingham Cathedral}}) jeb '''Svētā Branabas katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of St. Barnabas}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s [[Notingenšīra]]s grāfistes [[Notingema]]s pilsētā. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Notingemas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Fuko svārsts''' ir ierīce, ko izmanto, lai pierādītu [[zemes rotācija|Zemes griešanos]]. Ierīce nosaukta par godu [[Leons Fuko|Leonam Fuko]], svārsta eksperimenta pirmās demonstrācijas veicējam. Lai gan tas jau bijis iepriekš zināms, ka Zeme griežas, Fuko svārsta pirmā demonstrācija 1851. gadā bija viens no pirmajiem vienkārši uztveramajiem pierādījumiem zemes rotācijai. Mūsdienās Fuko svārsti ir uzstādīti vairākās [[universitāte|universitātēs]] un zinātnes muzejos.<ref>{{Laikraksta atsauce|author=Oprea, John|title=Geometry and the Foucault Pendulum|journal=Amer. Math. Monthly|volume=102|year=1995|pages=515–522|url=http://www.maa.org/programs/maa-awards/writing-awards/geometry-and-the-foucault-pendulum|doi=10.2307/2974765|DOI=10.2307/2974765}}</ref> Eksperimenta gaitā smaga [[lode]] tiek iekārta vadā (visbiežāk 12–30 m garā), kas piestiprināts lielā augstumā. Zem lodes atrodas virsma, uz kuras ir atzīmēti [[leņķis|leņķi]]. Nereti eksperimenta veikšanai ik pēc noteiktas distances apkārt virsmai tiek novietoti priekšmeti, kuri, svārstam sasniedzot noteikto leņķi, tiek nogāzti.

sentences: '''Jeruzalemes templis''' jeb '''Svētais templis''' ({{val|he|בית המקדש, Bet HaMikdash}} — 'Svētais nams') ir [[jūdaisms|jūdaisma]] svētākā svētvieta, atradās [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], pašreizējā [[Tempļa kalns (Jeruzaleme)|Tempļa kalna]] vietā. Vēsturiski runa ir par diviem tempļiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = X-cilvēki
 | oriģinālnos = ''X-Men''
 |      attēls = X-MenfilmPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Braiens Singers]]
 |  producents =
* [[Lorēna Šulere Donere]]
* [[Ralfs Vinters]]
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Halle Berija]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Brūss Deivisons]]
 |      mūzika = [[Maikls Keimens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Marvel Entertainment Group]]''
* ''[[The Donners' Company]]''
* ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2000|7|14}}
 |      ilgums = 104 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|296,3 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[X-cilvēki 2]]
 |        imdb =
}}
'''"X-cilvēki"''' ({{val|en|X-Men}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma. Filmas režisors ir [[Braiens Singers]]. Galvenās lomas spēlē [[Patriks Stjuarts]], [[Hjū Džekmens]], [[Ians Makellens]], [[Halle Berija]], [[Famke Jansena]], [[Džeimss Mārsdens]] un [[Brūss Deivisons]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Leiolopisma_telfairi_IleRonde_980513.jpg
| att_nosaukums  = Raundas salas scinks
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Scincomorpha
| infrakārta_lv  = Scinkveidīgie
| dzimta         = Scincidae
| dzimta_lv      = Scinki
| ģints          = Leiolopisma
| ģints_lv       =
| suga           = Leiolopisma telfairii
| suga_lv        = Raundas salas scinks
| binomial       = Leiolopisma telfairii, <small>([[Julien Desjardin|Desjardin]], 1831)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Scinsus telfairii'' ''(Desjardin, 1831)''
* ''Leiolopisma telfairi'' ''(Duméril&Bibron, 1839)''
* ''Lygosoma telfairii'' ''(Boulenger, 1887)
* ''Lygosoma (Hinulia) compressicaudum'' ''(Werner, 1897)''
* ''Lygosoma (Leiolopisma) telfairii'' ''(Smith, 1937)''
* ''Leiolopisma telfairii'' ''(Greer, 1974)''<ref>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Leiolopisma&species=telfairii The Reptile Database]</ref>
}}
'''Raundas scinks''' jeb '''Telfēra scinks''' (''Leiolopisma telfairii'') ir [[scinku dzimta]]s [[ķirzakas|
ķirzaka]], kas [[endēms|endēma]] [[Maurīcija]]i. Vienīgā populācija izdzīvojusi nelielajā [[Raunda]]s saliņā.

Sugas [[latīņu valoda|latīniskais]] nosaukums ir par godu [[īri|īru izcelsmes]] botāniķim [[Čārlzs Edvards Telfērs|Čārlzam Telfēram]] (1778—1833), kas Maurīcijā un [[Reinjona|Reinjonā]] izveidoja botāniskos dārzus, kā arī iestājās par dzīves apstākļu uzlabošanu un izglītības ieviešanu vergu starpā.<ref>Mauritius. Rodrigues. Réunion. Alexandra Richards. {{ISBN|978 1 84162 410 5}}, page 153</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
{{noformējums+}}
{{iw+}}
{{vikisaites+}}
'''Diskrētā kapitāla uzkrāšana''' nozīmē, ka [[procenti|procentu]] pieskaitīšanas starplaiks ir fiksēts, proti, notiek vienu reizi gadā, pusgadā, ceturksnī vai mēnesī.

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dunaja salas
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Jakutija#Krievija#Arktika
|reljefa_karte       = jā
|position            =
|vietējais nosaukums = ''острова Дунай''
|izvietojums         = [[Laptevu jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=73|latm=51|lats= |latNS=N
|longd=124|longm=31|longs= |longEW=E
|platība             =
|garums              = 25
|platums             = 12
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 11
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība       = [[Jakutija]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Dunaja salas''' ({{val|ru|острова Дунай}}) ir neapdzīvotu salu grupa [[Laptevu jūra|Laptevu jūrā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Nosauktas par godu [[Jeņiseja]]s kazakam Konstantīnam Dunajam.<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=52&t=1860&start=2 Полярная Почта. Попов С.В. Морские имена Якутии]</ref> Salas ietilpst Ustjļenas valsts dabas rezervāta teritorijā.<ref>[https://ustlensky.ru/o-nas/obshchie-svedeniya.html Государственный природный заповедник "Усть-Ленский"]</ref>

sentences: '''Piktogramma''' (no {{val|la|pictus}} — ‘zīmējums’ un {{val|gr|γράμμα}} — ‘ieraksts’) ir stilizēts attēls vai [[zīmējums]], ko izmanto par [[grafēma|rakstzīmi]], arī teksts vai tā daļa, kas rakstīts ar šādām zīmēm.<ref>[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/416691 Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007.]</ref> Piktogrammas var apzīmēt arī jēdzienus ([[ideogramma]]s) un tiem atbilstošos vārdus ([[logogramma]]s).<ref>[https://tezaurs.lv/piktogramma Tezaurs.lv Piktogramma]</ref><ref>{{LPE|4|163|Ideogrāfiskais raksts}}</ref>

sentences: '''Diēta''' ({{val|gr|δίαιτα}}) ir [[ēšana]]s režīms, kas jāievēro [[cilvēks|cilvēkam]] saskaņā ar viņa [[organisms|organisma]] īpatnībām (kuras var atšķirties [[veselība|veselam]] un [[slimība|slimam]] cilvēkam), kas, atkarībā no vēlamā rezultāta, veicina [[svars|svara]] samazināšanos vai palielināšanos.

sentences:
un [[rodohrozīts|rodohrozīta]] minerāli]]
'''Svītras''' krāsas noteikšana ir viena no [[mineraloģija|mineraloģijā]] plaši izmantotām [[minerāls|minerāla]] noteikšanas metodēm. Lai noteiktu svītras krāsu, minerāla paraugs tiek berzēts pret cietu, abrazīvu virsmu, kuras krāsa ir pēc iespējas tuva tīrai baltai krāsai. Visbiežāk šim nolūkam izmanto neglazēta [[porcelāns|porcelāna]] virsmu, kaut gan minerāliem, kas ir cietāki par porcelānu, jāizmanto cietāku materiālu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                 =

LSD struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula        = C16H17N3O
|citi nosaukumi         =
|CAS numurs             = 478-94-4
|molmasa                = 267,326
|blīvums                =
|kušanas temperatūra    =
|viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Ukrainā|Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences: '''Atvasinātie finanšu instrumenti''' jeb '''derivatīvi''' (no {{val|fr|dérivatif}} — 'atvasinājums') ir divpusēji līgumi, parasti starp uzņēmumu un banku, kuru vērtība (cena) ir atkarīga un mainās no instrumentam pamatā esošās garantijas ([[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]], valūtas, [[obligācija]]s, procentu likmes) vērtības svārstībām.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Derivative Definition|url=https://www.forbes.com/advisor/investing/derivatives/|accessdate=2022. gada 14. marts|website=investopedia.com}}</ref> Tos tirgo gan biržā, gan [[ārpusbiržas tirgus|ārpusbiržas tirgos]], parasti bankās.

sentences: '''Žarko Jovanovičs''' ({{val|sr|Жарко Јовановић}}; 1925—1985) bija [[Čigāni|romu]] izcelsmes [[Serbija]]s mūziķis un komponists. Komponēja [[Čigānu himna|romu himnu]].

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums        = Kamerūnas ģerbonis
|attēls           = Cameroon_COA.svg
|attēla_platums   = 220px
|īpašnieks        = [[Kamerūnas Republika]]
|ieviests         = 1986. g.
|pušķis           = Valsts moto franču un angļu valodā
|vainags          =
|ķivere           =
|vairogs          = Ar pāli skaldīts zaļš, sarkans un zelta; pālī zelta zvaigzne un taisnības zobens ar sudraba svaru kausiem virs debeszilas valsts kontūras
|turētāji         = Sakrustoti cirvji
|pamatne          = Zelta lente ar valsts nosaukumu franču un angļu valodā
|devīze           =
|ordeņi           =
|citi_elementi    =
|agr_versijas     =
|lietojums        =
}}
'''Kamerūnas Republikas ģerbonis''' ir viens no [[Kamerūna]]s valsts simboliem. [[Ģerbonis]] sastāv no [[vairogs|vairoga]] [[Kamerūnas karogs|valsts karoga]] krāsās, kura vidū attēlota valsts karte ar virs tās attēlotu taisnības [[zobens|zobenu]] un sudraba svaru kausiem un zelta zvaigzni. Vairoga turētāji ir divi sakrustoti cirvji. Virs vairoga ir valsts devīze ''Paix, Travail, Patrie'' (Miers, Darbs, Tēvija); zem vairoga - valsts nosaukums uz zelta lentes franču un angļu valodā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia grandiflora
| autors = Scop.
| attēls = Vicia grandiflora Wyka brudnożółta 2022-05-22 02.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia grandiflora
| suga_lv = Lielziedu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Karaliskā Shipholes lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Koninklijke Luchthaven Schiphol ''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Amsterdam Schiphol Airport entrance.jpg
| paraksts2                  =
| IATA                       = AMS
| ICAO                       = EHAM
| lidostas_tips              =
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amsterdama}}
| elevation-f                = -11
| elevation-m                = −3
| latd = 52 | latm = 18 | lats = 29 | latNS = N
| longd=004 | longm= 45 | longs= 51 | longEW= E
| r1-number = 18R/36L ''Polderbaan''
| r1-length-m = 3800
| r1-surface = [[Asfaltbetons|Asfalts]]
| r2-number = 06/24 ''Kaagbaan''
| r2-length-m = 3500
| r2-surface = Asfalts
| r3-number = 09/27 ''Buitenveldertbaan''
| r3-length-m = 3450
| r3-surface = Asfalts
| r4-number = 18L/36R ''Aalsmeerbaan''
| r4-length-m = 3400
| r4-surface = Asfalts
| r5-number = 18C/36C ''Zwanenburgbaan''
| r5-length-m = 3300
| r5-surface = Asfalts
| r6-number = 04/22 ''Oostbaan''
| r6-length-m = 2014
| r6-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits           = 54 978 023
| lidojumu_skaits            =
}}
'''Karaliskā Shipholes lidosta''' ({{val|nl|Koninklijke Luchthaven Schiphol}}) ir starptautiska lidosta [[Nīderlande|Nīderlandē]]. Atrodas 9 km uz dienvidrietumiem no [[Amsterdama]]s. Piektā noslogotākā lidosta Eiropā (pēc pasažieru skaita). Tai ir viens liels terminālis. [[KLM]] bāzeslidosta.

sentences:
[[image:Skull and Crossbones.svg|thumb|200px|Galvaskauss un krustoti kauli ir simbols, kas nozīmē toksiskumu.]]
'''Toksiskums''', '''toksicitāte''' jeb '''indīgums''' ir vielas kaitīgās iedarbības uz [[Organisms|organismu]] rādītājs. Toksiskums var nozīmēt vispārīgu iedarbību uz organismu ([[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Augi|augu]], [[Baktērija|baktēriju]]) vai iedarbību  uz atsevišķām organisma struktūrām, piemēram, atsevišķiem orgāniem vai [[šūna|šūnām]] (tad to sauc par [[citotoksiskums|citotoksiskumu]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Petigrjū jaunkundze dzīvo šodienai
| attēls                   =  Miss pettigrew lives for a day.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Miss Pettigrew Lives for a Day''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Barats Naluri]]
| producents               =
* [[Nellija Bellflauera]]
* [[Stīvens Garets]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Magī]]
* [[Saimons Bofojs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Siarans Hindss]]
* [[Lī Peiss]]
| mūzika                   = [[Pols Englišbijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|3|7|ASV|2008|8|15|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/miss-pettigrew-lives-day-2008|title=Miss Pettigrew Lives for a Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2019|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102129/http://bbfc.co.uk/releases/miss-pettigrew-lives-day-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=misspettigrewlivesforaday.htm|title=Miss Pettigrew Lives for a Day (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Petigrjū jaunkundze dzīvo šodienai"''' ({{val|en|Miss Pettigrew Lives for a Day}}) ir 2008. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Barats Naluri]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Frānsisa Makdormanda]], [[Eimija Adamsa]], [[Siarans Hindss]] un [[Lī Peiss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|3|7||bez}} ASV.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Gleznotājs
| abbreviation = Pic
| name_latin = Pictor
| RA = 4,32 ~ 6,51
| dec = −43 ~ −64
| areatotal = 247
| arearank = 59. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Pic''
| starmagnitude = 3,30
| neareststarname = Kapteina zvaigzne
| stardistance = 12,78
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Greblis]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Zelta Zivs]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 26
| latmin = 90
}}

sentences:
[[File:Wikipe-tan visual novel (Ren'Py).png|right|thumb|250px|[[:en:Wikipedia:Wikipe-tan|Vikipetane]] attēlota tipiskā vizuālā romāna stilā.]]
{{nihongo|'''Vizuālais romāns'''|ビジュアルノベル|bijuaru noberu}} ir [[videospēle|videospēļu]] veids, kas apvieno [[komikss|komiksu]] (vai [[manga|mangu]], dažkārt [[filma|filmu]]), [[radioluga|radiolugu]] un [[proza]]s elementus. Vizuālie romāni kļuva populāri [[japāna|Japānā]] 20. gadsimta deviņdesmitajos gados.<ref>{{cite book | last1 = Cavallaro | first1 = Dani | title = Anime and the visual novel: narrative structure, design and play at the crossroads of animation and computer games | publisher = McFarland & Company | year = 2010 | page = 8 | isbn = 0-7864-4427-4}}</ref><ref>{{cite book | last1 = Lebowitz | first1 = Josiah | last2 = Klug | first2 = Chris | authorlink2 = Chris Klug (game designer) | title = Interactive storytelling for video games: a player-centered approach to creating memorable characters and storie | chapter = Japanese Visual Novel Games | year = 2011 | publisher = [[Focal Press]] | location = Burlington, MA | url=https://books.google.com/books?id=QUrarEcvaO8C&pg=PA194 | pages = 192–4 | accessdate = 2012-11-10 | isbn = 0-240-81717-6 | quote = Visual novels (or sound novels, as they’re sometimes called) are a popular game genre in Japan.}}</ref> Atšķirībā no ''platformu spēlēm'' un [[šaujamspēle|šaujamspēlēm]], [[spēlētājs]] nekontrolē tēla ķermeni un nepārvieto to pa spēles laukumu. Tā vietā spēlētājam ir šaurs darbības izvēles lauks. Tipiski ir tikai trīs vai četras vienkāršas darbības no kurām spēlētājs var izvēlēties.

sentences: '''Dezinformācija''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''disinformation'') ir apzināta nepatiesa vai sagrozīta [[informācija]], kas tiek sniegta pretiniekam, upurim vai partnerim, lai efektīvāk cīnītos, sadarbotos, pārbaudītu informācijas noplūdi un tās virzību. Parasti dezinformācijas mērķis ir izraisīt noteiktas spēcīgas emocijas ([[dusmas]], [[bailes]], [[Riebums|riebumu]]) un "atslēgt" [[Racionalitāte|racionālo]] un [[Kritiskā domāšana|kritisko domāšanu]] mērķauditorijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Kardamons
|           attēls = Elettaria cardamomum - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-057.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = [[Īstais kardamons]] (''Elettaria cardamomum'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
* [[melnie kardamoni]] (''Amomum'')
* [[zaļie kardamoni]] (''Elettaria'')
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mīla - kuce
| operators =
| attēls = Amores Perros poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents = Alehandro Gonsaless Injaritu
| scenārijs = [[Giljermo Arriaga]]
| aktieri = * [[Emilio Ečevarrija]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Goja Toledo]]
* [[Alvaro Gverrero]]
* [[Vanesa Bauče]]
* [[Horhe Salinass]]
* [[Adriana Barrasa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Amores perros''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|6|16|Meksika}}
| ilgums = 153 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=
https://www.boxofficemojo.com/release/rl4232283649/weekend/|title=Amores Perros |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mīla - kuce"''' ({{Val|en|Amores perros}}) ir 2000. gada [[Meksika]]s psiholoģiska [[drāma]]s filma, kuras režisors un producents ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emilio Ečevarrija]], [[Gaels Garsija Bernals]], [[Goja Toledo]], [[Alvaro Gverrero]], [[Vanesa Bauče]], [[Horhe Salinass]] un [[Adriana Barrasa]]. "Mīla - kuce" ir Injaritu pirmā režisētā pilnmetrāžas filma, kā arī pirmā filma viņa "Nāves triloģijā", kurā vēl ietilpst filmas "[[21 grams]]" (2003) un "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://widescreenjournal.org/index.php/journal/article/view/60/99|title=The Significance Of The Queer And The Dog In Alejandro González Iñárritu's Amores Perros (2000): A Masculinity At War|access-date=2024-02-02|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180912182121/http://widescreenjournal.org/index.php/journal/article/view/60/99|archivedate=2018-09-12}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|starptautiski neatzīto Krievijas administratīvo vienību|Ukrainas administratīvo vienību|Krimas Autonomā Republika}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Krimas Republika
 | native_name             =''Республика Крым''
''Республіка Крим''
''Къырым Джумхуриети''
''Qırım Cumhuriyeti''
 | settlement_type         = [[Uz laiku okupētās Ukrainas teritorijas|Krievijas anektēta Ukrainas daļa]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Crimea.svg
 | image_shield            = Emblem of Crimea.svg
 | capital                 = [[Simferopole]]
 | largest_city            =
 | official_language       = [[krievu valoda|krievu]], [[ukraiņu valoda|ukraiņu]] un [[Krimas tatāru valoda|Krimas tatāru]]<ref>[http://www.rada.crimea.ua/content/uploads/files/Constituciya.pdf Krimas Republikas Konstitūcija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140411220216/http://www.rada.crimea.ua/content/uploads/files/Constituciya.pdf |date={{dat|2014|04|11||bez}} }} {{ru ikona}}</ref>
 | spoken_language         =
 | image_map               = Crimea (orthographic projection).svg
 | mapsize                 = 235px
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{RUS}} (''[[de facto]]'')
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 26081
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1967200
 | population_as_of        = 2014
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Maskavas laiks|MSK]]
 | utc_offset              = +4
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 25
| p1 = [[Alušta]]
| p2 = [[Armjanska]]
| p3 = [[Džankoja]]
| p4 = [[Jevpatorija]]
| p5 = [[Kerča]]
| p6 = [[Krasnoperekopska]]
| p7 = [[Saki]]
| p8 = [[Simferopole]]
| p9 = [[Sudaka]]
| p10 = [[Feodosija]]
| p11 = [[Jalta]]
| p12 = [[Bahčisarajas rajons]]
| p13 = [[Bilohirskas rajons]]
| p14 = [[Džankojas rajons]]
| p15 = [[Kirovskes rajons]]
| p16 = [[Krasnohvardijskes rajons]]
| p17 = [[Krasnoperekopskas rajons]]
| p18 = [[Lenines rajons]]
| p19 = [[Nižņohirskas rajons]]
| p20 = [[Pervomajskes rajons]]
| p21 = [[Rozdoļnes rajons]]
| p22 = [[Saku rajons]]
| p23 = [[Simferopoles rajons]]
| p24 = [[Sovjetskas rajons]]
| p25 = [[Čornomorskes rajons]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = {{nobr|[[krievi]] (58,32%)
[[ukraiņi]] (24,32%)}}
{{nobr|[[Krimas tatāri]] (12,03%)}}
{{nobr|[[baltkrievi]] (1,45%)}}
| website = http://www.rada.crimea.ua/
}}

sentences:
{{līdzīgs|Dzimumloceklis}}
'''Loceklis''' jeb '''ekstremitāte''' (no {{val|la|extrēmitās}} — 'robeža, gals') [[anatomija|anatomijā]] ir ķermeņa ārējā daļa vai dabīgs tā pagarinājums, kas izvirzās ārā no [[organisms|organisma]] ķermeņa, piemēram, [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieka]] [[roka]] vai [[aste]]. Pie locekļiem tiek pieskaitīti [[kukaiņi|kukaiņu]] [[taustekļi]], mutes daļas ([[apakšžoklis]], [[augšžoklis]]), [[spārni]], [[žaunas]], [[kāja]]s, dzimumorgāni, [[aste]] un citas [[homoloģija|homoloģiskas]] no ķermeņa [[segments (bioloģija)|segmenta]] izvirzītas daļas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{ambox
| type  = style
| image =
| text  = '''Šis ir tikai uzmetums.'''<br /> Pēc apspriešanas [[Vikipēdijas diskusija:Personīga aizskāruma aizliegums|diskusiju lapā]] tas tiks pieņemts kā vienošanās.
}}

sentences: '''Pasaules Velokurjeru čempionāts''' (angliski ''The Cycle Messenger World Championships'' jeb '''CMWC''') ir ikgadējas pilsētas [[riteņbraukšana]]s sacensības, kurās [[velokurjers|velokurjeri]] un citi riteņbraucēji sacenšas dažādos uzdevumos, kuri lielākoties imitē velokurjera ikdienas pienākumus. Ideja par šādām sacensībām radās diviem [[Berlīne]]s velokurjeriem 1992. gadā, un jau 1993. gadā tur norisinājās pirmais Pasaules Velokurjeru čempionāts.

sentences: '''Ženēvas Bībele''' ir viens no vēsturiski nozīmīgākajiem [[Bībele|Bībeles]] tulkojumiem [[Angļu valoda|angļu]] valodā, kas par 51 gadu apsteidzis [[Karaļa Džeimsa Bībele|karaļa Džeimsa versiju]]. Tā bija galvenā Bībele 16. gadsimta angļu [[Protestantisms|protestantisma]] vidū, un to izmantoja [[Viljams Šekspīrs]], [[Olivers Kromvels]], [[Džons Nokss]], [[Džons Donns]] un citi. Ženēvas Bībeli lietoja daudzi angļu reliģiskie disidenti un Olivera Kromvela karavīri [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
. Mikaels Topeliuss, 18. gadsimta beigas]]
'''Trīsvienība''' ir doktrīna [[kristietība|kristietībā]] par [[Dievs|Dievu]] kā vienotu būtni, kuru veido trīs personas – [[Dievs Tēvs]], [[Dievs Dēls]] un Dievs [[Svētais Gars]].

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Kuršu un zemgaļu karaspēks ar kuģiem ieradās Daugavas grīvā un ieņēma nocietināto Daugavgrīvas klosteri.]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Devonas salas pētniecības stacija
| oriģinālnosaukums    = ''Devon Island Research Station''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            = Devonailenda
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}
| latd=75| latm=40| lats=27| latNS=N
| longd=84| longm=35| longs=00| longEW=W
| novietojums          = [[Devona (sala)|Devona]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1961
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 2005
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Ziemeļamerikas Arktikas institūts|AINA]]
| pers_vasara          = ~20
| pers_ziema           =
| augstums             = 17
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrālais laiks|CST]] (UTC-6)
| mājaslapa            =
}}
'''Devonas salas pētniecības stacija''' ({{val|en|Devon Island Research Station}}), dažkārt arī '''Trūlava''' (''Truelove'') ir slēgta [[Kanāda]]s sezonāla [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[https://journalhosting.ucalgary.ca/index.php/arctic/article/view/64041/47976 On the Devon Island Research Station]</ref> Izvietojusies [[Devona (sala)|Devonas salā]] [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]]. Stacija piederēja [[Kalgari]] [[Ziemeļamerikas Arktikas institūts|Ziemeļamerikas Arktikas institūtam]].

sentences: Visu rakstisku darbu sākumā ir '''ievadteikums'''. Ievadteikums ir daļa no [[galvenā rindkopa|galvenās rindkopas]], kas ir pati svarīgākā [[romāns|romāna]], [[novele]]s vai [[īsais stāsts|īsā stāsta]] daļa, jo tās mērķis ir pievērst potenciālā lasītāja uzmanību.{{fact}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Stīvs Aoki
|Attēls           = File:Steve Aoki Robin Laananen photo.png
|Att_izm          = 280px
|Apraksts         = Stīvs Aoki 2014. gadā
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Vieta_dz         = {{Vieta|ASV|Florida|Maiami}}
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|30}}
|Žanrs            = [[elektroniskā deju mūzika]], [[hiphops]], [[hausmūzika]]
|Nodarbošanās     = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
|Gadi             = [[1996]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Dim Mak]]'', ''[[Ultra Music]]'', ''[[Spinnin' Records]]''
|Mlapa            = https://www.steveaoki.com/
|Dzimums          = V
}}
'''Stīvens Hirojuki Aoki''' ({{val-en|Steven Hiroyuki Aoki}}, {{val-ja|スティーヴン・ヒロユキ・アオキ}}; dzimis {{dat|1977|11|30}}, [[Maiami]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])  ir japāņu izcelsmes amerikāņu [[dīdžejs]] un [[mūzikas producents]]. 2019. gadā žurnāls ''[[DJ Mag]]'' Aoki atzina par 10. labāko dīdžeju pasaulē.<ref>https://djmag.com/top100dj?year=2019 100 labākie dīdžeji 2019. gadā</ref> Sadarbojies ar ''[[will.i.am]]'', ''[[Afrojack]]'', ''[[Linkin Park]]'', [[Igija Azalija|Igiju Azaliju]], ''[[Backstreet Boys]]'', ''[[Blink-182]]'', ''[[BTS]]'', ''[[Dimitri Vegas & Like Mike]]'', ''[[Dons Diablo|Donu Diablo]]'', ''[[Hardwell]]'' un daudziem citiem māksliniekiem. Patlaban (2020) izdevis sešus studijas albumus.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tumes pagasts
| karte             = Tumes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Tumes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Tumes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Tume
| platība           = 111,8
| iedzīvotāji       = 1806<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1806 / 111.8 round 1}}
| izveidots         = 1884
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.tume.lv
}}

sentences:
{{infokaste+}}
 uzrakstīts Osmāna Ibn Afāna vārds]]
'''Osmāns Ibn Afāns''' ({{val|ar|عثمان بن عفان}}, ''ʿUṯmān ibn ʿAffān''; dzimis [[577. gads|577]]. gadā, miris {{dat|656|6|20}}) bija trešais [[Musulmaņi|musulmaņu]] [[kalifs]], viens no četriem Taisni vadītajiem kalifiem. Osmāns valdīja [[Rāšidūnu kalifāts|Rāšidūnu kalifātā]] no {{dat|644|11|11}} līdz nāvei, kad viņu nogalināja opozicionāri. Osmāna valdīšanas laikā [[arābi]] iekaroja [[Arābijas pussala]]s rietumus un lielu daļu no [[Persija]]s teritorijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|autors=All.|attēls=Polygonum bellardii All. - Fl. Pedem. t. 90.png|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|rinda_lv=Neļķu rinda|rinda=Caryophyllales|dzimta=Polygonaceae|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Polygonum|ģints_lv=Sūrenes|suga=Polygonum bellardii|suga_lv=Bellarda sūrene|binomial=Polygonum bellardii|sinonīmi=- Polygonum kitaibelianum Sadler,
- Polygonum novoascanicum auct.|att_izmērs=180px}}'''Bellarda sūrene''' ({{val|la|Polygonum bellardii}}) ir augu suga [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Dienvidaustrumeiropa|Dienvidaustrumeiropā]], Eiropas centrālās daļas dienvidos un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] Bellarda sūrene ir uzskatāma par retu ievazātu (adventīvu) augu, kurš ir tālu ziemeļos no dabiskā izplatības apvidus.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/polygonum-bellardii-all/|title=Bellarda sūrene - Polygonum bellardii All. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-19}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oge Nilss Bors
|     vārds_orig = ''Aage Niels Bohr''
|         attēls = Aage Bohr.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oge Bors 1955. gadā
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{DEN}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Nilss Bors]], Margrēta Nūrlunda
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[atomfizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Kopenhāgenas Universitāte]]|[[Kolumbijas Universitāte]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1975)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Mombačo
| Nosaukums2       = {{ubl|''Mombacho''}}
| Photo            = Mombacho_far.jpg
| Paraksts         = Mombačo
| Augstums         = 1344
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.826111 |latNS=N
| longd=85.9675 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 1570. gadā
}}
'''Mombačo''' ({{val|es|Mombacho}}) ir [[stratovulkāns]] [[Nikaragva]]s rietumos, uz rietumiem no [[Nikaragvas ezers|Nikaragvas ezera]], pie [[Granada (Nikaragva)|Granadas]] pilsētas. Pēdējais vulkana izvirdums noticis 1570. gadā. Ap vulkānu uzveidots [[Mombačo vulkāna nacionālais parks]] (''Parque nacional Volcán Mombacho'').

sentences: '''Vīlandes ģimnāzija''' ({{val|de|Livländisches Landesgymnasium zu Fellin}}) bija privāta [[Vidzemes bruņniecība]]s uzturēta ģimnāzija, kas ar pārtraukumu darbojās no 1875. gada līdz [[Pirmais pasaules karš|Pirmajam pasaules karam]], kad to pārveidoja par igauņu reālģimnāziju. No 2012. gada '''Vīlandes pilsētas centra skola'''.

sentences: '''Integrēšana''' ir [[Integrālis|integrālrēķinu]] pamatdarbība.

sentences: '''Trimino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no trīs vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv divi unikāli trimino. Ar rotācijām, pastāv sešas trimino pozīcijas, pagriežot trimino par 90, 180 un 270 [[Grāds (leņķis)|grādiem]].

sentences: '''Šķērsjoms''' jeb '''transepts''' (no {{val|la|transeptum}}) ir [[ēka]]s daļa, kas šķērso tās galveno daļu. Parasti šo apzīmējumu attiecina uz [[Baznīca (celtne)|baznīcām]], kurās viens vai vairāki [[joms|jomi]] šķērso galveno jomu, veidojot krusta formu.

sentences: {{citas nozīmes|atmosfēras parādību|ziemeļblāzma (nozīmju atdalīšana)|ziemeļblāzma}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vulfstans no Hedebijas''' bija viduslaiku [[anglosakši|anglosakšu]] ceļotājs un tirgotājs, kura stāstījums ietverts angļu karaļa [[Alfrēds Lielais|Alfrēda Lielā]] (849-899) Eiropas ģeogrāfijas aprakstā, kas ir 5. gadsimta autora [[Pauls Orozijs|Paula Orozija]] (''Paulus Orosius'') darba adaptācija un ar 9. gadsimta zināšanām papildināts teksts.

sentences:
[[Kategorija:Muzeji]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc temata]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences:
[[Kategorija:Antarktīdas salas]]
[[Kategorija:Rietumantarktīda]]
[[Kategorija:Belinshauzena jūra]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Song One''
| attēls                   = Song One.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Keita Bārkere-Froilenda]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Džonatans Demme]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Adams Šulmans]]
* [[Kristofers Vūdrovs]]
* [[Mollija Konnersa]]
| scenārija autors         = Keita Bārkere-Froilenda
| galvenajās lomās         =
* Anna Hetaveja
* [[Mērija Stīnbērdžena]]
* [[Džonijs Flinns]]
| mūzika                   =
* [[Džonatans Raiss]]
* [[Dženija Lūisa]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldview Entertainment]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[The Film Arcade]]''
* ''[[Cinedigm]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|1|23|ASV|2017|10|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/song-one-2014|title=Song One|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 5, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,251}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=songone.htm|title=Song One (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 5, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Song One''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Keita Bārkere-Froilenda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|20||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Mērija Stīnbērdžena]] un [[Džonijs Flinns]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mangāna dioksīds
|                 attēls =

Mangāna dioksīds

Mangāna dioksīda elementāršūna
|         citi nosaukumi = Mangāna(IV) oksīds
|             CAS numurs = 1313-13-9
|        ķīmiskā formula = MnO2
|                molmasa = 86,937
|                blīvums = 5080
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = 535 °C<ref name="CRC" /> (sadalās)
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = Nešķīst
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Mangāna(IV) oksīds''' jeb '''mangāna dioksīds''' ir [[neorganiskā ķīmija|neorganisks]] [[ķīmiskais savienojums]], zināmākais un visplašāk izmantotais [[mangāns|mangāna]] [[oksīds]]. Tas ir tumšbrūna cieta viela,<ref name="Oranžā grāmata">{{Grāmatas atsauce |title=Ķīmija. Rokasgrāmata skolēniem |last=Jansons |first=E. |author2=U. Bergmanis |author3=I. Meirovics |author4=P. Vītols |year=1994 |publisher=Zvaigzne}}</ref> ūdenī nešķīst. Dabā sastopams minerāla piroluzīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Pyrolusite.shtml |title=Pyrolusite Mineral Data |accessdate=2019-09-28 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Voldemārs Pusulls
| vārds_orģ           =
| attēls              =
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas pilsētas pārvaldes priekšnieks]]
| term_sākums         = 1919. gada maijs
| term_beigas         = 1919. gada jūnijs
| vietnieks           =
| priekštecis         = [[Sīmanis Berģis]]
| pēctecis            = [[Gustavs Zemgals]]
<!------ Otrais amats  ------>
| amats2               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums2         = [[1928]]. gads
| term_beigas2         = [[1934]]. gads
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1884|01|05}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas impērija|Pēterburga}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1939|11|18|1883|01|05}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             = [[Vācbaltu tautas partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Voldemārs Pusulls''' ({{val-de|Woldemar Pussull}}; dzimis {{dat|1884|01|05}}, miris {{dat|1939|11|18}}) bija [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas pilsētas priekšnieks]] 1919. gadam maijā un jūnijā.<ref name="riga">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.riga.lv/LV/Channels/About_Riga/History_of_Riga/History_of_local_governmant/PilsetasGalvas.htm|title=Pilsētas galvas|work=Riga.lv|publisher=Rīgas pašvaldības portāls|accessdate={{dat|2014|3|30||bez}}|archive-date={{dat|2012|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120407230549/http://www.riga.lv/LV/Channels/About_Riga/History_of_Riga/History_of_local_governmant/PilsetasGalvas.htm}}</ref> [[Tautas padome]]s loceklis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvot [[Vācbaltu partiju padome|Vācbaltu partiju padomē]] ietilpstošo [[Vācbaltu tautas partija|Vācbaltu tautas partiju]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Džonijs Kešs
| Attēls = JohnnyCash1969.jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Dž. Kešs 1969. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1932|2|26}}
| Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Ārkanzasa|Kingslena}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2003|9|12|1932|9|26}}
| Vieta_mr = {{Vieta|ASV|Tenesī|Našvila}}
| Vieta =
| Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[rokenrols]], [[folkmūzika|folks]], [[gospelis]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, aktieris
| Instrumenti = Vokāls, ģitāra
| Gadi = 1955—2003
|Izdevējkompānija = [[Sun Records|Sun]], [[Columbia Records|Columbia]], [[Mercury Records|Mercury]], [[American Recordings|American]], House of Cash, [[Legacy Recordings]]
| Darbojies_arī = [[The Tennessee Three]], [[The Highwaymen]], [[June Carter Cash]], [[The Statler Brothers]], [[The Carter Family]], [[The Oak Ridge Boys]], [[Area Code 615]]
| Mlapa = [http://www.johnnycash.com/ JohnnyCash.com]
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = V
}}
'''Džons R. "Džonijs" Kešs'''<ref name="Store" /> ({{val|en|John R. "Johnny" Cash}}; dzimis {{dat|1932|2|26}} [[Kingslena|Kingslenā]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], miris {{dat|2003|9|12}} [[Našvila|Našvilā]], [[Tenesī|Tenesī štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])<ref name="tvnetlv" /> bija amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis<ref name="lastfm" /> un aktieris.<ref name = "lastfm"/> Viņš tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem 20. gadsimta mūziķiem.<ref name="Register-Guard" /> Lai arī viņš pārsvarā bija [[kantrimūzika|kantri mūziķis]], vairākas viņa dziesmas ir roka balādes. Savas karjeras otrajā pusē viņš iedziedāja vairāku mākslinieku, tai skaitā [[industriālais roks|industriālā roka]] grupas [[Nine Inch Nails]]<ref name="D'Angelo" /><ref name="Dowling" /> un [[sintpops|sintpopa]] grupas [[Depeche Mode]],<ref name="Jackowiak" /><ref name="Burger" /> dziesmu kaverversijas. Viņa pazīstamākās dziesmas ir "[[I Walk the Line]]", "[[Folsom Prison Blues]]", "[[Ring of Fire]]", "[[Get Rhythm]]" un "[[Man in Black]]". Ir izdevis 55 studijas albumus un 154 singlus.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Reinholds Girgensons
|     vārds_orig = ''Reinhold Girgensohn''
|         attēls = Reinhold Ernst Leonhard Girgensohn.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1827
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Opekalns (ciems)|Opekalns]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1886
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Oto Girgensons]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Sigma daļiņa''' ir [[barioni|barions]], kurš sastāv no 3 [[kvarki]]em, no kuriem divi ir u vai d kvarki, bet trešais ir kāds no smagajiem kvarkiem - [[s kvarks]] vai [[b kvarks]]. Sigma daļiņu [[izotopiskais spins]] ir 1, atšķirībā no [[lambda daļiņa|lambda daļiņām]], kurām tas ir 0. Ja sigma daļiņa satur s kvarku, to sauc par [[sigma hiperons|sigma hiperonu]], b kvarku - pamata jeb brīnišķīgo sigma daļiņu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia villosa
| autors = Roth
| attēls = Vicia villosa RF.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia villosa
| suga_lv = Smiltāja vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Pilnā magnētiskās indukcijas plūsma''' jeb '''plūsmas saķēdējums''' ir [[fizikāls lielums]], kopējā [[magnētiskās indukcijas plūsma]], kas iet caur noslēgtu, no vairākiem vijumiem veidotu [[Elektriskais vadītājs|elektrovadošu]] kontūru (parasti tā ir [[induktivitātes spole]]). Apzīmē ar ''Ψm'', [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] mērvienība ir [[Vēbers (mērvienība)|vēbers]] (Wb).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Varidotis''' jeb '''Varidots no Autines''' ({{val-la|Waridote de Antine}}) bija kristīts [[Jersika (valsts)|Jersikai]] padotās latgaļu [[Autīne]]s zemes vecākais 13. gadsimta sākumā, kas kopā ar [[Satekle]]s kungu [[Rūsiņš|Rūsiņu]], [[Trikāta]]s kungu [[Tālivaldis|Tālivaldi]] un [[Cēsis|Cēsu]] kungu [[Cēsu Bertolds|Bertoldu]] bija noslēdzis militāru savienību un piedalījās [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karos]] pret [[igauņi]]em.

sentences: '''12. februāris''' ir gada 43. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 322 (323 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Nonomino''' jeb '''9-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no deviņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 1285 unikāli nonomino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 9910 nonomino pozīcijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Precējies ar mafiju
| operators =
| attēls = Married to the mob movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džonatans Demijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mišela Feifere]]
* [[Metjū Modains]]
* [[Dīns Stokvels]]
* [[Mersedesa Rūela]]
* [[Aleks Boldvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Married to the Mob''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|8|19}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1315145217/weekend/|title=Married to the Mob |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Precējies ar mafiju"''' ({{Val|en|Married to the Mob}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mišela Feifere]], [[Metjū Modains]], [[Dīns Stokvels]], [[Mersedesa Rūela]] un [[Aleks Boldvins]].

sentences:
{{Citas nozīmes|administratīvi teritoriālu vienību|Valsts (nozīmju atdalīšana)|Valsts}}
'''Valsts''' ir politiska organizācija, kas, balstoties uz tiesisku varu, nodrošina sabiedrības vadīšanu un esošās politiskās iekārtas pastāvēšanu noteiktā apdzīvotā teritorijā. Valsts trīs pamatpazīmes — [[teritorija]], [[iedzīvotāji]] un [[suverenitāte|suverēna]] vara. Valsts ietver tādas institūcijas kā [[likumdevējs|likumdevēja]] vara ([[parlaments]], [[Saeima]] u.c.), [[izpildvara]] ([[valdība]]), [[karaspēks|bruņotie spēki]], [[tiesa]]s, [[policija]] un citi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Raķete
| nosaukums = Falcon 1
| oriģ. nosaukums = Falcon I
| izgat. nosaukums =
| attēls = SpaceX falcon Washington DC.jpg
| attēla paraksts = Falcon 1 demonstrējumu laikā [[Vašingtona]]s ielās
| pielietojums = Kosmiskā [[nesējraķete]]
| raķešu saime = Falcon
| raķešu grupa =
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = [[SpaceX]]
| augstums = 21,3 m
| diametrs = 1,7 m
| masa = 28 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 180 kg (teorētiski 670 kg)
| statuss = neizmanto
| starta vietas = [[Omelekas sala]]
| startu skaits = 5
| veiksmīgie = 2
| avārijas = 3
| daļēji =
| pirmais = {{dat|2006|3|24|SK}} (avārija)
| pirmais veiksmīgais = {{dat|2008|9|28|SK}}
| pēdējais = {{dat|2009|7|14|SK}}
| pakāpju apraksts =
{{Raķešpakāpe-augša
| pakāpes numurs = 1
| bloku skaits = 1
| pakāpes veidne = {{Raķešpakāpe
| nosaukums =
| cits nosaukums =
| indekss =
| tips =
| dzinējs = Merlin 1A/Merlin 1C
| dzinēju skaits =  1
| vilkme = 420 kN
| pilnmasa =
| sausmasa = 630 kg
| diametrs =
| garums = 2,92 m
| degviela = [[Raķešdegviela|RP-1]]/[[Šķidrais skābeklis|LOX]]
}}<br/>
}}
{{Raķešpakāpe-augša
| pakāpes numurs = 2
| bloku skaits = 1
| pakāpes veidne = {{Raķešpakāpe
| nosaukums =
| cits nosaukums =
| indekss =
| tips =
| dzinējs = Kestrel
| dzinēju skaits = 1
| vilkme = 31 kN
| pilnmasa =
| sausmasa = 52 kg
| diametrs =
| garums =
| degviela = [[Raķešdegviela|RP-1]]/[[Šķidrais skābeklis|LOX]]
}}
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Luksemburga]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Eiropu|Luksemburga]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Luksemburga]]

sentences: '''30. jūnijs''' ir gada 181. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (182. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 184 dienas.

sentences: '''Jāņa dziesma''' ir populārāko [[Jāņi|Jāņu]] [[Dainas|tautasdziesmu]] virkne [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā. Vēlāk dziesmu vija saukta arī par '''Līgo dziesmām''' vai '''Jāņu dziesmām'''.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .rw
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''NIC Congo''
|sponsors              = ''Interpoint SARL''
|domātais-pielietojums = ar [[Ruanda|Ruandu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = izmanto saistībā ar Ruandu
|ierobežojumi          = Ruandas iedzīvotājiem par velti, bet citiem par samaksu
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.rw/ www.nic.rw]
}}

sentences: '''Nabisti''' (''Nabis'' jeb ''Les Nabis'' — no [[ivrits|ivrita]] vārda, kas nozīmē "pravietis") bija neliela franču mākslinieku grupa, kas darbojās 1880. gados. Nabisti ietekmējās no [[Pols Gogēns|Pola Gogēna]] metodes gleznot ar nejauktām krāsām. Grupas filozofiju formulēja [[Moriss Denī]]: "Atcerieties, ka glezna, pirms tā kļūst par zirgu, kailfigūru vai kādu stāstu, būtībā ir plakana virsma, ko klāj krāsas."

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Kentuki
| official_name             = ''Kentucky''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_flag              = Flag of Kentucky.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Seal of Kentucky.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''Bluegrass State''
| motto                   = ''United we stand, divided we fall''
| anthem                  =
| capital                 = [[Frankforta]]
| largest_city            = [[Luisvila]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Kentucky in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Kentuki atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_title            = [[ASV gubernators|Gubernators]]
| leader_name             =Laura Kelija (D)
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 104659
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Bleka kalns]] 1263
| elevation_min_m         = 78
| population_footnotes    =
| population_total        = 4339367
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 91,27%
melnie - 7,98%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 34%
[[katoļi]] - 10%
nereliģiozi - 47%
| timezone                = [[Centrālais laiks|CST]] un [[Eastern Time Zone|EST]]
| utc_offset              = -6 un UTC-5
| website                 = {{URL|http://kentucky.gov}}
| footnotes               =
| blank_name              = Pievienošanās ASV
| blank_info              = {{dat|1792|6|1}}
| blank1_name             = Štata putns
| blank1_info             = [[sarkanais kardināls]] (''Cardinalis cardinalis'')
| blank2_name             = Štata zieds
| blank2_info             = [[zeltslotiņas]] (''Solidago'')
| blank3_name             = [[ASV Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas]] biedri
| blank3_info             = 6 (no 435)
}}

sentences:
{{Labs raksts}}
 feministes akcijas laikā]]
 1921. gadā]]
'''Feminisms''' ({{val|fr|féminisme}}, atvasināts no {{val|la|femina}} — '[[sieviete]]') ir [[Ideoloģija|ideoloģiju]] un politiski sociālo kustību kopums, kuru mērķis ir panākt [[Dzimumu līdztiesība|dzimumu līdztiesību]], balstoties uz principu, ka [[sieviete]]s un [[Vīrietis|vīrieši]] ir [[Tiesības|tiesībās]] vienlīdzīgi [[Cilvēks|cilvēki]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Concise Encyclopedia of Sociology|url=https://books.google.lv/books?id=Dz4wU64f_JYC&lpg=PA223&vq=feminism%20%22principle%20that%20women%20are%20human%20beings%20equal%20to%20men%22&pg=PA223#v=snippet&q=feminism%20%22principle%20that%20women%20are%20human%20beings%20equal%20to%20men%22&f=false|publisher=John Wiley & Sons|date=2010-12-03|isbn=978-1-4443-9264-7|first=George|last=Ritzer|first2=J. Michael|last2=Ryan}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/feminism|title=feminism {{!}} Definition, History, Types, Waves, Examples, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-11-12|language=en}}</ref>

sentences: '''Karstuma vilnis''' ir pārmērīgs un ilgstošs karsta laika, bieži vien arī sausuma, periods, ko var pavadīt augsts [[relatīvais gaisa mitrums|mitruma līmenis]]. Nepastāv karstuma viļņa vispārējas definīcijas,<ref>[http://www.sciencemag.org/cgi/content/full/305/5686/994 More Intense, More Frequent, and Longer Lasting Heat Waves in the 21st Century], sciencemag.org {{en ikona}}</ref> jo termins dažādos reģionos ir relatīvs attiecībā pret parastiem laika apstākļiem. Temperatūra, kas cilvēkiem, dzīvojošiem karstākā klimatā, ir norma, var tikt uzskatīta par karstuma vilni vēsākos reģionos.<ref>[http://journals.ametsoc.org/doi/abs/10.1175/1520-0450(2001)040%3C0762%3AOTDOAH%3E2.0.CO%3B2 On the Definition of a Heat Wave], journals.ametsoc.org {{en ikona}}</ref> Termins var tikt piemērots gan ikdienas laika izmaiņām, gan ārkārtas karstuma viļņiem, kas var notikt reizi gadsimtā. Spēcīgi karstuma viļņi var izraisīt katastrofāla apjoma kultūraugu iznīcināšanu, tūkstošiem nāves gadījumu no [[hipertermija]]s un plašus strāvas zudumus, jo masveidā tiek izmantoti gaisa kondicionieri un ventilatori.

sentences: '''Protoplanetārais [[miglājs]]''' (PPM) ir astronomisks objekts, kas pastāv īsā laika posmā [[zvaigzne]]s straujās evolūcijas laikā starp sarkanā milža vēlā asimptotiskā zara fāzi un tai sekojošo planetārā miglāja (PM) fāzi. Sarkanā milža asimptotiskā zara fāzes laikā zvaigzne zaudē masu, izdalot zvaigzni ieskaujošu ūdeņraža gāzes apvalku. Kad tuvojas šīs fāzes noslēgums, zvaigzne pāriet protoplanetārā miglāja fāzē.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sliktie
 | oriģinālnos = ''The Bad Guys''
 |      attēls = Bad-Guys-teaser-LV.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Pjērs Perifels]]
 |  producents =
* Deimons Ross
* Rebeka Hantlija
 |   scenārijs =
* [[Ītans Koens (scenārists)|Ītans Koens]]
* Hilarija Vinstona
 |     aktieri =
* [[Sems Rokvels]]
* [[Marks Merons]]
* [[Kreigs Robinsons]]
* [[Entonijs Ramoss]]
* [[Akvafina]]
* [[Ričards Aiouādi]]
* [[Zesī Beitsa]]
* [[Lilija Singa]]
* [[Aleksa Boršteina]]
 |      mūzika = [[Denjels Pembertons]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža = Džons Venzons
 |     studija = ''[[DreamWorks Animation]]''
 | izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|3|17|Latīņamerika|2022|3|25|Latvija|2022|4|22|ASV}}
 |      ilgums = 100 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/release/the-bad-guys-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmdaxmja0|title=''The Bad Guys'' (U)|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|access-date=March 25, 2022}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|250,1 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Bad Guys (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8115900/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|15||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb = 8115900
}}
'''"Sliktie"''' ({{val|en|The Bad Guys}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] ASV [[datoranimācija]]s kriminālā kinokomēdija ko veidojusi studija ''[[DreamWorks Animation]]'' un izplata ''[[Universal Pictures]]''. Filmas režisors ir [[Pjērs Perifels]] (pilnmetrāžas filmas režisora debija), scenāristi [[Ītans Koens (scenārists)|Ītans Koens]] un Hilarija Vinstone, balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Ārons Bleibijs|Ārona Bleibija]] bērnu grāmatu sēriju. Galvenos varoņus ierunājuši [[Sems Rokvels]], [[Marks Merons]], [[Kreigs Robinsons]], [[Entonijs Ramoss]], [[Akvafina]], [[Ričards Aiouādi]], [[Zesī Beitsa]], [[Lilija Singa]] un [[Aleksa Boršteina]]. Filmā stāstīts par antropomorfu dzīvnieku noziedzīgu grupējumu, kas pēc notveršanas mēģina izlikties par paraugpilsoņiem.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Decembris''' ({{val|la|December}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] divpadsmitais [[mēnesis]]. Decembrī ir 31 [[diena]]. Decembris ir [[ziema]]s pirmais un [[gads|gada]] pēdējais mēnesis. Decembrī ir ziemas [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visīsākā un [[nakts]] visgarākā.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Haudegene
| oriģinālnosaukums    = ''Haudegen''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra#Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = bottom
| caption              =
| valsts               = {{flaga|DEU|Nazi}} [[Trešais Reihs|Vācija]]
| latd=80| latm=02| lats=56 | latNS=N
| longd=22| longm=31| longs=07| longEW=E
| novietojums          = [[Ziemeļaustrumu Zeme]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1944
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1945
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 11
| pers_ziema           = 11
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           =
| mājaslapa            =
}}
'''Haudegene''' ({{val|de|Unternehmen Haudegen}} — ‘kara zirgs’) bija [[Trešais Reihs|Vācijas]] ''[[Kriegsmarine]]'' un ''[[Luftwaffe]]'' slepena [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]] 2. Pasaules kara laikā.<ref>[https://www.spitzbergen.de/landeskunde-und-tipps/geschichte/der-zweite-weltkrieg.html Der zweite Weltkrieg. Geschichte(n) von Spitzbergen]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]i piederošajā [[Ziemeļaustrumu Zeme|Ziemeļaustrumu Zemē]] [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]]. Meteostacijas personāls bija pēdējā Vācijas bruņoto spēku apakšvienība, kas padevās Sabiedrotajiem pēc kara beigām — 1945. gada 4. septembrī.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Василий Васильевич Ульрих''
| vārds = Vasīlijs Ulrihs
| dz_dat_alt = {{dat|1889|07|13}}
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava}}
| m_dat_alt = {{dat|1951|05|07}}
| alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]] (1914)
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = justīcijas ģenerālpulkvedis
|  dienesta_laiks = 1915—1951
|          valsts = {{flaga|RUS}} [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
[[Viskrievijas Ārkārtas komisija|čeka]]—[[Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvalde|GPU]]
[[PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija]]
[[Padomju armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Vasīlijs Ulrihs (1889—1951).jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences:
{{cita nozīme|liķieri|kuģi|Adriatica Queen}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Karolīna Heršela
|     vārds_orig = ''Caroline Herschel''
|         attēls = Herschel Caroline 1829.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1750
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vāciete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[Astronomija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Karolīna Lukrēcija Heršela''' ({{val|de|Caroline Lucretia Herschel}}; dzimusi {{dat|1750|3|16}}, mirusi {{dat|1848|1|9}}) bija vācu [[astronome]]. Astronoma [[Viljams Heršels|Viljama Heršela]] māsa. Viņi abi strādāja kopā. Atklājusi vairākas [[komēta]]s, tai skaitā viņas vārdā nosaukto ''[[35P/Herschel–Rigollet]]''. Heršela ir pirmā sieviete, kas saņēmusi samaksu par darbu astronomijā.<ref name=":4">{{grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=Gs0fAQAAIAAJ|title=The Comet Sweeper: Caroline Herschel's Astronomical Ambition|last=Brock|first=Claire|date=2007-01-01|publisher=Icon|isbn=9781840467208|language=en}}</ref><ref name="Ogilvie">{{grāmatas atsauce | last = Ogilvie| first = Marilyn Bailey| authorlink = Marilyn Bailey Ogilvie | coauthors = | title = Women in Science: Antiquity through the Nineteenth Century | publisher = [[MIT Press]] | year = 1986 | location = | pages =[https://archive.org/details/womeninscience00mari/page/97 97]–98 | url =https://archive.org/details/womeninscience00mari|isbn = 0-262-65038-X}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Fiša
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Fischa
| attēls            = Mitterndorf_an_der_fischa_juni2007_nr13.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Fiša pie Miterndorfas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Pie [[Ebenfurta]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=52 | sāk_plat_s=35 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=07 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=40 | iet_gar_s=35 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 35
| iztekas_augstums  = 235
| ietekas_augstums  = 149
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 563,1
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase_lv=Viendīgļlapji|binomial=Carex appropinquata|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|attēls=Carex appropinquata3.JPG|rinda_lv=Graudzāļu rinda|rinda=Poales|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi|suga=Carex appropinquata|suga_lv=Satuvinātais grīslis|autors=Schumach.}}'''Satuvinātais grīslis''' ({{val-la|Carex appropinquata}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nereti visā [[Latvija]]s teritorijā, un dažviet [[Āzija|Āzijā]], [[Purvs|purvos]] un purvainās pļavās, kā arī krūmājos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-appropinquata-schumach/|title=satuvinātais grīslis - Carex appropinquata Schumach. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-02}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium lupinaster 2.JPG
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium lupinaster
| suga_lv = Lupīnu āboliņš
| binomial = Trifolium lupinaster (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Lupīnu āboliņš''' (''Trifolium lupinaster'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. [[Suga]] ir plaši izplatīta [[Eirāzija|Eirāzijā]], tās ietvaros dažreiz nodala pasugas.<ref>[https://tezaurs.lv/mwe:636 Lupīnu āboliņš] Tezaurs.lv Skatīts: 2024.02.09.</ref><ref name=daba>[https://www.latvijasdaba.lv/augi/trifolium-lupinaster-l/ Lupīnas āboliņš Trifolium lupinaster L.] Sugu enciklopēdija Latvijas daba. Skatīts: 2024.02.09.</ref> Lai gan Baltijas valstis ietilpst sugas [[izplatības areāls|izplatības areālā]],<ref>[https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:523323-1 Trifolium lupinaster] Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens, Kew. Skatīts: 2024.02.09.</ref> lupīnu āboliņš Latvijā ir ļoti reti sastopams, adventīvs (nejauši ievests) augs,<ref name=daba/> bet Lietuvā tas ierakstīts [[Sarkanā grāmata|Sarkanās grāmatas]] 3. kategorijā (reta suga ar nelielu [[populācija|populāciju]] skaitu).<ref>[https://g4.dcdn.lt/gr/rk/1_ivadas.pdf Lietuvos Raudonoji knyga] Skatīts: 2024.02.09.</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste||attēls=Festuca arundinacea plant2 (7325834504).jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Festuca|ģints_lv=Auzenes|suga=Festuca arundinacea|suga_lv=Niedru auzene|binomial=Festuca arundinacea|autors=Schreb.}}'''Niedru auzene''' ({{val|la|Festuca arundinacea}}) ir mainīga izskata augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]], kuras ietvaros nodala vismaz 3 pasugas. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un dažviet [[Āfrika|Āfrikā]]. [[Latvija|Latvijā]] nereti vai reti sastopama visā valsts teritorijā, taču izplatība samazinās virzienā no valsts rietumu uz austrumu daļu. Dažāda lieluma grupas aug ūdenstilpju krastos, ceļmalās un mitrās [[Pļava|pļavās]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/festuca-arundinacea-schreb/|title=niedru auzene - Festuca arundinacea Schreb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-10-04}}</ref>

sentences: '''Antoloģija''' ({{val|grc|ἀνθολογία}} (''anthología''), no (''ἄνθος'') (''ánthos'') — 'zieds', ''λέγω'' (''légō'') — 'vācu, lasu') ir krājums, kurā ietverti dažādu [[Autors|autoru]] daiļdarbu, to fragmentu vai izteicienu izlase.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Latgale|Latgalē]]|Rēzekne (nozīmju atdalīšana)|Rēzekne}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rēzekne
| attēls            = Rēzeknes upe Rēzeknē.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rēzeknes upe [[Rēzekne|Rēzeknē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rāznas ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lubāns]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=19 | sāk_plat_s=40 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=28 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=46 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=56 | iet_gar_s=19 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 116
| iztekas_augstums  = 163,3
| ietekas_augstums  = 92,1
| kritums           = 71
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,2
| baseins           = 2025,7
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Malta (upe)|Malta]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Rēzekne''', saukta arī '''Rēzne''', ir [[Lubāns|Lubāna]] pieteka [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]] un [[Rēzekne]]s pilsētā.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Iztek no [[Rāznas ezers|Rāznas ezera]] [[Kaunatas pagasts|Kaunatas pagastā]], izteka regulēta ar [[slūžas|slūžām]]. Augštece un vidustece [[Latgales augstiene|Latgales augstienē]], lejtece [[Lubāna līdzenums|Lubāna līdzenumā]]. Baseina augšdaļā pietece galvenokārt no ezeriem, lejtecē - no purviem. Augštecē un vidustecē upe līkumo starp [[morēna|morēnu pauguriem]], ieleja trapecveidīga, purvainās vietās neizteikta. Krasti visā garumā gleznaini, apauguši ar kokiem un krūmiem. Tek cauri [[kaunatas ezers|Kaunatas ezeram]] un [[Spruktu ūdenskrātuve]]i. Upes vidustece, sākot no [[Stoļerova]]s, veido izteiktu ieleju [[Rēzeknes pazeminājums|Rēzeknes pazeminājumā]]. No Rēzeknes pilsētas līdz [[Subinaite]]i tek pa Rēzeknes senleju. Lejtece lejpus [[Murāni (Rikavas pagasts)|Murāniem]] regulēta. Kreisajā krastā izvietoti zivju dīķi, ko uzpilda no [[Malta (upe)|Maltas]], bet ūdeņus novada Rēzeknē. Lejpus [[Orenīšu dīķi]]em upē pa [[Maltas—Rēzeknes kanāls|Maltas—Rēzeknes kanālu]] tiek pievadīti [[Malta (upe)|Maltas]] ūdeņi, sakarā ar ko Rēzeknes notece un baseins ir dubultoti (agrākā baseina platība 1160 km²). No [[Žogotas (Gaigalavas pagasts)|Žogotām]] līdz [[Lubāns|Lubānam]] upe ir iedambēta, lejpus kanālam tās dziļums sasniedz 7 m.

sentences: '''Genofonds''' ir populāciju [[ģenētika]]s jēdziens, kas apraksta visu noteiktas populācijas vai sugas [[Gēns|gēnu]] variāciju ([[Alēles|alēļu]]) kopumu.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Sventāja (nozīmju atdalīšana)|Sventāja}}
.]]
, 1661).]]
s un [[Lietuvas dižkunigaitija]]s robeža pa [[Sventāja (upe)|Sventājas upi]] (Dorthezena karte, 1747). Zviedru aizbērtās Sventājas ostas vieta (iezīmēta ar burtu b) atradās Kurzemes daļā.]]
'''Sventāja''' ({{val|lt|Šventoji}}) ir [[Palanga]]s pilsētas daļa [[Sventāja (upe)|Sventājas]] upes grīvā [[Baltijas jūra]]s krastā.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kārlis fon Lēviss of Menārs
| image         = Kārlis un Vita Lēvisi of Menāri.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = Kopā ar sievu Vitu
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1855|09|07|}}
| location      = [[Pantene]]s muiža, [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1930|05|07}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija|}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[Latvijas vēsture]], [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''15. marts''' ir gada 74. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (75. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 291 dienas.

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli
 |    vārds_orig = ''August Wilhelm Barclay de Tolly''
 |        attēls = Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1752
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1826
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli''' ({{val|de|August Wilhelm Barclay de Tolly}}, 1752—1826) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tirgotājs, [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas birģermeistars]] (1810).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Vārdi
| operators =
| attēls = The Words 2012 Film Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma, romantika
| režisors = * [[Braiens Klugmans]]
* [[Lī Sterntāls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Olīvija Vailda]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Bens Bārnss]]
* [[Nora Arnezedera]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Words''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''CBS Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|1|27|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|7|ASV}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|16,4 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Words-The|title=The Words (2012) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|7|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Vārdi"''' ({{Val|en|The Words}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāmas filma, kuras režisori ir [[Braiens Klugmans]] un [[Lī Sterntāls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Džeremijs Aironss]], [[Deniss Kveids]], [[Olīvija Vailda]], [[Zoja Saldana]], [[Bens Bārnss]] un [[Nora Arnezedera]].

sentences:
vēlā paleolīta periodā (pirms 20 0000 gadu), kad Ziemeļeiropu klāja ledājs un gar tā malu pletās tundra. Oranžā krāsā iezīmēta Solutras, bet rozā krāsā Gravetas paleolīta kultūra.]]
'''Paleolīts''' (no {{val|el|παλαιός}} — 'vecs', ''λίθος'' — 'akmens') jeb '''senais akmens laikmets''' bija [[aizvēsture]]s periods, kas ilga no aptuveni 3,3 miljoniem līdz 12 000 gadu atpakaļ, kura laikā [[hominīni|cilvēkveidīgās būtnes]] sāka izmantot pirmos akmens [[darbarīks|darbarīkus]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/event/Paleolithic-Period|title=Paleolithic Period|first=|last=|work=britannica.com|publisher=[[Encyclopædia Britannica]]|date=|accessdate=25 September 2022}}</ref> Paleolīts ilga līdz aptuveni 10 000. gadam p.m.ē., kad beidzās pēdējais [[ledus laikmets]] un attīstījās [[mezolīts|mezolītam]] raksturīgās kultūras. Jau paleolīta laikā cilvēki dažviet sāka nodarboties ar [[zemkopība|zemkopību]].

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Vanguard
| oriģ. nosaukums =
| izgat. nosaukums =
| GRAU indekss =
| attēls = Vanguard_rocket_on_launch_pad.jpg
| attēla izmērs = 250
| attēla paraksts = Vanguard starta laukumā
| pielietojums = [[nesējraķete]]
| raķešu saime = Viking
| raķešu grupa = Vanguard
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = [[Glenn L. Martin Company|Martin]]
| augstums = 22 m
| diametrs = 1,14 m
| masa = 10 050 kg
| pakāpes = 3
| derīgā krava = 10,4 kg 500x3500 km orbītā
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaveralas]]
| startu skaits = 12
| veiksmīgie = 3
| avārijas = 8
| daļēji = 1
| pirmais = {{dat|1957|10|23|sk}}
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1958|3|17|sk}}
| pedējais = {{dat|1959|9|18|sk}}
}}
'''Vanguard''' ({{val|en| }} "[[avangards]]") bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nesējraķete]], kas bija īpaši būvēta [[Vanguard projekts|Vanguard projektam]], lai palaistu pirmo [[Zemes mākslīgais pavadonis|Zemes mākslīgo pavadoni]] (ZMP). Tā kā [[Padomju Savienība|PSRS]] pasteidzās ar [[Sputņik-1|Sputņik]] palaišanu un arī ASV pirmo pavadoni ievadīja orbītā ar [[Juno I]] raķeti, tad ''Vanguard'' izdevās palaist tikai otro ASV ZMP. No 12 startiem tikai trijos bija veiksmīga pavadoņa palaišana. Raķetes izgatavoja aviobūves uzņēmums [[Glenn L. Martin Company]] (tagad [[Lockheed Martin]]).

sentences: '''Vidējā izglītība''' ir nosaukums [[Izglītība|izglītības]] pakāpei starp [[Pamatizglītība|pamatizglītību]] un [[Augstākā izglītība|augstāko izglītību]].

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Non-Euclidean geometry|Neeiklīda ģeometrija}}

sentences: '''Anestēzija''' ({{val-el|αναἴσθησις}}, ''anaisthēsis'' — ‘nejutīgums’) ir ķermeņa [[jutīgums|jutīguma]] zaudēšana vai [[sāpes|sāpju]] samazināšana, izmantojot [[sāpes remdinošs līdzeklis|sāpju remdinošus līdzekļus]]. Nereti anestēzija tiek saukta arī par '''narkozi'''. Medicīnas nozari, kurā tiek pētītas metodes sāpju mazināšanai, kā arī anestēzijas ietekme uz organismu, sauc par [[anestezioloģija|anestezioloģiju]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Karls Lūiss
 |          attēls = Save The World Awards 2009 show06 - Carl Lewis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds = Frediriks Karltons Lūiss
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|7|1}}
 |         dz_viet = {{flaga|ASV}} [[Birmingema (ASV)|Birmingema]], [[Alabama]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 81 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[100 m]], [[200 m]], [[4 x 100 m stafete]], [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk = 1979
 |        kar_beig = 1997
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}

sentences: '''Pauels''' ({{val|en|Powell}}) var būt:

sentences:
— saliktas olbaltumvielas, kas muskuļos nodrošina īslaicīgu skābekļa rezervi, — 3D struktūra]]
'''Bioķīmija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/kolekcijas/13/skirklis/69848 | title= Valsts valodas centra izstrādātie medicīnas zinātņu, farmācijas un veterinārmedicīnas termini | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> arī '''bioloģiskā ķīmija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.neslimo.lv/pme/?name=biologiska-kimija | title= Bioloģiskā ķīmija | publisher= neslimo.lv (Populārā medicīnas enciklopēdija) | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[ķīmija]]s zinātņu nozare, kas pēta ķīmiskos un fizikālķīmiskos procesus dzīvajos [[organisms|organismos]]. Bioķīmiskie procesi norāda uz [[dzīvība]]s sarežģītību. Bioķīmija ir [[fizioloģija]]s pamatā,<ref name="sporta bioķīmija"/> tāpēc tiek saukta arī par '''fizioloģisko ķīmiju'''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =13027e54-fca1-43c3-865d-99667acc552f.jpg
| att_nosaukums =''Nostolepis striata'' zvīņa.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Climatiiformes
| kārta_lv =Klimatijveidīgās
| dzimta =Climatiidae
| dzimta_lv =Klimatiīdas
| ģints =Nostolepis
| ģints_lv =Nostolepji
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Sesleria caerulea 1.jpg
| att_nosaukums = [[Zilganā seslērija]] (''Sesleria caerulea'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Sesleria
| ģints_lv = Seslērijas
| kategorijas = nē
| binomial = Sesleria
| autors =
}}
'''Seslērijas''' ({{val|la|Sesleria}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] (vienlaidus līdz [[Irāna]]i) un [[Āfrika]]s ziemeļrietumos. Sugas ir ieviesušās arī [[Kanāriju salas|Kanāriju salās]]. Nīderlandē seslērijas ir [[Izmiršana|izmirušas]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:19005-1|title=Sesleria Scop. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-31|language=en}}</ref>

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | background_color   = #22427b
 | text_color         = #FFFFFF
 | name               = ASV Kongress
 | native_name        =
 | transcription_name =
 | legislature        = 118. ASV Kongress
 | coa_pic            = Seal_of_the_Unites_States_Congress.svg
 | coa_res            = 130px
 | coa-pic            =
 | coa-res            =
 | house_type         =
 | body               =
 | houses             = [[United States Senate|Senāts]]
[[United States House of Representatives|Pārstāvju palāta]]
 | leader1_type       = [[ASV viceprezidente|Senāta prezidente]]
 | leader1            = [[Kamala Harisa]]
 | party1             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election1          = {{dat|2021|1|20|ģ|bez}}
 | leader2_type       = Senāta prezidents ''pro tempore''
 | leader2            = [[Petija Mareja]]
 | party2             = ([[ASV Demokrātiskā partija|D]])
 | election2          = {{dat|2023|1|3|ģ|bez}}
 | leader3_type       = Pārstāvju palātas spīkers
 | leader3            = [[Maiks Džonsons]]
 | party3             = ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
 | election3          = {{dat|2023|10|25|ģ|bez}}
 | leader4_type       =
 | leader4            =
 | party4             =
 | election5          =
 | leader5_type       =
 | leader5            =
 | party5             =
 | election6          =
 | leader6_type       =
 | leader6            =
 | party6             =
 | members            = '''535'''
100 senatori
435 Pārstāvju palātas locekļi
6 delegāti
 | house1             = Pārstāvju palātas
 | house2             = Senāta
 | structure1         = (118th) US House of Representatives.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure2         = 117th United States Senate.svg
 | structure2_res     = 250px
 | political_groups1  = {{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (222)
{{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (212)
{{colorbox|#FFFFFF}} ''Brivs'' (1)
 | political_groups2  =  {{colorbox|#000090}} [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrāti]] (48)
{{colorbox|#7174e0}} Neatkarīgie (3)
{{colorbox|#900000}} [[ASV Republikāniskā partija|Republikāņi]] (49)
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | last_election2     = {{dat|2022|11|8|N|bez}}
 | session_room       = Obama Health Care Speech to Joint Session of Congress.jpg
 | session_res        = 250px
 | meeting_place      = {{vieta|ASV|Vašingtona|ASV Kapitolijs}}
 | website            =
 | footnotes          =
}}
'''Amerikas Savienoto Valstu Kongress''' ({{val|en|United States Congress}}) ir [[ASV Federālā valdība|ASV Federālās valdības]] [[likumdevējvara]] — divpalātu parlaments, kas sastāv no [[ASV Senāts|Senāta]] (augšpalāta) un [[ASV Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātas]] (apakšpalāta).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3
 | oriģinālnos = ''The SpongeBob Movie: Sponge on the Run''
 |      attēls = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma
 |    režisors = [[Tims Hills]]
 |  producents = [[Raiens Hariss]]
 |   scenārijs = Tims Hills
 |     aktieri =
* [[Toms Kenijs]]
* [[Akvafina]]
* [[Klensijs Brauns]]
* [[Rodžers Bampass]]
* [[Bills Feigerbākijs]]
* [[Mr. Lorenss]]
* [[Džila Talija]]
* [[Kerolina Lorensa]]
* [[Mets Berijs]]
* [[Redžijs Votss]]
 |      mūzika = [[Hanss Cimmers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Animation]]''
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[United Plankton Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2020|8|14|Kanāda|2021|3|4|ASV}}
 |      ilgums = 91 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comicbookmovie.com/amp/animated_features/spongebob-sponge-on-the-run-is-heading-straight-to-netflix-outside-the-united-states-a176844 |title=SPONGEBOB: SPONGE ON THE RUN Is Heading Straight To Netflix Outside The United States |work= ComicBookMovie.com |author=Josh Wilding |date=July 16, 2020|access-date=August 13, 2020}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|4,8 miljoni}}<ref name=BOM>{{tīmekļa atsauce |title=The SpongeBob Movie: Sponge on the Run (2020) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4823776/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|12|9||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis (2015. gada filma)|Sūklis Bobs Kvadrātbiksis]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3"''' ({{val|en|The SpongeBob Movie: Sponge on the Run}}) ir 2020. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Hills]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Toms Kenijs]], [[Akvafina]], [[Klensijs Brauns]], [[Rodžers Bampass]], [[Bills Feigerbākijs]], [[Mr. Lorenss]], [[Džila Talija]], [[Kerolina Lorensa]], [[Mets Berijs]] un [[Redžijs Votss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2020|8|14||bez}} Kanāda. Tā ir turpinājums 2015. gada animācijas filmai "[[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis (2015. gada filma)|Sūklis Bobs Kvadrātbiksis]]".

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Gustavs Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Gustav Adolf von Ungern-Sternberg}}, [[1760]]—?) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas ģenerālmajors, [[Vidzeme]]s muižnieks. Kopā ar saviem radiniekiem [[Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs|Vilhelmu Frīdrihu fon Ungernu-Šternbergu]] un [[Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs|Voldemāru Johanu fon Ungernu-Šternbergu]]  veidoja Rīgas brīvmūrnieku ložas [[„Apollo”]] kodolu.

sentences: '''25. marts''' ir gada 84. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (85. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 281 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls =
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Xenocyprididae
|      dzimta_lv = Melnvēderu dzimta
|          ģints = Hypophthalmichthys
|       ģints_lv = Platpieri
|           suga = Hypophthalmichthys harmandi
|        suga_lv = Lielzvīņu platpieris
|       binomial = Hypophthalmichthys harmandi
([[Henri Émile Sauvage|Sauvage]], 1884)
|    kategorijas = nē
|       sinonīmi =
*''Hypophthalmichthys molitrix harmandi''
}}
'''Lielzvīņu platpieris''' jeb '''Vjetnamas platpieris'''<ref name=book/> (''Hypophthalmichthys harmandi'') ir [[melnvēderu dzimta]]s (''Xenocyprididae'') [[saldūdens]] zivs, kas mājo [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/166886/0 IUCN: Hypophthalmichthys harmandi]</ref> Izplatības areāls ir samērā ierobežots, un lielzvīņu platpieris sastopams tikai [[Hainaņa]]s salā [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Hona]]s upes baseina lejtecē [[Vjetnama|Vjetnamā]].<ref name=iuc/><ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/Hypophthalmichthys-harmandi.html FishBase: Hypophthalmichthys harmandi  Sauvage, 1884]</ref> Sugas izdzīvošanu savvaļā apdraud introducētā [[baltais platpieris|baltā platpiera]] populācijas izveidošanās Vjetnamā, tā kā abas sugas veido [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīdus]].<ref name=book>[https://books.google.lv/books?id=hU9vKI_0hAUC&pg=PA72&lpg=PA72&dq=Hypophthalmichthys+harmandi+scale&source=bl&ots=NnWvS4scD8&sig=uTdnC76iu4xYrjHM7TISVwhpRMI&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwi_0NXv_ofSAhVBmSwKHSbYB8cQ6AEIYjAJ#v=onepage&q=Hypophthalmichthys%20harmandi%20scale&f=false Carp genetic resources for aquaculture in Asia]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Šembeks''' var būt:

sentences:
{| class="wikitable" align=right
|-
!
Precizitāte
! [[Noapaļošana|Apaļošana]] līdz
zīmīgajiem cipariem
! Apaļošana līdz
vietām aiz komata
|-
| Pieci
| align=center | 12,345
| align=center | 12,34500
|-
| Četri
| align=center | 12,35
| align=center | 12,3450
|-
| Trīs
| align=center | 12,3
| align=center | 12,345
|-
| Divi
| align=center | 12
| align=center | 12,35
|-
| Viens
| align=center | 10
| align=center | 12,3
|-
| Nulle
| align=center | —
| align=center | 12
|}
'''Zīmīgie cipari''' ir [[cipars|cipari]], kas satur informāciju par skaitļa precizitāti. Zīmīgie cipari sākas ar pirmo no nulles atšķirīgo ciparu, sākot skatīties no kreisās puses, un beidzas ar pēdējo pareizo ciparu.

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Kukunors
|attēls=qinghai lake.jpg
|paraksts=Kukunors no kosmosa, 1994. gads
|map = Ķīna
| plat_d=37 | plat_m= | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=100 | gar_m= | gar_s= | gar_EW=E
|platība=4460
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=38
|tilpums=67
|augstums_vjl=3197
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Ķīna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Kukunors''' (no {{val-mn|Хөхнуур}}), arī '''Cjinhai''' ({{val-zh|青海湖}}; ''Qīnghǎi Hú'') vai '''Chononpo''' ({{val-bo|མཚོ་སྔོན་}}, ''mtsho sngon po''), ir lielākais [[ezers]] [[Ķīna|Ķīnā]] ([[Cjinhai]] province), [[sālsezers]]. Augstkalnu ezers [[Tibetas plakankalne|Tibetas plakankalnē]].<ref>{{PZT|397}}</ref>

sentences: '''Strukturālā antropoloģija''' ir [[antropoloģija]]s pieeja, kas radusies no [[Klods Levī-Stross|Kloda Levī-Strosa]] idejas, ka [[cilvēki]] domā par pasauli un visu kas tajā atrodas un notiek caur binārajiem pretstatiem, piemēram, augsts un zems, persona un dzīvnieks, dzīve un nāve, un ka katra [[kultūra]] var tikt skatīta caur šiem pretstatiem un saprasta caur konkrēto domāšanas sistēmu. Pēc strukturālās teorijas antropoloģijā galvenā nozīme ir veidot, producēt un reproducēt kultūru, izmantojot dažādas metodes caur dažādām parādībām un darbībām, kas kalpo kā zīmju sistēmas (''systems of signification''). Strukturālistu pieeju var apgūt caur dažādām aktivitātēm un darbībām kā pārtikas sagatavošanas un pasniegšanas rituālos, reliģiskajos rituālos, spēlēs, literāros un neliterāros tekstos un cita veida materiālos, kuri atklāj un tiek veidoti pēc iepriekšnoteiktas struktūras un kuru jēga ir ražot un reproducēt tos kultūrā.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
|-
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
|-
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
|-
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
|-
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
|-
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
|-
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
|-
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
|-
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
|-
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
|-
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
|-
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
|-
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
|-
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
|-
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
|-
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
|-
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
|-
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
|-
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
|-
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
|-
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
|-
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
|-
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
|-
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
|-
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
|-
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
|-
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
|-
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
|-
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
|-
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
|-
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
|-
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
|-
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
|-
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
|-
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
|-
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
|-
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
|-
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
|-
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
|-
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
|-
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
|-
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
|-
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
|-
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
|-
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
|-
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
|-
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
|-
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
|-
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
|-
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
|-
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
|-
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Talsu ezers
|attēls=Talsu_ezers.JPG
| map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=14 | plat_s=35 | plat_NS=N
| gar_d=22 | gar_m=35 | gar_s=47 | gar_EW=E
|platība_ha=3,6
|garums=
|Vid_dziļums=11,6
|Max_dziļums=16,8
|tilpums=
|augstums_vjl=
|izteka=pazemes caurule uz<br/>[[Vilkmuižas ezers|Vilkmuižas ezeru]]
|baseins=
|valstis={{LAT}}
|salas=
|pilsētas=[[Talsi]]
}}
'''Talsu ezers''' (arī '''Martinelli ezers''') ir [[ezers]] [[Talsi|Talsu]] pilsētas centrā.

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|text_color=#311D00|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=4 (1950, 1954, 1955, 1964)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=11|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Kevins Stefanskis|bg_color=#FF3300|divīzija=Ziemeļu divīzija|klubs=Cleveland Browns|logo=Cleveland Browns logo.png|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Klīvlendas "''Browns''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Klīvlenda|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1944|menedžeris=Endrū Berijs|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''FirstEnergy Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=67 431|krāsas=brūna, oranža, balta<br />{{color box|#311D00}} {{color box|#FF3300}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=* Džimijs Heslems
* Dī Heslema|prezidents=|divīzijas tituli=12}}'''Klīvlendas "Browns"''' ({{Val|en|Cleveland Browns}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Klīvlenda|Klīvlendā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1944. gadā. "Browns" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Ziemeļu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''FirstEnergy Stadium'' stadionā. "Brows" savas pastāvēšanas vēsturē ir izcīnījuši četrus [[Superkauss|Superkausus]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Mila Kūnisa
| attēls                  = Mila Kunis 2018 (cropped 2).jpg
| attēla izmērs           =
| komentārs               = Mila Kūnisa 2018. gadā
| dz. vārds               =
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1983|8|14}}
| dz. vieta               = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Čerņivci|td=Ukraina}}
| miršanas datums         =
| miršanas vieta          =
| citi vārdi              =
| nodarbošanās            = [[aktrise]]
| darbības gadi           =
| dzīvesbiedrs            = [[Eštons Kučers]]
| mājaslapa               =
| zeltaavenesbalva        =
| zeltaglobusabalva       =
| apbalvojumi             =
| dzimums                 = S
}}
'''Mila Kūnisa''' ({{val|en|Mila Kunis}}, īstajā vārdā '''Milena Kuņisa''' ({{val|uk|Мілена Марківна Куніс}}); dzimusi {{dat|1983|8|14}} [[Čerņivci|Čerņivcos]]) ir [[Ukraina|Ukrainā]] dzimusi [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[aktrise]]. Uz ASV ģimene emigrēja pēc [[Padomju Savienība|PSRS]] sabrukuma 1991. gadā. Viņa plašāk pazīstama ar savām lomām [[televīzija]]s seriālos, kā ir arī ierunājusi [[animācija]]s filmu varoņus (piemēram, [[Mega Grifina|Megu Grifinu]] seriālā "[[Mana trakā ģimene]]" un Taņu videospēlē ''Saints Row'').

sentences:
s virsmas aizņem [[sauszeme]]. Pārējais ir [[okeāns]], kura vidējais dziļums ir {{nobr|4 km}} un ko ieskauj {{nobr|380 000 km}} [[piekraste]]s.|alt=Two views of the ocean from space]]
'''Jūras bioloģija''' (arī '''bioloģiskā okeanogrāfija''')<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Biookeanografija/Biookeanogr_1lekc_ievads.pdf Bioloģiskā okeanogrāfija]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[okeanogrāfija]]s robežnozare, daļa no [[hidrobioloģija]]s. Tā ir zinātne par [[jūra]]s [[ekosistēma|ekosistēmām]], kas pēta jūru un [[okeāns|okeānu]] organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] bioloģisko norišu un procesu kopumu.

sentences:
{{Literatūra}}
'''Dzeja''' jeb '''poēzija''' ({{val-el|ποίησις}}, ''poiēsis'' — 'radīšana') ir [[daiļliteratūra]]s veids, parasti rakstīta saistītā valodā, un tai raksturīgs dalījums rindās, valodas [[ritms|ritmiskums]], subjektīvu pārdzīvojumu paudums, biežs un daudzveidīgs [[māksliniecisks izteiksmes līdzeklis|mākslinieciskās izteiksmes līdzekļu]] un [[retoriska figūra|retorisko figūru]] izmantojums. Dzeja var būt rakstīta gan neatkarīgi, piemēram, kā dzejoļi, gan arī savienojumā ar citiem mākslas izpausmes veidiem, kā [[poētiska drāma|poētiskās drāmas]], [[himna]]s vai [[lirika]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Toskānas arhipelāgs
|attēls              = Capraia Capra.jpg
|attēla paraksts     = Kaprajas salas ainava
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Itālija#Toskāna
|relief = jā
|position =
|mark = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Tirēnu jūra]],<br/>[[Ligūrijas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=42|latm=45|lats= |latNS=N
|longd=10|longm=18|longs= |longEW=E
|platība             = 295
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Kapanne]]
|augstums            = 1018
|salu skaits         = 12
|valsts              = Itālija
|valsts adm vienības tips = Reģions
|valsts adm vienība       = [[Toskāna]]
|iedzīvotāji         = 34 389
|iedzīvotāju gads    = 2019
|blīvums             = 108
|pamatiedzīvotāji    = [[itāļi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Portoferrajo]]
|piezīme =
}}
'''Toskānas arhipelāgs''' ({{val|it|Arcipelago toscano}}) ir [[Itālija]]i piederoša salu grupa [[Apenīnu pussala]]s rietumu piekrastē starp [[Tirēnu jūra|Tirēnu jūru]] dienvidos un [[Ligūrijas jūra|Ligūrijas jūru]] ziemeļos. Sastāv no 7 galvenajām salām un 5 mazām saliņām. Lielākā un apdzīvotākā ir [[Elba (sala)|Elbas]] sala arhipelāga vidusdaļā. Administratīvi arhipelāgs pieder [[Toskāna]]s reģiona [[Livorno province|Livorno]] (lielākā daļa salu) un [[Groseto province|Groseto]] (Džiljo un Džannutri) provincēm. Nozīmīgs tūrisma galamērķis. Arhipelāga salā un apkārtējā akvatorijā 1996. gadā izveidots [[Torkānas arhipelāga nacionālais parks]].<ref>[https://www.islepark.it/natura Parco Nazionale Arcipelago Toscano]</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Ernesto Nazarets
|      Vārds_orig = ''Ernesto Nazareth''
|          Attēls = Ernestonazareth2.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Ernesto Žulio de Nazarets
|        Dz_vārds = Ernesto Žulio de Nazarets
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1863|3|20}}
|        Vieta_dz = [[Brazīlijas Impērija]], [[Riodežaneiro]]
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|1934|2|5|1863|3|20}}
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[klasiskā mūzika]], [[populārā mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[komponists]], [[pianists]]
|     Instrumenti = [[klavieres]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums =
}}
'''Ernesto Nazarets''' jeb pilnā vārdā '''Ernesto Žulio de Nazarets''' ({{val|pt|Ernesto Júlio de Nazareth}}, dzimis {{dat|1863|3|20}}, miris {{dat|1934|2|5}}) bija [[Brazīlija|brazīliešu]] [[komponists]] un [[Pianists (mūziķis)|pianists]], īpaši pazīstams ar savām kompozīcijām, kuras sarakstījis mašiše (''maxixe'') dejas un [[šoru]] (''choro'') mūzikas žanrā. Viņa komponēto mūziku iespaidojuši [[polka]]s, [[habanera]]s un ''lundu'' ritmi, kā arī viņa tradicionālā klavierspēles izglītība. Viņš pats savu mūziku sauca par “Brazīlijas tango”, kas bija sava veida [[protests]] pret sabiedrībā labi pazīstamo un izplatīto [[Argentīnas tango]]. Mūsdienās viņa komponētā mūzika ir daļa gan no [[klasiskā mūzika|klasiskās]], gan [[populārā mūzika|populārās mūzikas]] stilu apmācību programmas, jo viņa mūzikā apvienojas abu šo stilu iezīmes.

sentences: '''Elektriskais izolators''' ir materiāls vai viela, kas neļauj [[elektroenerģija]]i aizplūst uz ārieni vai ieplūst no ārienes. Tajā ir maz brīvo [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], tiem ir vāja [[elektrovadītspēja]] jeb augsta [[elektriskā pretestība]]. Elektriskais lādiņš var uzkrāties uz izolatoru virsmas. Izolatori ir pretēji [[elektriskais vadītājs|elektriskajiem vadītājiem]], kas labi vada elektrisko strāvu; vēl atsevišķi izdala [[pusvadītājs|pusvadītājus]].

sentences: '''Hieroglifu teorija''' jeb '''simbolu teorija''' - [[Agnosticisms|agnosticiska]] koncepcija, ka ar sajūtu un maņu palīdzību subjekta apziņā rodas nevis attēli, kas atspoguļo objektu iezīmes, bet gan simboli, zīmes, "hieroglifi", kam pašiem par sevi nav nekā kopīga ar lietām un to īpašībām. Šo ''hieroglifu teoriju'' izveidoja [[Hermanis fon Helmholcs|H.Helmholcs]], balstoties uz J.Millera formulēto t.s. ''sajūtu orgānu specifiskās enerģijas likumu'' (saskaņā ar to, sajūtu specifika ir atkarīga nevis no ārēja kairinājuma, bet gan no sajūtu orgānu īpatnībām (piemēram, jebkura iedarbība uz redzi izraisa gaismas sajūtu). Terminu "hieroglifs" pirmais sāka lietot [[Georgijs Pļehanovs|G.Pļehanovs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Skandāls
| operators =
| attēls = Bombshell poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džejs Roučs]]
| producents =
| scenārijs = [[Čārlzs Rendolfs]]
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Keita Makinona]]
* [[Konija Britone]]
* [[Malkolms Makdauels]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bombshell''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Annapurna Pictures''
* ''Denver + Delilah Productions''
* ''Gramsci''
* ''Lighthouse Management & Media''
* ''Creative Wealth Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|12|13|ASV}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|61,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2550760961/?ref_=bo_hm_rs|title=Bombshell (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Skandāls"''' ({{Val|en|Bombshell}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džejs Roučš]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Nikola Kidmena]], [[Margota Robija]], [[Džons Litgovs]], [[Keita Makinona]], [[Konija Britone]], [[Malkolms Makdauels]] un [[Elisone Dženija]].

sentences:
{{Citas nozīmes|kanālu Rīgā|Mīlgrāvis (nozīmju atdalīšana)|Mīlgrāvis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mīlgrāvis
| attēls            = Mīlgrāvis 2002-11-03.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Rīga
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ķīšezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sarkandaugava (upe)|Sarkandaugava]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=2 | sāk_plat_s=4 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=8 | sāk_gar_s=5 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=1 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=6 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 1,6
| iztekas_augstums  = 0
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 0
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Mīlgrāvis''' ir [[Ķīšezers|Ķīšezera]] notece uz [[Daugava|Daugavu]]. Mīlgrāvi (no {{val|de|Mühlen Graben}} — ‘dzirnavu grāvis’) 13. gadsimtā izraka [[Daugavgrīvas klosteris|Daugavgrīvas klostera]] mūki. Kopš 19. gadsimta stipri padziļināts un paplašināts kuģniecībai un [[doks|doku]] izveidošanai. Kanāla kopējais garums ir 1,6 km, platums — ap 200 m, dziļums — līdz 9 m.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Kanāla dienvidu krastā atrodas [[Jaunmīlgrāvis]], ziemeļu — [[Vecmīlgrāvis]]. Mīlgrāvi šķērso divi tilti: [[Mīlgrāvja tilts|autotransporta tilts]] (savieno [[Mīlgrāvja iela|Mīlgrāvja ielu]] un [[Jaunciema gatve|Jaunciema gatvi]]) un [[Mīlgrāvja dzelzceļa tilts|dzelzceļa tilts]] ([[dzelzceļa līnija Rīga—Skulte]]).
<gallery>
Mīlgrāvis pirms 1900.jpg|Mīlgrāva osta ar [[Dzelzceļa līnija Rīga—Mīlgrāvis|Mīlgrāvja dzelzceļa atzaru]] (pirms 1900)
Mīlgrāvja dienvidu krasts ap 1940.jpg|Mīlgrāvja dienvidu krasts (ap 1940)
</gallery>

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Bronzas kareivis
|native_name   = ''Pronkssõdur''
|image         = Bronze Soldier of Tallinn, 2007.jpg
|caption       = Bronzas kareivis 2007. gadā
|map_image     = Tallina#Igaunija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 59 | latm  = 25 | lats  = 17.99 | latNS  = N
|longd = 24 | longm = 45 | longs = 55.67 | longEW = E
|location      = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 2 m
|begin         =
|complete      =
|open          = {{dat|1947|9|22|N|bez}}
|governing     =
|dedicated_to  =
|visitors      =
|public_transit=
|extra         =
}}
'''Bronzas kareivis''' ({{val|et|Pronkssõdur}}, {{val|ru|Бронзовый солдат}}) ir neformāls nosaukums pretrunīgi vērtētajam<ref name="PIW" /><ref name="BoIN" /> PSRS [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] memoriālam, kas atrodas [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
. Burtnieku svīta.]]
'''Burtnieku svīta''' ('''D2br''') ir [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[Živetas stāvs|Živetas stāva]] stratigrāfiskā vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta gandrīz visā valsts teritorijā, izņemot [[Kurzeme]]s ziemeļu malu. [[Svīta (ģeoloģija)|Svītas]] slāņu biezums svārstās no 23-89 metriem<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|176}}</ref>, taču lielākajā daļā variē 40-60 m robežās. Nosaukums veidots no [[Burtnieku ezers|Burtnieku ezera]], kura krastos atrodas svītas atsegumi. Burtnieku svītas griezuma [[stratotips|stratotipi]] atsedzas Rojas ([[Lūrmaņu atsegumi|Lūrmaņu klintis]]), Salacas ([[Neļķu klintis]], [[Skaņaiskalns]]), Gaujas krastos, kā arī [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] austrumu daļā ([[Veczemju klintis]] un [[Ķurmrags]]) un pie Burtnieku ezera. Tālāk svītas atsegumu josla stiepjas uz ziemeļaustrumiem [[Igaunija]]s un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabala]] teritorijā.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Ruperts Bindenšū
| image         =
| imagesize     = 300px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1645}}
| location      = [[Strasbūra]]s brīvpilsēta (tagad {{FRA}})
| deathdate     = {{dat|1698}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Baroks]]
| famous works  =
* [[Rīgas Sv. Pētera baznīca]]s tornis un pārbūve
* [[Danenšterna nams]]
* [[Reiterna nams]]
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}

sentences:
'', kas atrodas Parīzē]]
'''Kāpnes''' jeb '''trepes''' ({{val-de|Treppe}}) ir [[konstrukcija]], kuru veido vairāki [[pakāpiens|pakāpieni]], un kuras izmanto, lai [[celtne|celtnē]] varētu nokļūt uz augstākiem vai zemākiem [[stāvs|stāviem]]. Nereti kāpnes tiek izbūvētas atsevišķi no ēkas nodalītās [[kāpņu telpa|kāpņu telpās]]. Īpašs kāpņu veids ir slīdošās kāpnes — [[eskalators|eskalatori]] —, kur pakāpieni ir kustīgi.

sentences: atoma modelis, kur redzams protons (sarkans), elektrons (zils) un elektronu mākonis (tumšā krāsā).]]

sentences: '''Mārs''' (no vācu valodas dialekta [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]] — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies [[freātisks izvirdums|freātiskā izvirdumā]], t.i. [[gruntsūdens|gruntsūdenim]] saskaroties ar [[magma|magmu]]. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu [[ezers|ezeru]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls = Spotted Nutcracker.jpg
| binomial = Nucifraga caryocatactes
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Passeriformes
| kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
| dzimta = Corvidae
| dzimta_lv = Vārnu dzimta
| ģints = Nucifraga
| ģints_lv = Riekstroži
| suga = Nucifraga caryocatactes
| suga_lv = Riekstrozis
| izplatība =
 Riekstroža izplatības areāls
| kategorijas = nē
}}
'''Riekstrozis''' jeb '''Eirāzijas riekstrozis''' (''Nucifraga caryocatactes'') ir vidēja auguma [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') [[putns]]. Izdala 8 pasugas.<ref name=world/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tīrīšana
| attēls                   = The Purge film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Purge''
| žanrs                    = [[antiutopija]], [[drāma]], [[trilleris]], [[šausmu filma]]
| režisors                 = [[Džeimss Demonako]]
| producents               =
* [[Džeimsons Blums]]
* [[Maikls Bejs]]
* [[Endrū Forms]]
* [[Breds Fulers]]
* [[Sebastjēns K. Lemersjē]]
| scenārija autors         = Džeimss Demonako
| galvenajās lomās         =
* [[Ītans Hoks]]
* [[Lina Hīdija]]
* [[Adelaīda Keina]]
* [[Makss Bulkholders]]
| mūzika                   = [[Neitans Vaitheds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[Platinum Dunes]]''
* ''[[Blumhouse Productions]]''
* ''[[Why Not Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|7|ASV|2013|7|26|Latvija}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/izklaide/televizija/latvijas-kino-sak-radit-sausmu-filmu-tirisana.d?id=43512105|title=Latvijas kino sāk rādīt šausmu filmu 'Tīrīšana'|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2018|12|31||bez}}}}</ref>
| ilgums                   = 85 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/purge-film|title=THE PURGE|publisher=bbfc.co.uk|accessdate={{dat|2018|12|31||bez}}|archive-date={{dat|2018|08|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180830014913/http://www.bbfc.co.uk/releases/purge-film}}</ref>
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=purge.htm|title=The Purge|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|231||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|89 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Tīrīšana: Anarhija]]"
| imdb                     =
}}
'''Tīrīšana''' ({{val|en|The Purge}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[šausmu filma]], kuras režisors ir [[Džeimss Demonako]]. Galvenās lomas atveido [[Ītans Hoks]], [[Lina Hīdija]], [[Adelaīda Keina]] un [[Makss Bulkholders]]. Filmas pirmizrāde [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] notika 2013. gada 7. jūnijā.

sentences:
{{Kanāla infokaste
|        name = Suecas kanāls
|      o_name =
|      m_name =
|       image = SuezCanal_ElBallah.JPG
|  image_size =
|     caption = Kuģi Suecas kanālā
|     company =
|    engineer =
|  a_engineer =
|    date_act =
|  date_const = 1859. gada aprīlis
|   date_comp = 1869. gada novembris
|    date_use =
|    date_ext =
| date_closed =
|   date_rest =
|         len =
|        beam =
|       locks = 0
|       start = [[Sueca]] ([[Sarkanā jūra]])
|         end = [[Portsaīda]] ([[Vidusjūra]])
|      branch =
|   branch_of =
|        join =
|      length = 163,5 km
|        elev =
|      status = Atvērts
|         nav = [[Suecas kanāla pārvalde]]
| vietaskarte = Ēģipte
| reljefs     = jā
| sāk_plat_d= 29| sāk_plat_m= 55| sāk_plat_s= 57| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= 32| sāk_gar_m= 33| sāk_gar_s= 48| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 12| iet_plat_s= 43| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d= 32| iet_gar_m= 19| iet_gar_s= 00| iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Wiener Stadthalle''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Wiener_Stadthalle_Aussen_2008.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| map_type            = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.201944 | latNS  = N
| longd = 16.332778 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1957. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 35 miljoni litu
| architect           = [[Rolands Rainers]]
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 16 152 (D zāle)
1 482 (E zāle)
2 036 (F zāle)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.stadthalle.com/}}
| publictransit       =
}}

sentences: '''Bezsala periods''' ir ilggadējs vidējais laika periods starp pēdējo pavasara [[salna|salnu]] un pirmo rudens salnu. [[Latvija|Latvijā]] tā ilgums ir apmēram 140 dienas.{{nepieciešama atsauce}} Tā ilgums parasti pieaug virzienā no ziemeļiem uz dienvidiem, tas ir, ziemeļos tas ir īsāks, bet dienvidos garāks, piemēram, [[Jamalas pussala|Jamalas pussalā]] [[Krievija|Krievijā]] bezsala perioda ilgums ir tikai 45 dienas, bet [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāzā]] — 190 dienas. Bieži vien zināšanas par bezsala perioda ilgumu kādā noteiktā vietā noder [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]], piemēram, audzējot kādu lauksaimniecības kultūru, jāzin, vai tā paspēs dot augļus šajā laika periodā, vai arī tā nosals vēl pirms tam, kad būs saziedējusi un devusi ražu.

sentences:
== Pasākuma informācija ==
Pasākumā paredzēts izveidot rakstus par Latvijas vēsturniekiem.
{{Infobox
|label1 = Sagatavošanās pirms pasākuma
|data1  =
{{clickable button 2| Special:UserLogin| Izveido dalībniekvārdu| class = mw-ui-progressive}}
{{clickable button 2|Reģistrējies pasākumam| url = https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikip%C4%93dija:Vikidarbn%C4%ABca/BSA_2017&action=edit&section=2| class = mw-ui-progressive}}
}}
{| class="wikitable"
|-
|  '''Datums''' || {{dat|2017|5|11|N|bez}} (ceturtdiena)
|-
|  '''Laiks''' || 13.00—16.00
|-
|  '''Vieta''' ||Baltijas Starptautiskā akadēmija, Lomonosova iela 4 ([http://www.openstreetmap.org/way/152861304 karte])<!--
|-
|  '''Organizētāji''' || -->
|-
|  '''Dalības maksa''' || '''Bezmaksas'''
|-
|  '''Dalībniekiem''' || '''Nav nepieciešamas zināšanas par Vikipēdijas formatējumu'''
|-
|  '''Kas jāņem līdzi?''' ||
* Savs portatīvais dators
* Labs garastāvoklis un vēlme darboties :)
|}

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|2020 Summer Olympics|2020. gada Vasaras Olimpiskās spēles}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences: '''Ziemas saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vismazākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Ziemas [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visīsākā [[diena]] un visgarākā [[nakts]]. Ziemas saulgriežus sauc arī par '''ziemas saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val|la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| native_name = ''Чăваш''
|       image =
|  population = līdz 2 miljoniem
|     region1 = {{RUS}}
|        pop1 = 1,64 miljoni
|     region2 = {{KAZ}}
|        pop2 = 0,02 miljoni
|     region3 = {{UKR}}
|        pop3 = 0,01 miljons
|     region4 = {{UZB}}
|        pop4 = 0,01 miljons
|      valoda = [[čuvašu valoda]]<br />[[krievu valoda]] (kā otrā valoda)
|    reliģija = dominējošā [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|     related =
}}

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences: '''Vektors''' — orientēts [[taisne]]s [[nogrieznis]], t.i., tāds taisnes nogrieznis, kurš savieno divus punktus <math>A \,</math> un <math>B \,</math> un ir norādīts, kuru no šiem punktiem uzskatīt par nogriežņa sākumu un kuru par gala punktu.

sentences:
[[Kategorija:Dabas aizsargājamās teritorijas]]
[[Kategorija:Antarktika]]

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Slēdzenis''', '''eksplozīvs slēdzenis''', vai '''oklūzīvs''' ir [[līdzskanis]], ko rada pārtraucot gaisa plūsmu [[Balss trakts|balss traktā]]. Terminus ''slēdzenis'' un ''eksplozīvs slēdzenis'' parasti lieto vienā nozīmē, bet tie nav sinonīmi. Eksplozīvie ir slēdzeņi ar [[pulmonālā ekspirācija|pulmonālas ekspirācijas]] [[Gaisa plūsmas mehānisms|gaisa plūsmas mehānismu]]. Šo terminu arī izmanto lai apzīmētu [[Orāls līdzskanis|orālos]] (nenazālos) slēdzeņus. Daudzi lingvisti '''[[Nazāls līdzskanis|nazāla slēdzeņa]]''' apzīmēšanai lieto terminu '''nazāls kontinuants'''. Jāpiezīmē, ka šajā rakstā šos "nazālos kontinuantus" iztirzā kā ''nazālos slēdzeņus''.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Glimepirīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = N-[4-{2-(3-etil-4-metil-2-okso-3-pirolīn-''l''-karboksamido)-etil}-benzolsulfonil]-N'-4-metilcikloheksilurīnviela,
1-[{p-[2-(3-etil-4- metil-2-okso-3-pirolīn-l-karboksamido)etil]fenil}sulfonil]-3-(''trans''-4- metilcikloheksil)urīnviela
|           CAS numurs = 93479-97-1
|      ķīmiskā formula = C24H34N4O5S
|              molmasa = 490,617
|                 citi =
}}

sentences: '''Zanzibāras sultanāts''' bija valsts, kas pastāvēja no 19. gadsimta līdz 1964. gada 12. janvārim. Kopš 1964. gada tas ir daļa no [[Tanzānija|Tanzānijas Apvienotās Republikas]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Oryza sativa
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Asian rice (Oryza sativa) നെല്ല്. (32398084044).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Oryza
| ģints_lv = Rīsi
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = jā
| suga = Oryza sativa
| suga_lv = Sējas rīsi
}}'''Sējas rīsi''' jeb '''Āzijas rīsi''' ({{val|la|Oryza sativa}}) ir [[rīsu ģints]] suga, kura tiek audzēta, lai iegūtu uzturā lietojamos graudus — '''rīsus'''.  No visām uzturā lietojamo rīsu sugām, sējas rīsu šķirnes ir visizplatītākās rīsu šķirnes pasaulē. Sējas rīsi pirmo reizi tika [[Domestikācija|domesticēti]] [[Jandzi]] upes baseinā [[Ķīna|Ķīnā]] pirms 13 500 līdz 8 200 gadiem.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Normile|first=Dennis|date=1997-01-17|title=Yangtze Seen as Earliest Rice Site|url=https://www.science.org/doi/10.1126/science.275.5298.309|journal=Science|language=en|volume=275|issue=5298|pages=309–309|doi=10.1126/science.275.5298.309|issn=0036-8075}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Vaughan|first=Duncan A.|last2=Lu|first2=Bao-Rong|last3=Tomooka|first3=Norihiko|date=2008-04|title=The evolving story of rice evolution|url=https://linkinghub.elsevier.com/retrieve/pii/S0168945208000198|journal=Plant Science|language=en|volume=174|issue=4|pages=394–408|doi=10.1016/j.plantsci.2008.01.016}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Zhang|first=Jianping|last2=Lu|first2=Houyuan|last3=Gu|first3=Wanfa|last4=Wu|first4=Naiqin|last5=Zhou|first5=Kunshu|last6=Hu|first6=Yayi|last7=Xin|first7=Yingjun|last8=Wang|first8=Can|date=2012-12-17|editor-last=Kashkush|editor-first=Khalil|title=Early Mixed Farming of Millet and Rice 7800 Years Ago in the Middle Yellow River Region, China|url=https://dx.plos.org/10.1371/journal.pone.0052146|journal=PLoS ONE|language=en|volume=7|issue=12|pages=e52146|doi=10.1371/journal.pone.0052146|issn=1932-6203}}</ref>

sentences: '''Nākotnes līgums''' ({{val|en|futures contract}}) jeb sarunvalodā '''fjūčers''' (''futures'') ir standartizēts [[Finanses|finanšu]] [[līgums]], kas nosaka, ka [[Pirkšana|pircējam]] ir pienākums iegādāties [[Aktīvi|aktīvu]] vai [[Pārdošana|pārdevējam]] ir pienākums pārdot aktīvu nākotnē ar iepriekš noteiktu datumu un cenu.<ref>[http://www.investopedia.com/terms/f/futures.asp/ Investopedia]</ref> Tā kā fjūčeri ir standartizēti līgumi, kas kotējas [[Birža|biržā]], tad sākotnējie līguma slēdzēji tos var viegli tirgot tālāk citām pusēm.<ref>[https://www.managementstudyguide.com/types-of-derivatives.htm/ The 4 Basic Types of Derivatives]</ref> [[Klīrings|Klīringa]] iestādes nodrošina darījumus un būtiski samazina [[Risks|risku]], ka kāda no pusēm neizpilda līguma saistības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pilsētas mežs''' ir [[mežs]] vai [[Koks|koku]] grupa, kas aug [[Urbanizācija|urbanizētās]] teritorijās vai to apkārtnē. Pilsētu meži ļauj cilvēkiem, kas dzīvo pilsētās, izzināt [[Daba|dabu]] un būt tai tuvāk, pilsētu mežos cilvēki pastaigājas, atpūšas kopā ar ģimenēm, [[Sports|sporto]] utt. Pilsētu meži pilda sociālās un [[rekreācija]]s funkcijas, kā arī no tiem pilsētām ir virkne [[Ekoloģija|ekoloģisko]], [[Klimats|klimatisko]] un [[Estētika|estētisko]] ieguvumu.

sentences:
(5Moz 9:6—29) no kāda 1901. gada kristīgās ticības mācības attēla).]]
'''Elku pielūgšana''' [[Kristietība|kristietībā]], [[islāms|islāmā]] un [[Jūdaisms|jūdaismā]] ir nievājošs apzīmējums par novēršanos no [[Ābrama reliģijas]] [[Dievs|Dieva]] par labu citiem reliģiskas pielūgsmes veidiem. Ebreju [[Bībele|Bībelē]] tas aizliegts ar otro no [[Desmit baušļi]]em. Islāms aizliedz izmantot jebkādu dzīvu būtņu attēlus vai citādus to atveidojumus, lai nevarētu gadīties, ka sajūsma par pašu Dievu pārsviežas uz mākslinieku vai viņa radīto [[Tēls|tēlu]]. [[Kristīgā baznīca]] dažādos laikos šo bausli definējusi un tulkojusi atšķirīgi. Atsevišķi reliģiskie novirzieni, it īpaši [[protestants|protestantu]] baznīcas, izvairās no jebkādiem reliģiskiem tēliem, turpretī [[Romas Katoļu Baznīca|Romas Katoļu]] un [[Pareizticība|Pareizticīgo baznīca]] atbalsta [[Glezna|gleznu]] un [[Skulptūra|skulptūru]] izmantojumu par [[Ikona (svētbilde)|ikonām]], kas atgādinātu par Dievu. Vārds „elks” ir ļoti aizskarošs [[hinduisti]]em, kuri kā ļoti svarīgu ticības apliecinājuma elementu izmanto arčanu — kāda tēla pielūgšanu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Inta Kļimoviča-Drēviņa
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds = Inta Kļimoviča
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1951|12|14}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ventspils rajons|Vārve}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{URS}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=168}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[400 metri]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = Imants Liepiņš
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1976}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|PSRS}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=1976|teksts=Monreāla 1976}}|4×100m stafete}}
}}
'''Inta Kļimoviča-Drēviņa''' (dzimusi '''Kļimoviča''' {{dat|1951|12|14}} [[Vārve|Vārvē]])<ref name="Ošiņš" /><ref name="SA" /> ir bijusī [[Latvija]]s vieglatlēte, kas startēja [[400 m]] distancē un pārstāvēja [[Padomju Savienība|PSRS]] izlasi.

sentences:
zilā krāsā]]
'''Mutants''' ir tāds [[organisms]], kurš ir pārmantojis [[mutācija|mutējušu]] (mutantu) [[gēns|gēnu]], vai kura gēnos ir radušās mutācijas organisma dzīves laikā. Mutāciju ([[DNS]] izmaiņu) rezultātā var rasties jaunas ģenētiskās pazīmes, kuras līdz tam nav eksistējušas dabā. Mutāciju veidi: [[genoms|genoma]] mutācijas, [[hromosoma|hromosomu]] mutācijas, gēnu mutācijas.

sentences: '''[[Algebra]]s pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkuram nekonstantam vienargumenta [[polinoms|polinomam]] ar [[Komplekss skaitlis|kompleksiem]] koeficientiem ir vismaz viena kompleksa sakne. Tā kā jebkuru [[reāls skaitlis|reālu skaitli]] var uzskatīt par komplekso skaitli ar [[Imaginārā daļa|imagināro daļu]] 0, tad šī teorēma ir spēkā arī polinomiem ar reāliem koeficientiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leccinum scabrum LC0108.jpg
| att_nosaukums=[[Parastā bērzubeka]] (''Leccinum scabrum'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| kategorijas =nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Salaca]]
[[Kategorija:Latvijas upju baseini]]

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Mūkupurvs]]
[[Kategorija:Mūkupurvs]]

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Elizeja
| operators =
| attēls = Elysium Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, spraiga sižeta filma
| režisors = [[Nīls Blomkamps]]
| producents =
| scenārijs = Nīls Blomkamps
| aktieri = * [[Mets Deimons]]
* [[Džodija Fostere]]
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Alisi Braga]]
* [[Djego Luna]]
* [[Vagners Moura]]
* [[Viljams Fihtners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Elysium''
| studija = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Media Rights Capital]]''
* ''[[QED International]]''
* ''[[Alphacore]]''
* ''[[Kinberg Genre]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|8|7|Taivāna}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|115 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|286,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2907801089/|title=Elysium |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|11}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Elizeja"''' ({{Val|en|Elysium}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] spraiga sižeta filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Nīls Blomkamps]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Džodija Fostere]], [[Šarlto Koplijs]], [[Alisi Braga]], [[Djego Luna]], [[Vagners Moura]] un [[Viljams Fihtners]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Manuels Asanja
| vārds_orģ           = ''Manuel Azaña''
| attēls              = Manuel Azaña, 1933.jpg
| att_izm             = 175px
| apraksts            = 1933. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Spānijas prezidents
| term_sākums         = {{dat|1936|5|10}}
| term_beigas         = {{dat|1939|3|3}}
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = Spānijas premjerminists
| term_sākums2        = {{dat|1936|2|19}}
| term_beigas2        = {{dat|1936|5|10}}
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              =
| term_sākums3        = {{dat|1931|10|14}}
| term_beigas3        = {{dat|1933|9|6}}
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1880|1|10}}
| dzim_vieta          = [[Madride]], [[Spānija]]
| mir_dati            = {{mdv|1940|11|3|1880|1|10}}
| mir_vieta           = [[Dienvidi-Pireneji]], [[Francija]]
| tautība             = [[spānis]]
| partija             = [[Spānijas Kreiso republikāņu partija|Kreiso republikāņu partija]]
| apvienība           =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = jurists, žurnālists, rakstnieks
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vienmēr jā
| attēls                   = YesMan2008poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Yes Man''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Peitons Rīds]]
| producents               =
* [[Deivids Heimans]]
* [[Ričards D. Zanuks]]
| scenārija autors         =
* [[Nikolass Stollers]]
* [[Džarads Pols]]
* [[Endrjū Mogels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Džons Maikls Higinss]]
* [[Terenss Stemps]]
| mūzika                   =
* [[Laila Vorkmane]]
* [[Marks Olivers Everets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[The Zanuck Company]]''
* ''[[Heyday Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|12|9|Londonas pirmizrāde|2008|12|19|ASV|2008|12|26|Apvienotā Karaliste|2009|1|9|Latvija|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/yes-man-2008|title=Yes Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 22, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=yesman.htm|title=Yes Man (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|223,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vienmēr jā"''' ({{val|en|Yes Man}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Peitons Rīds]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Zoja Dešanela]], [[Bredlijs Kūpers]], [[Džons Maikls Higinss]] un [[Terenss Stemps]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|9||bez}} Londonā.

sentences: {{Commonscat|Lesser Antilles|Mazās Antiļu salas}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kurts Gēdels
|     vārds_orig = ''Kurt Gödel''
|         attēls = 1925 kurt gödel.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Prinstona]], [[Ņūdžersija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Kurt Gödel signature.svg
|   darba_vietas = [[Padziļināto studiju institūts]]
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[matemātiskā loģika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Hāns]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Gēdela nepilnības teorēmas]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jautrīte Jukna
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija]]
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol.
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Enantskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H14O2
|molmasa=130,19
|blīvums=910
|kušanas temperatūra=—10,5 °C
|viršanas temperatūra=223 °C
}}
'''Enantskābe''' (n-heptānskābe, heksānkarbonskābe, С6Н13СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Enantskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu sasmakuša [[sviests|sviesta]] smaku. Ūdenī šķīst tikai nedaudz, bet labi šķīst [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Enantskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''heptanātiem'''.

sentences:
DGKU virsbūves materiālu mazu kravu un atsevišķu vagonu (ne vairāk par 60-300 t bruto) pārvadāšanai]]
'''[[Sliežu ceļš|Sliežu ceļa]] uzturēšana''' (nereti sliežu ceļa uzturēšanu dēvē par sliežu ceļa ekspluatāciju vai remontu, izņemot kapitālo remontu un rekonstrukciju) nodrošina drošu un nepārtrauktu vilcienu kustību bez noteikto ātrumu ierobežojumiem ceļa un būvju bojājumu dēļ visā ceļa garumā periodā starp kapitālajiem remontiem. Laikus jāatklāj bojājumu rašanās cēloņi gan ceļā kopumā, gan atsevišķos ceļa elementos. Galvenais ceļu uzturēšanā ir bojājumu prognozēšana. Lai prognozētu bojājumu, nepieciešams zināt apstākļus un nosacījumus, pie kuriem bojājums var rasties, tāpēc nepieciešams labi pārzināt [[Sliežu ceļš|sliežu ceļu]] — ikvienu tā elementu: zināt kādas ceļā notiek izmaiņas [[Dzelzceļa ritošais sastāvs|ritošā sastāva]], vides un [[Meteoroloģija|meteoroloģisko]] apstākļu ietekmē. Daudzas izmaiņas, kas notiek ceļā ir zināmas, piemēram, piesārņota [[Balasts|balasta]] gadījumā, kad balasts slikti novada ūdeni, ziemā vērojama ceļa kūkumošanās. Pāri braucošo [[Vilciens|vilcienu]] iespaidā [[sliede]] pārvietojas vilcienu kustības virzienā, notiek ceļa aizdzīšana. Var notikt ceļa sabrukums, ja netiks veikti aizsardzības pasākumi. Ceļā var notikt arī tādi procesi, kuri raksturīgi tikai atsevišķam ceļam vai ceļa vietai. To rašanās iemesli var būt nezināmi, piemēram, ceļa nosēde. Šādos gadījumos meklē nosēdes iemeslus un izvēlas paņēmienus, kā to novērst, izpētot ceļa stāvokli, novērojot un analizējot izmaiņas.

Vilcienu dinamisko slodžu un nokrišņu iedarbības rezultātā ceļā rodas paliekošās deformācijas, kas rada tādu bojājumu, kā viļņveidīgu sliežu pavedienu nodilumu līknēs, ceļa aizdzīšanu, sliežu pavedienu stāvokļa izmaiņu līmenī, plānā un profilā, sliežu ceļa paplašinājumu vai sašaurinājumu, gulšņu galu bojājumus, izšļākumus un ceļa kūkumošanos u.c. bojājumus.

Ceļu uzturēšanai uz katru kilometru, [[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedu]] un inženiertehnisku būvi ir nozīmēts zināms darbinieku kontingents, ceļa mašīnu parks un materiāli pēc aprēķinātām normām. Kontingenta, mašīnu un normu aprēķinos vērā ņem: kravspriedzi, virsbūves tipu, kustības ātrumu, balasta prizmas piesārņojuma intensitāti, iecirkņa atrašanās vietu — līknē vai taisnē, kā arī darbu mehanizācijas līmeni. Ceļu un būvju uzturēšana notiek saskaņā ar attiecīgā sliežu ceļa tehniskās ekspluatācijas noteikumiem.

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alofans
|attēls=Allophane-352375.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.26-10
|ķīm_formula=nav noteikta formula, tuvu Al2O3·(SiO2)1,3-2·((H2O))2,5-3
|singonija=Amorfs
|krāsa=Zila, zaļa, brūna, bezkrāsas, dzeltena, balta
|svītra=Balta
|habituss=Pumpurveida, garoziņas, stalaktītiem līdzīgi veidojumi
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=1,9
}}
'''Alofans''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''allos'' — "cits" un ''phanos'' — "šķist") — diezgan izplatīts [[mineraloīds]], savdabīga, cieta [[alumīnijs|alumīnija]]-[[silīcijs|silīcija]] želeja. Atklāts [[1816]]. gadā. Ja minerālam ir [[varš|vara]] piejaukums, to viegli sajaukt ar [[hrizokolla|hrizokollu]].

sentences: '''23. janvāris''' ir gada 23. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 342 dienas (343 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Commons cat|Breeds|Dzīvnieku šķirnes}}
{{Commonscat|Breeds}}

sentences: '''24. augusts''' ir gada 236. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (237. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 129 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Gross
|          vārds_orig = Hans Gustav Adolf Gross
|              attēls = Hanss Gross.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Hanss Gross
|             dz_gads = 1847
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Grāca]], [[Austrijas impērija]] (tagad {{AUT}})
|              m_gads = 1915
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|        dzīves_vieta = [[Grāca]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[Austrieši|austrietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{infokaste+}}
'''Hanss Gross''' ([[1847]]. gada 16. decembrī [[Grāca|Grācā]], [[Austrija|Austrijā]] — [[1915]]) bija [[Austrija|austriešu]] [[jurisprudence|jurists]], tiesu izmeklētājs, [[Rietumeiropa]]s [[kriminālistika]]s skolas un tiesu [[psiholoģija]]s zinātņu pamatlicējs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''In the Mix''
| attēls                   =  In the mix film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, kriminālfilma, romantiska filma
| režisors                 = [[Rons Andervuds]]
| producents               = [[Džons Dellaversons]]
| scenārija autors         = [[Žaklīna Zambrano]]
| galvenajās lomās         =
* ''[[Usher]]''
* [[Emanuella Črikvi]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Roberts Deivi]]
* [[Kevins Hārts]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[J&C Entertainment]]''
* ''[[Ush Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|11|23||bez}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mix-2007|title=In the Mix|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inthemix.htm|title=In the Mix (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''In the Mix''''' ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Rons Andervuds]]. Galvenās lomas atveido ''[[Usher]]'', [[Emanuella Črikvi]], [[Čezs Palminteri]], [[Roberts Deivi]] un [[Kevins Hārts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|23||bez}}.

sentences:
Nosaukums
Tetrils

Ķīmiskā formula	[[Ogleklis|C]]7[[Ūdeņradis|H]]5[[Slāpeklis|N]]5[[Skābeklis|O]]8

[[Molmasa]]	287,15 g/mol

[[Blīvums]]
1730 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]]	129,5 °C

[[Sprādziena siltums]]	4,6 MJ/kg

[[Detonācijas ātrums]]	ap 7600 m/s

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      =''Champ Car''
| aktuāla_sezona =
| logo           =2007CCWSlogo.jpg
| pikseļi        =200px
| apraksts       =
| sports         =[[Autošoseja]]
| dibin          =[[1979]] (CART)<br />[[2004]] (''Champ Car'')
| izj            =[[2008. gads|2008]]
| komandas       =9 (izjaukšanas brīdī)
| valsts         =Visas
| čempions_br    ={{flaga|Francija}} [[Sebastjēns Burdē]]
| čempions_km    ={{flaga|ASV}} ''[[Newman/Haas/Lanigan Racing]]''
| mlapa          =[http://www.champcarworldseries.com champcarworldseries.com]
}}
'''''Champ Car World Series''''' (bieži saīsina kā '''''CCWS''''' vai '''''Champ Car''''') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] atklāto riteņu autosacīkšu čempionāts, kas norisinājās no 1979. gada. Sākotnēji sacīkšu nosaukums bija '''''Championship Auto Racing Teams''''' (''CART''). 2003. gadā tās bankrotēja un tika pārpirktas, vēlāk pārdēvētas par '''''Champ Car World Series'''''. {{Dat|2008|2|22||bez}} čempionāts apvienojās ar konkurentu sacīkstēm ''Indy Racing League'' (tagad ''[[INDYCAR]]''), kuras no ''CART'' bija atdalījušās 1996. gadā. 2008. gadā ''CCWS'' tika likvidēts.

sentences: {{citas nozīmes|hidrogrāfisku objektu|Vecupe (nozīmju atdalīšana)|Vecupe}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Arendole
| settlement_type          = Mazciems
| image_skyline            = Arendoles muižas pils.jpg
| image_caption            = Arendoles muižas kungu māja
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Preiļu novads]]
| subdivision_name2        = [[Rožkalnu pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēti -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 0,2
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref name=lgia>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1821&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 35
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =56  | latm =9| lats =3| latNS = N
| longd =26| longm =36| longs =40| longEW = E
| elevation_m              = 105
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5308 Arendole
}}
'''Arendole''' ({{ipa2|arendɔlɛ}}; arī '''Randauka''')<ref name=lgia/> ir ciems [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Rožkalnu pagasts|Rožkalnu pagastā]]. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos [[Dubna (upe)|Dubnas]] kreisajā krastā {{nobr|13 km }} no pagasta centra [[Rimicāni]]em, {{nobr|27 km}} no novada centra [[Preiļi]]em un {{nobr|210 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
[[Kategorija:Norvēģijas apdzīvotās vietas]]
[[Kategorija:Svalbāra]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Piedzīvojumu zeme
| attēls                   = Adventurelandposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Adventureland''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gregs Motola]]
| producents               =
* [[Sidnijs Kimmels]]
* [[Anne Kerija]]
* [[Teds Houps]]
| scenārija autors         = Gregs Motola
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Kristena Viga]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Bills Haders]]
* [[Mārtins Storrs]]
| mūzika                   = [[Jo La Tengo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|4|3||bez}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/adventureland-2009|title=Adventureland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=adventureland.htm|title=Adventureland (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Piedzīvojumu zeme"''' ({{val|en|Adventureland}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kura režisors un scenārija autors ir [[Gregs Motola]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Kristena Stjuarta]], [[Kristena Viga]], [[Raiens Renoldss]], [[Bills Haders]] un [[Mārtins Storrs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|4|3||bez}}.

sentences: '''Faktoru modelis''' ir ekonomiskais [[modelis]], kurš balstīts uz statistisko [[faktoru analīze|faktoru analīzi]]<ref>Handbook of Economic Forecasting, Volume 1, Editors: Elliot G., Granger W.J.C., Timmermann A., North-holland, Amsterdam, 2006.</ref>. Faktoru modeļu galvenā ideja ir faktoru analīzes pielietošana ekonomisko sakarību pētīšanā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Sanita Reinsone
| vārds_orig = Sanita Bērziņa-Reinsone
| attēls = Sanita Reinsone.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1981
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Latvijas PSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = folkloras pētniece, publiciste, rakstniece
| lit virzieni =
| piezīmes =
| dzimums = S
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Datorsistēmu atbalstīts kolektīvais darbs (CSCW)''' ir uz [[projekts|projektu]] orientēts teorētisks zinātnes lauks. Neskatoties uz dažādiem izpausmes veidiem, CSCW ir identificējama zinātne, kas koncentrējas uz savstarpēji atkarīga organizēta kolektīva darba rakstura izpratni. Tās mērķis — radīt atbilstošas datortehnoloģijas, kas atbalstītu kolektīvo darbu.

sentences:
{{Politiska amata infokaste
|post            = Libērijas Republikas prezidents
|body            =
|insignia        = Flag of the President of Liberia.svg
|insigniasize    =
|insigniacaption = Libērijas Prezidenta standarts
|image           = Joseph Boakai (cropped).png
|imagesize       = 165px
|incumbent       = [[Joseph Boakai]]
|incumbentsince  = {{dat|2024|1|22|G|bez}}
|appointer       =
|residence       = [[Executive Mansion]], [[Monrovija]]
|termlength      = Seši gadi
|formation       = {{dat|1847|7|26|N}}
|inaugural       = [[Džozefs Dženkinss Roberts]]
|website         =
}}
'''Libērijas Republikas prezidents''' ir [[Libērija]]s valsts un valdības vadītājs. Prezidents ir izpildvaras vadītājs un [[Libērijas bruņotie spēki|Libērijas bruņoto spēku]] virspavēlnieks.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammeds Atā
|     vārds_orig = محمد عطا
|         attēls = Mohamed Atta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = [[Kafrelšeiha]], {{EGY}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Ēģipte]], [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptieši|ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Četras kāzas un vienas bēres
| attēls                   = Four weddings poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Four Weddings and a Funeral''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Maiks Ņūels]]
| producents               = [[Dankans Kenvortijs]]
| scenārija autors         = [[Ričards Kērtiss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hjū Grānts]]
* [[Endija Makdauela]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Džeimss Flīts]]
* [[Saimons Kallovs]]
* [[Džons Hanna]]
* [[Šarlote Koulmena]]
* [[Deivids Bouvers]]
* [[Korīns Redgreivs]]
* [[Rovans Atkinsons]]
| mūzika                   = [[Ričards Rodnijs Benets]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Channel Four Films]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Rank Film Distributors]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|1994|5|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/four-weddings-and-funeral-1994-0|title=Four Weddings and a Funeral|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= February 14, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fourweddingsandafuneral.htm|title=Four Weddings and a Funeral (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|245,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Četras kāzas un vienas bēres"''' ({{val|en|Four Weddings and a Funeral}}) ir 1994. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Galvenās lomas atveido [[Hjū Grānts]], [[Endija Makdauela]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Džeimss Flīts]], [[Saimons Kallovs]], [[Džons Hanna]], [[Šarlote Koulmena]], [[Deivids Bouvers]], [[Korīns Redgreivs]] un [[Rovans Atkinsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|1|20||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Karstie jupiteri'''<ref>{{Laikraksta atsauce |author1=Andrejs Alksnis |author2=Zenta Alksne |year=2010. gada rudens |title=Karstie jupiteri un to ačgārnā kustība |journal=[[Zvaigžņotā Debess]] |publisher=[[Latvijas Zinātņu akadēmija]] un [[Latvijas Universitātes Astronomijas institūts]] |issue=209. izdevums |page=7.lpp |url=http://dspace.lu.lv/dspace/bitstream/handle/7/2793/zvaigznota-deness_2010_rudens.pdf#page=7}}</ref> ({{val|en|hot Jupiters}}) jeb '''pegasīdi''' (''pegasids'') ir [[Jupiters (planēta)|Jupiteram]] līdzīgas [[milzu planēta]]s, kuru [[orbīta]]s atrodas ļoti tuvu savām [[zvaigzne|zvaigznēm]].

sentences: '''25. maijs''' ir gada 145. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (146. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 220 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Thief''
| operators =
| attēls = Thief 1981.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta, trilleris, neo-noir
| režisors = [[Maikls Manns]]
| producents = * [[Džerijs Brukhaimers]]
* Ronijs Kāns
| scenārijs = Maikls Manns
| aktieri = * [[Džeimss Kāns]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Džims Beluši]]
* [[Roberts Proskijs]]
* [[Villijs Nelsons]]
| mūzika = ''[[Tangerine Dream]]''
| oriģinālnos = ''Thief''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1981|3|27}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1903461889/|title=Thief |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Thief''''' ir 1981. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Manns]], kuram tā ir pirmā režisētā pilnmetrāžas filma. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Kāns]], [[Tjūsdeja Velda]], [[Džims Beluši]], [[Roberts Proskijs]] un [[Villijs Nelsons]]. Filma balstīta uz Frenka Hoimera 1975. gada grāmatu ''The Home Invaders: Confessions of a Cat Burglar''.

sentences: '''Trīslauku sistēma''' ir [[augsne]]s atjaunošanas sistēma. Vienu ceturtdaļu [[tīrums|tīruma]] apara [[rudens|rudenī]], vienu ceturtdaļu tīruma apara [[pavasaris|pavasarī]] un pārējo ar [[papuve|papuvi]] [[jūnijs|jūnijā]]. Tā gada laikā varēja iegūt divas [[raža]]s, un papuve uzlaboja augsnes auglību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5|location=Langervaldes iela 1a, Jelgava, LV-3001|pages=54}}</ref>

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = Βασιλεία Ῥωμαίων
|nosaukums_latv_val  = Austrumromas impērija
|sugasvārds          = Bizantijas Impērijas
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Vidusjūra
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = Impērija
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|gads_sākums         = 330
|gads_beigas         = 1453
|
|event_start         = Dibināta2
|date_start          = 11. maijs
|event_end           = [[Konstantinopoles krišana]]
|date_end            = 29. maijs
|
|event1              = Atdalījās no [[Rietumu Romas Impērija|Rietumu Impērijas]]
|date_event1         = 395. gada 17. janvārī
|event2              = Austrumu/rietumu šķelšanās ([[Lielā shizma|shizma]])
|date_event2         = 1054
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Romas Impērija
|flag_p1             = Vexilloid of the Roman Empire.svg
|image_p1            =
|s1                  = Osmaņu impērija
|flag_s1             = Ottoman flag.svg
|image_s1            =
|
|image_flag          = Flag of Palaeologus Emperor - Libro del conosçimiento de todos los rregnos.svg
|flag                = Bizantijas Impērijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Palaeologoi eagle XV c.svg
|symbol              = Palaeologas ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = EasternRomanEmpire.png
|image_map_caption   = Impērija 550. gadā
Violetā krāsā teritorijas, kas iekarotas  [[Justiniāns I|Justiniāna I]] valdīšanas laikā
|
|galvaspilsēta       = Konstantinopole
|
|national_motto      = ''Βασιλεύς Βασιλέων Βασιλεύων Βασιλευόντων''
(grieķu valodā: "Pār valdniekiem valdošais karaļu karalis")
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = līdz 7. gadsimtam [[latīņu valoda|latīņu]],
pēc tam [[grieķu valoda]]
|reliģija            = [[Grieķu pareizticīgā baznīca]]
|nauda               = [[solidus]], [[Bizantijas Impērijas monētas|hiperpirons]]
|
|leader1             = [[Konstantīns I|Konstantīns Lielais]]
|leader2             = [[Konstantīns XI]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 306-337
|year_leader2        = 1449-1453
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums|Imperators]]
|deputy1             = Loukas Notaras
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = ? -1453
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = Megas Logothetes/Megas Doux
|
|legislature         = [[Bizantijas senāts]]1
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          = 4. gadsimts
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 34000000
|stat_year2          = augstākajā att. līmenī
|stat_platība2       = 2700000
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           = 1Līdz 13. gadsimtam
2Par dibināšanas datumu uzskata Konstantinopoles apstiprināšanu par Romas Impērijas galvaspilsētu.
}}

sentences: '''Aldehīdi''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kurus var iegūt, dehidrogenējot pirmējos [[spirti|spirtus]]. No tā arī cēlies aldehīdu nosaukums ({{Val-la|al(cohol) dehyd(rogenatum)}} — dehidrogenēts spirts). Aldehīdi var izomerizēties par [[enoli]]em, taču aldehīda forma ir daudz stabilāka. Aldehīdi var oksidēties, veidojot [[karbonskābes]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ceremonija
| operators =
| attēls = Laceremonieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Klods Šabrols]]
| producents = [[Marins Karmics]]
| scenārijs = * Klods Šabrols
* [[Karolīna Eliašefa]]
| aktieri = * [[Izabella Ipēra]]
* [[Sandrīna Bonēra]]
* [[Žaklīna Bisita]]
* [[Žans Pjērs Kasels]]
* [[Viržīnija Leduaēna]]
* [[Valentīns Merlē]]
* [[Seržs Ruso]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Cérémonie''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1995|8|30|Francija}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=4006|title=LA CÉRÉMONIE |publisher=JP Box-Office |accessdate= {{dat|2023|2|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ceremonija"''' ({{Val|fr|La Cérémonie}}) ir 1995. gada [[Francija]]s un [[Vācija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Klods Šabrols]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Izabella Ipēra]], [[Sandrīna Bonēra]], [[Žaklīna Bisita]], [[Žans Pjērs Kasels]], [[Viržīnija Leduaēna]], [[Valentīns Merlē]] un [[Seržs Ruso]]. Filma balstīta uz 1977. gada Rutas Rendelas romānu ''A Judgement in Stone''.

sentences:
s vecumā]]
'''Pinnes''' jeb '''pūtītes''' ({{val-la|acne}}) ir izplatīta [[āda]]s slimība, kas izpaužas kā mazi [[strutas|strutaini]] ādas audu [[iekaisums|iekaisumi]] pastiprinātas [[tauki|tauku]] [[dziedzeris|dziedzeru]] sekrēcijas rezultātā. Tās visbiežāk skar [[seja|seju]], [[mugura|muguru]] un [[krūtis]]. Pinnes parasti pastiprināti parādās [[pubertāte]]s vecumā, bet tās var būt arī maziem [[bērns|bērniem]] un [[pieaugušais|pieaugušiem]] cilvēkiem dažādu iemeslu dēļ. Piņņu ārstēšanas pamatā ir iekšējo orgānu darbības traucējumu novēršana.

sentences:
struktūrformula]]
'''Flavonoīdi''' ir apjomīga (ar daudzām apakšklasēm)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150722101441/http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi |archivedate={{dat|2015|07|22||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150722101441/http://www.partikasdb.lv/veseliga-uztura-forums/biologiski-aktivas-vielas/bilogiski-aktivas-vielas/flavonoidi |date={{dat|2015|07|22||bez}} }}</ref> [[Augi|augu]] [[Polifenoli|polifenolu]] klase. Flavonoīdi [[Organisms|organismā]] [[Sintēze|sintezējas]] no [[šikīmskābe]]s, [[pirovīnogskābe]]s, [[malonskābe]]s. No tiem vairāki atrodas šūnās savienojumā ar [[cukuri]]em ([[Glikozīdi|glikozīdu]] veidā). Flavonoīdu vairākums ir [[Pigments|pigmenti]], kas veido nokrāsu dažādiem [[Augi|augu]] organismiem; [[antociāni]] dod sarkanu, zilu, violetu un to toņu nokrāsu; [[flavoni]], [[auroni]], [[halkoni]] dod dzeltenu un oranžu nokrāsu. Citi flavonoīdi ([[katehīni]], [[leikoantociāni]]) ir kondensēto [[Miecvielas|miecvielu]] [[Prekursors|prekursori]].<ref name="Beloshapkin.etal1992"/>

sentences:
{{Muzeja infokaste
|name          = Nacionālā mākslas galerija
| native_name  = National Gallery of Art
| native_name_lang = en
|image         = National Gallery of Art - West Building.JPG
|established   = 1937
|pushpin_map   = Vašingtonas centrs
|latitude      = 38.89147
|longitude     = -77.02001
|location      = {{vieta|ASV|Vašingtona|Nacionālā aleja}}
|visitors      = 4,6 miljoni (2009)<ref name=AN>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf|title=Exhibition and museum attendance figures 2009|publisher=[[The Art Newspaper]]|location=London|date=April 2010|accessdate=20 May 2010|archive-date={{dat|2013|10|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131002094032/http://www.theartnewspaper.com/attfig/attfig09.pdf}}</ref>
|website       = [http://www.nga.gov/ www.nga.gov]
}}
'''Nacionālā mākslas galerija''' ({{val|en|National Gallery of Art}}) un tās skulptūru dārzs ir nacionālais mākslas [[muzejs]], kas atrodas [[Nacionālā aleja|Nacionālajā alejā]], [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
{{cita nozīme|supervaroni|2008. gada filmu|Dzelzs vīrs (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Dzelzs vīrs
| color         = #FF0000
| series        =
| image         = Cosplay of Iron Man at GEMA 2022.jpg
| caption       =
| first         = ''Tales of Suspense'' #39
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Lerijs Liebers]], [[Dons Heks]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     = [[Roberts Daunijs jaunākais|Roberts Daunijs]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Tonijs Starks
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[Cilvēks]]
| gender        = [[Vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = Amerikānis
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Dzelzs vīrs''' ({{val|en|Iron Man}}) ir [[supervaronis]] ''Marvel'' komiksos, kuru radījis rakstnieks [[Stens Lī]] (''Stan Lee''). Personāžs pirmo reizi parādījās ''[[Tales of Suspense]]'' 39. numurā, kas iznāca 1963. gada martā. Dzelzs vīrs ir Tonija Stārka slepenā identitāte. Dzelzs vīra tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. Filmās viņu attēlo amerikāņu aktieris [[Roberts Daunijs jaunākais|Roberts Daunijs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļu uzbrukums
| attēls                   = eightleggedfreaks.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Eight Legged Freaks''
| žanrs                    = šausmu filma, komēdija
| režisors                 = [[Elorijs Elkajems]]
| producents               = [[Dīns Devlins]]
| scenārija autors         =
* [[Džese Aleksandrs]]
* Elorijs Elkajems
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Deivids Ārkets]]
* [[Skots Terra]]
* [[Dags E. Dags]]
| mūzika                   = [[Džons Otmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Centropolis Entertainment]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Electric Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|7|17||bez}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/eight-legged-freaks-2002-0|title=Eight Legged Freaks|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
* {{AUS}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=eightleggedfreaks.htm|title=Eight Legged Freaks (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|45,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļu uzbrukums"''' ({{val|en|Eight Legged Freaks}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Vācija]]s un [[Austrālija]]s šausmu komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Elorijs Elkajems]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Deivids Ārkets]], [[Skots Terra]] un [[Dags E. Dags]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|7|17||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Advokāts
| attēls                   = The Counselor Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Conseulor''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Stīvs Švarcs]]
* [[Pola Meja Švarca]]
* Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Kormaks Makkārtijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   = [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Nick Wechsler Productions]]''
* ''[[Chockstone Pictures]]''
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|10|3|Londona|2013|10|25|ASV|2013|11|15|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/counsellor-2013|title=The Counselor|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=counselor.htm|title=The Counselor (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Advokāts"''' ({{val|en|The Conseulor}}) ir 2013. gada krimināltrilleris, kura režisors un viens no producentiem ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Penelope Krusa]], [[Kemerone Diasa]], [[Havjers Bardems]] un [[Breds Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|10|3||bez}} Londonā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
[[Datu pārvaldība]]s un [[datu bāze]]s analīzē '''datu domēns''' tiek attiecināts uz jebkurām unikālām vērtībām, kuras var saturēt [[datu elements]]. Noteikt domēna robežu var vienkārši ar [[datu tips|datu tipu]], kas satur [[uzskaite|uzskaitītas]] saraksta tipa vērtības.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://books.google.co.uk/books?id=3BXTfCtR8zsC&pg=PA302|title=Enterprise knowledge management: the data quality approach|first=David|last=Loshin |work=books.google.co.uk |year=2001|ISBN=978-0124558403 |accessdate=19 August 2011}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheval de Przewalski.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus przewalskii
| pasuga_lv =Prževaļska zirgs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo Prževaļska zirgs savvaļā
| kategorijas = zirgi
| binomial=Equus ferus przewalskii ([[Poliakov]], 1881)
}}

sentences: {{Commonscat|Cemeteries in Latvia|Kapsētas Latvijā}}

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Delfi
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = [[interneta portāls]]
| valsts               = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Latvija]]
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|1999|11|26}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = [[latviešu valoda|latviešu]], [[krievu valoda|krievu]]
| komerciāla           = jā
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Latvija}}, ziņu portālu 1. vieta<ref name=aud>[http://www.audience.gemius.lv Audience: Gemius] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160106043926/http://www.audience.gemius.lv/ |date={{dat|2016|01|06||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
| mājas_lapa           = {{URL|http://delfi.lv}}
 {{URL|http://rus.delfi.lv}}
 Mobilā versija: {{URL|http://m.delfi.lv}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kūkēdāji
| attēls                   = Cake eaters ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Cake Eaters''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Marija Stjuarte Māstertone]]
| producents               =
* [[Alens Beins]]
* [[Elīza Pugliēze]]
| scenārija autors         = [[Džeiss Bārtoks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ārons Stenfords]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Brūss Derns]]
* [[Elizabete Ešlija Mirjama Šora]]
* Džeiss Bārtoks
| mūzika                   = [[Dankans Šeiks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[7-57 Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|4|29|Tribekas filmu festivāls|2009|3|13|ASV|}}
| ilgums                   = 82 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/cake-eaters-2007|title=The Cake Eaters|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 1, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kūkēdāji"''' ({{val|en|The Cake Eaters}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore ir [[Marija Stjuarte Māstertone]]. Galvenās lomas atveido [[Ārons Stenfords]], [[Kristena Stjuarta]], [[Brūss Derns]], [[Elizabete Ešlija Mirjama Šora]] un [[Džeiss Bārtoks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|29||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences: '''Brīvdabas muzejs „Sēļu sēta”''' ir [[Jēkabpils]] [[Jēkabpils vēstures muzejs|vēstures muzeja]] brīvdabas nodaļa, kas atrodas parkā netālu no [[Daugava]]s krasta Filozofu ielā 6.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Laima Tabaka
|        attēls  = Laima_Tabaka_1.jpg|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]](1953-1993)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = ''Dr. emeritus.'' [[Botānikas laboratorija]]s vadītāja (1973-1993), izveidoja Botānikas laboratoriju par vadošo zinātnes centru  botānikā un dabas aizsardzībā Latvijā, atzītu [[Baltijas valstis|Baltijas]], [[PSRS]] un, iespējām atbilstoši, arī [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]].
}}

sentences: '''Placdarms''' ({{val|fr|place d'armes}} — 'laukums, kur tiek savākts karaspēks') ir [[Militārā zinātne|karošana]]s termins.

sentences:
atbalstītā [[Čīles 1973. gada apvērsums|apvērsumā]] pie varas nākušais [[Čīle]]s diktators [[Augusto Pinočets]] spiež roku ASV prezidentam [[Džordžs Herberts Volkers Bušs|Džordžam H. V. Bušam]].]]
'''Amerikāņu [[imperiālisms]]''' ir termins, ko lieto, lai kritiski izteiktos pret [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] īstenoto ārpolitiku un ekonomisko, politisko, militāro un kulturālo ietekmi uz citām valstīm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Čankinas ekspresis
| operators =
| attēls = Chungking Express.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, komēdijdrāma
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents =
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Bridžita Lina]]
* [[Takeši Kaneširo]]
* [[Tonijs Luns]]
* [[Feja Vana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''重庆森林''
| studija = ''Jet Tone Production''
| montāža =
| izplatītājs = ''Ocean Shores Video''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|7|14}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{HKG}}
| valoda = [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
| budžets =
| ienākumi = 7,6 [[Honkongas dolārs|HK$]] (Honkonga)
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Čankinas ekspresis"''' ({{Val|zh|重慶森林}}, {{Zh-p|Chóngqìng Sēnlín}}) ir 1994. gada [[Honkonga]]s romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bridžita Lina]], [[Takeši Kaneširo]], [[Tonijs Luns]] un [[Feja Vana]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus barbatus 5.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial = Dianthus barbatus
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
| suga = Dianthus barbatus
| suga_lv = Čemuru neļķe
| autors = L.
}}'''Čemuru neļķe''' ({{val|la|Dianthus barbatus}}) ir augu suga [[Neļķes|neļķu ģintī]]. Tās pamatareāls ir  [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], taču suga tiek kultivēta kā [[Krāšņumaugi|krāšņumaugs]] un daudzviet [[Eiropa|Eiropā]] ir pārgājusi savvaļā. Sugu [[Latvijas flora|Latvijā]] bieži audzē dārzos, apstādījumos un [[Kapsēta|kapsētās]], un šo vietu tuvumā tā mēdz būt sastopama kā dārzbēglis.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/dianthus-barbatus-l/|title=čemuru neļķe - Dianthus barbatus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-04-29}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ielu balsis
| oriģinālnos = ''Straight Outta Compton''
| attēls = Straight Outta Compton poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = * [[Ice Cube]]
* [[Mets Alvarezs]]
* [[Skots Bernšteins]]
* [[Dr. Dre]]
* [[Tomika Raita]]
* F. Gērijs Grejs
| scenārijs = * [[Džonatans Hermans]]
* [[Andrea Berlova]]
| aktieri = * [[O'Šea Džeksons jaunākais]]
* [[Korijs Hokinss]]
* [[Džeisons Mičels]]
* [[Nīls Brauns jaunākais]]
* [[Eldiss Hodžs]]
* [[Pols Džamati]]
| mūzika = [[Džozefs Trepanīss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Cube Vision]]''
* ''[[Crucial Films]]''
* ''[[Broken Chair Flickz]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{filmas datums|2015|8|11|Losandželosa|2015|8|14|ASV|2015|11|23|Latvija|}}
| ilgums = 167 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/straight-outta-compton-2015|title=Straight Outta Compton|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2020|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200322111804/https://bbfc.co.uk/releases/straight-outta-compton-2015}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=straightouttacompton.htm|title=Straight Outta Compton (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|201,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Ielu balsis"''' ({{val|en|Straight Outta Compton}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[F. Gērijs Grejs]]. Galvenās lomas atveido [[O'Šea Džeksons jaunākais]], [[Korijs Hokinss]], [[Džeisons Mičels]], [[Nīls Brauns jaunākais]], [[Eldiss Hodžs]] un [[Pols Džamati]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|11||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kristiāns Dāvids Lencs
|     vārds_orig = ''Christian David Lenz''
|         attēls = Bm05156am.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Keslīne, [[Prūsijas Karaliste]]
([[Košalina]], [[Rietumpomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Rīga]] (pēc citām ziņām [[Tartu]]), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = varkalis Johans Jākobs Lencs, Marija, dzimusi Cikele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja Neoknapa
Kristīne Margarete Eihlere
|          bērni = 8, to skaitā [[Frīdrihs Dāvids Lencs]], [[Jākobs Mihaels Reinholds Lencs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name = Vilhelmīnenbergas pils
| native_name = ''Schloss Wilhelminenberg''
| architect =
| structural_engineer =
| completion_date = 1908
| embedded =
| url = [https://www.austria-trend.at/en/hotels/schloss-wilhelminenberg Viesnīcas lapa]
| opened_date =
| start_date = 1903
| architectural_style = [[neoampīrs]]
| landlord =
| current_tenants =
| owner =
| client =
| ren_cost =
| cost =
| structural_system =
| building_type = pils
| address =
| altitude =
| caption = Ēkas fasāde
| image_size =
| image_alt =
| image = Schloss Wilhelminenberg Wien.jpg
| status = Viesnīca
| alternate_names =
| former_names =
| location = Otakringa, [[Vīne]]s federālā zeme, [[Austrija]]
| location_town =
| groundbreaking_date =
| map_caption =
| mark_width =
| mark =
| label_position =
| map = Vīne#Austria#Eiropa
| map_label =
| map_size =
| pushpin_relief =
| pushpin_image =
| map_alt =
| longEW = E
| location_country =
| longs = 07
| longm = 17
| longd = 16
| latNS = N
| lats = 10
| latm = 13
| latd = 48
| pushpin_map = Austrija
| references =
}}
'''Vilhelmīnenbergas pils''' ({{val|de|Schloß Wilhelminenberg}}) ir agrākā pils [[Austrija|Austrijā]], kas celta 20. gadsimta sākumā un tagad tajā ir četrzvaigžņu viesnīca, restorāns un konferenču zāle. Tā atrodas Galicinberga paugura austrumu nogāzē, Austrijas galvaspilsētas Vīnes rajona Vīnes meža rietumu daļā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dandī anglikāņu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Dundee_Paul's_Cathedral_1794039.jpg
| image_size            =
| caption               = Dandī anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Dandī anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.461111
| longd                 = -2.968056
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Dandī}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džordžs Gilberts Skots]] (''George Gilbert Scott'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1853. gads
| year_completed        = 1855. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dandī anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942416"
}
</mapframe>
'''Dandī Sv. Pāvila katedrāle''' ({{val|en|St Paul's Cathedral, Dundee}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Dandī]]. [[Brīkinas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Solanum tuberosum (Aardappelplant) Nicola.jpg
| att_nosaukums = Kartupeļu šķirne ''Nicola''
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| apakšklase =Asteridae
| apakšklase_lv =Asteru apakšklase
| rinda = Solanales
| rinda_lv = Nakteņu rinda
| dzimta = Solanaceae
| dzimta_lv = Nakteņu dzimta
| ģints = Solanum
| ģints_lv = Nakteņu ģints
| suga = S. tuberosum
| suga_lv = Kartupelis
| binomial = Solanum tuberosum
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .al
|background            = #CCF
|atklāts               = 1992
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Elektronisko un pasta komunikāciju ministrija (AKEP)
|sponsors              = Elektronisko un pasta komunikāciju ministrija (AKEP)
|domātais-pielietojums = Ar [[Albānija|Albāniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Albānijā
|ierobežojumi          = Pieejams tikai Albānijā esošām juridiskām un fiziskām personām
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.ert.gov.al/ert_alb/static_down/Formular%20Domain%20ne%20Shqip.pdf Reģistrācijas forma]
|strīdu-risināšana     = Strīdi tiek risināti domēnu īpašnieku starpā; NIC neuzņemas juridisku atbildību
|mājas-lapa            = [http://www.webhost.al/ WebHost.al]
|}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Misija: Lielveikals
| attēls                   = Paul blart mall cop film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Paul Blart: Mall Cop''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Stīvs Karrs]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Tods Gārners]]
* [[Berijs Bernardi]]
| scenārija autors         =
* Kevins Džeimss
* [[Niks Bakajs]]
| galvenajās lomās         = Kevins Džeimss
| mūzika                   = [[Vedijs Vahtels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|1|16||bez}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/paul-blart-mall-cop-2009|title=Paul Blart: Mall Cop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 16, 2019|archive-date={{dat|2016|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160422075620/http://www.bbfc.co.uk/releases/paul-blart-mall-cop-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mallcop.htm|title=Paul Blart: Mall Cop (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|183,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Misija: Lielveikals 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Misija: Lielveikals"''' ({{val|en|Paul Blart: Mall Cop}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Karrs]]. Galvenās lomas atveidotājs, kā arī viens no filmas producentiem un scenārija autoriem ir [[Kevins Džeimss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|16||bez}}. Filmai 2015. gadā iznāca turpinājums "[[Misija: Lielveikals 2]]".

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Ziemeļmaķedonija]]
[[Kategorija:Ziemeļmaķedonija]]

sentences: '''5. augusts''' ir gada 217. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (218. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 148 dienas.

sentences: '''Citplanēta''' jeb '''eksoplanēta''' ({{val|en|exoplanet}}, saīsinājumā no ''extrasolar planet'' — 'planēta ārpus Saules sistēmas') ir [[planēta]], kas atrodas ārpus [[Saules sistēma]]s un riņķo [[orbīta|orbītā]] ap citu [[zvaigzne|zvaigzni]].<ref name="Britannica">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/science/extrasolar-planet|title=Extrasolar planet|work=britannica.com|publisher=Encyclopædia Britannica|first=Jack J.|last=Lissauer|date=20 February 2019|accessdate=20 April 2019}}</ref> Ar citplanētu meklēšanu un pētīšanu galvenokārt nodarbojas [[astronomija]]s nozare.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus x canescens|attēls=Noordwijk - Coepelduyn - Grauwe abeel (Populus x canescens).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus x canescens|suga_lv=Pelēcīgā apse|kategorijas=nē|attēls2=2020-08-19 — Populus × canescens, Haaksbergen – 2.jpg}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir Edward Appleton
| attēls =Appleton.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Bredforda]], [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1965
| m_mēnesis=4
| m_diena=21
| m_vieta =[[Edinburga]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]],
[[Edinburgas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]], [[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[jonosfēra]]s pētījumi
| apbalvojumi =1947. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Bišumuižas grāvis
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | vietaskarte       =
  | reljefs           =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Bieķengrāvis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = {{LAT}}
  | garums            = 12
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 23,8
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
}}
'''Bišumuižas grāvis''' jeb '''Dzirnupīte''' ir 12 kilometrus gara [[Daugava]]s kreisā krasta pieteka [[Rīga|Rīgā]]. Bišumuižas grāvis veidojies satekot vairākiem [[meliorācija]]s grāvjiem [[Baložu kūdras purvs|Baložu kūdras purvā]]. Tā garums ir 12 km, bet baseina platība 23,8 [[kvadrātkilometrs|kvadrātkilometri]]. [[Bišumuiža]]s apkaimē vairāki grāvji tagad ir aizbērti un ūdeņus ievada pa cauruļvadu. Posmā no [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] līdz [[Bauskas iela (Rīga)|Bauskas ielai]] Dzirnupītes palienē ir mazdārziņi, bet grāvja lejtecē tiek ievadīti lietus ūdeņi. Bišumuižas grāvis ietek [[Bieķengrāvis|Bieķengrāvja]] augšgalā pie [[Kazas sēklis|Kazas sēkļa]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.avanport.org/Riga_ir_sala/udeni-bisumuizas_gravis.html|title=Bišumuižas grāvis|publisher=avanport.org|accessdate={{dat|2018|12|24||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.citariga.lv/lat/bisumuiza/bisumuiza/gravis/|title=Bišumuižas grāvis|publisher=citariga.lv|accessdate={{dat|2018|12|24||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Augusts Bēbelis
|          vārds_orig = ''August Bebel''
|              attēls = August Bebel c1900.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1840
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = Deica, [[Prūsijas karaliste]]<br/>([[Ķelne]], [[Ziemeļreina-Vesfālene]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1913
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 13
|             m_vieta = Pasuga, [[Kurvaldene]], [[Graubindene]], {{CHE}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts = SignaturAugustBebel.jpg
|               skola = [[marksisms]], [[sociāldemokrātija]]
|           intereses = [[politika]]
|              idejas =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = ''Die Frau und der Sozialismus'' (1883)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: '''Vokatīvs''' ({{val|la|vocativus}}) ir [[locījums]], kas tiek izmantots [[uzruna|uzrunai]]. Tam nav jautājuma.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Taless
|          vārds_orig = Θαλῆς ὁ Μιλήσιος
|              attēls = Illustrerad Verldshistoria band I Ill 107.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = 624-625. gads p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Milēta]], [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 547-546. gads p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[dzeja]], [[matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Piespiedu nosēšanās''' ir [[lidaparāts|lidaparāta]] [[nosēšanās]] [[lidosta|lidostā]] vai ārpus lidostas tādu iemeslu dēļ, kas neļauj veikt lidojumu kā plānots. Nepieciešamība veikt piespiedu nosēšanos rodas tad, kad [[pilots|pilotam]] nav iespējams ietekmēt normālu lidojuma gaitu traucējošos faktorus, piemēram, dzinēju darbības traucējumus, lidaparāta sistēmu vai sastāvdaļu darbības traucējumus, ekstremālus [[laikapstākļi|laikapstākļus]], kā rezultātā lidojumu turpināt nav iespējams. Šis [[termins]] apzīmē arī nosēšanos, kas saistīta ar [[pārtveršana|pārtveršanu]]. Piespiedu nosēšanās ir viens no [[avārijas nosēšanās]] veidiem.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktašīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/C.12-30
|ķīm_formula=Cu6Hg3As4S12
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Tumšpelēks, metālisks
|svītra=Melna
|habituss=Graudiņi, labi veidoti kristāli, masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=5,5
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Bos taurus indicus
|           attēls = Bos taurus indicus (cropped).jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|            cilts = Bovini
|         cilts_lv = Vēršu cilts
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = B. taurus
|          suga_lv = Taurs
|           pasuga = B. t. indicus
|        pasuga_lv = Zebu
|         sinonīmi = ''Bos indicus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Būt par Džonu Malkoviču
| attēls                   = Being John Malkovich poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Being John Malkovich''
| žanrs                    = komēdija, drāma, fantāzija
| režisors                 = [[Spaiks Džonzs]]
| producents               =
* [[Maikls Staips]]
* [[Sendijs Sterns]]
* [[Stīvs Golins]]
* [[Vinsents Lendijs]]
| scenārija autors         = [[Čārlijs Kaufmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Orsons Bīns]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   = [[Kārters Barvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gramercy Pictures]]''
* ''[[Propaganda Films]]''
* ''[[Single Cell Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1999|9|2|Venēcijas filmu festivāls|1999|10|29|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/being-john-malkovich-1999|title=Being John Malkovich|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018|archive-date={{dat|2020|03|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200309013611/https://bbfc.co.uk/releases/being-john-malkovich-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beingjohnmalkovich.htm|title=Being John Malkovich (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|8|5||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,1}} miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Būt par Džonu Malkoviču"''' ({{val|en|Being John Malkovich}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Spaiks Džonzs]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Kemerone Diasa]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Orsons Bīns]], [[Mērija Keja Pleisa]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|9|2||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences: '''Transformators''' ({{Val-la|transformare}} - pārveidot) - [[maiņstrāva]]s ierīce, kas paredzēta [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[amplitūda]]s izmainīšanai bez būtiskiem zudumiem. Transformators nesatur kustīgas detaļas. Transformators sastāv no vismaz diviem tinumiem (sk. [[induktivitātes spole]]), kas [[induktīvā saite|induktīvās saites]] nodrošināšanai uztīti uz speciālas serdes ([[magnētvads|magnētvada]]) no feromagnētiska materiāla. [[autotransformators|Autotransformatoriem]] ir tikai viens tinums. Īpašām vajadzībām izmanto arī transformatorus bez serdes.

sentences: '''Divmāju augi''' ({{val-en|dioecious plant}}) ir [[augi]], kuriem [[putekšņlapa]]s un [[augļlapa]]s veidojas uz dažādiem īpatņiem. Tādējādi tiek kavēta [[pašappute]], tomēr puse īpatņu šādā gadījumā nedod [[sēkla]]s.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Vanesa Paradī
|Vārds_orig = ''Vanessa Paradis''
|          Attēls = Vanessa Paradis Cannes 2016 3.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1972|12|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Francija|Senmordefosē}}
|           Vieta =
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[roks]], [[Popmūzika|pops]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, fotomodele
|     Instrumenti = balss, ģitāra
|            Gadi = 1981-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = [http://vanessa-paradis.artiste.universalmusic.fr/site/ vanessa-paradis.fr]
|         Dzimums = S
}}
'''Vanesa Paradī''' ({{val|fr|Vanessa Paradis}}; dzimusi {{dat|1972|12|22}}) ir franču dziedātāja, aktrise un fotomodele.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Līvena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = [[Latvijas ģenerālapgabals]], [[Ostlande]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 22
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Mārtiņš Poišs]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[tulkotāja]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laima Līvena''' (dzimusi {{dat|1934|6|9}}, mirusi {{dat|2006|10|22}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]] un [[tulkotāja]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tīna Karola
| Attēls = Fumio Kishida and Tina Karol at the Japanese Kantei in 2022 (3) (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Tīna Karola 2022. gadā
| Dz_vārds = Tetjana Libermane
| Pseidonīms = Tīna Karola
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|25}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Orotukana|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]], [[soulmūzika]], [[folkmūzika]], [[džezs]], [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[šansons]], ''[[deep house]]'', [[deju popmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
| Instrumenti = balss, klavieres, akardeons
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * Lavina Music (2006—2007)
* Astra Records (2007—2013)
* Bentley Records (2019—2021)
| Darbojies_arī = [[Alex Luna]]
| Mlapa = {{URL|https://tinakarol.com/en/}}
| Dzimums = S
| paraksts = Tina Karol signatures.jpg
}}
'''Tīna Karola''' ({{val|uk|Тіна Кароль}}, īstajā vārdā '''Tetjana Libermane''' (''Тетяна Григорівна Ліберман''), dzimusi {{dat|1985|01|25}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences:
karikatūra <nowiki>''Nodevēja liktenis''</nowiki>]]
'''Valsts nodevība''' ir noziegums, ko izdarījis pilsonis, apzināti vēršoties pret savas valsts suverenitāti.

sentences: '''Vidusspēle''' ir [[šahs|šaha]] partijas vidusposms, kas sākas pēc [[Atklātne (šahs)|atklātnes]] un kurā parasti notiek galvenā spēkošanās, kombinācijas un figūru nomaiņa. Nav iespējams novilkt skaidru robežu starp partijas stadijām, tomēr par vidusspēles sākumu parasti uzskata brīdi, kad abi spēlētāji ir paspējuši attīstīt visas vai gandrīz visas figūras un pārvietot karali drošākā vietā. Vidusspēle beidzas, kad ir atlikušas vairs tikai dažas figūras un karalis var aktīvi iesaistīties spēlē.

sentences:
[[Kategorija:Standarti pēc tipa|Valodniecība]]
[[Kategorija:Valodniecība]]

sentences: '''Uzņēmējs''' ({{val-en|businessperson}}, arī ''entrepreneur'') plašā nozīmē ir [[fiziska persona]], [[komersants]], kam pieder un kas vada [[uzņēmums|uzņēmumu]], parasti ar mērķi gūt [[peļņa|peļņu]]. Uzņēmējs ir atvasinājums no vārda "uzņemties", tas ir - uzņemties [[iniciatīva|iniciatīvu]], atbildību un [[risks|risku]] par kādu [[saimniecība|saimniecisku]] pasākumu<ref> Haidar, J.I., 2012. "[http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2066558 Impact of Business Regulatory Reforms on Economic Growth]," Journal of the Japanese and International Economies, Elsevier, vol. 26(3), pages 285–307, September</ref>.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Sabile
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = SabileTalsuiela.JPG
| imagesize =
| image_caption = Talsu iela Sabilē
| image_flag = Flag of Sabile.png
| flag_link = Sabiles karogs
| image_shield = Sabile COA.svg
| shield_link = Sabiles ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 02
| lats = 42
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 34
| longs = 24
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1917]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br>nosaukumi
| seat = {{val|de|Zabeln}}
| area_total_km2 = 3.34
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Sabile}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 35
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3294
| website = {{URL|www.sabile.lv}}
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sabiles pilsētas vēsturiskais centrs
|      numurs = 7449
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Pilsētbūvniecība
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| footnotes =
}}
'''Sabile''' ir pilsēta [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Talsu novads|Talsu novada]] dienvidu daļā, [[Abava]]s krastos [[Ziemeļkursas augstiene]]s dienviddaļā,<ref name="LGA">''Latvijas ģeogrāfijas atlants''. "Jāņa sēta", 2020</ref> {{nobr|25 km}} no [[Talsi]]em. Atrodas gleznainā vietā Abavas ielejā. Robežojas ar [[Abavas pagasts|Abavas pagastu]]. No 2000. līdz 2009. gadam ietilpa [[Sabiles novads|Sabiles novadā]], kas tika izveidots, apvienojot Sabiles pilsētu un [[Abavas pagasts|Abavas pagastu]]. Sabiles pilsētas vēsturiskais centrs ir valsts nozīmes pilsētbūvniecības piemineklis.<ref>[http://www.visit.sabile.lv/sabile/ visit.sabile.lv. Sabiles pilsēta]</ref>

sentences: Alunāna teātris bija neliels profesionāls teātris, kas Jelgavā darbojās no 1896. līdz 1904. gadam [[Ādolfs Alunāns|Ādolfa Alunāna]] vadībā. Teātra trupa uzstājās ne tikai Jelgavā, bet arī citās pilsētās un lauku centros.

sentences: '''Thjendionas ala''' ({{val-vi|Hang Thiên Đường}}, izrunā: {{IPA|[[IPA|[ˈhæŋ tʰiɜn ɗɨɜŋ]]]}}, burtiskā tulkojumā — "Paradīzes ala") ir [[ala]] [[Fonņas-Kebana nacionālais parks|Fonņas-Kebana nacionālajā parkā]] [[Vjetnama|Vjetnamā]]. Alas kopējais garums ir aptuveni 31 km. To 2005. gadā atklāja vietējie iedzīvotāji un pirmos piecus kilometrus no alas izpētīja Britu alu izpētes asociācija (BCRA; ''British Cave Research Association'') zinātnieki. Tā ir garāka ala Fonņas-Kebana nacionālajā parkā, kas ir bagāts ar daudzām garām alām. Alas eju augstums brīžam sasniedz pat 100 m un platums pat 150 m.

sentences: {{Commonscat|Eurovision Song Contest contestants|Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Ninomija''' var būt:
* [[Hirokadzu Ninomija]];
* [[Hiroši Ninomija]].

sentences:
{{fair use}}
Avots: [http://www.wfg-gk.de/geschichte8.html Deutsche Antarktis Expedition 1938/39 (Quelle: DMZ, Nr. 42 - Dezember 2004)]

sentences:
]]
'''Orhonas raksts''' jeb '''sentjurku rūnas''' bija rakstība, ko izmantoja [[Centrālāzija|Centrālāzijā]] no 5. gs. p.m.ē līdz 10. gs. m.ē. Pirmais zināmais [[tjurki|tjurku]] [[alfabēts]]. Nosaukts pēc pirmā atraduma Orhonas ielejā ([[Mongolija|Mongolijā]]). Dažreiz to sauc par '''tjurku rūnām''', jo zīmes ir līdzīgas [[Rūnu raksts|ģermāņu rūnu rakstam]] (dažas pat sakrīt gan vizuāli, gan fonētiski).

sentences: '''Hercogiste''' ir teritorija, kurā valda [[hercogs]] vai hercogiene. Hercogistes gandrīz vienmēr atradās kādas citas valsts (lielākas karalistes vai impērijas) sastāvā, baudot dažādus politiskās [[autonomija]]s līmeņus. Statusā augstākās [[lielhercogiste]]s parasti bija neatkarīgas valstis — [[Lietuvas lielhercogiste]], [[Luksemburga|Luksemburgas lielhercogiste]], [[Toskānas lielhercogiste]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Serotīnija''' ir [[Augi|augu]] [[Sēklas|sēklu]] izplatīšanās noteiktu vides signālu ietekmē. Daži no vides faktoriem serotīnijas gadījumā ir nekriscence, higriscence, soliscence, ksiriscence un piriscence. Plašāks termins ir bradisporodija, ar ko apzīmē sēklu izplatīšanos laika periodā neatkarīgi no tā, vai sēklu izplatīšanās notiek spontāni vai vides faktoru ietekmē.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Augu fizioloģija. Funkcijas un mijiedarbība ar vidi.|last=Ieviņš|first=Ģederts|publisher=Latvijas Universitātes akadēmiskais apgāds|year=2016|isbn=9789934180910|location=Rīga|pages=497-498}}</ref>

sentences: '''Centrbēdzes svārsts''' ir speciāli aprīkots ritošais sastāvs, kas ļauj, tam esot kustībā, pa speciāli apzīmētiem transporta infrastruktūras maršrutiem ([[sliežu ceļš]], autoceļš) izbraukt ceļa plāna līknes un ar sānsveres svārstību kompensēt nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu, izmantojot ritošā sastāva virsbūves svara gravitācijas spēku.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūzums
| operators =
| attēls = Fracture2007Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Billijs Bērks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fracture''
| studija = * ''Castle Rock Entertainment''
* ''Weinstock Entertainment''
* ''M7 Filmproduktion''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|20|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2521990657/|title=Fracture |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūzums"''' ({{Val|en|Fracture}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Raiens Goslings]], [[Deivids Stratērns]], [[Rozamunda Paika]] un [[Billijs Bērks]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leopolds Dītrihs Ernsts fon Pecolds
|     vārds_orig = ''Leopold Dietrich Ernst von Pezold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Viljandi]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Karlsrūe]] [[Vācijas impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, mākslas vēsturnieks, žurnālists
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts fon Pecolds, Karolīne, dzimusi Tīlinga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija, dzimusi Millere
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Elmans Rodžerss Sērviss''' ({{val-en|Elman Rogers Service}}; {{Dat|1915|5|18|N}} — {{Dat|1996|11|14|N}}) bija amerikāņu [[kultūra]]s [[antropologs]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Olga Obručeva
|          vārds_orig = ''Обручева, Ольга Павловна''
|              attēls = Olga Obrucheva.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1920
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 16
|            dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas PFSR|Padomju Krievija]]
|              m_gads = 2008
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = krieviete
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Maskavas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|             zinātne = [[paleontoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = bruņuzivju (artrodiru) pētījumi
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}
'''Olga Obručeva''' (1920—2008, dzimusi '''Zlatogurska''') bija krievu [[Ģeologs|ģeoloģe]]-[[Paleontoloģija|paleontoloģe]], ģeoloģiski mineraloģisko [[zinātņu kandidāts|zinātņu kandidāte]], [[Maskavas Valsts universitāte|Maskavas Universitāte]]s paleontoloģijas un ģeoloģijas katedras docente, [[PSRS Zinātņu akadēmija|PSRS ZA]] Problēmu padomes komisijas priekšsēdētāja tēmā "Organiskās pasaules vēsturiskās attīstības ceļi un likumsakarības" (1971), [[Maskavas dabas pētnieku biedrība]]s biedre (1953). Specializējās mugurkaulnieku paleontoloģijas tēmā. Zinātniskais darbs bija veltīts [[Padomju Savienība|PSRS]] un pasaules [[Devons|devona]] nogulumu [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] pētīšanai.

sentences: '''Traumatologs ortopēds''' ir praktizējošs [[traumatoloģija|traumatoloģijas ortopēdijas]] speciālists, kas sniedz medicīnisku palīdzību, tai skaitā veic [[ķirurģija|ķirurģisku]] iejaukšanos dažādu skeleta un muskuļu sistēmas traumu un bojājumu ārstēšanā.

sentences:
]]
Šī ir '''[[Donalds Tramps|Donalda Trampa]] filmogrāfija'''. Donalds Tramps ir amerikāņu aktieris, televīzijas personība, uzņēmējs un politiķis, kurš ir piedalījies desmit filmās un divpadsmit televīzijas seriālos. No 2017. gada janvāra līdz 2021. gada janvārim Tramps bija 45. [[ASV prezidents]].

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas atrodami [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Nidovirales
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      = #107000
| nosaukums             = Jāņi
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Pūdeles iedegšana.jpg
| attēla_izmērs         = 270px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Pūdeles iedegšana
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = [[23. jūnijs|23.]] un [[24. jūnijs]]
| svinību_laiks         =
| biežums               = gadskārta
| saistīts_ar           =
}}
 [[Muižeļa nams|Muižeļa namā]] 1793. gadā ([[Broce]])]]
'''Jāņi''' ir latviešu gadskārtas svētki, ko svin [[vasara]]s [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā, kad ir visīsākā nakts un visgarākā diena. Dienu pirms Jāņiem sauc par [[Zāļu diena|Zāļu dienu]], tās vakaru sauc par Jāņu vakaru, nakti par Jāņu nakti un nākamā diena ir paši Jāņi. Valsts noteiktā Jāņu diena ir [[24. jūnijs|24. jūnijā]],<ref>[https://likumi.lv/doc.php?id=72608 Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām] Latvijas Republikas likums</ref> kas ir dažas dienas vēlāk par vasaras saulgriežiem. Daļa latviešu diasporas [[Sibīrija|Sibīrijā]] — 19. gadsimta latviešu kolonistu pēcteči Jāņus svin pēc [[Jūlija kalendārs|vecā stila]] 6. un 7. jūlijā.<ref>Anda Buševica [http://www.lmic.lv/core.php/kultura.lv/www.music.lv/skandarbs.php?id=4780 „Svētki suitos”]{{Novecojusi saite}} — [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] 08.07.2004.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Krilovs''' var būt:

sentences: '''Atturība''' jeb '''abstinence'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=abstinence&list=abstinence Akadēmiskā terminu datubāze - abstinence]</ref> (no {{val|la|abstinere}} — 'atturēties)' ir cilvēka brīvprātīga atteikšanās no konkrētām aktivitātēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|title = Abstinence Education|access-date = {{dat|2012|07|12||bez}}|archiveurl = https://web.archive.org/web/20120726192535/http://www.datehookup.com/content-abstinence-education.htm|archivedate = {{dat|2012|07|26||bez}}}}</ref> Visbiežāk ar šo terminu saprot atteikšanos no [[sekss|seksa]], [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]], [[ēdiens|ēdiena]], [[narkotikas|narkotikām]] vai [[smēķēšana]]s. Pievēršanās atturībai var būt motivēta ar medicīniskiem, reliģiskiem, personiskiem, sociāliem, morāliem, tiesiskiem un citiem iemesliem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |title=Skolēni un narkotikas. Rokasgrāmata skolotājiem |access-date={{dat|2012|07|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070106132531/http://www.un.lv/down/undcp/Vardnica.pdf |archivedate={{dat|2007|01|06||bez}} }}</ref> Pēc ilguma atturība var būt gan īslaicīga, gan ilglaicīga.

sentences: '''21. marts''' ir gada 80. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (81. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 285 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Renē Fāzels
|     vārds_orig = ''René Fasel''
|         attēls = Дмитрий Медведев и Рене Фазель.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Friburga]], {{SUI}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Šveice
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
Zobārsts, [[IIHF]] prezidents (1994—2021), [[SOK]] loceklis (1995—pašlaik)
}}
'''Renē Fāzels''' ({{Val|de|René Fasel}}; dzimis {{dat|1950|2|6}} [[Friburga|Friburgā]], [[Šveice|Šveicē]]) ir šveiciešu zobārsts un [[hokejs|hokeja]] amatpersona. Savu karjeru hokejā uzsāka 1960. gadā kā [[HC Fribourg-Gottéron]] spēlētājs, 1972. gadā kļuva par hokeja tiesnesi un 1985. gadā kļuva par Šveices Hokeja federācijas prezidentu. 1994. gadā viņu ievēlēja par [[IIHF|Starptautiskās Hokeja federācijas]] prezidentu, šī amata pienākumus viņš pildīja līdz 2021. gadam, kad amatā stājās [[Liks Tardifs]]. 1995. gadā kļuva par [[SOK]] locekli. 2023. gadā ieguva [[Krievija]]s pilsonību. <ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.insidethegames.biz/articles/1133732/iihf-ex-rene-fasel-russian-citizenship |title=Former IIHF President Fasel acquires Russian citizenship |date=15 February 2023 |publisher=insidethegames.biz}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Repiblik Sesel''
''République des Seychelles''
''Republic of Seychelles''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Seišelu Republika
|            valsts_nosaukums = Seychelles
|               karoga_attēls = Flag of Seychelles.svg
|            karoga_nosaukums = Seišelu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of the Republic of Seychelles.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Seišelu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                valsts_himna = ''[[Seišelu himna|Koste Seselwa]]''
|               kartes_attēls = LocationSeychelles.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Viktorija (Seišelas)|Viktorija]]
| latd=4 | latm=37 | latNS=S | longd=55 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
[[angļu valoda]]
[[Seišelu kreolu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Unitāra reprezentatīva [[prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Seišelu prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Veivels Ramkalavans]]<ref>https://seychellen.com/en/wavel-ramkalawan-the-new-and-5th-president-of-the-seychelles/</ref>
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Seišelu viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Ahmed Afif]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Seišelu vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1976|6|2}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 451
|               platība_rangs = 197.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 84000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 95.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 186.2
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 60
|                     IKP_PPP = $2,245 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2011
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $24 726
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,773
|                    HDI_gads = 2011
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 53.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Seišelu rūpija]]
|                valūtas_kods = SCR
|                  laika_zona = [[SCT]]
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.sc]]
|              tālsarunu_kods = 248
|                iso_kods_num = 690
|              iso_kods_alfa2 = SC
|              iso_kods_alfa3 = SYC
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Semjuels Bekets
 |        vārds_orig = ''Samuel Beckett''
 |            attēls = Samuel Beckett, Pic, 1 (cropped).jpg
 |        att_izmērs =
 |     att_nosaukums = Semjuels Bekets 1977. gadā
 |           dz_gads = 1906
 |        dz_mēnesis = 4
 |          dz_diena = 13
 |          dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom.svg}} [[Dublina]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{IRL}})
 |            m_gads = 1989
 |         m_mēnesis = 12
 |           m_diena = 22
 |           m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība = {{IRL}}
 |           tautība = [[īri|īrs]]
 |           dzimums = V
 |            vecāki =
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs =
 |             bērni =
 |          paraksts = Samuel Beckett signature.svg
 |        pseidonīms = ''Andrew Belis''
 |      nodarbošanās = romānu rakstnieks, [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], teātra direktors, valodnieks, kinorežisors, scenārists, tulkotājs
 |rakstīšanas valoda = {{ubl|[[angļu valoda]]|[[franču valoda]]}}
 |           periods =
 |             žanri =
 |            temati =
 |      lit virzieni = {{ubl|[[modernisms]]|''[[Nouveau Roman]]''}}
 |  slavenākie darbi = “[[Gaidot Godo]]”
 |       ietekmējies =
 |        ietekmējis =
 |        alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]]
 |       apbalvojumi = {{ubl|[[Nobela prēmija literatūrā]] (1969)|[[Kara krusts]]  (1945)}}
 |          piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Matrikss — Revolūcija
| montāža =
| nākamā = "[[Matrikss: Atdzimšana]]"
| iepriekšējā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| ienākumi = {{ASV dolārs|427,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4234380801/|title=The Matrix Revolutions (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 129 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|11|5}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Matrix Revolutions''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Hugo Vīvings]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
| scenārijs = Māsas Vačovskas
| producents = [[Džoels Silvers]]
| režisors = [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Matrix revolutions ver7.jpg
| imdb =
}}'''"Matrikss — Revolūcija"''' ({{Val|en|The Matrix Revolutions}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Hugo Vīvings]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Tā ir trešā filmu sērijas "Matrikss" filma. Tā iznāca sešus mēnešus kopš filmas "[[Matrikss atjaunots]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Viperaberus1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera berus
| suga_lv = Parastā odze
|      binomial = Vipera berus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Coluber berus''
*''Chersea vulgaris''
*''Vipera sachalinensis''
*''Vipera nikolskii''
}}

sentences:
(''Mitawa''), [[Pasvale]] (''Poswol''), [[Šauļi]] (''Szawle''), [[Raseiņi]] (''Rosienie'') un [[Upītes pilskalns|Upīte]] (''Upita'').]]
'''Saules zeme''' (latīņu: ''terra Sauleorum'') jeb '''Saulene''' (vācu: ''Schaulen'') bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] apdzīvotās teritorijas dienvidu daļā, kas robežojās ar [[Žemaitija|Žemaitiju]]. Netālu no [[Šauļi]]em atrodas sens zemgaļu pilskalns ar svētnīcu, kas mūsdienās ir pazīstams ar nosaukumu [[Krusta kalns pie Šauļiem|Krusta kalns]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada jūlijā,}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Miša Maiskis
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Mischa Maisky 2.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1948|1|10}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs =
|    Nodarbošanās = [[čellists]]
|     Instrumenti = [[čells]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Miša Maiskis''' (dzimis kā ''Mihails Maiskis'' {{dat|1948|1|10}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] [[čells|čellists]], kas dzīvo [[Beļģija|Beļģijā]].
Muzicējis ar vairākiem pasaulē slaveniem orķestriem, arī ar [[Latvijas Nacionālais simfoniskais orķestris|Latvijas Nacionālo simfonisko orķestri]].

sentences:
'''Tumša nakte, zaļa zāle''' ir populāra [[latviešu tautasdziesma]] [[Emilis Melngailis|Emiļa Melngaiļa]] apdarē, kas izdota krājuma "Birzēs i norās" otrajā burtnīcā (1912).
Dziesma blakus "[[Lokatiesi, mežu gali]]" (1903), "[[Bārenītes slavināšana]]" (1911) un "[[Rīgas torņa gala zīle]]" (1921) tiek uzskatīta par vienu no labākajām E. Melngaiļa tautasdziesmu apdarēm jauktajam korim.<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=kanons21.jpg Tumša nakte, zaļa zāle, t.dz. apdare jauktajam korim] Anita Miķelsone. Izdevniecība Musica Baltica, 2005.</ref>

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''The Coca-Cola Company''
| native_name      =
| logo             = The Coca-Cola Company logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Atlanta]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[pārtikas rūpniecība]]
| products         = ''[[Coca-Cola]]'', ''[[Fanta]]'', ''[[Sprite]]'' u.c. dzērienu koncentrāti
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.coca-colacompany.com coca-colacompany.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
[[File:Flasche Coca-Cola 0,2 Liter.jpg|thumb|upright|Coca Cola]]
'''''The Coca-Cola Company''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] pārtikas rūpniecības uzņēmums. Tas ražo un izplata nealkoholisko dzērienu koncentrātus un sīrupus. Galvenais birojs atrodas [[Atlanta|Atlantā]]. Dibināts 1886. gadā.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Kubitālā tuneļa (kanāla) sindroms''' ir [[elkoņa nervs|elkoņa nerva]] (''Nervus ulnaris'') kairinājuma simptomu komplekss [[plauksta|plaukstā]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 101
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 31
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Md
|             atommasa = [258]
|   valences elektroni = [Rn]5f137s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Maikls Brauns
|          vārds_orig = ''Michael E. Brown''
|              attēls = Michael E Brown 1.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1965
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|          alma_mater = [[Prinstonas Universitāte]] (bakalaurs)<br />[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] (maģistrs un doktors)
|             zinātne = [[astronomija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Erīda (pundurplanēta)|Erīdas]] atklāšana
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Maikls Brauns''' ({{val|en|Michael E. Brown}}; dzimis {{dat|1965|06|05}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[astronomija|astronoms]], specializējies [[Transneptūna objekts|Transneptūna objektu]] pētniecībā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija
| native_name         = ''Cape Canaveral Space Force Station''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Cape Canaveral Air Force Station.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Starta pozīcijas 1964. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[ASV Kosmosa spēki|USSF]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Florida]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Florida
| latd  = 28| latm  = 29| lats  = 20| latNS  = N
| longd = 80| longm = 34| longs = 40| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1949
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija''' ({{val-en|Cape Canaveral Space Force Station}}, CCSFC) ir [[kosmodroms]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] austrumkrastā, kas ir [[ASV Kosmosa spēki|ASV Kosmosa spēku]] pārziņā. Tas atrodas [[Kanaveralas zemesrags|Kanaverala zemesragā]] [[Florida]]s štatā. Blakus atrodas [[Kenedija Kosmosa centrs]].

sentences: '''Dienvidu okeāns''' (arī '''Dienvidu polārais okeāns''' un '''Antarktīdas okeāns''') ir [[okeāns]], kas apņem [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref>{{PZT|173}}</ref> Ceturtais lielākais okeāns pasaulē. Dienvidu okeānu [[Starptautiskā hidrogrāfijas organizācija]] oficiāli izdalīja tikai 2000. gadā, kaut gan jūrnieki šādu terminu lieto jau sen. Dienvidu okeāna atzīšana ataino nesenos [[okeanogrāfija]]s atklājumus par [[okeāna straume|okeānu straumju]] nozīmību. Joprojām ne visas jomā iesaistītās organizācijas atzīst Dienvidu okeāna definēšanu. Latvijas skolu mācību grāmatās ģeogrāfijā Dienvidu okeāns nav atzīts par līdzvērtīgu citiem okeāniem.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Apo
| Nosaukums2       = ''Apo''
| Photo            = Mount Apo view from Aeon Tower (Davao City; 11-26-2021).jpg
| Paraksts         = [[Davao]] pilsēta ar Apo vulkānu fonā
| Augstums         = 2954
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Mindanao
| reljefa_karte    = jā
| latd= 6 |latm= 59 |lats= 15 |latNS= N
| longd= 125 |longm= 16 |longs= 15 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Mindanao}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = [[holocēns]]
| First ascent         =
}}
'''Apo''' ({{val|fil|Bundok Apo}}, {{val|en|Mount Apo}}) ir potenciāli aktīvs snaudošs [[stratovulkāns]] [[Mindanao]] salā [[Filipīnas|Filipīnās]], valsts augstākā virsotne. Atrodas salas dienvidaustrumos {{nobr|20 km}} no [[Davao līcis|Davao līča]] piekrastes, administratīvi atrodas [[Kotabato]] un [[Dienviddavao]] provinču un [[Davao]] pilsētas robežu krustpunktā. Kalnam trīs virsotnes, augstākajā no tām krāteris 500 m diametrā ar nelielu ezeriņu. Nogāzēs karstie avoti, izplūst sēra un ogļskābā gāze.<ref>{{PZT|51}}</ref> Ģeoloģiskā vēsture vāji izpētīta, tiek lēsts, ka pēdējais izvirdums noticis [[holocēns|holocēnā]].<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=271030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Apo]</ref> Apkārtējām tautām vulkāns ir svēts, tā nosaukums tiek tulkots kā ‘cienījamais sirmgalvis’. Vulkāna apkārtnē kopš 1966. gada izveidots Apo kalna dabas parks {{nobr|640 km²}} platībā, kurā mīt 272 putnu sugas, no kurām 111 endēmas, tajā skaitā viens no pasaulē lielākajiem ērgļiem — apdraudētais [[Filipīnu ērglis]] (''Pithecophaga jefferyi'').<ref>[https://forestry.denr.gov.ph/b+wiser/index.php/sites/mount-apo-natural-park Mount Apo Natural Park]</ref>

sentences: '''Livonijas bīskapi''' valdīja [[Livonijas bīskapija]]s teritorijā senajā [[Līvzeme|Līvzemē]], pakāpeniski pievienojot [[Letija]]s zemes, līdz 1255. gadā tika nodibināta [[Rīgas arhibīskapija]].

sentences:
[[File:DoNotFeedTroll.svg|thumb|140px|[[Piktogramma]], kas aicina neielaisties diskusijās ar troļļiem]]
'''Trollis''' (no {{val|en|troll}}) jeb '''āzētājs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=trolling&list=&lang=EN&h=yes|title=Trolling|publisher=LZA|accessdate={{dat|2014|5|20||bez}}}}</ref> ir [[vienkāršruna]]s apzīmējums [[persona]]i, kas [[internets|internetā]] ([[sociālais medijs|sociālajos medijos]], [[interneta forums|interneta forumos]] un [[tērzētava|tērzētavās]]) tīši izplata musinošas, nepatiesas un ar tēmu nesaistītas ziņas ar nodomu izprovocēt citus dalībniekus uz emocionālu reakciju, [[psiholoģiskā manipulācija|manipulēt]] ar viņu uztveri vai citādi traucēt diskusijas normālu norisi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox stadium|stadium_name=''Estádio da Luz''|image=Estadio Benfica April 2013-1.jpg|map_type=Portugāle|latNS=N|latd=38|latm=45|lats=9.64|longEW=W|longd=9|longm=11|longs=4.85|UEFA_rating=4|location={{vieta|Portugāle|Lisabona}}|broke_ground={{dat|2003}}|opened={{dat|2003|10|25|N|bez}}|construction_cost=118.7 milijoni [[EUR]]|seating_capacity=64 642 (2017)|tenants=[[S.L. Benfica]]<br/>[[Portugāles futbola izlase]]}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Harijs Marnics
|     vārds_orig = ''Harry Marnitz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1894
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Ikšķile|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1984
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 2
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, masieris, publicists, memuārists
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Ksavers Marnics]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Meža
| citvaloda      = sl
| oriģinālnosaukums = Meža
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Mieß
| attēls            = Meza-pred-izlivom-tople.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Meža augštecē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Olševa]]s kalna
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=28 | sāk_plat_s=09 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=14 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=13 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=35 | iet_plat_s=11 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=15 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{SLO}}
| garums            = 43
| iztekas_augstums  = 1358
| ietekas_augstums  = 340
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 573,2
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Slovēnija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Epilobium
| attēls = Onagraceae - Epilobium parviflorum-2.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Sīkziedu kazroze]] (''Epilobium parviflorum'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Myrtales
| rinda_lv = Miršu rinda
| dzimta = Onagraceae
| dzimta_lv = Naktssveču dzimta
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = Juss.
| ģints = Epilobium
| ģints_lv = Kazrozes
}}'''Kazrozes''' (''Epilobium'') ir [[naktssveču dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000954-2|title=Epilobium Dill. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-09-01|language=en}}</ref> Tās visbiežāk ir sastopamas subarktiskajos, mērenajos un subantarktiskajos reģionos, savukārt [[Subtropu josla|subtropos]] un [[Tropi|tropos]] kazrožu sugas ir sastopamas tikai vēsajā kalnu [[Bioma|biomā]], piemēram, [[Jaungvineja]]s augstienēs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Semjons Šustins
| attēls              =Simons Šustins.jpg
| att_izm             =
| amats               = [[Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja|Latvijas PSR Valsts drošības tautas komisariāta]] priekšnieks
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| dzim_dati           ={{dat|1908||}}
| dzim_vieta          =[[Tveras guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
| mir_dati            ={{dat|1978|8|3}}
| mir_vieta           =[[Ļeņingrada]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[VK(b)P]] (vēlāk [[PSKP]])
| dzīvesb             =
| profesija           =[[čeka]]s virsnieks
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

'''Semjons Šustins''' ({{val-ru|Шустин Семён Матвеевич}}) arī '''Simons Šustins''' (''Симон Шустин'', 1908—1978) bija [[Krievija]]s [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes padomju [[čekists]]. [[Latvijas PSR]] Iekšlietu Tautas komisariāta ([[NKVD]]) Valsts drošības pārvaldes priekšnieks (1940), vēlāk Valsts drošības tautas komisariāta priekšnieks (1941).

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Kalniešu pagasts}}

sentences:
<pre>{{Bezpeļņas organizācijas infokaste
| name            =
| image           =
| caption         =
| founder         =
| type            =
| tax_id          =
| registration_id =
| founded_date    =
| location        =
| coordinates     = <!-- {{Coord|LAT|LON|display=inline,title}} -->
| origins         =
| key_people      =
| area_served     =
| products        =
| services        =
| focus           =
| mission         =
| method          =
| revenue         =
| endowment       =
| num_volunteers  =
| num_employees   =
| num_members     =
| subsid          =
| owner           =
| motto           =
| former name     =
| homepage        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| dissolved       =
| footnotes       =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences: '''Boforta skala''' ir [[vējš|vēja]] stipruma skaitlisko vērtību sistēma, kuru [[Pasaules Meteoroloģijas organizācija]] pieņēmusi, lai tuvināti novērtētu vēja stiprumu jūrā vai uz sauszemes. Vēja ātrums parasti tiek mērīts 10 metru augstumā virs atklātas virsmas un tad izteikts vērtībās, kas ir no 0 līdz 12 ballēm.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Sūknis
| abbreviation = Ant
| name_latin = Antlia
| RA = 10
| dec = -30
| areatotal = 239
| arearank = 62. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Ant''
| starmagnitude = 4,25
| neareststarname = ''DEN 1048-3956''
| stardistance = 13,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 45
| latmin = 90
}}

sentences: '''Smaragds''' (no {{val|el|σμάραγδος}} — 'mirdzošs, spīdošs') (Be3Al2(SiO3)6) ir koši zaļš [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Tas ir viens no vērtīgākajiem dārgakmeņiem līdzās [[dimants|dimantam]], [[rubīns|rubīnam]] un [[safīrs|safīram]], un nereti ir dārgāks nekā pārējie trīs. Lielākajai daļai atrasto smaragda kristālu ir ieslēgumi, kas samazina to vērtību.

sentences: '''Uzņēmējdarbības globālais monitorings''' (''Global Entrepreneurship Monitor'' jeb GEM) ir starptautisks pētniecības projekts, kura mērķis ir aprakstīt un analizēt [[uzņēmējdarbība]]s aktivitātes un procesus visdažādākajās pasaules valstīs. [[Latvija]] šajā projektā piedalās kopš 2005. gada. Latvijas GEM ziņojums sniedz detalizētu informāciju par uzņēmējdarbības garu un jaunākajām uzņēmējdarbības aktivitātes tendencēm Latvijā, kā arī piedāvā starptautisku salīdzinājumu ar pārējām ES valstīm, kas piedalās šajā projektā. Latvija ir viena no 69 valstīm, kuras piedalījās GEM pētījumā 2012. gadā. Jaunākajā Latvijas GEM ziņojumā aprakstīts Latvijas uzņēmējdarbības profils, apskatīti vairāki uzņēmējdarbības aktivitātes un motivāciju veidi, un salīdzināta uzņēmējdarbības dinamika pēdējo astoņu gadu laikā (2005.- 2012. gads), kā arī papildus iekļautas agrīnās stadijas uzņēmējdarbības līdzības un atšķirības trijās [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]], jo 2012. gadā projektā pirmo reizi piedalījās arī [[Lietuva]].<ref>[http://biceps.org/assets/docs/gem/GEM_2012.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131107043035/http://www.biceps.org/assets/docs/gem/GEM_2012.pdf |date={{dat|2013|11|07||bez}} }} Latvijas GEM 2012./2013. gada ziņojums</ref>

sentences:
{{ExamplesSidebar||
* Jānis atpūšas. ({{piezīme|VNT|vienkāršs nepaplašināts teikums}})
* Es nu gan neiešu! ({{piezīme|VNT|vienkāršs nepaplašināts teikums}})
* Jānis atpūšas pie mājas kopā ar draugiem. ({{piezīme|VPT|vienkāršs paplašināts teikums}})
* Agrs rīts. (vienkopas teikums)
* Tu nāc pie manis. (divkopu teikums)
* Nāc pie manis. (divkopu teikums ar ietverto teikuma priekšmetu)
* Tev trīs gadi. (divkopu teikums, kurā nav minēts izteicējs)
* Nu jā! (bezkopu teikums)
}}
'''Vienkāršs teikums''' ir [[teikums]], kurā ir tikai viena pamatkonstrukcija<ref name="Ceplīši">{{Grāmatas atsauce|last1=Ceplīte|first1=Brigita|authorlink1=Brigita Ceplīte|last2=Ceplītis|first2=Laimdots|authorlink2=Laimdots Ceplītis|title=Latviešu valodas praktiskā gramatika|edition=pārstrādāts|year=1997|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=9984-04-641-9|page=127}}</ref> — ir tikai viens [[gramatiskais centrs]].<ref name="Romane" /> Vienkāršs teikums var būt gan plašs apjomā, gan sarežģīts pēc uzbūves.<ref name="gr801">{{Gramatika2013|801}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Organists by country|Ērģelnieki pēc valsts}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada maijā,}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anastasija Dmitruka
|         vārds_orig = ''Анастасiя Дмитрук''
|             attēls = Dmytruk-Anastasia-Mykolaivna-15056829.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1991
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = [[Ņižina]], {{UKR}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Ukrainas
|            tautība = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|            dzimums = S
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejniece, informātikas drošības speciāliste
| rakstīšanas valoda = [[ukraiņu valoda|ukraiņu]], [[krievu valoda|krievu]]
|            periods =
|              žanri =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
}}
'''Anastasija Dmitruka''' ({{val|uk|Анастасiя Дмитрук}}, dzimusi 1991. gada 31. janvārī [[Ņižina|Ņižinā]], [[Čerņihivas apgabals]]) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dzejnieks|dzejniece]].

sentences: '''Piesardzības princips''' nosaka, ka gadījumos, kuros nav skaidru zinātnisku pierādījumu par nopietnu vai neatgriezenisku kaitējumu, ko var radīt [[Tehnoloģija|tehnoloģijas]], bet šāds apdraudējums ir zinātniski ticams, būtu jāpiemēro darbības (aizliegumi vai ierobežojumi), kas šo kaitējumu var novērst. Šis princips tiek izmantots daudzās jomās - dabas aizsardzībā, [[Tirdzniecība|tirdzniecībā]], veselības aprūpē, un bieži tiek uzskatīts par nozīmīgāko principu [[Ilgtspējīga attīstība|ilgtspējīgas attīstības]] veicināšanai.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hameleons
| abbreviation = Cha
| name_latin = Chamaeleon
| RA = 11
| dec = −80
| areatotal = 132
| arearank = 79. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cha''
| starmagnitude = 4,05
| neareststarname = ''α Cha''
| stardistance = 63,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|dzimta=Polygonaceae|kategorijas=nē|binomial=Fallopia dumetorum|suga_lv=Krūmāja vējgriķis|suga=Fallopia dumetorum|ģints_lv=Vējgriķi|ģints=Fallopia|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|rinda_lv=Neļķu rinda|attēls=Fallopia dumetorum.jpg|rinda=Caryophyllales|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att2_nosaukums=|attēls2=Fallopia dumetorum.jpeg|autors=(L.) Holub}}'''Krūmāja vējgriķis''' ({{val|la|Fallopia dumetorum}}) ir augu suga [[Sūreņu dzimta|sūreņu dzimtā]]. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Latvija]]s teritorijā atrodama samērā reti, pārsvarā upju krastu krūmājos, mežmalās, kā arī nezālienēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/fallopia-dumetorum-l-holub/|title=krūmāja vējgriķis - Fallopia dumetorum (L.) Holub - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-20}}</ref>

sentences:
{{Astoņu portālu saites}}
{{Commonscat|History}}
{{Portāls2|Vēsture}}

sentences:
{{Infobox University
|name            =Igaunijas Dzīvības zinātņu Universitāte
|native_name     =Eesti Maaülikool
|image_name      =Eesti_Maaülikooli Lipp.png
|image_size      =247px
|established     =1632/1951
|rector          =[[Maits Klāsens]]<ref>https://www.vestnesis.lv/ta/id/30021</ref>
|students        =2957
|coor            ={{coord|58|23|17|N|26|41|50|E|region:EE_type:edu|display=inline|name=Estonian University of Life Sciences main building}}
|website         ={{url|http://www.emu.ee}}
}}
'''Igaunijas Dzīvības zinātņu Universitāte''' ({{val-et|Eesti Maaülikool}}, EMÜ), kas atrodas [[Igaunija|Igaunijā]], [[Tartu]], ir bijusī Igaunijas Lauksaimniecības universitāte (dibināta 1951. gadā). Tajā tika apvienotas trīs fakultātes: lauksaimniecības, mežu un veterinārmedicīnas. Kopš 2005. gada universitāte restrukturēta un pārdēvēta par Igaunijas Dzīvības zinātņu Universitāti.<ref>[https://www.emu.ee/en/about-the-university/about-us/history// Universitātes vēsture]</ref>
Starptautiskajā augstskolu reitingā ''[[QS World University Rankings]]'' Igaunijas Dzīvības zinātņu Universitāte lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē tiek ierindota starp 100 labākajām universitātēm pasaulē.<ref>[https://www.topuniversities.com/universities/estonian-university-life-sciences/ Pasaules TOP universitātes]</ref>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Gzeneztiskazs sli}}
{{Commonscat|Genetic diseases and disorders}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
   | nosaukums=''Morbillivirus''
   | iedalījums=
* ''Gaļēdāju mēra vīruss''
* ''Vaļveidīgo morbillivīruss''
* ''Kaķu morbillivīruss''
* ''Masalu vīruss''
* ''Mazo atgremotāju mēra vīruss''
* ''Roņu mēra vīruss''
* ''Govju mēra vīruss''
   | ģints=Morbillivirus
   | dzimta=Paramyxoviridae
   | dzimta_lv=Paramiksovīrusi
   | kārta_lv=''Mononegavirales''
   | tips_lv=<!-- V ((-)ssRNS) -->
   |kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noziegumi un likumpārkāpumi
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1296926209/weekend/|title=Crimes and Misdemeanors |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|18}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|13}}
| izplatītājs = ''[[Orion Pictures]]''
| studija = ''Jack Rollins & Charles H. Joffe Productions''
| operators = [[Svens Nīkvists]]
| oriģinālnos = ''Crimes and Misdemeanors''
| mūzika = [[Francis Šūberts]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Mārtins Landau]]
* [[Mija Ferova]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Džerijs Orbahs]]
* [[Alans Alda]]
* [[Sems Voterstons]]
* [[Džoanna Glīsone]]
| scenārijs = Vudijs Allens
| producents = [[Roberts Grīnhats]]
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| žanrs = komēdija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Crimes and misdemeanors2.jpg
| imdb =
}}'''"Noziegumi un likumpārkāpumi"''' ({{Val|en|Crimes and Misdemeanors}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Allens, [[Mārtins Landau]], [[Mija Ferova]], [[Andželika Hjūstone]], [[Džerijs Orbahs]], [[Alans Alda]], [[Sems Voterstons]] un [[Džoanna Glīsone]].

sentences:
[[File:IPY Kingua Fjord.jpg|thumb|250px|[[Vācija]]s [[Kinguafjorda]]s polārstacija [[Bafina sala|Bafina salā]]]]
'''Pirmais starptautiskais polārais''' gads bija [[Eiropa]]s valstu un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopīgs pētniecības pasākums, lai izpētītu polāros reģionus. Tas norisinājās no 1882. gada vasaras līdz 1883. gada vasarai pēc [[austrija|austriešu]] virsnieka un polārpētnieka [[Karls Veiprehts|Karla Veiprehta]] ierosinājuma.<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref> Meteoroloģisko un ģeomagnētisko mērījumu dati tika apkopoti viena gada laikā 14 [[polārstacija|polārstacijās]], no kurām divpadsmit atradās [[Arktika|Arktikā]], bet divas — dienvidu puslodes [[Subantarktika|subantarktiskajā]] reģionā. Vēlākos laikos [[Starptautiskais polārais gads|Starptautisko polāro gadu]] programmas tika rīkotas atkārtoti — [[Otrais Starptautiskais polārais gads]] 1932.—1933. gadā, [[Starptautiskais ģeofizikas gads]] 1957.—1958. gadā un Ceturtais Starptautiskais polārais gads 2007.—2009. gadā.

sentences:
{{Daiļslidotāja infokaste
| title               = Oksana Bajula
| image               =
| att_izm             =
| caption             =
| fullname            =
| altname             =
| country             = {{UKR}}
| formercountry       =
| dateofbirth         = {{dzimšanas datums un vecums|1977|11|16}}
| birthplace          = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Dnipropetrovska|3s=Dņipro}}
| hometown            =
| residence           =
| dateofdeath         =
| deathplace          =
| height              =
| partner             =
| formerpartner       =
| coach               =
| formercoach         =
| choreographer       =
| formerchoreographer =
| skating club        =
| retired             = 1994
| combined total      =
| combined date       =
| SP score            =
| SP date             =
| FS score            =
| FS date             =
| dance score         =
| dance date          =
| CD score            =
| CD date             =
| OD score            =
| OD date             =
| FD score            =
| FD date             =
| rādīt_medaļas       = jā
| headercolor         =
| medaltemplates      =
{{MedalCountry     | {{flaga|UKR}} [[Ukraina]]}}
{{MedalSport       |  [[Daiļslidošana]]}}
{{MedalCompetition |  [[Ziemas olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|Lillehammere 1994]] | [[Daiļslidošana 1994. gada ziemas olimpiskajās spēlēs — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalCompetition | [[Pasales čempionāts daiļslidošanā|Pasales čempionāts]]}}
{{MedalGold        | [[1993. gada Pasaules čempionāts daiļslidošanā|Prāga 1993]] | [[Daiļslidošana 1993. gada Pasaules čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalCompetition | [[Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver      | [[1993. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Helsinki 1993]] | [[Daiļslidošana 1993. gada Eiropas čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
{{MedalSilver      | [[1994. gada Eiropas čempionāts daiļslidošanā|Kopenhāgena 1994]] | [[Daiļslidošana 1994. gada Eiropas čempionātā daiļslidošanā — sievietes|Sievietes]]}}
}}
'''Oksana Bajula''' ({{val-uk|Оксана Сергіївна Баюл}}; dzimusi {{dat|1977|11|16}} [[Dņipro|Dnipropetrovskā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[daiļslidošana|daiļslidotāja]]. [[1993]]. gada pasaules čempione ([[Prāga|Prāgā]]) un [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|1994. gada olimpiskā čempione]] ([[Lillehammere|Lillehammerē]]).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maikls Freins''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Michael Frayn,'' dzimis 1933. gada 8. septembrī Milhilā, tolaik Midlseksā, šobrīd [[Londona|Londonā]]) ir [[Angļi|angļu]] dramaturgs un prozaiķis. Viņš ir vislabāk pazīstams kā komēdijas "Klusumu! Notiek izrāde!" un drāmu "Kopenhāgena" un "Demokrātija" autors. Viņa romāni, tādi kā "Towards the End of the Morning", "Headlong" un "Spies", guvuši atzinīgu kritiķu vērtējumu un bijuši komerciāli veiksmīgi, līdz ar to Freins kļuvis par vienu no nedaudzajiem [[Angļu valoda|angļu valodā]] rakstošajiem rakstniekiem, kas guvuši panākumus gan drāmā, gan prozā. Viņš ir sarakstījis arī filozofiskus darbus, piemēram, "The Human Touch: Our Part in the Creation of the Universe".

sentences: '''Ekspozīcija''' [[fotogrāfija|fotogrāfijā]] ir kopējs [[gaisma]]s daudzums, kurš nonāk uz fotoattēlu reģistrējošas virsmas ([[foto filma|foto filmu]] vai fotokameras [[sensors|sensoru]]) [[fotoattēls|fotoattēla]] uzņemšanas laikā. Ekspozīcija tiek mērīta luksos sekundē ([[lux]]/s), un to var izrēķināt ar ekspozīcijas vērtības (EV) un kadra laukuma apgaismojuma noteiktajā vietā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tētuku kari 2
| attēls                   = Daddy's Home 2.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Daddy's Home 2''
| žanrs                    = Ziemassvētku filma, komēdija
| režisors                 = [[Šons Anderss]]
| producents               =
* [[Vills Ferels]]
* [[Ādams Makejs]]
* [[Kriss Henčijs]]
* [[Džons Moriss]]
| scenārija autors         =
* Džons Moriss
* Šons Anderss
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Linda Kardelīni]]
* [[Džons Sina]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Mels Gibsons]]
| mūzika                   = [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gary Sanchez Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|11|5|''Fox'' teātris Losandželosā|2017|11|10|ASV|2017|11|24|Latvija|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2-2017|title=Daddy's Home 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 10, 2019|archive-date={{dat|2019|02|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190203083814/http://www.bbfc.co.uk/releases/daddys-home-2-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|69 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome2.htm|title=Daddy's Home 2 (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=February 10, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190514195153/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=daddyshome2.htm|archivedate={{dat|2019|05|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|180,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Tētuku kari]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tētuku kari 2"''' ({{val|en|Daddy's Home 2}}) ir 2017. gada Ziemassvētku komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Šons Anderss]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Marks Volbergs]], [[Linda Kardelīni]], [[Džons Sina]], [[Džons Litgovs]] un [[Mels Gibsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|11|5||bez}} ''Fox'' teātrī Losandželosā. Filma ir turpinājums 2015. gada filmai "[[Tētuku kari]]".

sentences:
{{kosmosā}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dženeta Epsa
|     vārds_orig = ''Jeanette Epps''
|         attēls = Jsc2023e047050 alt.jpg
|     att_izmērs = 240px
|  att_nosaukums = Dž. Epsa 2023. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1970
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Indianapolisa]], [[Indiāna]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = pašlaik kosmosā
| kos_iesaukums = 2009. gads
| kos_misija = 1. ''[[SpaceX Crew-8|Crew-8]]'', [[SKS 70. ekspedīcija|SKS-70]], [[SKS 71. ekspedīcija|SKS-71]]
| kos_kuģi = ''[[Endeavour (Crew Dragon)]]''
}}
{{Inženiera infodaļa
|     inž_nosauk =
|         nozare = aerokosmiskajā inženierija
|   darba_vietas =
|      izglītība = ''Le Moyne'' koledža, Merilendas Universitāta Koledžpārkā
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Dženeta Džo Epsa''' (''Jeanette Jo Epps'', dzimusi {{dat|1970|11|3}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronaute]], inženiere.

sentences:
'''Fruktoze''' ir vienkāršs cukurs, balta, kristāliska, ļoti salda viela, cilvēka organisms izmanto viegli.
Fruktoze izplatīta augu valstī, atrodama augļos ([[tomāts|tomātos]], [[ābols|ābolos]]), visvairāk fruktozes ir bišu [[medus|medū]] (līdz 50%). Kā sastāvdaļa fruktoze ietilpst disaharīda [[saharoze]]s un dažu [[polisaharīdi|polisaharīdu]] molekulās. Iegūst saharozes [[hidrolīze]]s procesā. [[glikoze|D-glikozi]] var pārvērst par D-fruktozi, apstrādājot ar [[sārms|sārmu]] (epimerizācija). No augu valsts izolētā fruktoze pieder pie D rindas, kristāliskā veidā eksistē β-piranozes formā, H2O šķīdumos uzrāda optisko aktivitāti, novērojama [[mutarotācija]]. Fruktoze ir vissaldākā no visiem cukuriem, tā ir 1,5 reizes saldāka par saharozi un 3 reizes saldāka par glikozi. Izmanto medicīnā par vērtīgu uzturvielu. Disaharīdu sastāvā ietilpst β-furanozes veidā.

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Deguns
| Latin        = nasus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Neus1.jpg
| Width        = 200
| Caption      = Cilvēka deguns profilā
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences: '''Azerbaidžāņu alfabēts''' tiek lietots [[azerbaidžāņu valoda]]s rakstībā. Mūsdienās oficiālais azerbaidžāņu alfabēts ir [[latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] modifikācija. Neoficiāli vēl joprojām tiek lietota arī [[Padomju Savienība|PSRS]] laikā ieviestā [[kirilica]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Furosemīda struktūrformula

Furosemīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 5-(aminosulfolil)-4-hlor-2[(2-furanilmetil)]aminobenzoskābe
|           CAS numurs = 54-31-9
|      ķīmiskā formula = C12H11ClN2O5S
|              molmasa = 330,745
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 206 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī = 151 mg/l
|                 citi =
}}
'''Furosemīds''' (''Furosemidum'') ir medikaments, kas pieder pie tā saucamajiem "cilpas" [[diurētiķi]]em (urīndzenošiem preparātiem, kas iedarbojas uz Henles cilpām [[nieres|nierēs]]). Tā rezultātā samazinās ūdens absorbcija tajās. Lieto dažādas izcelsmes [[tūska|tūsku]] ārstēšanai.

sentences: '''Finieris''' ir plānā kārtā nolobītas vai drāztas koksnes loksne (biezumā no 0,1 līdz 3,5 mm).<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cirkulis.lv/vecakiem/majturiba-un-tehnologijas/kokapstrade/|title=Kokapstrāde. Termini {{!}} krāsojamās lapas bērniem|website=www.cirkulis.lv|access-date=2020-01-12|date=2018-02-25|language=lv-LV|archive-date=2020-01-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20200112130527/https://www.cirkulis.lv/vecakiem/majturiba-un-tehnologijas/kokapstrade/}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200112130527/https://www.cirkulis.lv/vecakiem/majturiba-un-tehnologijas/kokapstrade/ |date=2020-01-12 }}</ref> Finieri parasti iedala pēc tā iegūšanas veida:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Snowy Owl - Schnee-Eule.jpg
| att_nosaukums = Mātīte
|       attēls2 = Bubo scandiacus (Linnaeus, 1758) Male.jpg
|att2_nosaukums = Tēviņš
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|         ģints = Bubo
|      ģints_lv = Ūpji
|          suga = Bubo scandiacus
|       suga_lv = Baltā pūce
|      binomial = Bubo scandiacus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Nyctea scandiaca''
|     izplatība =
{{legend|#0C5F8E|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#59B1D8|Sastopama ziemošanas sezonā}}
}}
'''Baltā pūce''' (''Bubo scandiacus'') ir liela auguma [[pūču dzimta]]s (''Strigidae'') [[plēsīgais putns]], kas pieder [[ūpji|ūpju ģintij]] (''Bubo''). Vēl nesenā pagātnē baltā pūce tika klasificēta monotipiskā balto pūču ģintī (''Nyctea''), bet, veicot [[DNS]] pētījumus, noskaidrojās, ka baltā pūce ir tuvu radniecīga ūpju ģints sugām. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/owls/ World Bird List: Owls, 2020]</ref>

sentences: '''25. aprīlis''' ir gada 115. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (116. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 250 dienas. Ziemeļu puslodē pēdējā diena, kurā var būt [[Lieldienas]].

sentences:
{{mazais burts}}
'''hCard''' ir [[mikroformāti|mikroformāts]], kas ļauj semantiski pierakstīt informāciju par cilvēkiem, uzņēmumiem un organizācijām, un iekļaut to [[HTML]] ([[XHTML]]), [[Atom]] un [[RSS (faila formāts)|RSS]], kā arī citos [[XML]] dokumentos. hCard ir 1:1 [[vCard]] standarta reprezentācija.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Spānijā|Sportistes]]
[[kategorija:Spānijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lepidodermella squamatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lepidodermella squamatum}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Gastrotricha
| tips_lv =Vēderskropstaiņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Chaetonotida}}
* {{TaksoSaite|Macrodasyida}}
| kategorijas = nē
}}
'''Vēderskropstaiņi''' (''Gastrotricha'') ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas senākās [[Klasifikācijas sistēma pēc ģints un sugas|klasifikācijās]] tiek uzskatīts par [[veltņtārpu tips|veltņtārpu tipa]] klasi. Tie ir sīki 0,06-3,0 milimetrus gari jūras un saldūdens dzīvnieki, pārsvarā [[bentoss|bentosa]] formas, kas var dzīvot arī smilšainās piekrastēs [[gruntsūdens]] slānī starp [[Smiltis|smilšu]] graudiem līdz pat 15 metru dziļumam. Ir zināmas ap 350 [[jūra]]s un 250 [[saldūdens]] sugas. Vēderskropstaiņi ir konstatēti arī [[Latvija|Latvijā]], taču sugu sastāvs nav noskaidrots.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Edgars Kods
|     vārds_orig = ''Edgar F. Codd''
|         attēls = Edgar F Codd.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Portlendas sala]], [[Dorseta]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Aventura]], [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]], [[IBM]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji = [[Džons Henrijs Hollands]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[relācija (datubāze)|relācija]], [[OLAP]]
|    apbalvojumi = [[Tjūringa balva]] (1981)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Karoga infokaste
|Name = Dānijas
|Article =
|Image = Flag of Denmark.svg
|Use = 100100
|Symbol =
|Proportion = 28:37
|Adoption =
|Design = balts skandināvu krusts sarkanā laukā
|Designer =
|Type = National
}}
'''[[Dānija]]s karogs''' jeb '''Danebrogs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju |date= 2018. gada 2. marts |website= [[likumi.lv]] |url= https://likumi.lv/doc.php?id=85209u |accessdate= 2019. gada 16. jūnijā |quote=Latviešu valodā līdzskaņu dubultojums patskaņa priekšā nav raksturīgs, piemēram, ''Ķerāns'' (nevis ''Ķerrāns''), ''Zuments'' (nevis ''Zumments''), ''Eniņš'' (nevis ''Enniņš''), ''Danebrogs'' (nevis ''Dannebrogs'');}}</ref> ({{val|da|Dannebrog}}, {{IPA2|ˈtænəˌpʁoːˀ|pron}}) ir [[sarkanā krāsa|sarkans]] [[karogs]] ar [[baltā krāsa|baltu]] [[skandināvu krusts|skandināvu krustu]], kura vertikālā daļa atrodas tuvāk masta daļai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Rimi Baltic''
| services =
| footnotes =
| homepage = {{URL|rimibaltic.com}}
{{URL|rimi.lv}}
| traded_as =
| subsid = Rimi Igaunija (Rimi Eesti Food AS)
 Rimi Latvija (Rimi Latvia, SIA)
 Rimi Lietuva (Rimi Lietuva, UAB)
| divisions =
| parent =
| num_employees = 11 200<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rimibaltic.com/|title=About us - Rimi Baltic|website=rimibaltic.com|access-date=2020-12-23|archive-date=2020-11-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20201124203643/https://rimibaltic.com/}}</ref>
| owner = {{flaga|Zviedrija}} [[ICA AB]]
| equity =
| assets =
| aum =
| net_income =
| operating_income =
| revenue = [[eiro|EUR]] 917 201 mil. (2019)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.firmas.lv/news/post/news5eb5820269ab3+Mazumtirgot%C4%81js__Rimi_Latvia__p%C4%93rn_nopeln%C4%ABja_33_16_miljonus_eiro__apgroz%C4%ABjums_pieauga_par_2_6_|title=Mazumtirgotājs "Rimi Latvia" pērn nopelnīja 33,16 miljonus eiro, apgrozījums pieauga par 2,6% {{!}} Ziņas|website=www.firmas.lv|access-date=2020-12-23}}</ref>
| products =
| logo =
| industry =
| key_people = Edgars Sesemanis
(Valdes priekšsēdētājs) <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://rimibaltic.com/|title=Management - Rimi Baltic|website=rimibaltic.com|access-date=2020-12-23|archive-date=2020-11-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20201124203643/https://rimibaltic.com/}}</ref>
| area_served = {{flag|Igaunija}} (87 veikali)
{{flag|Latvija}} (134 veikali)
{{flag|Lietuva}} (70 veikali)
| location_country = [[Latvija]]
| location_city = [[Rīga]]
| defunct =
| founder =
| foundation = [[2005. gads|2005]]. gadā ([[1996]]. gadā)
| successor =
| predecessor =
| fate =
| genre = [[Mazumtirdzniecība]]
| type =
| caption =
| intl =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences: '''Smēķēšanas ierobežojumi nacistiskajā Vācijā''' — jaunākajos laikos pirmā<ref>1492. gadā fiksēts pirmais smēķētāju vajāšanas gadījums: [[Inkvizīcija|Sv.Inkvizīcija]] notiesāja uz 7 gadiem ieslodzījumā kādu donu Rodrigo de Heresu par smēķēšanu. [http://www.reakcia.ru/article/?1992 avots] Aktīvu cīņu pret smēķēšanu īstenoja arī [[Krievijas cariste]]s [[cars]] [[Aleksejs I Romanovs|Aleksejs I]], pavēlēdams smēķēšanā pieķertos sodīt: pirmajā reizē 60 sitienus ar nūju pa papēžiem, otrajā reizē — izraut nāsis un nogriest ausis, trešajā reizē — sodīt ar nāvi (šo likumu atcēla tikai [[Pēteris I]]).</ref> [[smēķēšana]]s ierobežošanas [[valsts]] politika, kas tika īstenota [[Trešais reihs|Trešajā reihā]] līdz 1945. gadam. To aizsāka ar savu nākšanu pie varas [[NSDAP]] kuras vadības lielākā daļa bija naidīgi noskaņoti pret smēķēšanu.<ref>Bynum William F., Hardy Anne, Jacyna Stephen & Lawrence, Christopher. The Western Medical Tradition. — Cambridge University Press, 2006, {{ISBN|0-521-47524-4}}., p. 375</ref> Arī partijas līderis [[Ādolfs Hitlers]], uzskatīdams sevi par veselīga [[dzīvesveids|dzīvesveida]] atbalstītāju, uzskatīja smēķēšanu par izskaužamu Trešajā reihā, jo, viņaprāt, tā apdraudēja āriešu "rases tīrību" — [[tabaka]] un [[Alkoholiskie dzērieni|alkohols]] tika uzskatīti par cilvēku deģenerējošām indēm.<ref name="BMJGDS">{{Atsauce|url=http://www.bmj.com/cgi/content/full/329/7480/1424|title=Lifestyle, health, and health promotion in Nazi Germany|author=George Davey Smith|accessdate=2008-07-01|journal=British Medical Journal|volume=329 |issue=7480 |pages=1424–5 |year=2004 |month=December |pmid=15604167 |pmc=535959}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 91
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 20
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pa
|             atommasa = 231,03588
|   valences elektroni = [Rn]5f26d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Protaktīnija kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +3, +4, '''+5'''
|  elektronegativitāte = 1,5
|              blīvums = 15370
|  kušanas temperatūra = 1841 K (1568 °C)
| viršanas temperatūra = ~4300 K (~4027 °C)
}}

sentences: '''Ierobežojumi''' nodrošina biznesa prasību un datu integritātes īstenošanu datubāzē. Ir vairāku veidu ierobežojumi.

sentences: Šajā sarakstā ir minētas 520 [[citplanēta]]s. 299 no 520 šeit raksturotām citplanētām ir masīvas [[gāzu planēta]]s, kas smagākas par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]]. Rādiuss ir noteikts tikai 119 planētām, kas atklātas galvenokārt ar [[Tranzīta metode|tranzīta metodi]]. 117 tabulā minētajām planētām apriņķošanas periods ir garāks par 1000 dienām un ir tādas, kurām šis apriņķošanas periods ir garāks pat par 10 000 dienām.

sentences: '''Dafnids un Hloja''' ir ievērojamākais mīlestības [[romāns]] [[Antīkā literatūra|antīkajā literatūrā]]. To sarakstījis [[Senā Roma|Romas]] laika [[Sengrieķi|sengrieķu]] autors [[Longs]] (ap 2. vai 3. gs.), rādot divu jauniešu [[Mīlestība|mīlestību]] no pašām pirmajām, tikko apjaustajām, neizprastajām jūtām līdz tās piepildījumam.

sentences:
{{koordinātas+}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Ziemeļblāzma
| status              =
| image               = Ziemeļblāzmas KN ar parku, Rīga.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            = Rīga
| map_alt             =
| map_caption         =
| building_type       =
| architectural_style =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Vecmīlgrāvis|Ziemeļblāzmas 36|4s=Ziemeļblāzmas iela (Rīga)}}
| latd                = 57.0368022
| latm                =
| lats                =
| latNS               =
| longd               = 24.1012537
| longm               =
| longs               =
| longEW              =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1913
| architect           =
| architecture_firm   =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =http://ziemelblazma.riga.lv/
| embedded            =
| references          =
}}
'''"Ziemeļblāzma"''' ir kultūras pils [[Ziemeļblāzmas iela|Ziemeļblāzmas ielā]] 36,  [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvī]], [[Rīga|Rīgā]].
Atrodas [[Rīgas dome]]s pakļautībā.<ref name="lat" /> Tajā darbojas vairāki kori, orķestri, folkloras kopa, mākslas studijas, ansambļi u.c.<ref name="lat" /> Tāpat te atrodas [[Rīgas Centrālā bibliotēka|Rīgas Centrālās bibliotēkas]] filiāle Ziemeļblāzmas bibliotēka.<ref name="lat" /> Ap ēku ir plašs parks ar 35 m augstu skatu torni.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Greiškāni
|settlement_type = Vidējciems
|image_skyline = <!-- miesta attēls -->
|image_caption = <!-- attēla paraksts -->
|pushpin_map = Latvija
|subdivision_type = Valsts
|subdivision_type1 = Novads
|subdivision_type2 = Pagasts
|subdivision_name = {{LAT}}
|subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
|subdivision_name2 = [[Griškānu pagasts]]
|established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
|established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
|established_title2 =
|established_date2 =
|area_total_km2 =
|area_land_km2 = 1.094
|population_as_of = 2020
|population_footnotes = <ref name="lgia">{{tīmekļa atsauce|url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4330|title=Informācija par objektu: Greiškāni|work=LĢIA vietvārdu datubāze|publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]|accessdate={{dat|2020|12|22||bez}}}}</ref>
|population_total = 185
|population_density_km2 = {{#expr: 185 / 1.094 round 1}}
|latd = 56 |latm = 30 |lats = 47 |latNS = N
|longd = 27 |longm = 25 |longs = 44 |longEW = E
|elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
|elevation_m = 150.7
|postal_code_type = Pasta nodaļa
|postal_code = LV-4641 Sprūževa
}}

sentences: '''19. maijs''' ir gada 139. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (140. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 226 dienas.

sentences: '''Striptīzs''' ir [[erotiska deja|erotiska]] vai [[eksotiska deja|eksotiska]] deja, kuras laikā dejotājs pakāpeniski [[Kailums|izģērbjas]], parasti tas notiek mūzikas pavadījumā. [[Persona]], kas izpilda striptīzu, parasti tiek saukta par striptīzdejotāju.

sentences:
Kalifornijas štatā, Amerikas Savienotajās Valstīs]]
'''Ieleja''' ir negatīva, lineāri stiepta [[reljefa forma]], kam ir slīpums vienā virzienā un kas radusies [[erozija]]s darbības rezultātā.<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/#/sv/ieleja | title= ieleja | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2019. gada 8. janvārī}}</ref> Visbiežāk ielejas veidojušās tekošu ūdeņu rezultātā, piemēram, caur ieleju plūst [[upe]]s un [[strauts|strauti]]. Ielejas veidojas arī [[ledājs|ledāju]] kustības rezultātā. Nereti ielejas malās ir [[paugurs|pauguri]] vai pat [[kalns|kalni]]. Ielejas iedala tā sauktajās [[trogieleja|trogielejās]] (U-veida ielejas) un [[V-veida ieleja|V-veida ielejās]].<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= https://www.nationalgeographic.com/science/earth/surface-of-the-earth/valleys/ | title= Valleys | publisher= National Geographic | language= en | accessdate= 2019. gada 9. janvārī}}</ref> V-veida ielejas ir ar stāvākām [[nogāze|nogāzēm]] nekā U-veida ielejām. Ir arī ļoti platas līdzenumu ielejas. Ieleju veids ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, tas ir, erozijas veida, reljefa slīpuma, noteiktā teritorijā esošo [[ieži|iežu]] un [[augsne]]s rakstura un [[ģeoloģiskā laika skala|ģeoloģiskā laika]], kad ieleja veidojusies. Par ielejām dažkārt tiek saukti padziļinājumi okeānos zem ūdens. Tās ir atrodamas arī uz citām planētām.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilze Binga
| image = Ilse Bing self portrait 1931.jpg
| image_size =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1899|03|23}}
| location = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas Impērija]]
| deathdate = {{mdv|1998|03|10|1899|03|23}}
| deathplace = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| nationality = [[Vācieši|Vāciete]]
| occupation = [[Fotogrāfs|Fotogrāfe]]
| training =
| movement = [[modernisms]], [[Avangards (māksla)|avangards]]
| famous works =
| patrons =
| name_orig = ''Ilse Bing''
}}
'''Ilze Binga''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Ilse Bing''; 1899—1998) bija viena no vadošajām Eiropas fotogrāfēm sievietēm [[Starpkaru periods|starpkaru periodā]].<ref name="vam">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vam.ac.uk/page/i/ilse-bing/ |title=Ilse Bing - Victoria and Albert Museum |publisher=Vam.ac.uk |date= |accessdate=2015-11-23}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Carex disperma|autors=Dewey|suga_lv=Divsēklu grīslis|suga=Carex disperma|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex disperma 5559529.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=Carex tenella ''Schkuhr''}}'''Divsēklu grīslis''' ({{val|la|Carex disperma}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama ziemeļu apvidos [[Ziemeļpols|pola]] tuvumā. [[Latvija]]s teritorijā ir sastopams diezgan reti slapjos un purvainos [[Mežs|mežos]], atsevišķos dienvidu rajonos nav atrasts.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Silvija Ģibiete
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Tulkošana|tulkotāja]]<br />literāte
|rakstīšanas valoda =
|        periods =
|        dzimums = S
|    apbalvojumi =
}}
'''Silvija Ģibiete''' (dzimusi '''Čaibele''' 1946. gada 29. janvārī [[Rīga|Rīgā]]) ir vācu valodas [[Tulkošana|tulkotāja]], literāte, [[Latvijas Rakstnieku savienība]]s biedre (kopš 2008. gada).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kinski''''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:PSRS sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:PSRS vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{| class="toccolours vcard" border="2" cellspacing="0" cellpadding="4" rules="all" style=" float:right; margin:1em 0 1em 1em; border-style: solid; border-width: 1px; border-collapse:collapse; empty-cells:show;" align="right" width="310"
|-
!style="background-color:#ffdead;" colspan="2" class="fn org"|{{{Nuclear Power Plant|{{PAGENAME}}}}}
|-
{{#if: {{{BILD|{{{Picture|}}}}}}|
{{!}} colspan="2" style="text-align:center; font-size:smaller;" {{!}} [[Image:{{{BILD|{{{Picture}}}}}}|center|300px|{{{BILDBESCHREIBUNG|{{{Pic_des}}}}}}]]
{{{BILDBESCHREIBUNG|{{{Pic_des|}}}}}}
{{!-}} [[Category:Nuclear power station articles with no picture]]
}}
! colspan="2" style="background-color:#ffdead; text-align:center;"| Informācija
|- class="vcard"
{{#if: {{{LAND|{{{Country|}}}}}}|
{{!}} style="vertical-align:top; background-color:#FFFAFA;" {{!}}Valsts:
{{!}}{{{LAND|{{{Country}}}}}}
{{!-}}
}}
{{#if: {{{Location|}}}|
{{!}} style="vertical-align:top; background-color:#FFFAFA;" {{!}} Atrašanās vieta:
{{!}} {{{Location}}}
{{!-}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Edvards Snoudens
|     vārds_orig = ''Edward Snowden''
|         attēls = Edward Snowden 2013-10-9 (1) (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = E. Snoudens 2013. gadā
|        dz_gads = 1983
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Elizabetsitija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{RUS}}
|      pilsonība = {{USA}}<br>{{RUS}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Datordrošības konsultants
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lindsija Millsa
|          bērni = 2
|       paraksts = Edward Snowden signature 2013.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Edvards Džozefs Snoudens''' ({{val|en|Edward Joseph Snowden}}; dzimis {{dat|1983|6|21}}) ir bijušais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] un [[Nacionālās drošības aģentūra]]s (NSA) darbinieks, kurš 2013. gadā nopludināja slepenu informāciju par NSA globālās novērošanas programmām.

sentences:
. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā]]
'''Acs zīlīte''' ({{val|la|pupilla}}) ir atvere [[varavīksnene|varavīksnenē]], caur kuru acī nonāk [[gaisma]]. Tā atrodas [[acs]] vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina [[parasimpātiskā inervācija|parasimpātiskā]] un [[simpātiskā inervācija]], līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas [[radzene]], savukārt aiz zīlītes ir [[acs lēca]].

sentences:
'''Kērs''' var būt:
* [[Lauridss Kērs]] (''Laurids Kjær''; 1853—1932) — dāņu sporta šāvējs;
* [[Simons Kērs]] (''Simon Kjær''; 1989) — dāņu futbolists, aizsargs.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
''.]]
'''Reps''' ir vokālā izpildījuma veids — [[dziesma]]s improvizēta izrunāšana (nevis izdziedāšana) ātrā tempā. Reps ir viena no [[hiphops|hiphopa]] mūzikas pamatsastāvdaļām, tomēr repu izmanto arī citos mūzikas žanros, piemēram, [[alternatīvais roks|alternatīvajā rokā]]. Repa [[skaņdarbs|skaņdarbu]] vārdi parasti ir ar [[atskaņa|atskaņām]] un skaņdarba izpildījumu pavada roku žesti vai deju kustības. Repa aizsākumi ir meklējami [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1950. gados. Īpašu popularitāti reps ieguva 1990. gadu otrajā pusē. Repa izpildītāji tiek saukti par '''reperiem'''. Visplašāko popularitāti pasaulē ir ieguvuši [[afroamerikāņi|afroamerikāņu]] reperi. Vairums reperu izkopj tiem raksturīgu ģērbšanās [[stils|stilu]].

sentences: '''Opijs''' (''lachryma papaveris'') ir žāvēta [[piensula]], ko iegūst no [[miega magone]]s. Opija sastāvā ir līdz 12% [[morfīns|morfīna]] un ap 3% [[kodeīns|kodeīna]]. Opija iegūšanas veids nav mainījies kopš seniem laikiem. Opija līdzekļus izmanto ka pretsāpju, pretklepus līdzekļus.<ref>{{LPE|7|324}}</ref> Opiju izmanto arī [[heroīns|heroīna]] ražošanā, vienām no izplatītākajām vielām [[nelegālā narkotiku tirdzniecība|nelegālajā narkotiku tirdzniecībā]].

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alforsīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/B.39-120
|ķīm_formula=Ba5(PO4)3Cl
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caruspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.700 nε = 1.700
|pleohroisms=nav
|blīvums=4,73
}}
__NOTOC__

sentences: '''Saules vainags''' ir virs [[hromosfēra]]s esošais [[Saules atmosfēra]]s ārējais slānis, kur [[temperatūra]] pieaug 100 reizes. Saules vainaga augšējā robeža nav precīzi nosakāma, jo tā blīvums samazinās pakāpeniski, līdz viela izkliedējas kosmosā (t.s. [[Saules vējš]]). [[Zeme]] līdz ar citām [[Planēta|planētām]] atrodas vainaga iekšpusē. [[Saule]]s lielā spožuma dēļ Saules vainags parasti nav novērojams. Tikai pilna [[Saules aptumsums|Saules aptumsuma]] laikā tas ir novērojams kā pērļaini sudrabota blāzma. Tur, kur vainags saskaras ar hromosfēru, tas ir samēra spožs, bet tālāk vainaga intensitāte zūd. Vainaga optiskais izstarojums ir izsekojams 10—20 Saules rādiusu t.i. desmitiem miljonu kilometru attālumā un saplūst ar [[Zodiakālā gaisma|zodiakālās gaismas]] efektu. Vēl Saules vainagā ir saskatāmi atsevišķi stari, loki, vēdekļi u.c. veidojumi<ref>Zenta Alksne, Aukstās zvaigznes, izdevniecība "Zinātne", Rīga, 1974. g., 10. lpp.</ref>. Tāpat, Saules vainagā novērojamas [[protuberances]] — milzīgi salīdzinoši aukstas [[plazma]]s veidojumi, kuru lielums mērāms daudzos tūkstošos kilometru. To augstums var sasniegt 30 000 kilometru, bet garums pat vairākus simtus tūkstošu. Lielākā novērotā protuberance ([[1997. gads|1997. gadā]]) bija 350 000 kilometru gara.

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=115|ipa=625|ipa-image=Xsampa-F.png|unicode=U+0271|xsampa=F|kirshenbaum=M|sound=labiodental nasal.ogg}}
s vārdā ''komfyr'' ''([[plīts]])''.]]
'''Labiodentāls nazāls līdzskanis''' tiek lietots dažās runātajās [[Valoda|valodās]]. [[IPA]] simbols šai skaņai ir {{IPA|ɱ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>F</tt>. Reizēm IPA tiek lietots <m> ar [[Dentāls līdzskanis|dentālo]] [[Diakritiskā zīme|diakritisko zīmi]]: {{IPA|[m̪]}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 132259-10-0
|      ķīmiskā formula = dažādu ķīmisko<br />elementu maisījums
|              molmasa = 28,965
|              blīvums = 1,2
|  kušanas temperatūra = -216,2 °C
| viršanas temperatūra = -194,3 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu Latvijā|Baldone (nozīmju atdalīšana)|Baldone}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Baldone
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Baldone no Vanagkalna.jpg
| imagesize =
| image_caption = Baldone no Vanagkalna
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Baldones karogs
| image_shield = Baldone COA.svg
| shield_link = Baldones ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 23
| longs = 39
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ķekavas novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type3 =
| subdivision_name3 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991. gads|1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Baldohn}}
| area_total_km2 = 9.5
| area_footnotes = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baldone.lv/lv/baldone/vesture_un_simbolika/ |title=Baldone. Vēsture un simbolika |access-date={{dat|2016|11|22||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161021090741/http://www.baldone.lv/lv/baldone/vesture_un_simbolika/ }}</ref>
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Baldone}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2125
| area_code =
| website = {{url|www.baldone.lv}}
| footnotes =
}}
'''Baldone''' ir pilsēta [[Ķekavas novads|Ķekavas novadā]], 33 km no [[Rīga]]s. Uz Baldoni no galvaspilsētas ved valsts nozīmes autoceļš [[Autoceļš P89|P89]], no kura atzarojas [[autoceļš P91]] tieši uz pilsētu. Cauri Baldonei tek [[Ķekaviņa]]s upīte. Vēsturiski Baldone ietilpusi Zemgalē (senajā Upmales novadā ar centru Mežotnē), bet kopš 1923. gada, kad Baldones pagastu iekļāva Rīgas apriņķī — Vidzemē. Pilsētu no visām pusēm iekļauj [[Baldones pagasts]].

sentences: '''Jonizācijas potenciāls''' jeb '''jonizācijas enerģija''' ir minimālā [[enerģija]], kuru pievadot [[atoms|atomam]] vai [[molekula]]i, kāds no ārējo čaulu [[elektrons|elektroniem]] spēj pārvarēt [[potenciāla barjera|potenciāla barjeru]] un atstāt atomu, kurš kļūst par pozitīvu [[jons|jonu]] (katjonu). Jonizācijas potenciālu pieņemts izteikt [[elektronvolts|elektronvoltos]] (eV). Parasti runā par tā saucamo pirmo jonizācijas potenciālu, kas ir neitrāla, neierosināta atoma jonizācijas potenciāls. Daudzelektronu atomiem iespējami arī otrais, trešais un tālāki jonizācijas potenciāli, kas raksturo elektronu atraušanos no katjoniem ar [[elektriskais lādiņš|lādiņu]] +1, +2 utt.

sentences: {{cita nozīme|profesiju|ciemu Skrundas novadā|Plostnieki (ciems)}}

sentences: '''Taukaudi''' ({{val-la|textus adiposus}}) ir daudzos [[Orgāns|orgānos]] sastopams [[Saistaudi|saistaudu]] veids, ko veido [[taukšūnas|taukšūnu]] kopums. Izšķir divus taukaudu veidus — baltos un brūnos. Šie termini ir nosacīti un atspoguļo šūnu nokrāsas īpašības. Baltie taukaudi plaši izplatīti [[Cilvēks|cilvēka]] organismā, taču brūnie taukaudi sastopami galvenokārt [[Jaundzimušais|jaundzimušiem]] un dažiem [[dzīvnieki]]em ([[grauzēji]]em un ziemojošiem) visas dzīves garumā.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Pagauri
| ģints = Spergularia
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = 20170803Spergularia rubra03.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Spergularia rubra
| suga = Spergularia rubra
| suga_lv = Rožainais pagaurs
}}'''Rožainais pagaurs''' ({{val|la|Spergularia rubra}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Centrāleiropa|Eiropas vidusdaļā]] un [[Vidusjūra]]s reģionā, taču mūsdienās ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Latvijā suga ir sastopama nereti visā valsts teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug [[Tīrums|tīrumos]], atmatās, nezālienēs un ceļmalās, retāk — sausās mežmalās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/spergularia-rubra-l-j-et-cpresl/|title=rožainais pagaurs - Spergularia rubra (L.) J. et C.Presl - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-16}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:Koloniālisms]]
[[Kategorija:Revolūcijas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #334A97
| nos     = ''Hamburger SV''
| logo    =
| pilns   = ''Hamburger Sport-Verein e.V.''
| iesauka = ''Die Rothosen'' (Sarkanbikši)<br>''Der Dinosaurier'' (Dinozaurs)
| pilsēta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
| dib     = 1887
| dib_mēn = 9
| dib_dat = 29
| dib_com =
| stad    = ''[[Volksparkstadion]]''
| ietilp  = 57 000
| prez    = {{flaga|Vācija}} Marsels Jansens
| īpašn   =
| tren    = {{flaga|Vācija}} Tims Valters
| līga    = [[Vācijas futbola 2. Bundeslīga|Vācijas 2. Bundeslīga]]
| sez     = 2021.—2022.
| poz     = 3. vieta
| mediji  = {{URL|https://www.hsv.de/}}
| pattern_la1 = _hamburger2122h
| pattern_b1  = _hamburger2122h
| pattern_ra1 = _hamburger2122h
| pattern_sh1 = _adidaswhite
| pattern_so1 = _hamburgo1617H
| leftarm1    = FFFFFF
| body1       = FFFFFF
| rightarm1   = FFFFFF
| shorts1     = FF0000
| socks1      = 0000FF
| pattern_la2 =
| pattern_b2  =
| pattern_ra2 =
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 =
| leftarm2    =
| body2       =
| rightarm2   =
| shorts2     =
| socks2      =
| pattern_la3 = _hamburger2122t
| pattern_b3  = _hamburger2122t
| pattern_ra3 = _hamburger2122t
| pattern_sh3 = _adidaswhite
| pattern_so3 = _hamburger2122t
| leftarm3    = FF0000
| body3       = FF0000
| rightarm3   = FF0000
| shorts3     = EF0000
| socks3      = EF0000
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Pečora
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Petsjora rivier near Narjan-Mar.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Upe pie [[Narjanmara]]s pilsētas
  | karte             = Bassin de la Petchora.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Ziemeļurālos
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = Barencas jūra
  | baseina_valstis   = Krievija
  | tek_caur          =
  | garums            = 1809
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 130
  | baseins           = 322 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          = [[Usa]], [[Ižma]]
  | sāk_plat_d=62 | sāk_plat_m=11 | sāk_plat_s=52.4 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=59 | sāk_gar_m=27 | sāk_gar_s=12.4 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=68 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=29.6 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=55 | iet_gar_m=06 | iet_gar_s=52.5 | iet_gar_EW=E
}}
'''Pečora''' ({{val|ru|Печора}}, {{val|kv|Печӧра}}, {{val-yrk|Санэро’’ яха}}) ir upe [[Krievija]]s [[Eiropa]]s daļas ziemeļaustrumos, [[Komi Republika|Komi Republikā]] un [[Arhangeļskas apgabals|Arhangeļskas apgabalā]], [[Ņencu autonomais apvidus|Ņencu autonomā apvidū]]. Sākas [[Urāli|Ziemeļurālos]], tek pa [[Pečoras zemiene|Pečoras zemieni]], ietek [[Barenca jūra]]s dienvidaustrumu daļā. Augštece līkumaina un ielejai augsti stāvi krasti. Plašas palienes, upē izveidojušās salas, sēkļi un šķēršļi. Lejpus [[Usa]]s ietekas Pečora kļūst ūdenīga, līdz {{nobr|1,5 km}} plata. {{nobr|130 km}} no jūras gultnes sadalās [[Boļšaja Pečora|Boļšaja Pečorā]] un [[Malaja Pečora|Malaja Pečorā]], pie ietekas [[Pečoras līcis|Pečoras līcī]] veido deltu. Galvenokārt upi veido sniegūdeņi. Palos, maija mēnesī, līmenis ceļas līdz 11 m. Jūras kuģi Pečorā iebrauc līdz [[Narjanmara]]i ({{nobr|110 km}}), upes kuģi līdz [[Ustjuņja]]i ({{nobr|1667 km}}).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Hawke''''' var būt:
* [[Ītans Hoks]] (''Ethan Hawke''; dzimis 1970. gadā) — amerikāņu aktieris, filmu režisors un rakstnieks
* [[Maija Hoka]] (''Maya Hawke''; dzimusi 1998. gadā) — amerikāņu aktrise, modele, dziedātāja un dziesmu autore

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tukāns
| abbreviation = Tuc
| name_latin = Tucana
| RA = 0
| dec = -65
| areatotal = 295
| arearank = 48. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Tuc''
| starmagnitude = 2,87
| neareststarname = ''ζ Tuc''
| stardistance = 28
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Eridāna]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Brahmagupta
|     vārds_orig = ब्रह्मगुप्त
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 598
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram {{dat|670}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Brahmagupta''' ({{val-sa|ब्रह्मगुप्त}}; dzimis {{dat|598}}, miris apmēram {{dat|670}}) bija indiešu [[matemātiķis]] un [[astronoms]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eberhards Zāvari
|     vārds_orig = ''Eberhard Savary''
|         attēls = Eberhard Savary.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = Savariņu muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmiera]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Spriedums''' ir doma, atzinums, ko izsaka [[Teikums|teikumā]], apgalvojuma vai nolieguma formā.<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Spriedums var būt arī tas, ko [[tiesa]] nospriedusi, nolēmusi.<ref>http://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/s/spriedums{{Novecojusi saite}}</ref> Spriedumā var kaut ko apgalvot vai [[Noliegums|noliegt]], paust pārliecību, nodomus, paredzējumus, neizpratni, cildinājumu, nopēlumu, interesi, satraukumu, sajūsmu.<ref name=":0" />

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Artūrs Šopenhauers
|          vārds_orig =Arthur Schopenhauer
|              attēls =Arthur Schopenhauer Portrait by Ludwig Sigismund Ruhl 1815.jpeg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =Portrets "Pasaule kā griba un priekštats" rakstīšanas laikā (''L.S. Ruhl'', 1815)
|             dz_gads =1788
|          dz_mēnesis =02
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Danciga]], [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]]<br />(tagad [[Gdaņska]], {{POL}})
|              m_gads =1860
|           m_mēnesis =09
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtes brīvpilsēta]] (tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =Arthur Schopenhauer Signature.svg
|               skola =[[kantisms]], [[ideālisms]]
|           intereses =[[metafizika]], [[estētika]], [[ētika]], [[fenomenoloģija]], [[morāle]], [[psiholoģija]]
|              idejas =[[griba]], [[pesimisms]]
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Frīdrihs Majers|Majers]], [[Gotlobs Ernsts Šulce|Šulce]], [[Fihte]], [[Šleiermahers]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Platons]], [[Upanišadas]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Gēte]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Benedikts Spinoza|Spinoza]], [[Džordāno Bruno|Bruno]], [[Džons Loks|Loks]], [[Hjūms]], [[Bērklijs]], [[hinduisms]], [[budisms]], [[Jākobs Bēme|Bēme]]
|          ietekmējis =[[Semjuels Bekets|Bekets]], [[Anrī Bergsons|Bergsons]], [[Horhe Luiss Borhess|Borhess]], [[Luicens Egberts Jans Brauers|Brauers]], [[Jakobs Burkharts|Burkharts]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Mihajs Eminesku|Eminesku]], [[Zigmunds Freids|Freids]], [[Džons Grejs|Grejs]], [[Knuts Hamsuns|Hamsuns]], [[Tomass Hārdijs|Hārdijs]], [[Kārlis Roberts Eduards fon Hartmans|fon Hartmans]], [[Hermanis Hese|Hese]], [[Makss Horkheimers|Horkheimers]], [[Žoriss Karls Hūismāns|Hūismāns]], [[Johanness Itens|Itens]], [[Robinsons Džefers|Džefers]], [[Karls Gustavs Jungs|Jungs]], [[Kārlis Krauss|Krauss]], [[Žils Laforgs|Laforgs]], [[Tomass Manns]], [[Gijs de Mopasāns|de Mopasāns]], [[Filips Meinlenders|Meinlenders]], [[Etore Majorana|Majorana]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Kārlis Popers|Popers]], [[Marsels Prusts|Prusts]], [[Gilberts Rails|Rails]], [[Džordžs Santajana|Santajana]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], [[Ervīns Šrēdingers|Šrēdingers]], [[Dailans Tomass|Tomass]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Hanss Vaihingers|Vaihingers]], [[Svāmi Vivekānanda|Vivekānanda]], [[Rihards Vāgners]], [[Oto Veiningers|Veiningers]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Mišels Velbeks|Velbeks]]
|               darbi ="[[Pasaule kā griba un priekštats]]" (''Die Welt als Wille und Vorstellung'', 1819, 1852)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
karabīne (Apvienotā Karaliste, 1866.),
* [[SKS-45]] (PSRS, 1944.),
* [[Type 56]] (Ķīna, 1956.),
* [[Steyr AUG]] (Austrija, 1979.)]]
'''Šaujamierocis''' ir [[ierocis]], kurā [[šāviņš|šāviņa]] izsviešanu no [[stobrs|stobra]] izraisa ķīmiska lādiņa sadegšanā ([[sprādziens|sprādzienā]]) radušos gāzu izplešanās. Tie ir attāluma ieroči un paredzēti uzbrukumam vai aizsardzībai, kā arī [[Medniecība|medībām]], sportam.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klients
| attēls                   = Clientfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Client''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Džoels Šūmahers]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Stīvens Reiters]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Gečels]]
* [[Akiva Goldsmans]]
* (pēc [[Džons Grišams|Džona Grišama]] romāna "Klients" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Tomijs Lī Džonss]]
* [[Breds Renfro]]
* [[Mērija-Luīze Pārkere]]
* [[Entonijs Lapaglija]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Osijs Deiviss]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alcor Films]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|7|20|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/client-1994|title=The Client|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|117,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=client.htm|title=The Client|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Klients''' ({{val|en|The Client}}) ir 1994. gada ASV trillera filma, kas balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džoels Šūmahers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sūzana Sarandona]], [[Tomijs Lī Džonss]], [[Breds Renfro]], [[Mērija-Luīze Pārkere]], [[Entonijs Lapaglija]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Osijs Deiviss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|7|20||bez}}.

sentences: '''Agroekoloģija '''ir viena no [[lauksaimniecība]]s sistēmām, mācība par lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz vidi. Tā ir daudz[[sistemātika|sistemātiska]] pieeja, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Tā vērsta uz [[bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] saglabāšanu un [[pārtikas ražīgums|pārtikas ražīguma]] palielināšanu<ref>Science of Agroecology, homepage, Agroecology, http://www.scienceofagroecology.info/id3.html</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmzemju metāls
|      kārtas skaitlis = 20
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 8
|             4. čaula = 2
|              simbols = Ca
|             atommasa = 40,078
|   valences elektroni = [Ar]4s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kalcijs mēģenē [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un kalcija jonu dotā karmīnsarkanā [[liesma]]s krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,00
|              blīvums = 1550
|  kušanas temperatūra = 1115 K (842 °C)
| viršanas temperatūra = 1757 K (1484 °C)
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Dāvids Lencs
|     vārds_orig = ''Friedrich David Lenz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Dzērbene]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Cēsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1809
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, literāts
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Kristiāns Dāvids Lencs]], māte - Doroteja, dzimusi Neoknapa
|          brāļi = [[Jākobs Mihaels Reinholds Lencs]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kristīne, dzimusi Kelnere
|          bērni = [[Gotlībs Eduards Lencs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Zinātnieks''' (dažreiz saukts arī par '''pētnieku''') ir cilvēks, kurš ir akadēmiski izglītots lietpratējs kādā no [[zinātne]]s nozarēm. Zinātnieki parasti veic [[pētījums|pētījumus]], [[analīze|analizē]] dažādus procesus, veic [[atklājums|atklājumus]], [[eksperiments|eksperimentē]].

sentences: s ģerbonis, ko lietoja arī [[Vidzemes Landrātu kolēģija]].]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ligatne}}
[[Kategorija:Cēsu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Elektrodinamika}}
{{cita nozīme|strāvas nepārtrauktību|pilnās strāvas nepārtrauktību|Pilnās strāvas nepārtrauktības vienādojums}}
'''Strāvas nepārtrauktības vienādojums''' ir

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Kajetura ūdenskritums
| photo          = GuyanaKaieteurFalls2004.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Gajāna#Dienvidamerika
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 10 | lats  = 41 | latNS  = N
| longd = 59 | longm = 28 | longs = 56 | longEW = W
| region         =
| location       = {{GUY}}
| type           =
| elevation      =
| height         = 251
| height_longest = 226
| number_drops   = 1
| width          = 90—105
| average_width  =
| watercourse    = [[Potaro]]
| average_flow   = 660 m³/s
| world_rank     = 123
}}
'''Kajetura ūdenskritums''' ({{val|en|Kaieteur Falls}}) ir [[ūdenskritums]] [[Potaro]] upē [[Gajāna|Gajānā]].<ref>{{PZT|316}}</ref> Tiek uzskatīts par vienu no lielākajiem pēc ūdens plūsmas ({{nobr|660 m³/s}}) viena kritiena ({{nobr|226 m}}) ūdenskritumiem pasaulē.<ref>[https://www.worldwaterfalldatabase.com/index.php/waterfall/Kaieteur-Falls-114 World Waterfall Database. Kaieteur Falls]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Ctenanthe oppenheimiana
| attēls = Never never plant (Ctenanthe oppenheimiana Tricolor) 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Šķirne "''Tricolor''"
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Ktenantes
| ģints = Ctenanthe
| autors = É.Morren) K.Schum.
| suga = Ctenanthe oppenheimiana
| suga_lv = Openheima ktenante
}}'''Openheima ktenante''' (''Ctenanthe oppenheimiana'') ir suga [[Ktenantes|ktenanšu]] ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Brazīlija]],<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:71824-2|title=Ctenanthe oppenheimiana (É.Morren) K.Schum. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-28|language=en}}</ref> taču augs tiek arī plaši audzēts kā [[telpaugs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gardentags.com/plant-encyclopedia/ctenanthe-oppenheimiana/20584|title=Ctenanthe oppenheimiana, Never Never Plant in GardenTags plant encyclopedia|website=GardenTags|access-date=2023-12-28}}</ref> Openheima ktenante ir daudzgadīgs augs, kas aug galvenokārt sezonāli sausajā [[Tropi|tropu]] biomā.<ref name=":0" />

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Katalonija
| official_name           = ''Catalunya''
''Cataluña''
''Catalonha''
| settlement_type         = [[Spānijas autonomie apgabali|Autonomais apgabals]]
| image_flag              = Flag of Catalonia.svg
| image_shield            = Coat of Arms of Catalonia.svg
| shield_size             = 60px
| capital                 = [[Barselona]]
{{Coord|41|23|N|2|11|E}}
| largest_city            = [[Barselona]]
| official_language       = [[katalāņu valoda]]
[[oksitāņu valoda]]
[[spāņu valoda]]
| spoken_language         =
| anthem                  = ''[[Els Segadors]]''
| image_map               = Cataluna in Spain (including Canarias).svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Katalonijas atrašanās vieta Spānijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = [[Spānija]]
| established_title       = Izveide
| established_date        = 988
| established_title2      = Katalonijas Parlaments
| established_date2       = 1283
| established_title3      = ''Generalitat''
| established_date3       = 1359
| established_title4      = Autonomijas statūti
| established_date4       = 1932. gada 9. septembris
1979. gada 18. septembris
2006. gada 9. augustā
| government_footnotes    =
| government_type         = [[Katalonijas Ģeneralitāte]]
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Prezidents
| leader_name             = [[Pere Aragonès]]
| leader_title1           = Likumdevēja vara
| leader_name1            = [[Katalonijas Parlaments]]
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 32114
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    = <ref name="idescat" />
| population_total        = 7448332
| population_as_of        = 2016. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = [http://www.gencat.cat/index_eng.htm Katalonijas valdības mājaslapa]
| footnotes               =
| blank_name             = [[Valsts himna|Himna]]
| blank_info             = ''[[Els Segadors]]''
| blank1_name             = [[Domēna nosaukums|Interneta domēns]]
| blank1_info             = [[.cat]]
| blank2_name             = Katalonijas Parlaments
| blank2_info             = 135 deputāti
| blank3_name             = [[Spānijas kongress|Vietas kongresā]]
| blank3_info             = 47 deputāti (no 350)
| blank4_name             = [[Spānijas senāts|Vietas senātā]]
| blank4_info             = 16 senatori (no 264)
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Galenieks
|     vārds_orig =
|         attēls = Pauls Galenieks.png
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Birzēs, {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīgas apriņķis|Rubas pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 15
|        m_vieta =  {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = Fricis Galenieks
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Galeniece]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = Latvijas Universitāte, LU Botāniskais dārzs, Latvijas Lauksaimniecības akadēmija
|     alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[Botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Latvijas PSR flora
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Pauls Galenieks''' (1891—1962) bija [[latvieši|latviešu]] [[botānika|botāniķis]] un sabiedriskais darbinieks.<ref name="lat">{{LAT e|2|556}}</ref> [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte|Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas]] rektors (1940—1941), LLA Botānikas katedras vadītājs (1950—1960) [[Latvijas Universitāte|Latvijas Valsts Univeritātes]] profesors (1944—1960), [[LU botāniskais dārzs|LU Botāniskā dārza]] direktors (1945—1949).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Anthyllis montana Przelot górski 2019-05-17 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Anthyllis montana''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Anthyllis
| kategorijas =
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Pērkonamoliņi''' ({{Val|la|Anthyllis}}) ir [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtas]] ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], no [[Eiropa|Eiropas]] līdz [[Vidusjūra|Vidusjūrai]] un [[Irāna|Irānai]], un [[Āfrika|Āfrikas]] [[Tropu josla|tropu joslas]] ziemeļaustrumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:21681-1|title=Anthyllis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-12|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Suņu sala
| attēls                   = SunuSala.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Isle of Dogs''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, drāma, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Vess Andersons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Stīens Reilss]]
* [[Džeremijs Dosons]]
* Vess Andersons
| scenārija autors         = Vess Andersons
| galvenajās lomās         =
* [[Braians Krenstons]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Bobs Balabans]]
* [[Greta Gērviga]]
| mūzika                   = [[Kortnijs B. Vinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Studio Babelsberg]]''
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[American Empirical Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|Berlīnes filmu festivāls|2018|3|23|ASV|2018|5|3|Latvija|2018|5|10|Vācija|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018|title=Isle of Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 29, 2018|archive-date={{dat|2018|10|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181004180335/http://www.bbfc.co.uk/releases/isle-dogs-2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|64,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=isleofdogs.htm|title=Isle of Dogs (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|11|20||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Suņu sala"''' ({{val|en|Isle of Dogs}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s animācijas filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Vess Andersons]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Braians Krenstons]], [[Edvards Nortons]], [[Bills Marijs]], [[Skārleta Johansone]], [[Džefs Goldblūms]], [[Bobs Balabans]] un [[Greta Gērviga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|2|15||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences: '''Izglītība''' ir zināšanu apgūšana vai šī procesa rezultāts. Mūsdienās izglītība parasti tiek asociēta ar valsts izstrādātu izglītības saturu un oficiālām, valsts akreditētām, savstarpēji hierarhiski saistītām izglītības iestādēm, kuras kopā veido [[izglītības sistēma|izglītības sistēmu]]. Parasti tiek nodalīta [[formālā izglītība|formālā]] un [[neformālā izglītība]]. Latvijā [[izglītības likums|izglītības likumā]] ir noteikts, ka formālā izglītība ir "sistēma, kas ietver pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības pakāpes, kuru programmu apguvi apliecina valsts atzīts izglītības vai profesionālās kvalifikācijas dokuments, kā arī izglītības un profesionālās kvalifikācijas dokuments".<ref name="izglitibaslikums">{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=50759|title=Izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2022-05-05|language=lv}}</ref> Neformālā izglītība savukārt ir "ārpus formālās izglītības organizēta interesēm un pieprasījumam atbilstoša izglītojoša darbība".<ref name="izglitibaslikums" /> Kad termins izglītība tiek lietots, lai apzīmētu mācīšanos, bez formālās un neformālās mācīšanās tiek izmantots arī apzīmējums "informālā jeb ikdienējā mācīšanās".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/ta/id/222079-par-eiropas-pieauguso-izglitibas-glosarija-terminiem|title=Par "Eiropas Pieaugušo izglītības glosārija" terminiem|last=LZA Terminoloģijas komisija|access-date=2022. gada 5. maijā|date=02.12.2010.}}</ref> Dažkārt zināšanu iegūšanu pašmācības ceļā sauc par [[autodidakts|autodidaktismu]].

sentences: '''Ludzas vēsture''' aptver laika posmu no pirmo iedzīvotāju apmetņu izveidošanās pie [[Lielais Ludzas ezers|Lielā Ludzas ezera]] un [[Ludza]]s miesta izveides pie [[Ludzas pils]] līdz mūsdienām.

sentences:
{{cita nozīme|arhipelāgu|valsti|Zālamana Salas}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Zālamana salas
|attēls              = Korallenriff-Gizo.jpg
|attēla paraksts     = [[Koraļļu rifs]] pie [[Gizo]] salas
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=8|latm=14|lats=0|latNS=S |longd=158|longm=20|longs=0|longEW=E
|platība             = 40 000
|garums              = 1090
|platums             = 200
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Balbi]]
|augstums            = 2715
|salu skaits         = 990
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{PNG}}<br />{{SLB}}
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Honiara]]
|piezīme =
}}
'''Zālamana salas''' ir [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes arhipelāgs [[Melanēzija|Melanēzijā]], rietumos no [[Jaungvineja]]s salas un [[Bismarka arhipelāgs|Bismarka arhipelāga]]. Dienvidos to apskalo [[Zālamana jūra]], ziemeļos — [[Klusais okeāns]]. Arhipelāga divas ziemeļu salas — [[Bugenvila sala]] un [[Buka (sala)|Buka]] ietilpst [[Papua-Jaungvineja]]s valstī, veidojot tur [[Bugenvilas autonomais reģions|Bugenvilas autonomo reģionu]], bet pārējās salas veido [[Zālamana Salas|Zālamana Salu]] valsts pamatteritoriju.

sentences: '''Mezolīts''' ({{val|el|μεσος}} — 'vidējais', ''λιθος'' — 'akmens') jeb '''vidējais akmens laikmets''' bija viens no [[aizvēsture]]s posmiem, [[akmens laikmets|akmens laikmeta]] periods starp [[paleolīts|paleolītu]] un [[neolīts|neolītu]]. [[Eiropa|Eiropā]] mezolīts iesākās ap 10 000 gadu p.m.ē. un ilga līdz apmēram 6000. gadam p.m.ē. Eiropas dienvidos un līdz apmēram 4500. gadam p.m.ē. Eiropas ziemeļos.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Planīcas ieleja
|attēls                 = Julian Alps - mountain3.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skats no Planīcas uz kalniem tās austrumpusē
 | pushpin_map           = Slovēnija
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =46|lat_min =28 |lat_sec =37
|lon_dir =E |lon_deg =13|lon_min =43 |lon_sec =20
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]]
|novietojums            =
|valstis                = {{SLO}}
|ģeo_apgabals           = Jūlija Alpi
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|platība                =
|kalns                  =
|augstums               = 850—870
|pilsētas               = Rateče
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienasgrāmatas]]
[[Kategorija:Memuāru rakstnieki]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =Tīruma lāčauza (pa labi)
|           attēls =Illustration Bromus tectorum0.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Bromus arvensis|Tīruma lāčauza}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Poales
|         rinda_lv =Graudzāļu rinda
|           dzimta =Poaceae
|        dzimta_lv =Graudzāļu dzimta
|            ģints =Bromus
|         ģints_lv =Lāčauzas
|             suga =L. arenarius
|          suga_lv =Tīruma lāčauza
|         binomial =Bromus arvensis L.
}}

sentences: '''Šveices kantoni''' ({{val|fr|Canton Suisse}}, {{val|de|Kanton Schweiz}}, {{val|it|Cantoni della Svizzera}}, {{val|rm|Chantuns da la Svizra}}) ir [[Šveice]]s otrā līmeņa [[Šveices administratīvais iedalījums|administratīvais iedalījums]], kas ir izveidots saskaņā ar Šveices konstitūciju. Šveice sastāv no 26 [[kantons|kantoniem]], kuriem ir piešķirts pašnoteikšanās tiesības. Lai gan Šveici pārvalda centrālā valdība, lielu daļu no funkcijām veic vietējās valdības.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tachina_Grossa.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Tachina grossa|Kāpurmuša}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| iedalījums=
*[[Dunduru infrakārta]] (''Tabanomorpha'')
*[[Dzelkņmušu infrakārta]] (''Stratiomyomorpha'')
*[[Koksnesmušu infrakārta]] (''Xylophagomorpha'')
*[[Mušu infrakārta]] (''Muscomorpha'')
| kategorijas =nē
| binomial = Brachycera <small>([[Macquart]], 1834)</small><ref>[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4200455/ Checklist of the ‘lower Brachycera’ of Finland: Tabanomorpha, Asilomorpha and associated families (Diptera)]</ref>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Martes martes crop.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes martes
| suga_lv = Meža cauna
| izplatība =

sentences:
piesūcināts papīrs]]
'''Halucinogēni''' ir [[psihotropā viela|psihotropo vielu]] grupa, kas izraisa izmaiņas cilvēka [[uztvere|uztverē]], [[domāšana|domāšanā]], [[emocijas|emocijās]] un [[apziņa|apziņā]]. Atšķirībā no citu psihotropo vielu grupām, piemēram, [[stimulanti]]em un [[opioīdi]]em, halucinogēnu galvenā iedarbība neizpaužas kā esošā prāta stāvokļa izmaiņas, bet gan kā jaunu stāvokļu ierosināšana, kas ir pilnīgi citādi nekā ikdienā esošā, parastā apziņa. Šīs stāvokļa izmaiņas bieži var tikt salīdzinātas ar citām neparastām prāta apziņas formām: [[transs|transu]], [[meditācija|meditāciju]] un [[sapnis|sapņiem]].

sentences:
]]
'''[[Inženierģeodēzija]]''' ir [[ģeodēzija]]s zinātnes virziens, ko izmanto inženierizpētes darbos, veicot zemes virsmas un formas mērījumus<ref name="Amelin3"> S.V.Amelin_ M.P.Smirnov_ V.I.Ryazancev i.dr. Ustroistvo_ remont i tekuschee soderjanie jeleznodorojnogo puti. – M_ Transport 1981. – 286 s.</ref> transporta ceļu līniju izmeklēšanā pirms būvniecības, rekonstrukcijas un uzturēšanas darbos, zemes ierīcībā, mežierīcībā, mežizstrādē, videssaimniecībā un aizsardzībā, [[Derīgie izrakteņi|derīgo izrakteņu]] ieguvē u.c.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ne vārda
| operators =
| attēls = Dont Say a Word movie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Gērijs Fleders]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šons Bīns]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Gajs Torijs]]
* [[Dženifera Esposito]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Olivers Plats]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Don't Say a Word''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''NPV Entertainment''
* ''Kopelson Entertainment''
* ''New Regency''
* ''Further Films''
* ''Epsilon Motion Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2001|9|28}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ne vārda"''' ({{Val|en|Don't Say a Word}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gērijs Fleders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šons Bīns]], [[Britānija Mērfija]], [[Gajs Torijs]], [[Džnifera Esposito]], [[Famke Jansena]] un [[Olivers Plats]]. Filma balstīta uz [[Endrū Kleivans|Endrū Kleivana]] tāda paša nosaukuma 1991. gada romānu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Taxidermied_Rhodonessa_caryophyllacea.JPG
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Aythyinae
| apakšdzimta_lv = Nirējpīļu apakšdzimta
| apakšdzimta_r=Nirējpīles
| ģints=Rhodonessa
| ģints_lv=Sārtgalvas pīles
| ģints_r= Sārtgalvas pīle
| suga = Rhodonessa caryophyllacea
| suga_lv = Sārtgalvas pīle
|       binomial = Rhodonessa caryophyllacea
([[John Latham|Latham]], 1790)
|    kategorijas = nē
| sinonīmi=
*''Anas caryophyllacea''
*''Fuligula caryophyllacea''
*''Netta caryophyllacea''
*''Callichen caryophyllaceum''
| izplatība =

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences:
{{cita nozīme|valsti|upi|Moldova (upe)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republica Moldova''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Moldovas Republika
|            valsts_nosaukums = Moldova
|               karoga_attēls = Flag of Moldova.svg
|            karoga_nosaukums = Moldovas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Moldova.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Moldovas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto = Limba noastră-i o comoară
Mūsu valoda ir mūsu bagātība
|                valsts_himna = ''[[Limba Noastra]]''
|               kartes_attēls = Location_Moldova_Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kišiņeva]]
|latd=47 |latm=0 |latNS=N |longd=28 |longm=55 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[rumāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Moldovas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Maija Sandu]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Moldovas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =  [[Dorins Rečans]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = sabrūkot [[Padomju Savienība]]i
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1991|8|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1991|12|25}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 33,843
|               platība_rangs = 139.
|              procenti_ūdens = 1,4
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 2 913 281 {{small|(bez [[Piedņestra]]s)}}
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 133.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 105
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 101.
|                     IKP_PPP = $9,367 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 141.
|          IKP_PPP_per_capita = $2962
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 135.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.767
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 80.
|                        Gini = 33.2
|                   Gini_gads = 2003
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Moldovas leja]]
|                valūtas_kods = MDL
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.md]]
|              tālsarunu_kods = 373
|                    piezīme1 =
|                iso_kods_num = 498
|              iso_kods_alfa2 = MD
|              iso_kods_alfa3 = MDA
}}
'''Moldova''' ({{val|ro|Moldova}}), oficiāli '''Moldovas Republika''' ({{val|ro|Republica Moldova}}), ir valsts Austrumeiropā. Tā atrodas starp [[Rumānija|Rumāniju]] un [[Ukraina|Ukrainu]].

sentences:
'''Zemsliežu pamats''' ir [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] virsbūves sastāvdaļa - montāžas elements, pie kuras attiecināmi: gulšņi, brusas un dzelzsbetona bloki un rāmji, kas kalpo spiediena pārnešanai no [[sliede]]s uz balastu (gulsnis attiecīgi tiek pielietots sliežu ceļam; brusa (pārvedbrusa) — attiecīgi tiek pielietota — [[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedām]], ceļa krustojumiem, kā arī [[Ceļa pinums|ceļa pinumiem]] un [[Ceļa savietojums|savietojumiem]], tilta brusa uz balasta - speciāls pastiprināts gulsnis mākslīgajām būvēm ar balasta klātni) vai metāla tiltiem no sliedes uz tilta garensijām (tā attiecīgi saucas — tilta brusa), bet dzelzsbetona bloki un rāmji ir pielietojami visos iepriekšminētajos gadījumos. Gulsnis no brusas atšķiras pēc savas pielietojuma vietas, kā arī tas parasti ir īsāks un tā šķērsgriezums var būt vai nu tāds pats kā brusai vai, kā ir parasti — mazāks. Brusai var piestiprināt vairāk par diviem sliežu pavedieniem vienlaikus. Izšķir dzelzsbetona vai koka vai metāla gulšņus un brusas. Dzelzs gulšņi un brusas ir reti sastopami. Tomēr pārmiju pārvedās tos bieži pielieto dzelzs brusu elektropiedziņas motora uzstādīšanai asmeņu vai [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņa]] kustīgās serdes pārlikšanai. Pēdējā laikā dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāji aizvien vairāk atsakās no koka gulšņu un brusu pielietošanas, dodot priekšroku dzelzsbetona gulšņu un brusu vispārīgam pielietojumam. Tomēr [[Dzelzceļa līnija|dzelzceļa līnijās]], kurās kapitālais remonts ir veikts krietni sen, koka gulšņu un brusu pielietojums aizvien ir ļoti ievērojams. Dzelzsbetonam un kokam ir atšķirīgs saspiešanas elastīgās deformācijas modulis (dzelzsbetona gulsnim t.i. 30 000 — 40 000 MPa jeb 300 000 — 400 000 kgs/cm2; koka gulsnim šķērsi šķiedrām 500 — 1 000 MPa jeb 5 000 — 10 000 kgs/cm2),<ref name="Dz.bet.gulsni" /> tāpēc dzelzsbetona gulšņos obligāti jālieto gumijas starplika, t.sk. sliežu elektriskās izolācijas nodrošināšanai, bet sliežu ceļa uzturēšanas laikā uz pietiekami svarīgiem ceļiem bojātos koka gulšņus aizvien jānomaina pret koka gulšņiem. Stāvēšanas strupceļos un ceļos ar mazu kustību bieži bojāto koka gulšņu pudurus izretina ar secīgi izkārtotiem dzelzsbetona gulšņiem. Tas palīdz stingri noturēt sliežu ceļa platumu, neskatoties uz pārējiem trūkumiem. Gulšņus un brusas, ņemot vērā sliežu ceļa svarīgumu, izliek ievērojot epīras: 2000 gab./km, 1840 gab./km, 1600 gab./km, attiecīgi tas ir, skaitot pa gulšņu vai brusu garenasīm atkarībā no pielietotās epīras no 500 mm — 625 mm viena no otras. Atbildīgākās vietās, tādās kā: mākslīgās būves ar balasta klātni; līknēs ar nelielu rādiusu jeb projektēto aprēķina nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu sākot no 0,5 m/s2 un uz augšu; kā arī pārmiju pārvedās pielieto tikai lielākās epīras, t.i. tikai 2000 gab./km vai 1840 gab./km jeb attiecīgi mērot pa garenasīm — no 500 mm — 543 mm. Salaidņu ceļā abus gulšņus pirms un pēc salaidnes, mērot pa garenasīm, izvieto tuvāk -  420 mm — 500 vienu no otra. Metāla tiltos ar bezbalasta klātni, brusas vienu no otras izvieto 100 mm — 150 mm attālumā (epīra attiecīgi ir 2000 gab./km un vairāk jeb mērot pa garenasīm attālums 500 mm un mazāks), bet šķērssiju zonā, mērot pa garenasīm, ne tālāk par — 550 mm vienu no otras. Buka, ostu portālceltņu, torņa celtņu, metropolitēna sliežu ceļos (bet ne vienmēr), uz ritošā sastāva apskates grāvjiem, lokomotīvju griezuļiem u.c. lieto pusgulšņus (normāla gulšņa garums dalīts uz pusēm vai mazliet īsāks).

Gadījumos, kad nepieciešams panākt vienmērīgu dinamisko slodžu elastīgo izkliedi, padarīt stabilāku zemsliežu pamatu, aprobežoties ar esošās masas sliežu pielietošanu un nepalielināt sliežu masu, nodrošināt lielu pretestību pārvietojumiem, atteikšanos no biezas šķembu balasta kārtas, nodrošināt ilgu kalpošanas laiku un samazināt remonta izmaksas salīdzinājumā ar gulšņa režģa konstrukciju, izvēlas dzelzsbetona bloku vai rāmju zemsliežu pamatu veidu.

sentences:
s krastā]]
'''Smilšakmens''' ir [[drupiezis]], kas ir veidojies, sacementējoties [[smiltis|smiltīm]]. Smilšakmeņus klasificē pēc graudu sastāva — izšķir kvarca, kvarca-laukšpatu, arkozos, polimiktos un tufogēnos smilšakmeņus. Tāpat tos var klasificēt arī pēc graudu lieluma, ģeoloģiskā vecuma, cementa sastāva un derīgā komponenta.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Aepyornis_maximus.jpg
| att_nosaukums =[[Madagaskaras ziloņputns]] (''Aepyornis maximus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| virskārta =Paleognathae
| virskārta_lv =Paleognati
| kārta=Struthioniforme
| kārta_lv=Strausveidīgie
| dzimta=Aepyornithidae
| dzimta_lv=Ziloņputni
| binomial=Aepyornithidae <small>([[Bonaparte]], 1853)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fantastiskā mīlestība un kur to rast
| attēls                   =  This Beautiful Fantastic.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''This Beautiful Fantastic''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Saimons Abouds]]
| producents               =
* [[Andrea Īrvolino]]
* [[Monika Barsadi]]
* [[Kristīne Aldersone]]
* [[Kami Nahdi]]
* [[Mets Trīdvels]]
* [[Dženifere Levaina]]
* [[Komptons Ross]]
* [[Fils Hants]]
* [[Normans Merijs]]
* [[Iliana Ogilvija Tompsone]]
| scenārija autors         = Saimons Abouds
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Brauna Findlija]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Endrū Skots]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Anna Čanselore]]
* [[Eilīna Deivisa]]
* [[Šeila Henkoka]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Smudge Films]]''
* ''[[Ipso Facto Productions]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|10|29|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beautiful-fantastic-2016|title=This Beautiful Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fantastiskā mīlestība un kur to rast"''' ({{val|en|This Beautiful Fantastic}}) ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Saimons Abouds]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Brauna Findlija]], [[Toms Vilkinsons]], [[Endrū Skots]], [[Džeremijs Ērvins]], [[Anna Čanselore]], [[Eilīna Deivisa]] un [[Šeila Henkoka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|29||bez}}.

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Izopropilamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Propān-2-amīns, 2-propilamīns
|           CAS numurs = 75-31-0
|      ķīmiskā formula = C3H9N
|              molmasa = 59,11
|              blīvums = 690
|  kušanas temperatūra = -95,2 °C
| viršanas temperatūra = 32,4 °C
|        šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Izopropilamīns''' ((CH3)2CHNH2) (2-aminopropāns, 2-propilamīns) ir bāziska [[organiskās vielas|organiska viela]], [[amīns]]. Tas ir bezkrāsains, higroskopisks, ugunsnedrošs šķidrums ar amonjakam līdzīgu smaku. Izopropilamīnu lieto par ķīmiskās rūpniecības izejvielu. Lieto herbicīda [[glifosāts|glifosāta]] iegūšanai.

sentences: '''Reformācija Livonijā''' bija kustība [[16. gadsimts|16. gadsimtā]], kuras mērķis bija reformēt [[katoļu baznīca|katoļu baznīcu]]. Livonijā izplatījās galvenokārt tieši [[Mārtiņš Luters|Mārtiņa Lutera]] paustās idejas un, atdaloties no Romas katoļu baznīcas, nostiprinājās [[Luterisms|luterticība]]. Par Reformācijas sākumu [[Livonija|Livonijā]] tiek uzskatīta [[Andreass Knopke|Andreasa Knopkena]] iecelšana [[Rīgas Svētā Pētera baznīca|Sv. Pētera draudzes]] mācītāja amatā [[1522. gads|1522]]. gadā pretēji domkapitula gribai.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamā prāta grēksūdzes
| attēls                   = Confessions of a dangerous mind.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Confessions of a Dangerous Mind''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, spiegu filma, komēdija
| režisors                 = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents               = [[Endrjū Lazars]]
| scenārija autors         = [[Čārlijs Kaufmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Drū Berimora]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Sems Rokvels]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mad Chance]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|12|31|Ierobežots vietu skaits|2003|1|24|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 109 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/confessions-dangerous-mind-2002|title=Confessions of a Dangerous Mind|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 31, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=confessionsofadangerousmind.htm|title=Confessions of a Dangerous Mind (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 31, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamā prāta grēksūdzes"''' ({{val|en|Confessions of a Dangerous Mind}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska spiegu komēdija, kuras režisors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Citas lomas atveido [[Drū Berimora]], [[Džūlija Robertsa]] un [[Sems Rokvels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|31||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihajs Šube
|     vārds_orig = ''Mihai Șubă''
|         attēls = Suba Mihai.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Mihajs Šube 2007. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1947
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{vieta|Rumānija|Bukareste}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ROM}}
{{GBR}}
{{ROM}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Sliņķu apakškārta
|          platums = 240 px
|           attēls = Bradypus.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = [[Brūnkaklsliņķis]] (''Bradypus variegatus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|       apakšklase = Theria
|    apakšklase_lv = Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
|        virskārta = Xenarthra
|     virskārta_lv = Amerikas placentāļi
|            kārta = Pilosa
|         kārta_lv = Nepilnzobji
|       apakškārta = Folivora
|    apakškārta_lv = Sliņķi
|         binomial = Folivora
(Delsuc, Catzeflis, Stanhope,
 Douzery, 2001)
|      kategorijas = nē
|       iedalījums =
* [[Divpirkstsliņķu dzimta]] (''Megalonychidae'')
* [[Trīspirkstsliņķu dzimta]] (''Bradypodidae'')
}}
'''Sliņķi''' (''Folivora'') ir [[nepilnzobji|nepilnzobju kārtas]] (''Pilosa'') [[apakškārta]]. Tā apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas iedalītas 2 [[dzimta (bioloģija)|dzimtās]] (2 sugas [[divpirkstsliņķu dzimta|divpirkstsliņķu dzimtā]] (''Megalonychidae'') un 4 sugas [[trīspirkstsliņķu dzimta|trīspirkstsliņķu dzimtā]] (''Bradypodidae'')). Sliņķu tuvākie radinieki ir [[skudrlāči]]. Abām grupām ir līdzīga [[nagi|nagu]] anatomija. Apakškārtas zinātniskais nosaukums nozīmē "lapēdāji", kas ir norāde uz sliņķu dzīvesveidu, uz to galveno barību — koku lapām.<ref name=dab/>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Saxifraga granulate|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Saxifragaceae|dzimta_lv=Akmeņlauzīšu dzimta|ģints=Saxifraga|ģints_lv=Akmeņlauzītes|suga=Saxifraga granulata|suga_lv=Sīpoliņu akmeņlauzīte|attēls=Saxifraga granulata 140505.jpg}}
'''Sīpoliņu akmeņlauzīte''' ({{val|la|Saxifraga granulata}}) ir [[akmeņlauzīšu dzimta]]s suga, kas savvaļā sastopama [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija]]s rietumu un centrālajā daļā nereti sastopama [[pļava|pļavās]], upju krastos, skrajos krūmājos un [[kāpa|kāpās]], bet valsts austrumu daļā — ļoti reti.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/saxifraga-granulata-l/|title=sīpoliņu akmeņlauzīte - Saxifraga granulata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-07}}</ref>

sentences: '''Londonas satiksmes nodeva''' (bieži saīsina '''CC''') ir maksa tiem [[Londona]]s autobraucējiem, kuri pārvietojas ar savu [[mehāniskais transportlīdzeklis|mehāniskajiem transportlīdzekļiem]] pa noteiktām [[Londonas satiksmes nodevas zona|Londonas satiksmes nodevu zonām]] (CCZ). Šīs maksas mērķis ir ierobežot privāto automašīnu lietošanu, samazināt [[sastrēgums|sastrēgumus]] un iegūt naudas līdzekļus, kurus pēc tam iegulda [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] attīstībā. Par šādu satiksmes nodevas zonu [[2003. gads|2003]].gada [[17. februāris|17.februārī]] tika pasludināta daļa no [[Centrālā Londona|Centrālās Londonas]]. [[2007. gads|2007]].gada [[19. februāris|19.februārī]] arī [[Rietumlondona|Rietumlondonā]] izveidoja šādas zonas. Lai gan šī nav pirmā šāda veida shēma [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], tā bija lielākā, kad tā tika ieviesta, un joprojām tā ir viena no lielākajām [[pasaule|pasaulē]]. Par 10,50 [[sterliņu mārciņa|sterliņu mārciņu]] samaksu<ref>http://www.tfl.gov.uk/roadusers/congestioncharging/6744.aspx</ref> ir iespējams katru dienu no septiņiem rītā līdz sešiem vakarā iebraukt zonā jebkādiem [[satiksmes līdzeklis|satiksmes līdzekļiem]].

sentences: {{Tilta infokaste|apkalpo=New York City Departament of Transportation|arhitekts=[[Džons A. Roblings]]|atklāts={{dat|1883|5|24}}|atrašanās vieta={{vieta|ASV|Ņujorka}}|attēls=Brooklyn Bridge Postdlf.jpg|augstums=84,3 m|celtniecība=|garums=1825,4 m|koordinātas=|nosauk oriģinālval=''Brooklyn Bridge''|nosaukums=Bruklinas tilts|map=Ņujorka#Manhatana|latNS=N|latd=40|latm=42|lats=20|longEW=W|longd=73|longm=59|longs=47|transporta veids=[[Automašīna]]s, [[Metro]]|šķērso=[[Austrumu upe|Austrumu upi]]}}

sentences: '''Skeletkapi''' ir viens no [[Latvija|Latvijā]] sastopamajiem agrīnā [[dzelzs laikmets|dzelzs laikmeta]] apbedījumu veidiem. Tie veidojušies šādi — pēc tradīcijas ap paredzēto apbedīšanas vietu no akmeņiem tika izlikts aplis, kura vidū noguldīja mirušo saimes vecāko un viņam pāri uzbēra zemi. Tā ar katru jaunu apbedījumu, kad aizgājēju nolika uz iepriekš sabērtā uzkalniņa un atkal apbēra ar zemi, auga arī uzkalniņu augstums.

sentences:
{{Citas nozīmes|dokumentālo filmu|Šķērsiela|Šķērsiela}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Šķērsiela
|    oriģinālnos =
|         attēls = Skersiela.jpg
|        att_izm =
|       paraksts = 2013. gada DVD, kurā iekļautas dokumentālās filmas "Šķērsiela", "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]" un "[[Kapitālisms Šķērsielā]]", vāks
|          žanrs = [[Dokumentālā filma]]
|       režisors = [[Ivars Seleckis]]
|     producents =
|      scenārijs = [[Tālivaldis Margēvičs]]<ref name="letonika" />
|        aktieri =
|         mūzika = [[Ivars Vīgners]]<ref name="letonika" />
|      operators = [[Ivars Seleckis]]<ref name="letonika" />
|        montāža = [[Maija Selecka]]
|        studija = "[[Rīgas Kinostudija]]"
|    izplatītājs =
|       izdošana = {{dat|1988|||N|bez}}
|         ilgums = 89 minūtes<ref name="letonika" />
|         valsts = {{flag|Latvijas PSR}}
|         valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        budžets =
|       ienākumi =
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]"
|           imdb =
}}
.]]
'''"Šķērsiela"''' ir 1988. gada [[Latvijas PSR]] [[dokumentālā filma]], kuras režisors un operators ir [[Ivars Seleckis]]. Filmā ir tikuši uzņemti dažādi [[Šķērsiela (Rīga)|Šķērsiela]]s (iela [[Imanta (Rīga)|Imantā]], [[Rīga|Rīgā]]) iedzīvotāji, tiek vērota viņu ikdiena, iedzīvotāji tiek intervēti.<ref name="filma">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latfilma.lv/d/069/indexLAT.html|title=Šķērsiela|publisher=Latfilma.lv|accessdate={{dat|2014|12|15||bez}}}}</ref>

sentences:
Piena Ceļa, [[Trijstūra galaktika|Trijstūra]] un [[Andromedas galaktika|Andromedas galaktiku]] sadursmei ([[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] koncepcija).]]
'''Lokālā galaktiku grupa''' ir galaktiku grupa, kurā ir vismaz 54 [[galaktika]]s (lielākā daļa no tām ir pundurgalaktikas), tai skaitā [[Piena Ceļš]]. Lokālās galaktiku grupas diametrs sasniedz 10 miljonus [[gaismas gads|gaismas gadu]]. Trīs lielākās Lokālās grupas galaktikas ir Andromedas galaktika, Piena Ceļš un [[Trijstūra galaktika]].

sentences: lietojami sakneņi — [[ingvers|ingvera]], [[galangals|galangala]], [[kurkuma]]s un [[lotosi|lotosa]] sakneņi (no kreisās uz labo).]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Augšaustrija
 | official_name           = ''Oberösterreich''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Hallstatt - Zentrum .JPG
 | imagesize               =
 | image_caption           = Augšaustrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Tirol_and_Upper_Austria.svg
 | image_shield            = Oberoesterreich_Wappen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Linca]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Oberösterreich_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Augšaustrijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 3+15
| p1 = [[Linca]]
| p2 = [[Šteire]]
| p3 = [[Velsa (pilsēta)|Velsa]]
| p4 = <hr />
| p5 = [[Braunavas pie Innas apriņķis]]
| p6 = [[Eferdingas apriņķis]]
| p7 = [[Feklabrukas apriņķis]]
| p8 = [[Freištatas lauku apriņķis]]
| p9 = [[Gmundenes apriņķis]]
| p10 = [[Grīskirhenes apriņķis]]
| p11 = [[Kirhdorfas pie Kremsas apriņķis]]
| p12 = [[Lincas lauku apriņķis]]
| p13 = [[Pergas apriņķis]]
| p14 = [[Rīdas Innkreisā apriņķis]]
| p15 = [[Rorbahas apriņķis]]
| p16 = [[Šerdingas apriņķis]]
| p17 = [[Šteires lauku apriņķis]]
| p18 = [[Urfāras apkaimes apriņķis]]
| p19 = [[Velsas lauku apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 11981.92
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 2995
 | elevation_min_m         = 239
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1490392
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.land-oberoesterreich.gv.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Īrijas Nacionālā galerija
| native_name         = ''Gailearaí Náisiúnta na hÉireann<br/>National Gallery of Ireland''
| image               = National_Gallery_of_Ireland,_Nov_2017.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| alt                 =
| map_type            = Īrija#Eiropa
| map_label = Īrijas Nacionālā galerija
| latd  = 53.340914 | latNS  = N
| longd = 6.252554 | longEW = W
| former_name         =
| established         = 1854. gads
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| type                = [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             = [[Džons Edvards Pidžo]] (John Edward Pigot)
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|https://www.nationalgallery.ie/}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #0000FF
| nos             = ''Ranheim Fotball''
| logo            =
| pilns           = ''Ranheim Fotball''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Tronheima}}
| līga            = 1. divīzija (''OBOS-ligaen'')
| sez             = 2023.
| poz             = 8. vieta
| dib             = 1901
| dib_mēn         = 2
| dib_dat         = 17
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[EXTRA Arena]]''
| ietilp          = 3000
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Norvēģija}} Kore Ingebrigtsens
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|www.ranheimfotball.no/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1=|pattern_b1=_ril17h|pattern_ra1=|pattern_sh1 = _sogndal17a
| leftarm1=0000FF|body1=0000FF|rightarm1=0000FF|shorts1=FFFFFF|socks1=0000FF
| pattern_la2=|pattern_b2=_kristiansund17a|pattern_ra2=|pattern_sh2 = _aalesunds17h
| leftarm2=FFFFFF|body2=FFFFFF|rightarm2=FFFFFF|shorts2=0000FF|socks2=FFFFFF
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Tepenīcas ezers
| attēls       = <!-- tikai attēla nosaukums -->
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Balvu novads]]
| vieta3       = [[Susāju pagasts]]
| map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=13 | plat_s=26 | plat_NS=N
| gar_d=27 | gar_m=36 | gar_s=18 | gar_EW=E
| platība_ha   = 30,9
| garums       = 1,2
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 1,7
| Max_dziļums  = 3,0
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 108,8
| izteka       = [[Vjada]]
| baseins      = <!-- tikai skatli -->
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 3
| pilsētas     = [[Gruzdova]], [[Tepenīca]]
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gāndhīnagara
 | official_name            = ગાંધીનગર, ''Gandhinagar''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Akshardham Gandhinagar Gujarat.jpg
 | image_caption            = Akšardhamas templis Gāndhīnagarā
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = India
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Gudžarāta]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         = Dibināta
 | government_type          = {{dat|1964}}
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 177
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2001
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 195891
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = <!-- auto -->
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 23 | latm = 13| lats = 12| latNS = N
 | longd = 72| longm = 40| longs = 48| longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 382010
 | area_code                = 079
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 81
 | website                  = {{URL|http://www.collectorgandhinagar.gujarat.gov.in/}}
 | footnotes                =
}}
'''Gāndhīnagara''' ({{val|gu|ગાંધીનગર}}, {{val|en|Gandhinagar}}) ir pilsēta [[Indija]]s rietumos, [[Gudžarāta]]s štata galvaspilsēta. Izvietojusies štata austrumos [[Sābarmatī]] upes krastos 23 km uz ziemeļiem no štata lielākās pilsētas [[Amdāvāda]]s. Pilsēta dibināta 1964. gadā ar mērķi uzbūvēt jaunu galvaspilsētu 1960. gadā izveidotajam Gudžarātas štatam. Nosaukta par godu [[Mohandāss Karamčands Gandijs|Mahātmam Gandijam]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gandhinagardiaries.com/gandhinagar |title=Gandhinagar Diaries |access-date={{dat|2014|10|26||bez}} |archive-date={{dat|2014|10|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141023121909/http://www.gandhinagardiaries.com/gandhinagar }}</ref>

sentences: '''Mīts''' ir sens tautas [[izdomājums]] jeb nostāsts par [[dievs|dievu]], [[dievība|dievību]] vai [[varonis|varoņu]] dzīves gaitām, [[pasaules rašanās|pasaules rašanos]], aizvēsturiskiem notikumiem. Termins "mīts" ikdienā tiek lietots kā [[sinonīms]] vārdam "[[leģenda]]", lai gan daudzi speciālisti uzskata, ka ir būtiska atšķirība starp šiem diviem terminiem. Leģenda ir stāsts par kādu neparastu [[Persona|personu]] vai [[Notikums|notikumu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Anilīna struktūrformula	Anilīna molekulas modelis

|ķīmiskā formula=C6H5NH2
|molmasa=93,13
|blīvums=1021,7
|kušanas temperatūra=-6,3 °C
|viršanas temperatūra=184,13 °C
}}
'''Anilīns''' (fenilamīns, aminobenzols) ir [[organiskās vielas|organisks savienojums]] ar ķīmisko formulu C6H5NH2. Sastāvot no benzola gredzena un aminogrupas, tas ir tipisks [[aromātiskie ogļūdeņraži|aromātisko ogļūdeņražu]] atvasinājums. Anilīns ir vienkāršākais aromātiskais [[amīni|amīns]]. Kā vairumam gaistošo amīnu, tam piemīt nepatīkama puvušu zivju smaka. Anilīnu iegūst, reducējot [[nitrobenzols|nitrobenzolu]]. Līdzīgā veidā var iegūt arī anilīna atvasinājumus (aromātiskos amīnus, kam benzola gredzenā ir aizvietotāji). Tīrs anilīns ir caurspīdīgs, bezkrāsains šķidrums, tas gaisā oksidējas un ar laiku kļūst brūngans. Oksidējot anilīnu, iegūst dažādas [[organiskās krāsvielas]], tas vienmēr ir bijis galvenais anilīna pielietojums. Anilīns ir vāja bāze.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Standartizācijas vienošanās''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Standardization Agreement'', ''STANAG'') ir [[NATO|Ziemeļatlantijas līguma organizācijas]] (''NATO'') valstīm saistošs līgums, kurš nosaka organizācijas dalībvalstīm vienotu terminoloģiju, tehnisko aprīkojumu un bruņojumu, rīcības kārtību. Vienošanās mērķis ir nodrošināt ''NATO'' dalībvalstīm pilnvērtīgu un efektīvu militāro sadarbību. Pastāv simtiem šādu vienošanos, katra no kurām regulē savu šauru nozari. ''STANAG'' publicē ''NATO'' Standartizācijas pārvalde (''NATO Standardization Office'') angļu un [[Franču valoda|franču valodā]], abās organizācijas oficiālajās valodās.
[[Kategorija:NATO]]

sentences: '''Elektrodinamika''' ir [[Fizika|fizikas]] nozare, kas pēta [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] un [[Elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētisko mijiedarbību]] <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://av-physics.narod.ru/electro.htm|title=Электродинамика|website=narod.ru|access-date=09.04.2021}}</ref>. Elektrodinamika sevī ietver [[Elektrība|elektrības]] un [[Magnētisms|magnētisma]] [[Parādība|parādību]] saistību, [[Elektriskā strāva|elektrisko strāvu]], [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]] <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|year=1985|pages=157.—219|last2=Kolangs|first2=I.|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis|publisher=Zvaigzne}}</ref>.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
'''ZillaKami''' (īstajā vārdā Džuniuss Donalds Rodžerss) ir  ir amerikāņu reperis, dziedātājs un dziesmu autors. Līdzās [[SosMula]] viņš ir hiphopa dueta City Morgue dalībnieks un bijušais 6ix9ine dziesmu autors. Tādas publikācijas kā HotNewHipHop viņu atzīmējušas kā trap metāla pionieri.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://kids.kiddle.co/ZillaKami|title=ZillaKami Facts for Kids|last=hop|first=Hip|last2=Metal|first2=Trap|website=kids.kiddle.co|access-date=2023-10-31|language=en-us|last3=Metal|first3=Nu|last4=Punk|first4=Hardcore|last5=Rapper|last6=Songwriter|last7=Hikari-Ultra|last8=Republic|last9=Morgue|first9=City}}</ref>

sentences: {{Commons cat|Famous horses|Īpaši zirgi}}

sentences: '''Robots''' ir kustīga, programmējama ierīce, kas spēj darboties bez tiešas cilvēka iejaukšanās.

sentences:
]]
'''Tīreļu līdzenums''' ir dabas apvidus [[Viduslatvijas zemiene]]s ziemeļrietumu daļā [[Daugava]]s kreisajā krastā. Stiepjas dienvidaustrumu—ziemeļrietumu virzienā 60 km garumā un līdz 30 km platumā no [[Kaņieris|Kaņiera]]s līdz [[Dimzukalns|Dimzukalnam]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Platība ir 1552 km² (2,4% Latvijas teritorijas). Robežojas ziemeļos ar [[Rīgavas līdzenums|Rīgavas līdzenumu]], rietumos un dienvidos — ar [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumu]], austrumos — ar [[Upmales paugurlīdzenums|Upmales paugurlīdzenumu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilsulfoksīda struktūrformula

Dimetilsulfoksīda molekulas modelis

Dimetilsulfoksīda paraugs
|       citi nosaukumi = DMSO, metilsulfinilmetāns
|           CAS numurs = 67-68-5
|      ķīmiskā formula = С2Н6OS
|              molmasa = 78,13
|              blīvums = 1100,4
|  kušanas temperatūra = 18,5 °C
| viršanas temperatūra = 189 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilsulfoksīds''' (DMSO) ir organisks savienojums, kas pieder pie [[sulfoksīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, mazliet viskozs šķidrums ar specifisku saldenu garšu. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet neattīrīts dimetilsulfoksīds ož pēc [[dimetilsulfīds|dimetilsulfīda]]. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar daudziem citiem [[šķīdinātājs|šķīdinātājiem]]. Samērā higroskopisks. DMSO pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī daudzi neorganiskie [[sāļi]]. Plaši tiek izmantots [[ķīmija|ķīmijā]] un [[medicīna|medicīnā]].

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| attēls = File:Inga Gaile in 2019 02.jpg
| vārds = Inga Gaile
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| nodarbošanās = dzejniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
| periods = kopš 1996
| žanri = dzeja, proza, dramaturģija
| dzīvesbiedrs =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Zivs
| abbreviation = PsA
| name_latin = Piscis Austrinus
| RA = 22
| dec = −30
| areatotal = 245
| arearank = 60. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Fomalhauts
| starmagnitude = 1,16
| neareststarname = ''Lacaille 9352''
| stardistance = 10,74
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Ūdensvīrs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences: '''Laulība''' ir sociāli un juridiski atzīta seksuāla un saimnieciska savienība, parasti starp vīrieti un sievieti.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Trauksmes traucējumi
| diagnosis     = psiholoģiskais novērtējums
| frequency     = 12% gadā<ref name="Lancet2016">{{Žurnāla atsauce|last1=Craske|first1=MG|last2=Stein|first2=MB|date=24 June 2016|title=Anxiety.|journal=Lancet|volume=388|issue=10063|pages=3048–3059|doi=10.1016/S0140-6736(16)30381-6|pmid=27349358|s2cid=208789585}}</ref><ref name=Kess2007>{{Žurnāla atsauce|last= Kessler | display-authors=etal|date=2007 |title= Lifetime prevalence and age-of-onset distributions of mental disorders in the World Health Organization's World Mental Health Survey Initiative |journal= World Psychiatry |volume=6 |issue= 3|pages=168–76|pmid=18188442 |pmc=2174588}}</ref>
| prognosis     =
| medication    = [[Antidepresanti]], [[anksiolītiskie līdzekļi]], [[beta blokatori]]
| treatment     = Dzīvesveida izmaiņas, psihoterapija, medikamenti
| prevention    =
| differential  = [[Hipertireoze]]; [[sirds slimība]]; [[kofeīns]], [[alkohols]], [[kaņepes]] lietošana; atteikšanās no noteiktām zālēm
| risks         = [[Vardarbība pret bērniem]], ģimenes vēsture, [[nabadzība]]
| image         = The Scream.jpg
| causes        = [[Ģenētiskie traucējumi|Ģenētiskie]], vides un psiholoģiskie faktori<ref name=NIH2016>{{Tīmekļa atsauce|title=Anxiety Disorders|url=http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|website=NIMH|access-date=14 August 2016|date=March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160727230427/http://www.nimh.nih.gov/health/topics/anxiety-disorders/index.shtml#pub2|archive-date=27 July 2016}}</ref>
| duration      = > 6 mēneši
| onset         = 15-35 gadi
| symptoms      = Satraukums, ātra sirdsdarbība (tahikardija), trīce
| specialty     = [[Psihiatrija]], klīniskā psiholoģija
| caption       = ''Kliedziens'' ({{val|no|Skrik}}), Edvarda Munka glezna<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links/rss/life-arts/feed//product#axzz1sjsVkL2H|title=So, what does 'The Scream' mean?|date=21 April 2012|work=Financial Times|author=Peter Aspden|archive-url=https://web.archive.org/web/20131014055630/http://www.ft.com/intl/cms/s/2/42414792-8968-11e1-85af-00144feab49a.html?ftcamp=published_links%2Frss%2Flife-arts%2Ffeed%2F%2Fproduct#axzz1sjsVkL2H|archive-date=14 October 2013}}</ref>
| deaths        =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|organismu atjaunošanos|reģenerācija (nozīmju atdalīšana)|reģenerācija}}

sentences:
{{cita nozīme|slēgtām sieviešu akadēmiskajām mūža organizācijām|akadēmiskām vīriešu mūža organizācijām|studentu korporācijas}}
'''Studenšu korporācijas''' ir slēgtas sieviešu akadēmiskās mūža organizācijas. Tās veidojušās sākotnēji kā studenšu organizācijas universitātēs, līdzīgi studentu vīriešu korporācijām. Kamēr lielākajā daļā Eiropas valstu tās sauc par korporācijām (corporations), tikmēr [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] tās dēvē par sororities - no vārda māsa.

sentences:
, [[hurma]], [[jāņogas]] un [[vīnogas]]]]
'''Oga''' ({{val-la|bacca; uva}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=oga&list=&lang=LV |title='' Akadēmiskā terminu datubāze'' |access-date={{dat|2011|07|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924212910/http://termini.lza.lv/term.php?term=oga&list=&lang=LV |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref> ir daudzsēklu [[auglis]] ar sulīgu augļapvalka vidējo (mezokarpu) un iekšējo kārtu (endokarpu).<ref name="lpe">{{LPE|7|278}}</ref>

sentences: '''Sveika, pasaule''' ir [[datorprogramma]], kas izvada uzrakstu "Sveika, pasaule!" (parasti [[angļu valoda|angļu valodā]] "Hello, world!") uz datora [[displejs|displeja]]. Tā kā tā ir viena no vienkāršākajām iespējamajām programmām, to parasti izmanto, lai iesācējiem nodemonstrētu kādas [[programmēšanas valoda]]s pamatsintaksi vai arī lai pārliecinātos, ka valoda vai sistēma darbojas korekti. Uz iekārtām, kam nav displeja, to parasti aizstāj ar programmu, kas dod kāda cita veida signālu, piemēram, ieslēdz [[gaismas diode]]s.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Korno Grande
| Nosaukums2       = ''Corno Grande''
| Translation          =
| Language             =
| Photo            = Corno Grande with paths.jpg
| Paraksts         = Korno Grandes dienvidu nogāze
| Augstums         = 2912
| Relatīvais_augstums = 2476
| karte            = Itālija#Abruco#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 42 |latm= 28 |lats= 12 |latNS= N
| longd= 13 |longm= 34 |longs= 02|longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Itālija}}
| Kalnu grēda      = [[Abruci]]
| Type             =
| Last eruption    =
| First ascent         = Frančesko de Marki, {{dat|1573|8|19}}
}}

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences: {{cita nozīme|atmosfēras daļu, kas redzama no Zemes|metafizisku jēdzienu|debesis (reliģija)}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vecauces muižas pils
| native_name         =
| former_names        = ''Schloss Alt-Autz''
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Vecauce Manor.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = Neogotika
| structural_system   =
| owner               = [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
| current_tenants     = Latvijas Lauksaimniecības universitātes mācību un pētījumu saimniecība "Vecauce"
| location            = {{vieta|Latvija|Dobeles novads|Auce|Akadēmijas iela 11}}
| pushpin_map         =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1841
| completion_date     = 1845
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Frīdrihs Augusts Štīlers]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Pils
|      numurs = 4852
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|10|28|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_izmērs =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela felipei
| suga_lv = Kolumbijas zebiekste
| binomial = Mustela felipei <small>([[Izor]] un [[de la Torre]], 1978)</small>
| izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium retusum sl7.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = T. retusum
| suga_lv = Sīkziedu āboliņš
| binomial = Trifolium retusum (L.)
| sinonīmi =
Trifolium parviflorum (Ehrh.)
| kategorijas = nē
}}
'''Sīkziedu āboliņš''' (''Trifolium retusum'') ir viengadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Sastopams Eiropā un Ziemeļāfrikā.

sentences:
, [[samts]], [[katūns]], [[kalikons]], [[filcs]], [[atlass (audums)|atlass]], [[zīds]], [[maisaudekls]] un [[polikokvilna]]]]
'''Audums''', '''drāna''', '''drēbe''' jeb '''audekls''' ir [[materiāls]], kas galvenokārt tiek izmantots [[trikotāža]]s preču un [[apģērbs|apģērba]] veidošanā. Tas sastāv no tekstilšķiedrām, tas ir, no [[diegs|diegiem]] un [[dzija]]s. Audumu parasti izgatavo [[aušana]]s, [[adīšana]]s, [[tamborēšana]]s, [[mezglošana]]s vai tekstilšķiedru [[presēšana|sapresēšanas]] rezultātā ([[filcs]]). Tekstilšķiedras audumu pagatavošanai tiek iegūtas četros veidos: no dzīvnieku pasaules ([[vilna]], [[zīds]]), no augu pasaules ([[kokvilna]], [[lini]], [[džuta]]), no minerāliem ([[azbests]], [[stiklšķiedra]]) un no sintētiskajiem materiāliem ([[neilons]], [[poliesteris]], [[akrilšķiedra]]).

sentences:
{{citas nozīmes|diennakts daļu|Rītausma (nozīmju atdalīšana)|Rītausma}}
s ostas]]
'''Rītausma''' jeb '''ausma''' ir [[diennakts]] daļa pirms [[saullēkts|sauleslēkta]] un pēc [[nakts]] tumsas. Šajā laikā [[debesis]] kļūst gaišas, jo [[Saules gaisma]] tajās izkliedējas agrāk, vēl pirms uzlec [[Saule]]. Astronomiskā rītausma sākas ar brīdi, kad Saules disks sasniedz 18° lielu leņķi zem novērotāja [[horizonts|horizonta]].

sentences: {{Citas nozīmes|planētas Zeme atmosfēru|Atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mūzikas skaņas
 | oriģinālnos = ''The Sound of Music''
 |      attēls = Sound of music.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mūzikls
 |    režisors = {{vikidati|properties|linked|P57}}
 |  producents = Roberts Vaizs
 |   scenārijs = [[Ernests Lēmans]]
 |     aktieri =
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Elinora Pārkere]]
* [[Ričards Heidns]]
* [[Pegija Vuda]]
* [[Čarmiana Kara]]
 |      mūzika = [[Ričards Rodžerss]]
 |   operators = [[Teds Makords]]
 |     montāža = [[Viljamss Renoldss]]
 |     studija = ''Argyle Enterprises, Inc.''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1965|3|2|ASV}}
 |      ilgums = 174 minūtes
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda = {{vikidati|properties|linked|P364}}
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,2 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|286,2 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mūzikas skaņas"''' ({{val|en|The Sound of Music}}) ir 1965. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāmas filma, kuras producents un režisors ir [[Roberts Vaizs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Endrūsa]] un [[Kristofers Plamers]], kā arī [[Ričards Heidns]], [[Pegija Vuda]], [[Čarmians Kerrs]] un [[Elinora Pārkere]]. Filma ir 1959. gada mūzikla "[[Mūzikas skaņas (mūzikls)|Mūzikas skaņas]]" ekranizācija. Mūzikas autors ir [[Ričards Rodžers]], bet vārdus dziesmām sarakstījis [[Oskars Hammersteins II]]. Filmas scenārijs tapis, izmantojot 1949. gadā [[Marija fon Trapa|Marijas fon Trapas]] uzrakstītās atmiņas par Trapa ģimenes dziedātājiem. Filmas darbība norisinās [[Austrija|Austrijā]], kur 1938. gadā Marija fon Trapa ir nosūtīta par auklīti atvaļināta flotes virsnieka bērniem.

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=116 + 408|ipa-text=n̪|ipa-image=Xsampa-n_d.png|ipa-entity=n&#810;|unicode=nav|xsampa=n_d|kirshenbaum=n<nowiki>[</nowiki>|sound=}}
Balsīgs '''dentāls nazālais līdzskanis''' ir pietiekoši plaši izplatīts [[līdzskanis]], tai skaitā [[latviešu valoda]]s "n", kā arī [[Somu valoda|somu]], [[Poļu valoda|poļu]], [[Krievu valoda|krievu]] un citās valodās.

sentences:
[[File:Themeeting.jpg|thumb|"Sapulce" (''Sammankomsten, Ester Almqvist'')]]
'''Pulcēšanās brīvība''' ir tiesības piedalīties miermīlīgajās sapulces un tās organizēt. Pulcēšanās brīvība ir [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību]] apakšnozare, kas pieder pie politisko un pilsonisko tiesību kategorijas.

sentences:
{{Mēneši}}
{| class="toccolours" style="float:right; margin-left: 1em; text-align:center;" cellpadding=2 cellspacing=0
|- style="background-color: #ccccff;"
|[[Marts|<<]]
|colspan="5" style="text-align: center;"| '''Aprīlis'''
|[[Maijs|>>]]
|- style="background-color: #ccccff; border: none;"
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Ot
|width="14%"| Tr
|width="14%"| Ce
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Se
|width="14%"| Sv
|-
|        ||        ||        ||[[1. aprīlis|1]]||[[2. aprīlis|2]]||[[3. aprīlis|3]]||[[4. aprīlis|4]]
|-
|[[5. aprīlis|5]]||[[6. aprīlis|6]]||[[7. aprīlis|7]]||[[8. aprīlis|8]]||[[9. aprīlis|9]]||[[10. aprīlis|10]]||[[11. aprīlis|11]]
|-
|[[12. aprīlis|12]]||[[13. aprīlis|13]]||[[14. aprīlis|14]]||[[15. aprīlis|15]]||[[16. aprīlis|16]]||[[17. aprīlis|17]]||[[18. aprīlis|18]]
|-
|[[19. aprīlis|19]]||[[20. aprīlis|20]]||[[21. aprīlis|21]]||[[22. aprīlis|22]]||[[23. aprīlis|23]]||[[24. aprīlis|24]]||[[25. aprīlis|25]]
|-
|[[26. aprīlis|26]]||[[27. aprīlis|27]]||[[28. aprīlis|28]]||[[29. aprīlis|29]]||[[30. aprīlis|30]]||
|- style="background-color: #ccccff;"
{{!}}colspan="7"{{!}}'''[[2010. gads|2010]]'''
|}
'''Aprīlis''' ({{val|la|Aprilis}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] ceturtais [[mēnesis]]. Aprīlis ir viens no četriem mēnešiem, kurā ir 30 dienas. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sulu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sultekis'' vai ''Velyku mėnuo'' bet mūsdienās — ''balandis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Atmaksāt ar labu
| attēls                   =  Pay it forward ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pay It Forward''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Mimija Ledera]]
| producents               =
* [[Pīters Abramss]]
* [[Roberts L. Levi]]
* [[Stīvens Reiters]]
| scenārija autors         = [[Leslija Diksone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Helēna Hanta]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Heilijs Džoels Osments]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Džons Bon Džovi]]
* [[Džims Kevizels]]
* [[Endžija Dikinsone]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tapestry Films]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Bel-Air Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|10|20|}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/pay-it-forward-2000|title=Pay It Forward|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 15, 2019|archive-date={{dat|2019|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190815121753/https://bbfc.co.uk/releases/pay-it-forward-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=payitforward.htm|title=Pay It Forward (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Atmaksāt ar labu"''' ({{val|en|Pay It Forward}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Ketrīnas Raienas Haidas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Mimija Ledera]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Helēna Hanta]], [[Kevins Speisijs]], [[Heilijs Džoels Osments]], [[Džejs Mors]], [[Džons Bon Džovi]], [[Džims Kevizels]] un [[Endžija Dikinsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|10|20||bez}}.

sentences: '''Agrārā reforma''' ir [[zeme]]s īpašuma sistēmas pārveidošana, kas visbiežāk tiek veikta plašā mērogā izsniedzot valsts zemi vai zemi, ko pirms tam ir atsavinājusi valsts, tās iedzīvotāju privātīpašumā. Agrārā reforma norisinājās pārejot no [[feodālisms|feodālisma]] uz [[kapitālisms|kapitālisma]] sabiedrību.

sentences:
, [[Irāna|Irānā]]]]
'''Hidžābs''' ({{val|ar|حجاب}}, {{izrunā|ħi.d͡ʒaːb}} — ‘priekškars’, ‘aizsegs’) ir aizsedzošs galvas un ķermeņa [[apģērbs]], kuru [[musulmaņi|musulmaņu]] sievietes valkā esot sabiedrībā un atrodoties svešu vīriešu klātbūtnē. Būtībā hidžābs ir [[lakats]], kas nosedz [[mati|matus]], apvijot galvu un kaklu, kā arī pārējo ķermeni, atstājot [[seja|seju]] redzamu. Atsevišķos gadījumos par hidžābu sauc arī tādu apģērbu, kas arī aizsedz seju, bet precīzāk šādu apģērbu sauc par [[nikābs|nikābu]]. Hidžābs ir noteikta garderobes daļa islāmticīgajām sievietēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 | platums = 260px
 | attēls =Sylvia nisoria.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 | att_izmērs = 240px
 | valsts = Animalia
 | valsts_lv = Dzīvnieki
 | tips = Chordata
 | tips_lv = Hordaiņi
 | klase = Aves
 | klase_lv = Putni
 | kārta = Passeriformes
 | kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta = Sylviidae
 | dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 | ģints = Sylvia
 | ģints_lv = Ķauķi
 | suga = Sylvia nisoria
 | suga_lv = Svītrainais ķauķis
 | binomial = Sylvia nisoria <small>([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1792)</small>
 | kategorijas = nē
}}
'''Svītrainais ķauķis''' (''Sylvia nisoria'') ir maza auguma [[ķauķu dzimta]]s (''Sylviidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputns]], kas ligzdo [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumos, ziemo [[Āfrika]]s austrumos.<ref name=iuc/> Svītrainajam ķauķim ir divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/sylvias/ World Bird List: Sylviid babblers, parrotbills & white-eyes]</ref>

sentences: '''Novgorodas slaktiņš''' notika [[Veļikijnovgoroda|Novgorodas]] pilsētā [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā no [[1570]]. gada 9. janvāra līdz 12. februārim.

sentences:
{{interviki+}}
{{atsauces+}}
'''Valsts''' ir pēdējā [[sabiedrība]]s attīstības stadija [[Elmans Sērviss|Elmana Sērvisa]] izstrādātajā sociālās attīstības modelī.

sentences: [[Elementārā aritmētika]] aptver tās [[aritmētika]]s tēmas, kas parasti tiek mācītas pamatskolā un vidusskolā.

sentences: '''Debess ekvators''' ir [[debess sfēra]]s lielais riņķis, kura [[plakne]] ir perpendikulāra [[pasaules ass|pasaules asij]] un sakrīt ar [[Zeme]]s [[ekvators|ekvatora]] plakni. To var definēt arī kā [[ekvators|ekvatora]] projekciju debesīs<ref>[http://scienceworld.wolfram.com/astronomy/CelestialEquator.html Celestial Equator]</ref>. Debess ekvators sadala debess sfēru ziemeļu un dienvidu puslodē. Zemes rotācijas [[ass slīpums|ass slīpuma]] dēļ debess ekvators atrodas apmēram 23,439° leņķī pret [[ekliptika]]s plakni.

sentences:
]]
'''Nacionālais polāro pētījumu institūts''' ({{val|ja|国立極地研究所}}; bieži izmantota [[abreviatūra]] '''NIPR''' no iestādes [[angļu valoda]]s nosaukuma ''National Institute of Polar Research'') ir [[Japāna]]s galvenā [[Arktika|arktiskos]] un [[Antarktika|antarktiskos]] pētījumus koordinējošā institūcija.

sentences: {{cita nozīme|valodniecības jēdzienu|grupas "Līvi" dziesmu|Dzimtā valoda (dziesma)}}

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par [[datortīkli]]em.
{{Commonscat|Computer networks}}

sentences: '''Semba''' jeb '''Sambija''' ({{val|la|Sambia}}, {{val|de|Samland}}) bija viena no [[Prūši|prūšu]] zemēm, kas atradās [[Sembas pussala|Sembas pussalā]], kas atradās mūsdienu [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] [[Baltijskas rajons|Baltijskas]], [[Zeļenogradskas rajons|Zeļenogradskas]], [[Svetlogorskas rajons|Svetlogorskas]], daļēji [[Gurjevskas rajons|Gurjevskas]] un [[Poļeskas rajons|Poļeskas rajona]] teritorijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls               =

Meskalīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula      = C11H17NO3
|citi nosaukumi       = 2-(3,4,5-trimetoksifenil)etilamīns
3,4,5-trimetoksifenetilamīns
|CAS numurs           = 54-04-6
|molmasa              = 211,26
|blīvums              = 1070
|kušanas temperatūra  = 35—36 °C<ref>[http://www.druglead.com/cds/mescaline.html Mescaline], druglead.com. Atjaunots: {{dat|2011|09|24}}. {{angliski}}</ref>
|viršanas temperatūra = 321,7 °C<ref>[http://www.chemnet.com/cas/en/54-04-6/3,4,5-trimethoxyphenethylamine-%5B54-04-6%5D.html 54-04-6 3,4,5-trimethoxyphenethylamine] {{angliski}}</ref>
|šķīdība ūdenī        =
}}

sentences: '''Mijindukcija''' jeb '''savstarpējā indukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās vienā kontūrā, kad mainās [[strāvas stiprums]] citā kontūrā. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] īpašs gadījums. Mijindukcija ir iespējama tad, ja kontūrs aptver daļu no cita kontūra strāvas radītās [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskās plūsmas]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Traunas ezers
|attēls=Aerial image of the Traunsee (view from the south).jpg
|paraksts=
|map = Austrija
| plat_d=47 | plat_m=52 | plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=13 | gar_m=48 | gar_s=0 | gar_EW=E
|vieta={{AUT}}
|platība=24,5
|garums=12
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=191
|tilpums=
|augstums_vjl=423
|izteka=[[Trauna]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Ēbenzē]], [[Gmundene]]
}}
'''Traunas ezers''' ({{val|de|Traunsee}}), arī '''Gmundenes ezers''' (''Gmundner See''), ir kalnu [[ezers]] [[Austrija|Austrijā]], [[Augšaustrija]]s zemē, Austrijas dziļākais ezers. Populārs tūrisma objekts.

sentences: {{cita nozīme|Bībeles personāžu|citām nozīmēm|Ārons (nozīmju atdalīšana)}}

sentences: '''Kušanas temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] kūst (paaugstinot temperatūru) vai kristalizējas (pazeminot temperatūru). Tīrām, kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti ir konstants lielums. [[Amorfa viela|Amorfās vielas]] ([[piķis]], [[stikls]]) kūst un sacietē temperatūru intervālā (tām nav vienas noteiktas kušanas temperatūras). Kristāliskai vielai kušanas temperatūrā pastāv līdzsvars starp cieto un šķidro fāzi.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 34
|lv = Trīsdesmit četri
}}
'''34''' ('''Trīsdesmit četri''') ir [[naturāls skaitlis]], kurš atrodas starp skaitļiem [[33 (skaitlis)|33]] un [[35 (skaitlis)|35]].
{{commons|34}}
== Zinātne ==
* [[Selēns|Selēna]] [[atomskaitlis]]
== Citas nozares ==
* +34 ir [[Spānija]]s tālsarunu kods
* [[34. gads]]
* Pēc Gregora kalendāra gada 34. diena ir [[3. februāris]]
* 2012. gada 21. augustā 34 gadu vecumā nomira līdz šim vecākais zināmais lielais panda Baobao
{{Skaitļu nosaukumi}}
{{Matemātika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Skaitļi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Valdzinot Eimiju
 | oriģinālnos = ''Chasing Amy''
 |      attēls = Chasing Amy film.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Kevins Smits]]
 |  producents = [[Skots Mosjērs]]
 |   scenārijs = Kevins Smits
 |     aktieri =
* [[Bens Afleks]]
* [[Dvaits Jūvels]]
* [[Džeremijs Londons]]
* [[Džeisons Mūvess]]
* [[Džoija Lorēna Adamsa]]
 |      mūzika = [[Deivids Pirners]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[View Askew Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
 |    izdošana = {{dat|1997|4|4||bez}}
 |      ilgums = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chasing-amy-1997|title=Chasing Amy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|250,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chasingamy.htm|title=Chasing Amy (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Valdzinot Eimiju"''' ({{val|en|Chasing Amy}}) ir 1997. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kevins Smits]]. Lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Dvaits Jūvels]], [[Džeremijs Londons]], [[Džeisons Mūvess]] un [[Džoija Lorēna Adamsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|4|4||bez}}.

sentences:
Par cilvēkiem, kas saistīti ar [[sports|sportu]].
{{Commonscat|Sportspeople}}

sentences:
[[Kategorija:Armēnija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Armēnija]]

sentences:
[[Kategorija:Putni| ]]
[[Kategorija:Antarktīdas fauna]]

sentences: '''Ņūtona gredzeni''' ir gredzenveida [[interference]]s joslas, kas novērojamas plānā mainīga biezuma [[gaiss|gaisa]] slānī caurspīdīgas plakanas un nedaudz izliektas (lēcveidīgas) [[virsma]]s vai divu izliektu virsmu saskares punkta apkārtnē. Interferences aina sastāv no gaišiem un tumšiem gredzeniem, ja izmanto monohromatisku gaismas avotu, vai daudzkrāsainiem gredzeniem, ja izmanto nemonohromatisku gaismas avotu.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Honkonga
|attēls              = Hong Kong Island Skyline 201108.jpg
|attēla paraksts     = Skats no  salas ziemeļu gala
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Hong Kong HK Island.svg
|alt=
|position            =
|mark=
|vietējais nosaukums = 香港島
|izvietojums         = Dienvidķīna
|arhipelāgs          =
|latd=22|latm=15|lats=52|latNS=N |longd=114|longm=11|longs=14|longEW=E
|platība             = 80,5
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Viktorijas virsotne
|augstums            = 573,3
|salu skaits         =
|valsts              = Ķīna
|valsts adm vienības tips  = [[Speciālais Administratīvais reģions|SAR]]
|valsts adm vienība        = {{HKG}}
|iedzīvotāji         = 1 289 500
|blīvums             = 16 390
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

sentences:
{{Ievads+}}
'''Latvijas Konfesionāli luteriskās baznīcas''' (KLB) pirmsākumi meklējami 1996. gadā, kad domstarpībās par to, kādai jābūt attieksmei pret [[Vienprātības grāmata|Vienprātības grāmatā]] apkopotajām [[luterticība|luteriskajām]] ticības apliecībām, dažas [[Latvijas evaņģēliski luteriskā baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas]] draudzes pameta šo baznīcu un nodibināja neatkarīgas draudzes. 1997. gadā šīs draudzes tika reģistrētas ar [[Augsburgas ticības apliecība]]s – pirmās luterāņu [[ticības apliecība]]s – vārdu.

sentences: 1910. gadā [[impresionisms|impresionisma]] stilā ar [[eļļas glezniecība|eļļas krāsām]] uz audekla gleznotais darbs "Ziema"]]

sentences:
{{Ģerboņa infokaste
|nosaukums=Luksemburgas ģerbonis
|attēls=Coat of arms of Luxembourg.svg
|attēla_platums=200
|vidējais=Coat of arms of Luxembourg (Middle).svg
|vidējais_platums=150
|vidējais_paraksts=Luksemburgas vidējais ģerbonis
|mazais=Coat of arms of Luxembourg (Lesser).svg
|mazais_platums=80
|mazais_paraksts=Luksemburgas mazais ģerbonis
|īpašnieks=
|ieviests=[[1974. gads|1974]]
|pušķis=
|vainags=
|ķivere=
|vairogs=
|turētāji=
|pamatne=
|devīze=
|ordeņi=
|citi_elementi=
|agr_versijas=
|lietojums=
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka jodīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = cinka(II) jodīds
|           CAS numurs = 10139-47-6
|      ķīmiskā formula = ZnI2
|              molmasa = 319,22
|              blīvums = 4740
|  kušanas temperatūra = 446 °C
| viršanas temperatūra = 1150 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 450 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Cinka jodīds''' ir [[cinks|cinka]] un [[jods (elements)|joda]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]], kas uzskatāms par [[jodūdeņražskābe]]s cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ([[oktaedrs|oktaedriskas]] formas<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> [[kubiskā singonija|kubiskās singonijas]]<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 471. lpp. {{krieviski}}</ref> kristāli), kas [[gaisma]]s iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek [[hidrolīze]] un veidojas [[cinka hidroksīds]]. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst [[glicerīns|glicerīnā]].

sentences:
[[Dipnojas|dipnoju]] parasfenoīdi]]
'''Parasfenoīds''' ir [[segkauls]] daudzu [[Mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[Galvaskauss|galvaskausos]]. Tas ir nepāra kauls, kas atrodas uz [[Aukslējas|auklsēju]] viduslīnijas. Daudziem [[rāpuļi]]em un [[putni]]em tas saaug ar [[smadzeņu kārba]]s endohondrālo (skrimšļa) bazisfenoīdo kaulu, izveidojot kaulu, zināmu kā [[parabazisfenoīds]]. Agrīnajiem [[zīdītāji]]em ir sastopams neliels parasfenoīds, taču pārsvarā tā funkciju nomainīja [[Lemesis (kauls)|lemeša kauls]]. [[Placentāļi]]em zīdītājiem un [[Bezkājainie abinieki|bezkājainajiem abiniekiem]] parasfenoīds ir zudis.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Akūts koronārais sindroms
| image           = File:Heart attack diagram.png
| caption         = Vainagartēriju aizsprostojums
| field           = [[Kardioloģija]]
| symptoms        =
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           =
| causes          =
| risks           =
| diagnosis       =
| differential    =
| prevention      =
| treatment       =
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       =
| deaths          =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Vairogs (nozīmju atdalīšana)|Vairogs}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vairogs
| abbreviation = Sct
| name_latin = Scutum
| RA = 18
| dec = -10
| areatotal = 109
| arearank = 84. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Sct''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''α Sct''
| stardistance = 174
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 90
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Holts''' var būt:

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Martvili
| official_name            = მარტვილი
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Martvili monastery.jpg
| image_caption            = Martvili klosteris
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Martvili municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1982
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 4425
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,6%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 24|lats= 50|latNS=N
| longd= 42|longm= 22|longs= 40|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 3100
| area_code                = +995 418
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 170
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Martvili''' ({{val|ka|მარტვილი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mharē, [[Martvili municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumos [[Kolhidas zemiene]]s ziemeļaustrumu malā [[Egrisas grēda]]s pakājē starp Abašas un Nogelas upēm {{nobr|281 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Brekši
|attels             =
|paraksts           = [[Brekšu iela]]
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,039 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 751 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[16. autobusu maršruts (Rīga)|16.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/breksi/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Alkaloīdi''' — [[slāpeklis|slāpekli]] saturošas, galvenokārt augu izcelsmes organiskas vielas. Alkaloīdus klasificē pēc slāpekļa bāzes vai pēc izcelsmes. Alkaloīdiem ir spēcīga fizioloģiska iedarbība uz [[cilvēks|cilvēku]] un [[dzīvnieki]]em. [[Augi]]em tie kalpo kā aizsardzība pret [[zālēdāji]]em un arī kā organiskā slāpekļa rezerve [[šūna|šūnās]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētās Annas baznīca
| native_name           = ''Šv. Onos bažnyčia''
| image                 = St. Anne's Church Exterior 3, Vilnius, Lithuania - Diliff.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 40 | lats  = 59 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 17 | longs = 36 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| consecration_year     =
| status                =
| architect             =
| architecture_style    = [[Gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1500
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
<mapframe text="Viļņas Annas katoļu baznīca" width=260 height=320 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q937290"
}
</mapframe>
'''Viļņas Svētās Annas baznīca''' ({{val|lt|Šv. Onos bažnyčia}}) ir [[Romas katoļu baznīca]] [[Viļņa]]s [[Senamestis|vecpilsētā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Viens no ievērojamākajiem pieminekļiem Viļņas vecpilsētā. Ēkas celtniecība tikusi pabeigta ap 1495.—1500. gadu, celta [[Gotika|gotikas]] stilā. Baznīcas fasāde palikusi gandrīz neskarta kopš uzcelšanas laika.

sentences: '''Neeiklīda ģeometrija''' ir jebkura ģeometriska sistēma, kas atšķiras no [[Eiklīda ģeometrija]]s. Pazīstamākās neeiklīda ģeometrijas ir [[sfēriskā ģeometrija]], [[Lobačevska ģeometrija]] jeb hiperboliskā ģeometrija un [[Rīmana ģeometrija]] jeb eliptiskā ģeometrija.

sentences: {{cita nozīme|māju|par spāņu uzvārdu|Vilja}}

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Cesvaines rajons]]
[[Kategorija:Gulbenes apriņķis]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[File:First photo from space.jpg|thumb|Pirmos attēlus no kosmosa uzņēma [[V-2 raķete]]s lidojumā, ko ASV palaida 1946. gada 24. oktobrī]]
'''Satelītuzņēmums''' ir [[Zeme]]s virsmas attēls, kas uzņemts no kosmosa ar [[Satelīts|satelīta]] palīdzību. Ar šo attēlu palīdzību cilvēki var sastādīt [[Karte (kartogrāfija)|karte]]s un pētīt vai izzināt dažādas pasaules vietas.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{iw+}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}

sentences:
{{Starptautiska vieglatlētikas turnīra infokaste
|Nosaukums=Bostonas maratons
|Logo=Looking west. Downtown Natick, MA.jpg
|Izmērs=300px
|Name= maratons
|Norises vieta={{vieta|ASV|Bostona}}
|Laiks=parasti trešā aprīļa pirmdiena (Patriotu diena)
|Tips=urbānā skriešana
|Dalībnieki=
|Disciplīnas=[[maratons]], [[pusmaratons]], 5 km,
|Rekordi=
'''Maratons:'''

Vīriešu: '''2:03:02''' (2011)
{{flaga|Kenija}} [[Džefrijs Mutai]]

Sieviešu: '''2:19:59''' (2014)
{{flagicon|ETH}} [[Byuzuneša Deba]]

'''Pusmaratons:'''

Vīriešu:
Sieviešu:
|Optional caption=2006. gada Bostonas maratons
|atjaunots=10.04.2023.}}

sentences: '''Alus piens''', '''siltalus''', '''karsēklis''' jeb '''bieķēzis''' (no {{val|de|Bierkäse}} — 'alus siers') ir [[dzēriens]], ko gatavo savārot vai sajaucot kopā karstu [[piens|pienu]] ar [[alus|alu]], reizēm iedrupinot iekšā arī [[maize|maizi]]. Dzēriens dažkārt arī saukts par '''tirgus alu''', jo to mēdza gatavot no iepriekšējā dienā tirgū pirkta alus.<ref name="Dumpe">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālā piensaimniecība |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/#panel:pp%7cissue:640341%7cpage:187 |author=Linda Dumpe |year=1998 |publisher=[[Latvijas vēstures institūta apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-60-172-4 |pages=183.—184 |access-date={{dat|2020|01|27||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q20111975}}
'''2016. gada Milāna—Sanremo''' bija viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskās riteņbraukšanas sacensības]], kas 2016. gada 19. martā notika [[Itālija|Itālijā]]. Tā bija 107. reize, kad notika [[Milāna—Sanremo]] sacensības, ceturtās sacensības [[2016. gada UCI WorldTour|2016. gada UCI ''World Tour'']] kalendārā un pirmās no viendienas sacensībām.<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Wynn|first1=Nigel|title=UCI WorldTour calendar 2016|url=http://www.cyclingweekly.co.uk/news/latest-news/uci-worldtour-calendar-2016-193076|website=[[Cycling Weekly]]|publisher=[[Time Inc. UK]]|accessdate=20 February 2016|archivedate=6 November 2015}}</ref> Tas bija arī pirmais no sezonas klasiku "pieminekļiem".

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propionskābes struktūrformula

Propionskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2COOH
|molmasa=74,08
|blīvums=990
|kušanas temperatūra=-21 °C (252 K)
|viršanas temperatūra=141 °C (414 K)
}}
'''Propionskābe''' (etānkarbonskābe, propānskābe, CH3CH2COOH) pieder pie piesātinātajām vienvērtīgajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Propionskābe ir trešā vienkāršākā karbonskābe. Propionskābe ir caurspīdīgs šķidrums ar asu smaku. Līdzīgi [[etiķskābe]]i, propionskābes molekulas veido dimērus. Propionskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''propionātiem'''.

sentences:
[[Kategorija:Trīsciems]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Trīsciems]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Laktīda struktūrformula

(''R,R'')-laktīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = dilaktīds
|           CAS numurs = 4511-42-6 [(''S,S'')-laktīds]
25038-75-9 [(''R,R'')-laktīds]
13076-19-2 [''(R,S'')-laktīds jeb ''mezo''-laktīds]
26680-10-4 [visu 3 izomēru maisījums]
|      ķīmiskā formula = С6Н8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 95—97 °C
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas par pienskābi
|                 citi =
}}
'''Laktīds''' (С6Н8O4) ir [[pienskābe]]s cikliskais divkāršais [[esteri]]s (atšķirībā no [[laktoni]]em, laktīda tipa savienojumi satur ciklā nevis vienu, bet divus estera grupējumus). Laktīds ir kristāliska viela bez krāsas un smaržas. Laktīda nosaukums radies no pienskābes nosaukuma ({{Val-la|lac (lactis)}} — '[[piens]]'). Par laktīdiem sauc arī citus savienojumus ar divām estera grupām ciklā.

sentences:
ar komentāriem Dēvanāgarī rakstā (18. gadsimts)]]
'''Dēvanāgarī''' ({{val|sa|देवनागरी}}, [[SSTA]]: {{IAST|Dēvanāgarī}}) ir rakstības sistēma, ko lieto atsevišķi vai kopā ar citām rakstu sistēmām vairākās [[Indijas valodas|Indijas valodās]], ieskaitot [[Sanskrits|sanskritu]], [[hindi]], [[Marathu valoda|marathu]], [[Sindhu valoda|sindhu]], [[Bihāri valodas|bihāri]], [[Bhili valoda|bhili]], [[Marvaru valoda|marvaru]], [[Konkanu valoda|konkanu]], [[Bhodžpūru valoda|bhodžpūru]], [[Nepāliešu valoda|nepāliešu]], [[nevaru valoda]] [[Nepāla|Nepālā]] un dažreiz [[Kašmiriešu valoda|kašmiriešu]] un [[Romāni valoda|romāni]] valodā. Raksta un lasa no kreisās uz labo pusi, tāpat kā [[latviešu valoda|latviešu valodā]].

sentences:
— sengrieķu arhitektūras paraugs]]
'''Arhitektūra''' ({{val|la|architectura}}, no {{val|grc|ἀρχι-}}, ''archi-'' — ‘galvenais’, {{gree|τέκτων}}, ''tektōn'' — ‘celtnieks’) ir [[māksla]]s veids, kas rada telpisku vidi, kurā notiek [[cilvēks|cilvēka]] dzīves procesi. Tā ir arī [[celtne|celtņu]] un dabas objektu kopums, kas veido šo vidi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noskaņojums mīlēt
| operators = * [[Kristofers Doils]]
* [[Marks Lī Pinbins]]
| attēls = In the Mood for Love movie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, romantika
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = Vans Dzjavei
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Megija Čuna]]
* [[Tonijs Luns]]
| mūzika = [[Maikls Galaso]]
| oriģinālnos = ''花樣年華''
| studija = * ''Jet Tone Production''
* ''Paradis Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Block 2 Pictures''
* ''Océan Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|9|29|Honkonga}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{HKG}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1868924417/weekend/|title=
In the Mood for Love |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noskaņojums mīlēt"''' ({{Val|zh|花樣年華}}, {{Val|en|In the Mood for Love}}) ir 2000. gada [[Honkonga]]s un [[Francija]]s kopražojuma romantiska [[drāma]]s filma, kuras režisors, scenārists un producents ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Megija Čuna]] un [[Tonijs Luns]]. "Noskaņojums mīlēt" ir neformālās Vana triloģijas otrā filma, pēc filmas ''[[Days of Being Wild]]'' (1990) un pirms filmas "[[2046 (filma)|2046]]" (2004).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nozieguma rēbuss
| attēls                   =  Murder by Numbers film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Murder by Numbers''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Barbets Šrēders]]
| producents               = Barbets Šrēders
| scenārija autors         = [[Tonijs Geitons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Sandra Buloka]]
* [[Bens Čaplins]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Maikls Pits]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Castle Rock Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|4|19|}}
| ilgums                   = 117 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1|title=Murder by Numbers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2019|archive-date={{dat|2019|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190823172103/https://bbfc.co.uk/releases/murder-numbers-2002-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=murderbynumbers.htm|title=Murder by Numbers (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|56,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nozieguma rēbuss"''' ({{val|en|Murder by Numbers}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un producents ir [[Barbets Šrēders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Sandra Buloka]], [[Bens Čaplins]], [[Raiens Goslings]] un [[Maikls Pits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|19||bez}}.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Norvīdžena līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = GrahamIslandCloseup.png
| paraksts     = Norvīdžena līča karte
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                =
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     =
| plat_d= 77| plat_m= 30| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 90| gar_m= 30| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 160
| platums      = 145
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Greiema sala (Nunavuta)|Greiema sala]]
| pilsētas     =
| citas_daļas  =
}}
'''Norvīdžena līcis''' ({{val|en|Norwegian Bay}} — ‘Norvēģu līcis’) ir jūras līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojies [[Karalienes Elizabetes salas|Karalienes Elizabetes salu]] grupas austrumdaļā starp [[Devona (sala)|Devonas]] salu dienvidos, [[Elsmīras sala|Elsmīras salu]] austrumos, [[Aksela Heiberga sala|Aksela Heiberga salu]] ziemeļos un [[Kornvola (sala)|Kornvolas]] salu rietumos.<ref>[https://web.archive.org/web/20040702124253/http://www.bartleby.com/69/39/N05039.html The Columbia Gazetteer of North America.  2000. Norwegian Bay]</ref> [[Kārdigana šaurums]] un [[Hellgeits]] dienvidos līci savieno ar [[Džonsa šaurums|Džonsa šaurumu]] un tālāk ar [[Bafina līcis|Bafina līci]], [[Jūrikas šaurums]] ziemeļaustrumos — ar [[Nansena šaurums|Nansena šaurumu]], [[Masi šaurums]] ziemeļrietumos — ar [[Pīrija šaurums|Pīrija]] un [[Sverdrupa šaurums|Sverdrupa]] šaurumiem, bet rietumos ziemeļos un dienvidos no Kornvolas salas no līča atzarojas [[Hendriksena šaurums|Hendriksena]] un [[Belčera šaurums|Belčera]] šaurumi. Krasti stipri izroboti; līča ziemeļaustrumos Elsmīras salā iestiepjas 120 km garais [[Baumaņa fjords]]. Līča vidū divas lielas salas — [[Greiema sala (Nunavuta)|Greiema sala]] un Bakingema sala. Līcis lielāko daļu gada pildīts ar ledu. Krasti neapdzīvoti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Illustration Plantago major0 clean.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Plantago major|Lielā ceļteka}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Plantaginaceae
| dzimta_lv = Ceļteku dzimta
| suga = P. major
| suga_lv = Lielā ceļteka
| binomial = Plantago major L.
| ģints_lv = Ceļtekas
| ģints = Plantago
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''MetLife Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = zāle
| scoreboard =
| cost = 1,6 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Ņujorkas "Giants"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2010—pašlaik)
[[Ņujorkas "Jets"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]])  (2010—pašlaik)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 82 500
| embedded =
| website = {{URL|https://www.metlifestadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 40
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Metlife stadium (Aerial view).jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Īstraterforda}}
| map_type = Ņujorka
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 48
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2010|4|10||bez}}
| built = 2007—2010
| broke_ground = {{dat|2007|9|5||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 48.7
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 27.7
| longm = 4
| longd = 74
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''MetLife Stadium''''' ir [[stadions]] [[Īstraterforda|Īstraterfordā]], [[Ņūdžersija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komandas [[Ņujorkas "Giants"]] un [[Ņujorkas "Jets"]]. Tas tika atklāts 2010. gadā un, ar 1,6 miljardu [[ASV dolārs|ASV dolāru]] celtniecības izmaksām, tas kļuva par dārgāko stadionu ASV.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Čehijā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
{{Planētas infokaste
| bgcolour     = #A0FFA0
| name         = Plutons
| symbol       =
| image        =
| caption      = Plutons no 766 000 kilometru attāluma (''[[New Horizons]]'' uzņemtais attēls)
| discovery    = yes
| discoverer   = [[Klaids Tombo]]
| discovered   = {{dat|1930|2|18}}
| mp_name      = '''134340 Pluto'''
| mp_category  = [[pundurplanēta]],
[[Transneptūna objekts|TNO]],
[[plutoīds]],
[[Koipera josla|KBO]]
| epoch        = [[J2000]]
| aphelion     = 7 375 927 931 km
49,30503287 [[astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion   = 4 436 824 613 km
29,65834067 AU
| semimajor    = 5 906 376 272 km
39,48168677 AU
| eccentricity = 0,24880766
| inclination  = 17,14175°
11,88° attiecībā pret Saules ekvatoru
| asc_node     = 110,30347°
| arg_peri     = 113,76329°
| period       = 90613,305 dienas
248,09 gadi
| synodic_period = 366,73 dienas
| avg_speed    = 4,666 km/s
| satellites   = [[Plutona pavadoņi|5]]
| physical_characteristics = yes
| mean_radius  = 1 195 km<ref name="Pluto Fact Sheet"/>
0,19 Zemes rādiusi
| surface_area = 1,795{{e|7}} km²
0,033 Zemes virsmas
| volume       = 7,15{{e|9}} km³
0.0066 Zemes tilpuma
| mass         = (1,305 ± 0.007){{e|22}} kg<ref name="Buie06"/>
0,0021 Zemes masas
0,178 Mēness masas
| density      = 2,03 ± 0,06 g/cm³<ref name="Buie06"/>
| surface_grav = 0,58 [[paātrinājums|m/s²]]
0,059 g
| escape_velocity = 1,2 km/s
| sidereal_day = 6,387230 dienas
6 d 9 h 17 m 36 s
| rot_velocity = 47,18 km/h
| axial_tilt   = 119,591 ± 0,014° (attiecībā pret orbītu)<ref name="Buie06">{{Laikraksta atsauce | author = M. W. Buie, W. M. Grundy, E. F. Young, L. A. Young, S. A. Stern | title = Orbits and photometry of Pluto's satellites: Charon, S/2005 P1, and S/2005 P2 | journal = Astronomical Journal | year=2006 | volume=132 | pages=290 | url= http://adsabs.harvard.edu/cgi-bin/nph-bib_query?bibcode=2006AJ....132..290B&db_key=AST&data_type=HTML&format=&high=444b66a47d27727 |id = {{arxiv|archive=astro-ph|id=0512491}}  | doi = 10.1086/504422}}</ref><ref name=inclination>Based on the orientation of Charon's orbit, which is assumed the same as Pluto's spin axis due to the mutual [[tidal locking]].</ref>
| right_asc_north_pole = 133,046 ± 0,014°<ref name="Buie06"/>
| declination = -6,145 ± 0,014°<ref name="Buie06"/>
| albedo = 0,49—0,66 (mainās par 35%)<ref name="Pluto Fact Sheet">{{Tīmekļa atsauce | author = D. R. Williams | title = Pluto Fact Sheet | publisher = NASA | date = September 7, 2006 | url =http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/plutofact.html | accessdate =2007-03-24}}</ref><ref name=Hamilton>{{Tīmekļa atsauce |date=2006-02-12 |title=Dwarf Planet Pluto |publisher=Views of the Solar System |author=Calvin J. Hamilton |url=http://www.solarviews.com/eng/pluto.htm | accessdate=2007-01-10}}</ref>
| magnitude = līdz pat 13,65<ref name="Pluto Fact Sheet"/>
| abs_magnitude = −0,7<ref name=jpldata>{{Tīmekļa atsauce |title=JPL Small-Body Database Browser: 134340 Pluto |url= http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=Pluto |accessdate=2008-06-12}}</ref>
| angular_size = no 0,065" līdz 0,115"<ref name="Pluto Fact Sheet"/><ref>Based on geometry of minimum and maximum distance from Earth and Pluto radius in the factsheet</ref>
| adjectives = Plutonian
| atmosphere = yes
| temperatures = yes
| temp_name1 = [[Kelvins]]
| min_temp_1 = 33 K
| mean_temp_1 = 44 K
| max_temp_1 = 55 K
| surface_pressure = 0,30 [[paskāls|Pa]] (vasaras maksimums)
| atmosphere_composition = [[slāpeklis]], [[metāns]]
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Imperium Romanum Sacrum''<br />''Heiliges Römisches Reich''
|nosaukums_latv_val     = Svētā Romas impērija
|sugasvārds             = Svētās Romas impērijas
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 =
|laikmets               = Viduslaiki
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = Vēlēta monarhija
|
|gads_sākums            = 962
|gads_beigas            = 1806
|
|event_start            = [[Otons I Lielais|Otons I]] tiek kronēts par Romas imperatoru
|date_start             = {{dat|962|2|2}}
|event_end              = [[Francis II Hābsburgs|Francis II]] atsakās no troņa
|date_end               = {{dat|1806|8|6}}
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     = Vidusfranku valsts
|flag_p1                = Karl der Große 800.jpg
|p2                     = Austrumfranku valsts
|flag_p2                = Ludwig der Deutsche.jpg
|s1                     = Reinas konfederācija
|flag_s1                =
|s2                     = Austrijas Impērija
|flag_s2                = Flag of the Habsburg Monarchy.svg
|s3                     = Prūsijas Karaliste
|flag_s3                = Flag of the Kingdom of Prussia (1803-1892).svg
|s4                     = Bavārijas karaliste
|flag_s4                = Flag of Bavaria (striped).svg
|s5                     = Saksijas Karaliste
|flag_s5                = Flagge Königreich Sachsen (1815-1918).svg
|s6                     = Holšteinas hercogiste
|flag_s6                = Holstein Arms.svg
|s7                     = Oldenburgas hercogiste
|flag_s7                = Civil flag of Oldenburg.svg
|s8                     = Hamburga
|flag_s8                = Flag of Hamburg.svg
|s9                     = Reisas—Greicas firstiste
|flag_s9                = Flagge Fürstentum Reuß ältere Linie.svg
|s10                    = Mēklenburgas—Šverīnas hercogiste
|flag_s10               = Mecklenburg Landesflagge zur See Kaiserreich.svg
|s11                    = Zviedru Pomerānija
|flag_s11               = Naval Ensign of Sweden.svg
|s12                    = Hesenes elektorāts
|flag_s12               = Flag of Hesse.svg
|s13                    = Nasavas—Oranžas—Fuldas hercogiste
|flag_s13               = Wappen_Fürstentum_Oranien-Nassau-Fulda.jpg
|s14                    = Valdekas hercogiste
|flag_s14               = Flag of Waldeck before 1830.svg
|s15                    = Saksijas—Veimāras hercogiste
|flag_s15               = State flag of Saxony before 1815.svg
|s16                    = Saksijas—Gotas—Altenburgas hercogiste
|flag_s16               = VlagSGA.svg

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[nacionālais parks|nacionālie parki]]''', kas atrodas '''[[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]]''': [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]]. Kopumā Baltijas valstīs ir 15 nacionālie parki (Igaunijā — 6, Latvijā — 4 un Lietuvā — 5). [[Vilsandi nacionālais parks]] ir vecākais nacionālais parks Baltijas reģionā, jaunākais — [[Rāznas nacionālais parks]] (dibināts 2007. gadā). Lielākais nacionālais parks Baltijas valstu reģionā ir [[Gaujas nacionālais parks]] (917,45 km²), savukārt mazākais — [[Traķu vēsturiskais nacionālais parks]] (82 km²).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox dot-com company
| name = ''Alexa Internet, Inc.''
| logo =
| screenshot =
| caption = <!-- ''Alexa.com'' tīmekļa vietnes ekrānuzņēmums 2014. gadā -->
| url = {{url|http://www.alexa.com}}
| company_type =
| foundation = 1996<ref name=about>{{tīmekļa atsauce|title=About Alexa Internet|url=http://www.alexa.com/company|accessdate=October 9, 2009| archiveurl= https://web.archive.org/web/20091007102542/http://www.alexa.com/company| archivedate= October 7, 2009|deadurl= no}}</ref>
| founders =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
| industry =
| parent = ''[[Amazon]]''
| key_people = Deivs Šerfsijs (viceprezidents)<ref name="Management">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/about/management|title=Management|publisher=Alexa Internet|accessdate=December 24, 2014|archive-date={{dat|2018|12|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181224222653/https://www.alexa.com/about/management}}</ref>
| products =
| alexa = 2102 (2015. gada augusts)<ref name="alexa">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com |title= Alexa.com Site Info |publisher= Alexa Internet |accessdate= August 3, 2015 |archive-date= {{dat|2018|12|24||bez}} |archive-url= https://web.archive.org/web/20181224222651/https://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com }}</ref><!--Updated monthly by OKBot-->
| website_type =
| language = Angļu
| advertising =
| registration = Iespējama
| current_status = Slēgts
| president = Endrū Ramms<ref name="Management"/>
}}
'''''Alexa Internet, Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, ''[[Amazon]]'' meitasuzņēmums. Uzņēmums pazīstams ar savu tīmekļa vietni, kurā tika piedāvāta statistika par dažādu [[tīmekļa vietne|tīmekļa vietņu]] apmeklējumu. Šis pakalpojums kopš 2022. gada 1. maija vairs nav pieejams.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.alexa.com/|title=End of Service Notice|website=www.alexa.com|access-date=2022-05-06|archive-date=2009-03-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20090302215553/https://www.alexa.com/}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 86
|             7. čaula =
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rn
|             atommasa = [222]
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Radona noteikšanas komplekts
|  oksidēšanas pakāpes = +2, 0
|  elektronegativitāte = 2,2
|              blīvums = 9,73
|  kušanas temperatūra = 202 K (-71 °C)
| viršanas temperatūra = 211,3 K (-61,7 °C)
}}

sentences:
{|tableborder="1" cellspacing="0" style="float:right; margin: 1em 1em 0.5em 0.5em; border:1px solid #BBBBBB; background:#FBF5DF; text-align:center;" class="toccolours"
|style="padding:0;" class="toccolours"|
|-
|'''''Muļķu kuģis'''''
|-
|'''[[Hieronīms Boss]]''', apm. 1500. g.
|-
|Eļļa, koks, 57,8 × 32,5 cm
|-
|[[Luvras muzejs]], [[Parīze]]
|}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšdelma kauls |
  Latin        = Humerus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray207.png |
  Caption      = Augšdelma kauls no priekšpuses|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Augšdelma kauls''' jeb '''pleca kauls''' ({{val-la|humerus}}) ir [[roka|augšējās brīvās ekstremitātes]] [[kauls]]; tas ir pāra, garais cauruļveida [[kauls]]. Tas savieno [[lāpstiņa|lāpstiņu]] ar [[elkoņa kauls|elkoņa kaulu]] un tam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals (tuvāk ķermenim)
* Kaula ķermenis
* Distālais gals (tālāk no ķermeņa)

sentences: {{Commonscat|Geography of Grenada|Grenādas ģeogrāfija}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Sanc0448 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
|       att_izmērs = 280px
|    att_nosaukums = Ofiūras (''Ophioderma rubicundum'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|       nodalījums = Bilateria
|    nodalījums_lv = Bilaterāļi
|         apakšnod = Deuterostomia
|      apakšnod_lv = Otrmutnieki
|             tips = Echinodermata
|          tips_lv = Adatādaiņi
|        apakštips = Asterozoa
|     apakštips_lv =
|            klase = Ophiuroidea
|         klase_lv = Ofiūras
|         binomial = Ophiuroidea
|      iedalījums  = 2 kārtas:
*  [[Zarotās čūskastes]] (''[[Euryalida]]'')
* [[Īstās čūskastes]] (''[[Ophiurida]]'')
|      kategorijas = nē
}}
'''Ofiūras''' (''Ophiuroidea'') jeb '''čūskastes''' ir [[Adatādaiņi|adatādaiņu]] tipa [[Bentoss|bentisko]] jūras dzīvnieku klase. Nosaukums "čūskastes" nāk no īpatnējā pārvietošanās veida, kad, rāpojot pa jūras grunti, to stari izlokās līdzīgi [[Čūskas|čūskām]]. Tas arī ir ofiūru (''Ophiura'') tulkojums no [[grieķu valoda]]s, kur ὄφις ir čūska, bet οὐρά — [[aste]]. Ofiūras ir pati daudzveidīgākā adatādaiņu klase ar apmēram 2000 sugām, kuru lielāka daļa apdzīvo [[Tropiskā josla|tropiskos]] ūdeņus. [[Fosilijas|Fosilā]] veidā ofiūras ir zinamās no [[apakšējais ordoviks|apakšējā ordovika]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins''' (''Fink von Finkenstein'', 1693-1758) bija [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s politiķis. [[Dobeles pilskunga iecirknis|Dobeles pilskungs]], Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furfurola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H4O2
|molmasa=96,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=-36,5 °C
|viršanas temperatūra=161,7 °C
}}
'''Furfurols''' (no latīņu ''furfur'' — ‘klijas’ + ''oleum'' — ‘eļļa’) (furān-2-karbaldehīds, α furilaldehīds, C5H4O2) tīrā veidā ir bezkrāsains [[šķidrums]] ar mandeļu smaržu. Reaģējot ar gaisa skābekli, tas kļūst dzeltens. Furfurols ir heterociklisks aromātiskais [[aldehīds]] (satur [[furāns|furāna]] ciklu).

sentences:
{{infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| titleclass = fn org
| title      = {{{zoo_name|{{PAGENAME}}}}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Edvards Ratnieks

sentences: '''Sālsezers''' ir [[ezers]], kura [[ūdens|ūdenim]] ir augstāka sāļu (gk. [[nātrija hlorīds]]) un citu minerālu koncentrācija nekā vairumam ezeru. Bieži par sālsezeru uzskata ezeru, kur viens litrs ūdens satur vairāk nekā 3 000 [[grams|miligramu]] sāļu. Ļoti bieži sālsezeros ir augstāks sāls saturs nekā [[jūra]]s ūdenī.

sentences: {{Commonscat|Waterfalls in Zimbabwe|Zimbabves ūdenskritumi}}

sentences: tiek izmantoti optiski caurspīdīgi materiāli.]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Lindsija Loena
 | vārds_orig              = ''Lindsay Lohan''
 | attēls                  = Lindsay Lohan (Headshot).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Lindsija Loena 2012. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|7|2}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise, modele, ierakstu māksliniece
 | darbības gadi           = 1989—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Lindsija Morgana Loena''' ({{val|en|Lindsay Morgan Lohan}},<ref name="thebiographychannel1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |title=Lindsay Lohan - Biography on Bio |publisher=Thebiographychannel.co.uk |date= |accessdate=2012-10-24 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfas5?url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |archivedate=2012-06-18 }}</ref> {{izrunā|ˈloʊ.ən}};<ref>{{ziņu atsauce |url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |title=AP-News Pronunciation Guide L-R |agency=Associated Press |accessdate=March 13, 2010 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfaqL?url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |archivedate={{dat|2012|06|18||bez}} |deadurl=no }}</ref> dzimusi '''Lindsija Dī Loena''' (''Lindsay Dee Lohan'') {{dat|1986|7|2}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] aktrise, modele un ierakstu māksliniece.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šahnerīts
|attēls=
|klase=Tīrradņu minerāli, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.02-50
|ķīm_formula=Ag1.1Hg0.9
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Sudrabaini pelēka
|svītra=metāliska, sudrabaini pelēka
|habituss=
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Mordvijas Republika
| karte = Russia - Republic of Mordovia (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Мордовия
Мордовия Республикась
Мордовия Республиксь''
| karoga_attēls = Flag_of_Mordovia.svg
| karoga_nosaukums = Mordvijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mordovia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Mordvijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Saranska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mokšu valoda|mokšu]]
[[erzju valoda|erzju]]
| tautas = [[krievi]] (60,84%)
[[mordvieši]] (31,94%)
[[tatāri]] (5,21%)
| platība = 26 200
| iedzīvotāji = 888 766
| iedz blīvums = 33,9
| pilsētas = 3
| rajoni = 22
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.e-mordovia.ru/
| ainavas_skats = Saransk_from_Ferris_wheel.JPG}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = sārmzemju metāls
 |      kārtas skaitlis = 56
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 18
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Ba
 |             atommasa = 137,327
 |   valences elektroni = [Xe]6s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Bārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
 |  elektronegativitāte = 0,89
 |              blīvums = 3510
 |  kušanas temperatūra = 1000 K (727,2 °C)
 | viršanas temperatūra = 2143 K (1870 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   = 3,32{{E|-7}}
 | skaņas ātrums         = (20 °C) 1620
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,268
}}

sentences: '''Klainfeltera sindroms''' (angliski: ''Klinefelter's syndrome'') ir viena no ģenētiski iedzimtām vīriešu [[hromosomu aberācija|hromosomu aberācijām]], ko raksturo papildus X [[hromosoma]]s klātbūtne visās šūnās (47, XXY) vai, retāk, daļā no šūnām mozaīcisma gadījumā (mos 47, XXY/46, XY). Klainfeltera sindromam līdzīgas izpausmes ir arī daudz retākām polisomijām, kuru [[kariotips]] ir 48, XXXY vai 49, XXXXY.

sentences: '''Lāzers''' ({{val|en|Laser}}) ir elektroniski optiska ierīce, kas izstaro [[koherence|koherentu]] [[starojums|starojumu]]. Termins "lāzers" ir [[akronīms]] no angļu valodas, t.i., '''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', ko latviešu valodā var tulkot kā "gaismas pastiprināšana, izmantojot [[inducētais starojums|inducēto starojumu]]". Tipisks lāzera starojums ir [[gaisma]]s kūlis ar mazu [[izkliede|izkliedi]] un ar [[monohromatisks|monohromatisku]] [[viļņa garums|viļņa garumu]]. Pretstatā lāzeram, citi gaismas avoti, piemēram, [[kvēlspuldze]], izstaro [[gaisma|gaismu]] visos virzienos un ar dažādiem viļņa garumiem (plašā [[spektrs|spektra]] joslā).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Petkovičs''' var būt:

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Vaitheds
|          vārds_orig =
|              attēls = Alfred North Whitehead.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1861
|          dz_mēnesis =2
|            dz_diena =15
|            dz_vieta =[[Ramsgeita]], [[Kenta]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =30
|             m_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           pilsonība ={{GBR}}
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|               skola =[[procesa filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]], [[matemātika]]
|              idejas =[[procesa filozofija]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =[[Bērtrands Rasels]]
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants]], [[Anrī Bergsons]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[Bērtrands Raselss]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Asares pagasts
| karte             = Asares pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Asares pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Asares pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Asare
| platība           = 83,8
| iedzīvotāji       = 557<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 557 / 83.8 round 1}}
| izveidots         = 1866
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Frīda Kalo
 |       name_orig = ''Frida Kahlo''
 |           image = Frida Kahlo, by Guillermo Kahlo.jpg
 |       imagesize = 250px
 |         caption = Frīda Kalo 1932. gadā, fotogrāfijas autors Frīdas tēvs [[Giljermo Kalo]]
 |       birthname = Magdalēna Karmena Frīda Kalo i Kalderona
 |       birthdate = {{dat|1907|7|6}}
 |        location = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1954|7|13|1907|7|6}}
 |      deathplace = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
 |          places =
 |     nationality = [[Meksika|meksikāniete]]
 |           field = [[glezniecība]], [[gravīra]]
 |        training =
 |        movement = [[reālisms]], [[simbolisms]], [[sirreālisms]]
 |    famous works = ''[[Diego y yo]]''<br />''[[El marxismo dará la salud a los enfermos]]''
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Čūsknesis
| abbreviation = Oph
| name_latin = Ophiuchus
| RA = 17
| dec = 0
| areatotal = 948
| arearank = 11. vieta
| numbermainstars = 10
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 8
| brighteststarname = Ras-Alhague
| starmagnitude = 2,1
| neareststarname = Bārnarda zvaigzne
| stardistance = 5,96
| numbermessierobjects = 7
| meteorshowers =
| bordering = [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bernhards Gregori
|     vārds_orig = ''Bernhard Gregory''
|         attēls = Bernhard Gregory.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Rēvele|2s=Tallina|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1939
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 2
|        m_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Berlīne|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}} <br />{{DEU}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hamilkārs fon Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Hamilkar von Fölkersahm''
|         attēls = Hamilcar E. Felkersahm.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1854
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 4
|        m_vieta = Gleinica (tagad Glinica [[Glogovas apriņķis|Glogovas apriņķī]], [[Polija|Polijā]] {{flaga|Polija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltieši|Vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = [[Jurisprudence|Jurists]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Hamilkārs Eižens Magnuss fon Felkerzāms''' ({{val-de|Hamilkar von Fölkersahm}}, dzimis {{dat|1854|11|3}}, miris {{dat|1929|8|4}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] [[jurists]] un politiķis.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Evelīna Pārkere
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz vārds =
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|2000|9|7}}
| dz vieta =
| mirš datums =
| mirš vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktrise]], [[video blogere]]
| darbības gadi = 2013—pašlaik
| dzīvesbiedrs =
| apbalvojumi =
| dzimums = S
}}

sentences: '''Līgums''' plašākā nozīmē ir ikkatra vairāku personu savstarpēja vienošanās par kādu tiesisku attiecību nodibināšanu, pārgrozīšanu, vai izbeigšanu.<ref>Civillikuma 1511. pants</ref> Līgums var apzīmēt [[saistības]] un tiesiskus darījumus starp valstīm, iestādēm, [[uzņēmums|uzņēmumiem]], organizācijām un personām uz noteiktu laikposmu. Līgums šaurākā [[Civillikums|Civillikuma]] nozīmē ir vairāku personu savstarpējs ar vienošanos pamatots [[gribas izteikums]], kura mērķis ir nodibināt saistību tiesību.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                =
| native_name         = Rocket Lab Launch Complex 1
| former_names        =
| alternate_names     = Māhijas starta komlepkss
| status              = aktīvs
| image               = Rocket Lab Launch Complex 1 (Sept 2016).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = ''Rocket Lab Launch Complex 1'' Māhijas pussalā 2016. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Rocket Lab]]
| current_tenants     = [[Rocket Lab]]
| location            = {{NZL}}, Māhijas pussala
| address             =
| location_town       =
| location_country    = [[Jaunzēlande]]
| pushpin_map         = Jaunzēlande
| latd  = 39| latm  = 15| lats  = 39.06| latNS  = S
| longd = 177| longm = 51| longs = 57.1| longEW = E
| map_caption         = Atrašanās vieta
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 2016
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Infobox medical intervention|Name=Ekstrakorporālā apaugļošana|image=Blausen 0060 AssistedReproductiveTechnology.png|caption=Ilustrēta ICSI apaugļošanas procedūra ar spermas injekciju}}

sentences: '''TOYP''' (''Ten Outstanding Young Persons'', latviešu valodā – ''Desmit Izcili Jauni Cilvēki'') ir starptautisks goda titula apbalvojums izciliem, jauniem cilvēkiem (vecumā no 18 līdz 40 gadiem). Balva tiek pasniegta par ievērojamiem panākumiem savā izvēlētajā darbības jomā un pozitīvu pārmaiņu veikšanu sabiedrībā. Apbalvojuma piešķiršanu organizē starptautiskā bezpeļņas organizācija [[JCI]] (Latvijā - [[JCI Latvia]]). Žūriju veido ievērojami, sabiedrībā atzīti dažādu jomu eksperti.<ref name="16-par">{{tīmekļa atsauce|title=Par TOYP Latvia|url=http://www.toyp.lv/par-toyp/|publisher=toyp.lv|accessdate={{dat|2016|1|6||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160307023534/http://www.toyp.lv/par-toyp/}}</ref>

sentences: {{Grāmatas infokaste v2|name="Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts"|attēls=Jekyll and Hyde Title.jpg|att_izm=|image_caption="Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts" pirmais izdevums|author=[[Roberts Luiss Stīvensons]]|title_orig=''Strange Case of Dr Jekyll and Mr Hyde''|translator=|illustrator=|cover_artist=|country={{vieta|Apvienotā Karaliste}}|language=[[angļu valoda|angļu]]|series=|subject=|genre=gotika, šausmas|publisher=''Longmans, Green & Co.''|pub_date=1886. gadā|izdota latviski=|media_type=drukāts izdevums|pages=141|isbn=978-0-553-21277-8|oclc=|masa-izmērs=|preceded_by=|followed_by=}}'''"Doktora Džekila un mistera Haida dīvainais stāsts"''' ({{Val|en|Strange Case of Dr Jekyll and Mr Hyde}}) ir [[Gotika|gotiska]] šausmu [[novele]], ko 1886. gadā sarakstījis [[Roberts Luiss Stīvensons]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Maltas pagasts
| karte             = Maltas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Maltas pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Maltas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Maltas pagasts Flag.png
| karoga_nosaukums  = Maltas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs2           = [[Malta (Maltas pagasts)|Malta]]
| platība           = 89,8
| iedzīvotāji       = 2724<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 2724 / 89.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.malta.lv
}}

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Lenija Rīfenštāle
|          vārds_orig = ''Leni Riefenstahl''
|              attēls = WP Leni Riefenstahl by Alexander Binder.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1902
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = [[Berlīne]], {{flaga|Vācija|German Empire}} [[Vācijas Impērija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2003
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 8
|             m_vieta = [[Pekinga (Vācija)|Pekinga]], [[Bavārija]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = S
|        nodarbošanās = [[kinorežisore]], [[aktrise]], [[dejotāja]]
|       darbības_gadi = 1925—1954, 2002—2003
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = n
}}

sentences:
'''Kolagēns''' ir galvenais strukturālais [[proteīns]], kas veido dzīvnieku [[Saistaudi|saistaudus]]. Tas sastāda 25-35% no ķermeņa kopējā proteīnu daudzuma.<ref name=":0">Di Lullo, Gloria A.; Sweeney, Shawn M.; Körkkö, Jarmo; Ala-Kokko, Leena & San Antonio, James D. (2002). "Mapping the Ligand-binding Sites and Disease-associated Mutations on the Most Abundant Protein in the Human, Type I Collagen".</ref> Kolagēns visvairāk atrodams [[Cīpsla|cīpslās]], [[Saite (anatomija)|saitēs]], [[āda|ādā]], [[Skrimslis|skrimšļos]], [[kauli|kaulos]], starpskriemeļu diskos u. c. Kolagēnu lielākoties izdala saistaudu šūnas — [[fibroblasts|fibroblasti]]. Pastāv vismaz 16 kolagēna veidi.<ref>Molecular Cell Biology. 4th edition. Section 22.3 Collagen: The Fibrous Proteins of the Matrix http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK21582/
</ref>

sentences: '''Ikšķiles pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 169 [[iela]]s [[Ikšķile|Ikšķilē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Ikšķile, Ogres nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
'''Pitagorisms'''<ref>Svešvārdu vārdnīca, Apgāds "Jumava", 1999</ref> bija [[filozofija]]s virziens (jeb ''skola'') [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]], kas par savu ideju pamatu pieņēma [[Pitagors|Pitagora]] no [[Samosas sala]]s pasaules skatījumu un koncepcijas,
visas dabas parādības un kosmosa esamību reducējot uz kvantitatīvām, skaitliskām attiecībām.
Pitagoriešu skolai, kuras ietekmes uzplaukums bija [[4. gadsimts p.m.ē|4. gadsimtā p.m.ē.]], bija lieli nopelni [[matemātika]]s un [[astronomija]]s attīstībā. Vēlākie šo ideju attīstītāji parasti tiek apzīmēti ar vārdu [[neopitagorisms|neopitagoristi]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Mākslas darba infokaste
 |         title = Koncentriskā grupa
 | other_title_1 =
 |         image = Konzentrische_Gruppe_-_Oskar_Schlemmer.jpg
 |       caption =
 |        artist = [[Oskars Šlemmers]]
 |     catalogue =
 |          year = 1925
 |          type = [[eļļa]] uz [[audekls|audekla]]
 |      material =
 |       subject =
 |    dimensions = 97,5 x 62 cm
 |          city = Štutgarte, {{GER}}
 |        museum = Štutgartes Mākslas muzejs
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Kuģis
|vārds = ''Harmony of the Seas''
|attēls =  Harmony of the Seas (ship, 2016) 001.jpg
|attēla paraksts = ''Harmony of the Seas'' Roterdamas ostā 2016. gadā
|kuģa tips = kruīzu kuģis
|līnija =
|īpašnieks = ''[[Royal Caribbean Cruises Ltd.]]''
|pieraksta osta = [[Naso]], {{BAH}}
|mezgli = 22 (normāli), 25 (maksimums)
|tonnāža = 226 963 bruto reģistra tonnas
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 2016. gads
|garums = 362 m
|platums = 66 m
|iegrime = 47 m
|pasažieri = 6780
|gultas vietas = 5479
|kajītes =
|līnijmetri =
}}

sentences: '''Fiziskā sagatavotība''' jeb '''vingrums''' ir [[organisms|organisma]] [[veselība]]s stāvoklis. Tas iedalās divos apakšjēdzienos: '''vispārējā fiziskajā sagatavotībā''' (vispārējā [[veselība]]s stāvoklī) un '''specifiskajā fiziskajā sagatavotībā''' (noteiktam darbam vai [[sporta veids|sporta veidam]] paredzētā sagatavotībā). To var iegūt [[fizisks vingrinājums|vingrojot]], uzņemot pareizu [[uzturs|uzturu]] un pietiekami atpūšoties.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis Alata.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammolepis alata}} rekonstrukcija
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv = Psammolepju dzimta
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepididae
}}
'''Psammolepju dzimta''' ({{val|la|Psammolepididae}}; no {{val|grc|ψαμμο}} — 'smiltis' un ''λεπίς'' — 'zvīņas') ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] grupa, kas ietilpst [[psammosteju apakškārta|psammosteju apakškārtā]]. Dzimtu [[1962. gads|1962. gadā]] aprakstīja britu paleontologs [[Lamberts Tarlo]]. Dzimta tiek pārstāvēta ar vienu ģinti ''Psammolepis''. [[Psammolepji]] bija [[saldūdens]] iemītnieki.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Tour de France}}
{{novec|Ārmstronga diskvalifikāciju}}
 laikā]]
'''[[Dopings (sports)|Dopinga]] lietošana ''[[Tour de France]]''''' laikā ir notikusi jau kopš pirmajām sacensībām 1903. gadā. Sākotnējo tūru dalībnieki lietoja dažādas vielas, to skaitā [[alkoholisks dzēriens|alkoholu]] un [[dietilēteris|ēteri]], lai nomāktu sāpju sajūtu, veicot ilgstošos izturības braucienus.<ref>[http://www.amazon.co.uk/exec/obidos/tg/feature/-/187085/202-7384003-1751816As]{{dead link|date=December 2008}} ''History, Drugs and the Tour de France'' by Tim Moore</ref> Vēlāk braucēji sāka izmantot dažādas [[viela]]s, arī lai uzlabotu savu sniegumu un tūres organizatori, [[Union Cycliste Internationale|Starptautiskā riteņbraukšanas savienība]] (UCI), kā arī valdības iestādes ieviesa ierobežojumus, lai cīnītos ar šo praksi.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Jokubo_bazne_by_Augustas_Didzgalvis.jpg
| image_size            =
| caption               = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.690694
| longd                 = 25.272222
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1690. gads
| year_completed        = 1722. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Viļņas Filipa un Jēkaba katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2026142"
}
</mapframe>
'''Viļņas Svēto apustuļu Filipa un Jēkaba katoļu baznīca''' ({{val|lt|Vilniaus šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia}}) ir 18. gadsimta pirmajā pusē uzbūvēts [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s galvaspilsētas [[Viļņa]]s [[Lukišķi|Lukišķu]] rajonā. Baznīca veido vienotu kompleksu ar dominikāņu klosteri un vēsturisko slimnīcu. Komplekss ir nacionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 37604). Baznīca celta [[baroks|baroka]] stilā. Dievkalpojumi notiek lietuviski un poliski.

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Rumānijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Rumānijas žurnālisti]]

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Zemmeringas dzelzceļš
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Semmeringbahn''
 |   iucn_category =
 |           photo = Semmeringbahn_20-Schilling-Blick_01.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Zemmeringas dzelzceļš kalnu ainavā
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Austrija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =  47.643 |  latNS = N
 | longd = 15.831 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{AUT}}
 |    nearest_city =
 |            area =
 |     established =
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website = https://www.donau.com/de/wachau-nibelungengau-kremstal/
 |       footnotes =
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vahavas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1998 <small>(22. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/785 785]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
karikatūra.]]
'''Karikatūra''' ({{val|it|caricatura}}, no ''caricare'' — 'pārspīlēt'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=342}}</ref>) ir [[satīra|satīrisks]] vai [[humors|humoristisks]] zīmējums vai attēls, kurā komiskais efekts tiek panākts ar pārspīlējumu, neparedzētu salīdzinājumu vai pielīdzinājumu. Dažas karikatūras liek tās vērotājam smieties vai arī pārdomāt notiekošo.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Frīdrihs Ēvalds fon Firkss
|          vārds_orig = ''Friedrich Ewald von Fircks''
|              attēls = Frīdrihs Ēvalds fon Firkss.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1733
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|              m_gads = 1802
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]], [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] landrāts
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Mikrofluīdika''' ir gan [[zinātne]], kas pēta [[šķidrums|šķidrumu]] uzvedību [[mikrokanāls|mikrokanālos]], gan tehnoloģija, lai ražotu mikrominiaturizētas ierīces, galvenokārt [[mikroshēma]]s, kas satur kameras un tuneļus, caur kuriem var plūst vai tikt noslēgti šķidrumi.<ref name="viens">{{tīmekļa atsauce |title=Microfluidics: A general overview of microfluidics |url=https://www.elveflow.com/microfluidic-reviews/general-microfluidics/a-general-overview-of-microfluidics/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref> Mikrofluīdika ir starpdisciplināra nozare, kas apvieno [[Inženierija|inženieriju]], [[Fizika|fiziku]], [[Ķīmija|ķīmiju]], [[Bioķīmija|bioķīmiju]], [[Nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un [[Biotehnoloģija|biotehnoloģiju]]. Mikrometru skalā šķidrumi uzvedas daudz citādāk nekā ikdienā, kas ļauj šo tehnoloģiju izmantot jauniem zinātnes eksperimentiem un inovācijām<ref name="viens" />. Tipiski pielietojumi iekļauj ķīmiskos sensorus, plūsmas regulatorus, mikrosprauslas un mikrovārstus<ref>{{grāmatas atsauce |last1=abeling |first1=Patrick |title=Introduction to Microfluidics |isbn=978-0-19-958816-9 |url=https://books.google.lv/books?hl=lv&lr=&id=LCaQDwAAQBAJ&oi=fnd&pg=PP1&dq=microfluidics&ots=xaJt2cEZti&sig=eiICgL6q6PYf2aCGmc0kLCMfgZk&redir_esc=y#v=onepage&q=microfluidics&f=false |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>. Zināms, ka Latvijā mikrofluīdika tiek izmantota, lai izdalītu augstas kapacitātes ārpusšūnu vezikulas<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ |website=http://biomed.lu.lv/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}} |title=Arhivēta kopija |archive-date={{dat|2020|01|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200123044333/http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ }}</ref> kā arī, lai izpētītu šķidrumu plūsmas apkārt magnētiski mīkstiem materiāliem<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Gravity effects on mixing with magnetic micro-convection in microfluidics |url=https://link.springer.com/article/10.1140/epje/i2018-11749-9 |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>.

sentences:
{{noformējums+}}<!-- lieki slīpraksti, treknraksti -->
'''Ziemas riepas''' ir [[riepa]]s, kas tiek izmantotas laika posmā, kad ceļa segums ir slidens, to klāj [[sniegs]] un/vai [[ledus]]. Ziemas riepas lieto, lai palielinātu saķeri ar ceļa segumu. Tās tiek ražotas laikapstākļiem, kad gaisa temperatūra ir zemāka par 7 °C.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds =
|Attēls =
|Att_izm =
|Fons = grupa
|Vieta =  [[Bergena]], [[Norvēģija]]
|Žanrs = [[Melnais metāls (mūzikas žanrs)|melnais metāls]]
[[tumšais ambients]]
|Gadi = 1991-2000
2009-pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Mlapa = http://www.burzum.org/
|Dalībnieki = [[Vargs Vikerness]]
|Bij_dalībnieki = [[Eironimuss]]
[[Samoth]]
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Rhynchospora alba|autors=(L.) Vahl.|suga_lv=Parastais baltmeldrs|suga=Rhynchospora alba|ģints_lv=Baltmeldri|ģints=Rhynchospora|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Weißes Schnabelried (Rhynchospora alba)-20200806 (8).JPG|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=}}'''Parastais baltmeldrs''' ({{val-la|Rhynchospora alba}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] parastais baltmeldrs ir sastopams nereti visā valsts teritorijā, pārmitrās, mazauglīgās vietās: [[Purvs|purvos]] un purvainos priežu mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rhynchospora-alba-l-vahl/|title=parastais baltmeldrs - Rhynchospora alba (L.) Vahl - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-05}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pilsētu|Kavite (pilsēta)}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kavite
| official_name = ''Cavite''
| image_skyline = Corregidor DN-ST-86-01667.JPEG
| imagesize =
| image_caption = Korregidoras sala [[Manilas līcis|Manilas līcī]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = PH-CAV Flag.png
| image_shield = Cavite seal.svg
| shield_size  = 75px
| image_map = Cavite in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1614
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1574.17
| population_total = 4344829
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =16 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm =52 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
Adm. centrs
| seat = [[Imusa]]
[[Tresemartiresa]]
| capital =
| parts_type = Iedalījums
| parts = 23
| p1 = '''8 pilsētas'''
| p2 = [[Bakoora]]
| p3 = [[Karmona (pilsēta)|Karmona]]
| p4 = [[Kavite (pilsēta)|Kavite]]
| p5 = [[Dasmariņasa]]
| p6 = [[Heneraltriasa]]
| p7 = [[Imusa]]
| p8 = [[Tagajtaja]]
| p9 = [[Tresemartiresa]]
| p10 = '''15 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAV
| website                  = {{URL|http://www.cavite.gov.ph/}}
}}
'''Kavite''' ({{val|en|Province of Cavite}}) vai '''Kabite''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kabite}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā. Administratīvi dalās 8 pilsētās un 15 municipalitātēs un sīkāk 803 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta ir [[Imusa]], faktiskais administratīvais centrs — [[Tresemartiresa]], bet lielākā pilsēta — [[Dasmariņasa]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]], bet ir nozīmīgas [[visaji|visaju]] un [[bikoli|bikolu]] minoritātes. Izplatītākā ir [[tagalu valoda]], bet ap 30 tūkstošiem joprojām sadzīvē lieto [[spāņu valoda|spāņu]] [[kreoliskās valodas|kreolisko]] [[čavakano]] valodu.

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Aizeks Heiss
| Vārds_orig = ''Isaac Hayes''
| Attēls = Issac Hayes 1998.jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts = Aizeks Heiss 1998. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dat|1942|8|20}}
| Vieta_dz = {{vieta|ASV|Tenesī|Kovingtona}}
| Miris = {{miršanas datums un vecums|2008|8|10|1942|8|20}}
| Vieta_mr = {{vieta|ASV|Tenesī|Memfisa|3s=Memfisa (ASV)}}
| Vieta =
| Žanrs = {{flatlist|
* [[soulmūzika]]
* [[psihodēliskā soulmūzika]]
* [[progresīvā soulmūzika]]
* [[fankmūzika]]
* [[popmūzika]]
* [[disko]]
}}
| Nodarbošanās = mūziķis, komponists, dziesmu autors, aktieris
| Instrumenti =
| Gadi = 1963–2008
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Dzimums = V
}}'''Aizeks Lī Heiss jaunākais''' ({{Val|en|Isaac Lee Hayes Jr.}}; dzimis {{Dat|1942|8|20}}, miris {{Dat|2008|8|10}}) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[dziedātājs]], [[aktieris]], dziesmu autors un [[komponists]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzila struktūrformula
|ķīmiskā formula=C14H10O2
|molmasa=210,23
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=94-95 °C
|viršanas temperatūra=346-348 °C
}}
'''Benzils''' (1,2-difeniletāndions, C6H5−CO−CO−C6H5) ir vienkāršākais pilnīgi aromātiskais di[[ketoni|ketons]]. Benzils ir dzeltena kristāliska viela.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums       = [[Maikls Džeksons|Maikla Džeksona]]
|Image           = Michael Jackson 1984.jpg
|Caption         =
|Studio          = 10
|Live            =
|Singles         = 103
|Compilation     =
|EP              =
|Soundtrack      =
|Option          =
|Option name     =
|Option color    =
|Comp link       =
|References      =
|Ref link        =
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūziķa '''[[Maikls Džeksons|Maikla Džeksona]] diskogrāfija'''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Haralds Zīberts
|     vārds_orig = ''Harald Siebert''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Subate]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = halogēns
|      kārtas skaitlis = 17
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 7
|              simbols = Cl
|             atommasa = 35,453
|   valences elektroni = [Ne]3s23p5
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Gāzveida hlors pudelē un hlora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +7, +6, +5, +4, +3, +1, '''−1'''
|  elektronegativitāte = 3,16
|              blīvums = 3,214
|  kušanas temperatūra = 71,6 K (-101,5 °C)
| viršanas temperatūra = 239,11 K (-34,04 °C)
}}

sentences: [[Ķīmija|Ķīmijā]] '''substrāts''' ir novērojamā ķīmiskā [[Struktūrdaļa|struktūra]] ķīmiskajā reakcijā, kura iedarbojās ar [[Reaģents|reaģentu]] un izveido produktu. Reaģējot ar [[Enzīmi|enzīmu]], izveidojas enzīma substrāta komplekss, kas reakcijas beigās atdalās un izveidojās produkts, kā arī enzīms ir gatavs sasaistīties ar citu substrāta molekulu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tur, kur sirds
| attēls                   = Where the heart is poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Where the Heart Is''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Mets Viljamss]]
| producents               =
* [[Sūzana Kartsonisa]]
* [[Deivids Makfadzīns]]
* [[Patrīsija Vičere]]
* Mets Viljamss
| scenārija autors         =
* [[Louels Gancs]]
* [[Babalū Mandels]]
| galvenajās lomās         =
* [[Natālija Portmane]]
* [[Ešlija Džada]]
* [[Stokards Čanings]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
| mūzika                   = [[Meisons Dērings]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Wind Dancer Films]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|4|28}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wheretheheartis.htm|title=Where the Heart Is|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Tur, kur sirds''' ({{val|en|Where the Heart Is}}) ir 2000. gada ASV romantiska drāmas filma, kas balstīta uz Billija Letsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Mets Viljamss]]. Galvenās lomas atveido [[Natālija Portmane]], [[Ešlija Džada]], [[Stokards Čanings]] un [[Džoana Kjūsaka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|4|28||bez}}.

sentences: '''20. jūnijs''' ir gada 171. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (172. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 194 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankangīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls, [[kriptomelāns|kriptomelāna]] grupa
|ŠtruncaID=4/D.08-35
|ķīm_formula=Ba(Ti,V3+,Cr)8O16
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Pelēki melna
|habituss=Prizmatiski, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Nav?
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Dimanta, stikla
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,44
}}
__NOTOC__

sentences:
un [[Cēsis]]), 2. Landmaršala teritorija ([[Sigulda]] un [[Aizkraukle]]), 3. [[Vīlande]]s komtureja, 4.[[Tallina]]s komtureja, 5. Jerves fogteja, 6. [[Kuldīga]]s komtureja, 7. [[Alūksne]]s komtureja, 8. [[Pērnava]]s komtureja, 9. Māsilinas (''Maasilinna'') fogteja, 10. [[Rakvere]]s fogteja, 11. [[Narva]]s fogteja, 12. Vasknarvas fogteja, 13. Tolses (''Toolse'') fogteja, 14. Kursi komtureja, 15. [[Bauska]]s fogteja, 16. [[Rēzekne]]s fogteja, 17. [[Daugavpils]] komtureja, 18. [[Sēlpils fogteja]], 19. [[Dobele]]s komtureja, 20. [[Kandava]]s fogteja, 21. [[Grobiņa]]s fogteja, 22. [[Ventspils]] komtureja]]
'''Kuldīgas komturi''' (vācu: ''Komtur von Goldingen'') bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] [[Kuldīgas pils]] pārvaldnieki un savu Kurzemes vasaļu karavadoņi (komturs - "komandieris") ordeņa karagājienos pret [[žemaiši]]em, [[lietuvieši]]em, [[zemgaļi]]em, [[Rīga]]s pilsētu, [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapu]] un [[krievi]]em. Ziņas par pirmajiem Kuldīgas komturiem ir ļoti epizodiskas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Tartuosteus giganteus ventral median plate.jpg
| att_nosaukums = ''T. giganteus'' vēdera plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Tartuosteus
| ģints_lv =
| suga = Tartuosteus giganteus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Tartuosteus giganteus''''' ir [[piknosteīdas|piknosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Vidusdevons|vidusdevonā]], [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Valters Gross]] 1933. gadā kā ''Psammolepis gigantea''. Holotips ir branhiālā plātne no Hāslavas atseguma Merajegi ([[Emajegi]] pieteka) krastā. 1961. gadā [[Dmitrijs Obručevs]] šo sugu iedalīja jaunā tartuosteju ģintī. Attiecīgi ''Tartuosteus giganteus'' kļuva par šīs ģints tipveida sugu. Nosaukums ''Tartuosteus giganteus'' nozīmē milzīgs [[Tartuosteji|tartuostejs]]. Suga ir izplatīta Igaunijā, [[Tartu]] apkārtnē, kā arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Luga (upe)|Lugas]], [[Orodeža]]s, [[Saba (upe)|Sabas]], [[Vejenka]]s upju krastos, [[Arukilas svīta|arukilas]] svītas nogulumos.

sentences:
{{Citas nozīmes|ceremoniju|Kāzas (nozīmju atdalīšana)|Kāzas}}
 glezna „Kāzas”]]
'''Kāzas''' jeb '''vedības''' ir [[ceremonija]], kuras laikā tiek noslēgta [[laulība]]. Dažādām tautām un etniskām grupām kāzu tradīcijas un rituāli ir atšķirīgi. Pirms kāzām vīrieti sauc par [[līgavainis|līgavaini]], sievieti — [[līgava|līgavu]], pēc kāzām viņi attiecīgi pārtop par [[vīrs|vīru]] un [[sieva|sievu]].

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Ganosteus artus juv. branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. artus'' jauna īpatņa branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Ganosteus
| ģints_lv =
| suga = Ganosteus artus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Ganosteus artus <small>Mark-Kurik, 1965</small>
}}
'''''Ganosteus artus''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. ''G. artus'' [[holotips]] ir kreisā branhiālā plātne no atseguma pie Tammes [[Vertsjervs|Vertsjerva]] ezera krastā ([[vidusdevons]], [[arukilas svīta]]). Nosaukums ''Ganosteus artus'' nozīmē ''biezs'' jeb ''blīvs'' [[Ganosteji|ganostejs]] (no blīvi izvietotiem ādas zobiem). Suga izplatīta pie Vertsjerva, [[Vīlande]]s un [[Peipuss|Peipusa]] ezera blakus [[Kallaste]]i arukilas svītas nogulumos.

sentences:
{{Infobox Christian leader
|type=Pope
|honorific-prefix=Svētais Pāvests
|name=Benedikts II
|image=BenedictII.jpg
|image_size=220px
|birth_name=
|term_start={{dat|684|6|26|N}}
|term_end={{dat|685|5|8|N}}
|predecessor=[[Leons II]]
|successor=[[Jānis V]]
|birth_date={{dat|635}}
|birth_place= [[Roma]], [[Bizantijas impērija]]
|death_date={{dat|685|5|8}}
|death_place= [[Roma]], [[Bizantijas impērija]]
|other=Benedikts
}}
'''Pāvests Benedikts II''' ({{val|la|Benedictus II}}; dzimis '''Benedikts Sabels''' (''Benedictus Sabellus'') {{dat|635}}, miris {{dat|685|5|8}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas bīskaps]] no 684. gada jūnija līdz savai nāvei 685. gadā un līdz ar to [[katolisms|katolisma]] tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no [[Romas pāvests|Romas pāvestiem]].

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Asmens II
| attēls                   = Blade II movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blade II''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Stīvens Noringtons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Veslijs Snaips]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Leonora Varela]]
* [[Normans Rīduss]]
* [[Lūks Goss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marvel Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|3|22|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blade-ii-2002|title=Blade II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2018|archive-date={{dat|2016|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160417172858/http://bbfc.co.uk/releases/blade-ii-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blade2.htm |title=Blade II (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|155 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Asmens (filma)|Asmens]]"
| nākamā                   = "[[Asmens: Trīsvienība]]"
| imdb                     =
}}
'''"Asmens II"''' ({{val|en|Blade II}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Noringtons]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tāda paša nosaukuma tēlu. Filma ir turpinājums 1998. gada filmai "[[Asmens (filma)|Asmens]]". Filmai 2004. gadā iznāca turpinājums "[[Asmens: Trīsvienība]]".

sentences: '''Oksikodons''' (C18H21NO4) ir opioīdu grupas pretsāpju medikaments. Tas pirmo reizi tika iegūts 1916. gadā [[Vācija|Vācijā]] kā viens no vairākiem jaunajiem pussintētiskajiem opioīdiem, lai mēģinātu uzlabot tobrīd esošos opioīdus: [[morfīns|morfīnu]], [[heroīns|heroīnu]] un [[kodeīns|kodeīnu]]. Oksikodons ir iekļauts [[Latvija|Latvijā]] kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru II sarakstā (ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, oksikodona daudzums līdz 0,2 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=50539 Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību], likumi.lv, pārbaudīts {{dat|2011|11|18||bez}}</ref>

sentences:
'''Čeks''' ({{val-fr|chèque}}) ir [[vērtspapīrs]], [[dokuments]] un [[finanšu instrumenti|finanšu instruments]], parasti papīra formātā, kas nosaka kārtību, kādā izmaksā [[nauda|naudu]] no čeka devēja [[bankas konts|bankas konta]]. Par čeku sauc arī [[talons|talonu]], kuru [[pircējs|pircējiem]] izdod [[pārdevējs|pārdēvēji]] tirdzniecības vietās pēc [[pirkums|pirkuma]] veikšanas, vai arī papīru, kurš jāapmaksā pie [[kase]]s.
==Saites==
*[http://likumi.lv/doc.php?id=90973 Čeku likums]
{{ekonomika-aizmetnis}}

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] '''savstarpēji''' jeb '''relatīvi pirmskaitļi''' ir tādi [[vesels skaitlis|veseli skaitļi]] ''a'' un ''b'', kuriem nav neviena kopīga pozitīva [[dalītājs|dalītāja]], kas atšķiras no 1. Citiem vārdiem, to [[lielākais kopīgais dalītājs]] LKD(''a'', ''b'') ir 1. Piemēram, 6 un 35 ir savstarpēji pirmskaitļi. Toties 6 un 27 nav savstarpēji pirmskaitļi, jo tie abi dalās ar 3. Skaitlis 1 ir savstarpējs pirmskaitlis ar jebkuru veselu skaitli.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
{{iw+}}
{{ievads+}}
'''Signāltehnikai''' ir liela nozīme cilvēka un tehnikas komunikācijā. Aizveroties vārtiem, nolaižoties barjerai vai mašīnas apstāšanās gadījumos ir nepieciešami viegli un pašsaprotami signāli. Signālu radīšanai tiek lietotas skaņas un gaismas ierīces. Nepieciešams pareizi izvēlēties signāla veidu, lai nerastos pārpratumi. Pareiza signālu saprašana var būt nozīmīga, it sevišķi bīstamā vidē vai avārijas apstākļos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://signaltehnika.lv/|title=Signāltehnika|website=signaltehnika.lv|access-date=2019-06-13}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|tautu Eiropā|ciemu Vidzemē|Igauņi (Vecpiebalgas pagasts)}}
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Igauņi
''eestlased''
| skaits = ~1,1 miljons
| vieta = {{karogs|Igaunija}} (924 966)<ref>[http://pub.stat.ee/px-web.2001/I_Databas/Population/01Population_indicators_and_composition/04Population_figure_and_composition/04Population_figure_and_composition.asp Iedzīvotāju statistika] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120213102109/http://pub.stat.ee/px-web.2001/I_Databas/Population/01Population_indicators_and_composition/04Population_figure_and_composition/04Population_figure_and_composition.asp |date={{dat|2012|02|13||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|Somija}} (28 965)<ref>[http://www.hs.fi/english/article/Estonians+now+Finland%E2%80%99s+largest+immigrant+group/1135264130988 Igauņi ir lielākā Somijas imigrantu grupa] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110720190912/http://www.hs.fi/english/article/Estonians+now+Finland%E2%80%99s+largest+immigrant+group/1135264130988 |date={{dat|2011|07|20||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|ASV}} (25 000){{nepieciešama atsauce}}

{{karogs|Kanāda}} (23 930)<ref name="canadainternational.gc.ca">[http://www.canadainternational.gc.ca/baltic_states-pays_baltes/bilateral_relations_bilaterales/estonia_relations_estonie.aspx?lang=eng Kanādas-Igaunijas attiecības] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131120072919/http://canadainternational.gc.ca/baltic_states-pays_baltes/bilateral_relations_bilaterales/estonia_relations_estonie.aspx?lang=eng |date={{dat|2013|11|20||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

{{karogs|Krievija}} (24 000){{nepieciešama atsauce}}

{{karogs|Zviedrija}} (23 000){{nepieciešama atsauce}}
| valoda = [[igauņu valoda|igauņu]], [[Seti (etnoss)|setu]]
| reliģija = [[luterānisms]] (lai gan lielāka daļa igauņu ir nereliģiozi)
| grupas =
| radi =
| image_caption = Igauņi Igaunijas apriņķos, %
}}
'''Igauņi''' ({{val-et|eestlased}}) ir Ziemeļaustrumeiropā mītoša tauta, kas runā [[igauņu valoda|igauņu valodā]]. Igauņu valoda pieder somugru valodu grupas [[Baltijas somi|Baltijas somu]] atzaram un ir līdzīga kaimiņu [[somu valoda|somu]], [[līvu valoda|līvu]], [[karēļu valoda|karēļu]], [[ingru valoda|ingru]], [[Setu dialekts|setu]], [[vepsu valoda|vepsu]], [[votu valoda|votu]] un [[sāmu valoda|sāmu valodām]].

sentences: '''Mati''' ir tieva, elastīga struktūra, kas atrodas uz [[zīdītāji|zīdītāju]] ādas. Matu kopumu, kas atrodas uz ķermeņa, dēvē par '''apmatojumu''', savukārt dzīvniekiem dažreiz dēvē arī par '''[[spalva|spalvu]]''' vai '''kažoku'''. Tieši apmatojums ir viena no īpašībām, ar kuru zīdītāji atšķiras no citām dzīvnieku klasēm. [[Kukaiņi]]em uz ķermeņa danielam arī ir mazs matiņš, bet tiem ir pavisam cita veida struktūra. Savukārt [[augi|augu]] matiņus sauc par [[trihoma|trihomām]]. Ikdienā ar terminu "mati" saprot tikai apmatojumu, kas atrodas [[cilvēks|cilvēkam]] uz [[galva]]s.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Van de Kerhofs''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Meitene
| attēls                   = The Girl (2012 TV film poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Girl''
| žanrs                    = televīzijas filma, biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džuliāns Džerolds]]
| producents               = [[Amanda Dženksa]]
| scenārija autors         = [[Gvineta Hjūza]]
| galvenajās lomās         =
* [[Tobijs Džonss]]
* [[Sjēna Millere]]
| mūzika                   = [[Filips Millers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[BBC/HBO]]''
| izplatītājs              =
* ''[[BBC]]''
* ''[[HBO Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|10|20|ASV|2012|12|26|Apvienotā Karalisre|}}
| ilgums                   = 87 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/girl-2012|title=The Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 16, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926162442/https://www.bbfc.co.uk/releases/girl-2012}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Meitene''' ({{val|en|The Girl}}) ir 2012. gada televīzijas filma, kuras režisors ir [[Džuliāns Džerolds]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Tobijs Džonss]] un [[Sjēna Millere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|10|20||bez}} ASV.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Billa''
| native_name      =
| logo             = BILLA_LOGO.png
| image            = 17-05-31-Billa-Wien-Schwechat-RalfR-aDSC_1865.jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    = Billa veikals [[Vīnes lidosta|Vīnes lidostā]]
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1953]]. gads
| founder          = [[Kārlis Vlašeks]]
| defunct          =
| location_city    = [[Vīnerneidorfa]], [[Lejasaustrija]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         = [[lielveikals]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[REWE Group]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.billa.at/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Capra ibex
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
|        attēls = Bouquetin_adulte_couché.jpg
| att_nosaukums = Tēviņš
|   attēls2 = Bouquetin01.jpg
|  att2_nosaukums = Mātīte
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Artiodactyla
|      kārta_lv = Pārnadži
|    apakškārta = Ruminantia
| apakškārta_lv = Atgremotāju apakškārta
|        dzimta = Bovidae
|     dzimta_lv = Dobradži
|   apakšdzimta = Caprinae
|apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|         ģints = Capra
|      ģints_lv = Kazas
|          suga = C. ibex
|       suga_lv = Alpu kalnu kaza
|     izplatība =
}}
'''Alpu kalnu kaza''' (''Capra ibex'') ir [[dobradži|dobradžu dzimtas]] (''Bovidae'') endēma [[Eiropa]]s savvaļas [[kazas|kazu]] suga. Tā sastopama [[Alpi|Alpos]] un citos [[Centrāleiropa]]s kalnos.<ref>Dzīvnieku pasaulē,Izdevējs UAB IMP BALTIC, 56 karte, {{ISBN|9986-9333-7-4}}</ref> 19. gadsimtā Alpu kalnu kaza izzuda no daudziem vēsturiskajiem izplatības reģioniem, kuros mūsdienās ir veiktas [[reintrodukcija]]s programmas. Tika izmantotas Alpu kazas no Gran Paradiso Nacionālā parka [[Itālija]]s ziemeļos un no pieguļošās Mariennes ielejas [[Francija|Francijā]] (mūsdienās daļa no Vanuāza Nacionālā parka).<ref>Irène Girard, Expansion of the European Ibex (Caprex ibex ibex, L.) in the Alps</ref> Abi šie nacionālie parki ir savstarpēji vienoti un parku izveidošanas mērķis bija radīt pietiekami lielu platību Alpu kalnu kazas izdzīvošanai savvaļā. Sugas attēls ir izmantots arī abu parku emblēmās. Saskaņā ar [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība|IUCN]] datiem no [[izmirstošas sugas]] Alpu kalnu kaza ir kļuvusi par [[zema riska sugas|neapdraudētu sugu]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/42397/0 IUCN: Capra ibex]</ref>

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[2012. gada Āfrikas Nāciju kauss]]: <nowiki>[[Kategorija: Āfrikas Nāciju kauss]]</nowiki>
* [[Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Afganistāna]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Afganistānas valdnieki| Afganistānas valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aglonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aglonas novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukles novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukle]]</nowiki>
* [[Aizputes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Aknīstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aknīstes novads]]</nowiki>
* [[Albānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Albānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aleksandrijas Filons]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kristietība]]</nowiki>
* [[Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Alojas novads]]</nowiki>
* [[Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aloja]]</nowiki>
* [[Amatas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Amatas novads]]</nowiki>
* [[Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Apes novads]]</nowiki>
* [[Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Argentīnas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Astūrijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Auces novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Auces novads]]</nowiki>
* [[Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Austrālija|Ģenerālgubernatori]]</nowiki>
* [[Azerbaidžānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Azerbaidžānas premjerministri| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Babītes novads]]</nowiki>
* [[Baldones novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldones novads]]</nowiki>
* [[Baldones pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldone]]</nowiki>
* [[Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baltinavas novads]]</nowiki>
* [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Baltkrievijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Balvu novads]]</nowiki>
* [[Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Beverīnas novads]]</nowiki>
* [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bizantijas imperatori|*ma]]</nowiki>
* [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bulgārijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Burtnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Burtnieku novads]]</nowiki>
* [[Carnikavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Carnikavas novads]]</nowiki>
* [[Cesvaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cesvaines novads]]</nowiki>
* [[Ciblas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ciblas novads]]</nowiki>
* [[Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cēsu novads]]</nowiki>
* [[Dagdas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Olimpisko zelta medaļu laureāti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Uzskaitījumi|Olimpiskās medaļas]]</nowiki>
* [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Daugavpils mēri]]</nowiki>
* [[Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Dobeles novads]]</nowiki>
* [[Durbes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Dānijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas karaliskā vara]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Dānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Dānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Izglītība Latvijā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Izglītības iestādes]]</nowiki>
* [[Eiropas Parlamenta deputātu no Latvijas uzskaitījums (2014—2019)]]: <nowiki>[[Kategorija: Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas|*]]</nowiki>
* [[Engures novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Engures novads]]</nowiki>
* [[Enoha grāmata]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>
* [[Esperanto jubilejas simbols]]: <nowiki>[[Kategorija: Esperanto]]</nowiki>
* [[Francijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Franku karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gabonas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gabona|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Garni templis]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnijas vēsture]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kultūrvēsturiskie pieminekļi]]</nowiki>
* [[Gibraltāra galveno ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gibraltārs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Grieķijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Grobiņas novads]]</nowiki>
* [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gruzija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gulbenes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Gulbene]]</nowiki>
* [[Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Havaju salas|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Iecavas novads]]</nowiki>
* [[Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Igaunijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ikšķile]]</nowiki>
* [[Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ilūkstes novads]]</nowiki>
* [[Imants Lancmanis]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Inčukalna novads]]</nowiki>
* [[Islandes administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Islande|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Islandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islandes vēsture|Valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Itālijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Itālijas prezidenti|*]]</nowiki>
* [[Jamantau]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas ģeogrāfija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Baškortostāna]]</nowiki>
* [[Japānas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Japānas imperatori|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunjelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpils novads]]</nowiki>
* [[Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jēkabpils novads]]</nowiki>
* [[Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jūrmala]]</nowiki>
* [[Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kandavas novads]]</nowiki>
* [[Kastīlijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kazahstānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kazahstānas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kocēnu novads]]</nowiki>
* [[Kosovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kosova]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: PSRS valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimas hanistes hanu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima|Hani]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimuldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krimuldas novads]]</nowiki>
* [[Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Krustpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krustpils novads]]</nowiki>
* [[Krāslavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krāslavas novads]]</nowiki>
* [[Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kuldīgas novads]]</nowiki>
* [[Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kārsavas novads]]</nowiki>
* [[Latvijas Mākslas akadēmijas rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Mākslas akadēmijas rektori|*]]</nowiki>
* [[Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ministru kabineta locekļi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitāte|Juridiskā fakultāte]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitātes rektori|*]]</nowiki>
* [[Leonas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lielvārdes novads]]</nowiki>
* [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Liepājas mēri]]</nowiki>
* [[Lietuvas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Lietuvas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Limbažu novads]]</nowiki>
* [[Lotaringa]]: <nowiki>[[Kategorija: Karolingu dinastija]]</nowiki>
* [[Lubānas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lubānas novads]]</nowiki>
* [[Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ludzas novads]]</nowiki>
* [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Luksemburgas premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Lārsa Lokes Rasmusena 3. kabinets]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas politika]]</nowiki>
* [[Līgatnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līgatnes novads]]</nowiki>
* [[Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līvānu novads]]</nowiki>
* [[Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Madonas novads]]</nowiki>
* [[Maltas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Malta|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Marjano Rahoja 2. valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika]]</nowiki>
* [[Mazsalacas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mazsalacas novads]]</nowiki>
* [[Maķedonijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Maķedonija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Maķedonijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Maķedonija|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Mežvidu pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Mihaja Tudoses valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānijas politika]]</nowiki>
* [[Mira Arojo]]: <nowiki>[[Kategorija: Britu mūziķi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: 1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Moldovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Monako valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Monako|Valsts ministri]]</nowiki>
* [[Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mālpils novads]]</nowiki>
* [[Mārupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mārupes novads]]</nowiki>
* [[Mērsraga novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mērsraga novads]]</nowiki>
* [[Naukšēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Naukšēnu novads]]</nowiki>
* [[Neretas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Neretas novads]]</nowiki>
* [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas karaliskā vara|*]]</nowiki>
* [[Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Nīcas novads]]</nowiki>
* [[Nīderlandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes politika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Olaines novads]]</nowiki>
* [[Ozolnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ozolnieku novads]]</nowiki>
* [[Pelēču pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Pelēču pagasts]]</nowiki>
* [[Piktu ķēniņu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Skotijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Pioneer plāksne]]: <nowiki>[[Kategorija: Starpplanētu zondes]]</nowiki>
* [[Polijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Polijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Politiskā partija Izaugsme]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas politiskās partijas]]</nowiki>
* [[Portugāles 21. konstitucionālā valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles politika]]</nowiki>
* [[Portugāles grāfu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Priekules novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Priekules novads]]</nowiki>
* [[Publiskā runa]]: <nowiki>[[Kategorija: Tekstveide]]</nowiki>
* [[Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pārgaujas novads]]</nowiki>
* [[Pāvilostas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pāvilostas novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pļaviņu novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada ģimnāzija]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Raunas novads]]</nowiki>
* [[Rojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rojas novads]]</nowiki>
* [[Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ropažu novads]]</nowiki>
* [[Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rugāju novads]]</nowiki>
* [[Rumānijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Rumānija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Rumānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Rundāles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rundāles novads]]</nowiki>
* [[Rundāles pils]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils| Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rundāles pils muzejs]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rīgas mēri]]</nowiki>
* [[Rūjienas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rūjienas novads]]</nowiki>
* [[Salacgrīvas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salacgrīvas novads]]</nowiki>
* [[Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salas novads]]</nowiki>
* [[Salaspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salaspils novads]]</nowiki>
* [[Saldus novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saldus novads]]</nowiki>
* [[Salgira]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima]]</nowiki>
* [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sardīnijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saulkrastu novads]]</nowiki>
* [[Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Saūda Arābijas monarhi| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbija|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Siguldas novads]]</nowiki>
* [[Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrundas novads]]</nowiki>
* [[Skrīveru novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Slovākijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Slovēnijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Slovēnija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Somijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Somijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Staicele]]</nowiki>
* [[Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Stopiņu novads]]</nowiki>
* [[Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Strenču novads]]</nowiki>
* [[Surinamas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Surinama|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Sējas novads]]</nowiki>
* [[Talsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Talsu novads]]</nowiki>
* [[Turcijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Turcijas politiķi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Tērvetes novads]]</nowiki>
* [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ungārijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valdis Rūja]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki]]</nowiki>
* [[Valensijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Valensija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valkas novads]]</nowiki>
* [[Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valmieras mēri]]</nowiki>
* [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vanuatu|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecumnieku novads]]</nowiki>
* [[Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils novads]]</nowiki>
* [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils mēri]]</nowiki>
* [[Vestgotu karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vestgoti|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viesītes novads]]</nowiki>
* [[Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļakas novads]]</nowiki>
* [[Viļakas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļaka]]</nowiki>
* [[Viļānu vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Vācijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Vācija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Zabivaka]]: <nowiki>[[Kategorija: 2018. gada FIFA Pasaules kauss]]</nowiki>
* [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Zviedrijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ādažu novads]]</nowiki>
* [[Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ērgļu novads]]</nowiki>
* [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ēģiptes prezidenti| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Īrijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ķekavas novads]]</nowiki>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Kolektīvās drošības līguma organizācija
| native name         = ''Организация Договора о коллективной безопасности''
| native name lang    =
| image               = Flag of the Collective Security Treaty Organization.svg
| image_size          = 120px
| caption             = Karogs
| logo                = Emblem of the Collective Security Treaty Organization.svg
| logo_size           = 80px
| logo_caption        = Emblēma
| map                 = Collective Security Treaty Organization orthographic projection.svg
| map_caption         = {{legend2|#346733|Dalībvalstis}}<br />{{legend2|#46C843|Krievijas okupētā Krima}}
| size                = 280 px
| type                = Reģionāla starptautiska organizācija, militārs bloks
| formation           = {{plainlist|
*{{dat|1992|5|15}} (Kolektīvās drošības līguma parakstīšana)
*{{dat|2002|10|7}} (organizācijas dibināšana)}}
| headquarters        = [[Maskava]], {{RUS}}
| membership          = {{Collapsible list |titlestyle= background:transparent;text-align:left;font-weight:normal;
 |title= 6 dalībvalstis
  |{{ARM}} (apturējusi dalību)
  |{{BLR}}
  |{{KAZ}}
  |{{KGZ}}
  |{{RUS}}
  |{{TJK}}}}
| founding_location   =  [[Taškenta]], {{UZB}}
| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         = {{flaga|Baltkrievija}} [[Staņislavs Zass]]
| language            = [[krievu valoda]]
| website             = {{url|http://www.odkb-csto.org/}}
}}
'''Kolektīvās drošības līguma organizācija''' ({{val|ru|Организация Договора о коллективной безопасности}}) ir starpvaldību militāra alianse [[Eirāzija|Eirāzijā]], kurā piedalās sešas [[NVS]] valstis. Pirmā organizācijas militārā operācija norisinājās [[Kazahstāna|Kazahstānā]] 2022. gada janvārī nemieru laikā.

sentences: {{Commonscat|Resistance during World War II}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{infokaste+}}
{{jāuzlabo}}
 grāmatai ''Athar al-Baqiya ’an al-Qurun al-Chaliya'').]]
s jaunajā stilā, kuru XVII gs. sāka [[Osmaņu impērija|osmaņu]] mākslinieks Hafizs Osmans.]]
{{islāms}}
'''Muhameds''' ({{val|ar|محمد}}, ''Muḥammad'', saukts arī par '''Mohamedu''', '''Muhammadu''', '''Mehmetu''', '''Mahometu''', dzimis ap [[570. gads|570]]. gadu m.ē., miris {{dat|632|6|8}}) bija arābu sludinātājs no [[Meka]]s, kareivīgs beduīnu tirgotājs, kuru [[islāms|islāma]] ticīgie — [[musulmaņi]] uzskata par pēdējo Dieva [[islāma pravieši|pravieti]].<ref>Leons Taivans, "Tuvo Austrumu civilizācija: arābi, islāms, halifāts", {{ISBN|978-9984-46-309-4}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |author=Cook, Michael |title=Muhammad |url=https://archive.org/details/muhammad0000cook_h0b4 |publisher=Oxford University Press |year=1983 |isbn=0-19-287605-8}}</ref><ref>[http://www.oxfordislamicstudies.com/article/opr/t125/e2223?_hi=0&_pos=6919 "Sira" {{en ikona}}]</ref> 9. g.s. sākumā Muhameda biogrāfiju pierakstīja Ibn Hišāms (''Ibn Hišām'') no Ibn Ishāka (''Ibn Isḥāq'') apkopotajiem materiāliem.<ref>''Donner, Fred McGraw (1998). Narratives of Islamic origins: the beginnings of Islamic historical writing. Darwin Press. p. 132.'' {{ISBN|978-0-87850-127-4}}.</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Oste
|attēls              = NavarinoFronPNTDF1.jpg
|attēla paraksts     = Skats uz Ostes salu pāri Bīgla šaurumam
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle#Dienvidamerika
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla Hoste''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=55|latm=15|lats= |latNS=S
|longd=69|longm= 00|longs= |longEW=W
|platība             = 4117
|garums              = 139
|platums             = 92
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 1402
|salu skaits         =
|valsts             = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 11
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Oste''' ({{val-es|Isla Hoste}}) ir praktiski neapdzīvota [[Čīle]]i piederoša sala [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Čīles Antarktikas province]]s Kabo de Hornosas komūnā. Oste ir arhipelāga otra lielākā un Čīles trešā lielākā sala; tā ir pasaulē vistālāk dienvidos esošā vieta, kur aug koki — [[Antarktiskais dižskābardis]] vai ņire (''Nothofagus antarctica'').

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Omars Haijāms
|    vārds_orig = {{ara|عمر خیام}}
|        attēls = Omar Khayyam2.JPG
|    att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Omara Haijāma portrets
|    dz_dat_alt =
|       dz_gads = 1048
|    dz_mēnesis = 5
|      dz_diena = 18
|      dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|     m_dat_alt =
|        m_gads = 1131
|     m_mēnesis = 12
|       m_diena = 4
|       m_vieta = {{flagicon image|Flag of the Seljuk.png}} [[Neišābūra]], [[Lielā Seldžuku impērija]]
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība = persietis
|       dzimums =
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[matemātika]], [[astronomija]], [[dzeja]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no = [[Avicenna]]s, [[Al-Horezmī]], [[Eiklīds|Eiklīda]]
|    ietekmējis =
|         darbi =
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences:
— hermētisma simbols]]
'''Hermētisms''' ir reliģiska, filozofiska un ezoteriska tradīcija, kas balstās [[Hermess Trismegists|Hermesa Trismegista]] rakstos. Viņa raksti ļoti ietekmēja Rietumu [[ezoterika]]s tradīciju, kā arī bija nozīmīgi [[renesanse]]s un [[reformācija]]s laikā kopumā.<ref>Heiser, James D., ''Prisci Theologi and the Hermetic Reformation in the Fifteenth Century'', Repristination Press, Texas: 2011. {{ISBN|978-1-4610-9382-4}} {{en ikona}}</ref> Hermētismu ar [[zinātne|zinātni]] Viduslaiku noslēgumā vienoja uzskats, ka cilvēkam ir iespēja pārvaldīt [[daba]]s procesus.

sentences:
[[File:Yetiscalp.JPG|thumb|Radījuma liecība]]
'''Sniega cilvēks''' jeb '''jetijs''' ir leģendārs, liels, [[cilvēkpērtiķi|cilvēkpērtiķu]] dzimtai tuvs radījums, kas, iespējams, apdzīvo kalnu reģionus [[Himalaji|Himalajos]] un [[Tibeta|Tibetā]].<ref>{{Grāmatas atsauce | last = Eberhart| first = George| title = Mysterious Creatures: A Guide to Cryptozoology| publisher = ABC-CLIO| year = 2002| page = 613| url = http://books.google.com/books?id=z9gMsCUtCZUC&pg=PA613| isbn = 9781576072837}}. {{en ikona}}</ref><ref name="sikkim">{{Grāmatas atsauce | last = McLeod| first = Michael| title = Anatomy of a beast: obsession and myth on the trail of Bigfoot| publisher = University of California Press| year = 2009| page = 54| url = http://books.google.com/books?id=_6FmjJYd13wC&pg=PA54| isbn = 9780520255715}}. {{en ikona}}</ref> Lai arī eksistē vairākas dokumentētas liecības par sniega cilvēku, tomēr mūsdienu [[zinātne]] tās uzskata par nepārliecinošām, un sniega cilvēks parasti tiek uzskatīts par [[leģenda|leģendu]].<ref name=bigfoot>{{Grāmatas atsauce |title=Bigfoot: The Yeti and Sasquatch in Myth and Reality |author=John Napier |year= 2005 |isbn=0-525-06658-6 |publisher=N. Abbot |location=London}}. {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Augu biotehnoloģija''' ir [[biotehnoloģija]]s nozare, kas izmanto [[augi|augus]], lai ražotu bioloģiski nozīmīgas vielas, un uzlabo augu īpašības. Augu biotehnoloģija ir tehnisku paņēmienu kopums, kurus izmanto, lai pielāgotu augus īpašām vajadzībām (piemēram, pastiprināta sekundāro metabolītu sintēze, vairāk šķiedras u.tml.). Augu biotehnoloģija arī izstrādā un pēta dzīvo šūnu un audu audzēšanas un pavairošanas metodes.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Liepāja—Vaiņode''' bija dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savienoja [[Liepāja]]s pilsētu ar Valsts robežu (9 km no [[Vaiņode]]s). Līnijas garums bija 67 km<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ldz.lv/texts_files/tikla_parskats_2007.pdf |title=Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītāja pārskats par plānotajiem pakalpojumiem 2007; VAS Latvijas dzelzceļš |access-date={{dat|2013|09|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130615135105/http://www.ldz.lv/texts_files/tikla_parskats_2007.pdf |archivedate={{dat|2013|06|15||bez}} }}</ref>, tajā bija viens sliežu ceļš. Pasažieru vilcienu kustība līnijā pārtraukta [[1998]]. gadā. [[2012]]. gadā nojaukts posms Liepāja—Priekule, bet posms Priekule—Vaiņode ir slēgts un netiek izmantots.

sentences:
[[File:Pair programming 1.jpg|thumb|Divi kolēģi programmējot pārī]]
'''Programmēšana pāros''' ir [[spējā izstrāde|spējās izstrādes]] paņēmiens, kurā divi [[programmētājs|programmētāji]] kopīgi strādā pie vienas [[darbstacija]]s. Viens, ''vadītājs'', raksta [[pirmkods|kodu]], kamēr otrs, ''novērotājs'' vai ''navigators'',<ref>{{cite conference |last1=Williams |first1=Laurie |title=Integrating pair programming into a software development process |pages=27–36 |doi=10.1109/CSEE.2001.913816 |conference=14th Conference on Software Engineering Education and Training |date=February 19–20, 2001 |location=Charlotte |editor1-first=Dawn |editor1-last=Ramsey |editor2-first=Pierre |editor2-last=Bourque |editor3-first=Robert |editor3-last=Dupuis |isbn=0-7695-1059-0 |quote=One of the programmers, the driver, has control of the keyboard/mouse and actively implements the program. The other programmer, the observer, continuously observes the work of the driver to identify tactical (syntactic, spelling, etc.) defects, and also thinks strategically about the direction of the work.}}</ref> [[koda apskate|pārskata]] katru koda rindu, tās tapšanas brīdī. Pēc īsa laika intervāla programmētāji mainās lomām.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Jānis Baltvilks
|         vārds_orig =
|             attēls = Baltvilks.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1944
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Trešais reihs|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Smārdes pagasts|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2003
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 4
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]], [[ornitologs]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Jānis Baltvilks''' (dzimis {{dat|1944|7|24}}, miris {{dat|2003|10|4}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/national/politics/miris-dzejnieks-janis-baltvilks.d?id=6459801|title=Miris dzejnieks Jānis Baltvilks|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2013|2|2||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]] un [[ornitologs]].

sentences: '''14. marts''' ir gada 73. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (74. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 292 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēmums aiziet
| operators =
| attēls = Decision-to-Leave-plakatsLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, romantika
| režisors = [[Paks Čanvuks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tana Vei]]
* [[Paks Heils]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''헤어질 결심''
| studija = ''Moho Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''CJ Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2022|6|29|Dienvidkoreja}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{KOR}}
| valoda = * [[Korejiešu valoda|korejiešu]]
* [[Mandarīnu valoda|mandarīnu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|22,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt12477480/|title=Decision to Leave (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|29||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēmums aiziet"''' ({{Val|ko|헤어질 결심}}; ''Heojil gyeolsim'') ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Dienvidkoreja]]s ''[[neo-noir]]'' romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Paks Čanvuks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tana Vei]] un [[Paks Heils]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}

sentences:
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''KLM''
| logo                 = KLM logo.svg
| logo izmērs          = 140px
| attēls               = KLM airliners.jpg
| attēla izmērs        = 250px
| attēla paraksts      = ''KLM'' lidmašīnas
| IATA                 = KL
| ICAO                 = KLM
| izsaukums            = KLM
| dibināta               = {{dat|1919|10|7}}
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Shiphola]], {{NED}}
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  = ''[[SkyTeam]]''
| flote                  = 115
| galamērķi              = 138
| sauklis              =
| mātes kompānija      = ''[[Air France-KLM]]'', {{FRA}}
| galvenā mītne        = [[Amstelvēna]], {{NED}}
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = [http://www.klm.com klm.com]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Carl Sagan''
| attēls =Carl Sagan Planetary Society.JPG
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1934
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =9
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1996
| m_mēnesis=12
| m_diena=20
| m_vieta =[[Sietla]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas = [[Smitsona institūts]]
[[Hārvarda Universitāte]]
[[Kornela Universitāte]]
[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| alma_mater =[[Čikāgas Universitāte]]
| zinātne =[[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[SETI (programma)|SETI]]
[[Planetārā biedrība]]
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Sagan Signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences: {{Commons category|Art directors|Filmu mākslinieki}}

sentences: '''Eiropas Nacionālā Fronte''' ('''ENF''') ir [[Eiropa]]s radikālo [[nacionālisms|nacionālistu]] organizāciju koordinējoša struktūra. Tās pašreizējais vadītājs jeb ģenerālsekretārs ir [[Roberto Fiore]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-cisteīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2S
|molmasa=121,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=240 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,07
}}
'''Cisteīns''' ('''''Cys''''', ''l'' -2-amino-3-merkaptopropānskābe, ''l'' -β-merkaptoalanīns, C3H7NO2S) ir viena no divām sēru saturošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] (otra ir [[metionīns]]). Daudzās [[olbaltumviela|olbaltumvielās]] starp cisteīna molekulu atlikumiem veidojas saites starp sēra atomiem, kas palielina attiecīgo olbaltumvielu stabilitāti. Cisteīns viegli veido dimēru — [[cistīns|cistīnu]], kas sastāv no diviem cisteīna atlikumiem, kuri saistīti ar disulfīda saiti.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fridrihs fon Rīdigers
|     vārds_orig = ''Theodor von Rüdiger
Фёдор Васильевич Ридигер''
|         attēls = Ridiger Fyodor Vasilyevich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1783]]. gada decembrī
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Karlsbāde]], [[Austrijas impērija]]
([[Karlovi Vari]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Jākabs Vilhelms, māte - Elizabete, dzimusi Rīdigere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Luīze, dzimusi fon Firksa (1811-1894)
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Coord|45|31|54|N|122|40|0|W|region:US_type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Moda Center
|attēls            = RoseGardenArenaS.jpg
|valsts            = {{flag|ASV}}
|pilsēta           = Portlenda (Oregona)
|adrese            = 1 Center Court, [[Portlenda (Oregona)|Portlenda]], [[Oregona]] 97227
|celtniecība-no    = {{dat|1993||}}
|atklāts           = {{dat|1995|10|12}}
|izmaksas2         = 262
|koncerts          = 20 500
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        = 20 630
|hokejs            = 18 280
|klubu-mājvieta    = [[Portlendas "Trail Blazers"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]) (1995–pašlaik)
[[Portlendas "Winterhawks"]] ([[WHL]]) (1995–pašlaik)
[[Portlendas "Forest Dragons"]] ([[AFL]]) (1997–1999)
[[Portlendas "Pythons"]] ([[WISL]]) (1998–1999)
[[Portlendas "Fire"]] ([[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]]) (2000–2002)
[[Portlendas "LumberJax"]] ([[NLL]]) (2006–2009)
|karte=Oregona}}
'''''Moda Center''''' ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{dat|1995|10|12}}, tās būvniecība tika sponsorēta no vairākiem avotiem, tai skaitā pilsētas domes. Arēnas īpašnieki ir ''Vulcan Inc.''. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] komanda [[Portlendas "Trail Blazers"]] un [[WHL]] komanda [[Portlendas "Winterhawks"]]. Basketbola spēlēm arēnas ietilpība ir līdz 20 630 sēdvietām, citiem pasākumiem ietilpība ir nedaudz mazāka.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksiljona struktūrformula

Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH−
|              molmasa = 17,01
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

sentences:
{{Commonscat|Anaheim Ducks|Anahaimas "Ducks"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Jurijs Maļenčenko
|          vārds_orig = ''Юрий Иванович Маленченко''
|              attēls = YuriMalenchenko.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1961
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = Hruščova (tagad [[Svitlovodska]]), {{UKR}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{RUS}}
|             tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Krievijas Federālā kosmiskā aģentūra|Roskosmos]]'' kosmonauts
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[lidotājs]]
| d_pakāpe = [[pulkvedis]]
| kos_koplaiks = 827 d 9 h 20 min
| kos_iesaukums = 1987. gads
| kos_misija = 1. ''[[Mir 16. ekspedīcija|Mir-16]]''

2. ''[[STS-106]]''

3. [[SKS 7. ekspedīcija|SKS-7]]

4. [[SKS 16. ekspedīcija|SKS-16]]

5. [[SKS 32. ekspedīcija|SKS-32]], [[SKS 33. ekspedīcija|SKS-33]]

6. [[SKS 46. ekspedīcija|SKS-46]], [[SKS 47. ekspedīcija|SKS-47]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz TM-19]]'', ''[[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]'', ''[[Sojuz TMA-2]]'', ''[[Sojuz TMA-11]]'', ''[[Sojuz TMA-05M]]'', ''[[Sojuz TMA-19M]]''
}}
'''Jurijs Maļenčenko''' ({{val-ru|Юрий Иванович Маленченко}}, {{val-uk|Юрій Іванович Меленченко}}; dzimis {{dat|1961|12|22}}) ir [[Krievija]]s [[kosmonauts]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sātana spēles
| operators =
| attēls = Before the Devil Knows You're Dead (2007 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Before the Devil Knows You're Dead''
| studija = * ''Unity Productions''
* ''Linsefilm''
* ''Funky Buddha Group''
* ''Capitol Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''ThinkFilm''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|9|6}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1615103489/|title=Before the Devil Knows You're Dead |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sātana spēles"''' ({{Val|en|Before the Devil Knows You're Dead}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]]. Tā ir Lūmeta pēdējā režisētā filma pirms viņa nāves 2011. gadā. Filmā galvenās lomas atveido [[Filips Sīmors Hofmans]], [[Ītans Hoks]], [[Marisa Tomeja]] un [[Alberts Finijs]].

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Ānfabrikas klintis
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Anfabrikas_klintis_Līgatne.JPG
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 57.230696
| gar_d            = 25.046425
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Līgatne}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums = [[Augšdevons|D]]3, [[Frānas stāvs|Frāna]], [[Gaujas svīta]].
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}
'''Ānfabrikas klintis''' ir līdz 17 m augstas, pelēcīgi iesarkanas [[smilšakmens]] [[klints|klintis]], kas atrodas [[Līgatne (upe)|Līgatnes]] upes kreisajā krastā [[Līgatne|Līgatnē]]. Ietilpst [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālā parka]] teritorijā. Valsts nozīmes [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] un [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoģisks]] [[Dabas piemineklis|aizsargājams dabas piemineklis]].<ref>[http://www.ligatne.lv/klintis-alas-pagarbi Klintis, alas un pagrabi Līgatnes pilsētā]</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vilkavišķu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Vilkaviškio_bažnyčia.JPG
| image_size            =
| caption               = Vilkavišķu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Vilkavišķu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 54.648111
| longd                 = 23.036956
| location              = {{vieta|Lietuva|Marijampoles apriņķis|Vilkavišķi}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1870. gads
| year_completed        = 1881. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Vilkavišķu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q10961755"
}
</mapframe>
'''Vilkavišķu Vissvētākās Jaunavas Marijas Parādīšanās katedrāle''' ({{val|lt|Vilkaviškio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Vilkavišķi|Vilkavišķos]]. [[Vilkavišķu diecēze]]s katedrāle.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Eduards Volters
| vārds_orig = Eduard Wolter
| attēls = volteris1927.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1856
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1941
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 14
| m_vieta = [[Kauņa]], [[Lietuvas PSR]], [[PSRS]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]], [[Maskavas Universitāte]] un [[Harkivas Universitāte]]
| zinātne = [[balti|baltu]] [[valodniecība]], [[folklora]], [[etnogrāfija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: {{commonscat|Figure skaters from Spain|Spānijas daiļslidotāji}}

sentences:
<p style="text-align: center; font-size: .8em; padding-bottom: 0.3em;"> [[1. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|1]] · [[2. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|2]] · [[3. autobusu maršruts (Jūrmala)|3]] · [[4. autobusu maršruts (Jūrmala)|4]] · [[5. autobusu maršruts (Jūrmala)|5]] · [[6. autobusu maršruts (Jūrmala)|6]] · [[7. mikroautobusu maršruts (Jūrmala)|7]] </p>
<noinclude>[[Kategorija:Apakšveidnes]]</noinclude>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 7
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 5
|              simbols = N
|             atommasa = 14,0067
|   valences elektroni = [He]2s22p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Sašķidrināts slāpeklis un slāpekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +5, +4, '''+3''', +2, +1, −1, −2, −3
|  elektronegativitāte = 2,04
|              blīvums = 1,251
|  kušanas temperatūra = 63,14 K (−210 °C)
| viršanas temperatūra = 73,35 K (−195,79 °C)
}}
'''Slāpeklis''' ir [[ķīmiskais elements]], kuru apzīmē ar simbolu '''N''' un tā [[atomskaitlis]] ir 7. Parasti slāpeklis ir divatomu [[gāze]], kuras ķīmiskā formula ir '''N2'''. [[Daba|Dabā]] slāpeklis ir sastopams [[Zemes atmosfēra|atmosfērā]], kur tas ir galvenā [[gaiss|gaisa]] sastāvdaļa. Paaugstinātā [[temperatūra|temperatūrā]] slāpeklis var reaģēt ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], (veidojot [[amonjaks|amonjaku]]), [[sārmu metāli]]em (veidojot attiecīgus nitrīdus) un vēl augstākā temperatūrā arī ar [[skābeklis|skābekli]], veidojot [[slāpekļa(II) oksīds|slāpekļa(II) oksīdu]]. Savienojumos slāpeklim var būt oksidēšanas pakāpe no −3 ([[amonjaks]]) līdz +5 ([[slāpekļskābe]] un tās [[sāļi]]). Visbiežāk slāpeklis ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =James George Frazer
| attēls =JamesGeorgeFrazer.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1854
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Glāzgova]], [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1941
| m_mēnesis=5
| m_diena=7
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Glāzgovas Universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[antropoloģija]],
[[mitoloģija|mitoloģijas pētniecība]],
[[reliģija|reliģijas pētniecība]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Stavenn Gallus varius 0.jpg
 | att_nosaukums = [[Zaļā savvaļas vista]] (''Gallus varius'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
| apakšdzimta=Phasianinae
| apakšdzimta_lv=Fazānu apakšdzimta
 |         ģints = Gallus
 |      ģints_lv = Vistas
 |      binomial = Gallus <small>([[Brisson]], 1766)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sarkanā tveice
| attēls                   =  Red Heat.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Red Heat''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Volters Hills]]
| producents               =
* [[Gordons Kerols]]
* Volters Hills
| scenārija autors         =
* [[Harijs Kleiners]]
* [[Trojs Kenedijs Mārtins]]
* Volters Hills
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Eds O'Ross]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Carolco Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Tristar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1988|6|17|Losandželosa un Ņujorka|}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/red-heat-1987|title=Red Heat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 13, 2019|archive-date={{dat|2019|10|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191013091703/https://bbfc.co.uk/releases/red-heat-1987}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=redheat.htm|title=Red Heat|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sarkanā tveice"''' ({{val|en|Red Heat}}) ir 1988. gada asa sižeta filma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Volters Hills]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], [[Arnolds Švarcenegers]], [[Pīters Boils]] un [[Eds O'Ross]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|6|17||bez}} Losandželosā un Ņujorkā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kliftonas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Clifton_Cathedral_from_north_(600px).jpg
| image_size            =
| caption               = Kliftonas katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Kliftonas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 51.4597
| longd                 = -2.6163
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Bristole}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = Ronalds Vīkss (''Ronald J. Weeks''), Fredriks Džennets (''Frederick S. Jennett'') un Entonijs Poremba (''Antoni Poremba'')
| architecture_style    = [[modernisms]], [[brutālisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1970. gads
| year_completed        = 1973. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kliftonas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q526650"
}
</mapframe>
'''Kliftonas katedrāle''' ({{val|en|Clifton Cathedral}}) jeb '''Svēto Pētera un Pavila katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of SS. Peter and Paul}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Bristole]]s pilsētas [[Kliftona]]s rajonā, [[Anglija|Anglijā]]. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Kliftonas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krustpils saliņa.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Hipotēze''' ({{val|el|ὑπόθεσις}} — 'pamats, pieņēmums') ir pieņēmums, kurā uz vairāku [[Fakts|faktu]] pamata secināta kāda objekta, sakarības vai [[parādība]]s cēloņa esamība, turklāt šis secinājums nav uzskatāms par neapstrīdamu.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca, Apgāds "Zinātne", 1972—1996</ref> Par hipotētisku dēvē arī attiecīgo slēdzienu. Nepieciešamība pēc hipotēzes zinātnē rodas tad, kad nav noskaidrots sakars parādību starpā, to cēlonis, kaut arī ir zināms pietiekams daudzums iepriekšējo un līdztekus parādību, kad pēc dažiem pašreizējiem raksturojumiem ir jāatjauno pagātnes ainu vai arī uz pagātnes un tagadnes faktu pamata jāizdara secinājumu par parādības attīstību nākotnē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktie puiši
| attēls                   =  Bad Boys.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Boys''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Maikls Bejs]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Berijs]]
* [[Dags Ričardsons]]
* [[Džims Malholands]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Mārtins Lorenss]]
* [[Tea Leoni]]
* [[Terēze Rendla]]
* [[Džo Pantoliano]]
| mūzika                   = [[Marks Mancina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Simpson/Bruckheimer]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|4|7||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995|title=Bad Boys|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 5, 2019|archive-date={{dat|2018|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180626113846/http://bbfc.co.uk/releases/bad-boys-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badboys.htm|title=Bad Boys (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 5, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|141,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Sliktie puiši 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Sliktie puiši "''' ({{val|en|Bad Boys}}) ir 1995. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Maikls Bejs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Mārtins Lorenss]], [[Tea Leoni]], [[Terēze Rendla]] un [[Džo Pantoliano]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|4|7||bez}}. 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Sliktie puiši 2]]".

sentences: {{Commonscat|Planets of the Solar System}}

sentences:
, paceļas [[gaiss|gaisa]] un [[Ūdens tvaiks|ūdens tvaika]] burbuļi]]
'''Tvaiks''' ir [[viela]]s gāzveida stāvoklis apstākļos, kad gāzveida viela var atrasties līdzsvarā ar šķidru un cietu tās pašas vielas stāvokli. Procesu, kurā no šķidras vai cietas vielas rodas tvaiks, sauc par [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], bet pretējo norisi — par [[kondensēšanās|kondensēšanos]]. Ikdienā bieži ar šo terminu saprot [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]], lai gan tvaika veidā var pastāvēt arī citas ķīmiskas vielas.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Ustjoļeņoka
| oriģinālnosaukums    = ''Усть-Оленёк''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=72| latm=59| lats=12| latNS=N
| longd=119| longm=49| longs=03| longEW=E
| novietojums          = [[Ustjoļeņoka]]s ciems
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1938
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Jakutijas Hidrometeoroloģijas un vides monitorēšanas pārvalde
| pers_vasara          = 4
| pers_ziema           = 4
| augstums             = 21
| vid_t                = -14,9
| vas_t                = 31,1
| ziem_t               = -52
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Meteoroloģiskā stacija «Ustjoļeņoka»''' ({{val|ru|Метеорологическая станция «Усть-Оленёк»}}) ir [[Krievija]]s [[polārstacija|polārā]] [[meteostacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?f=3&t=3421 Полярная Почта. Усть-Оленек]</ref><ref>[http://climatebase.ru/station/21711 Архив климатических данных. Усть-Оленёк, Саха (Якутия) респ., Российская федерация #21711]</ref> Izvietojusies [[Ustjoļeņoka]]s ciemā [[Oļeņoka]]s upes labajā krastā 1 km no upes deltas. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā. Stacija izveidota 1938. gadā. Ziemas periodā polārstacijas apkalpe ir vienīgie ciema iedzīvotāji.

sentences: '''17. februāris''' ir gada 48. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 317 (318 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Pārvietot|Oškārs Niemajers}}
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Oskars Nīmeiers
 |           image = Oscarniemeyer.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Oskars Nīmeiers 1950. gados
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1907|12|15}}
 |        location = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|2012|12|5|1907|12|15}}
 |      deathplace = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |          places =
 |     nationality = Brazīlietis
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Oskars Nīmeiers''' (''Oscar Ribeiro de Almeida Niemeyer Soares Filho''; dzimis {{dat|1907|12|15}}, miris {{dat|2012|12|5}}) bija brazīliešu [[arhitekts]].

sentences: {{Lidostas infokaste|box-width=250px|nosaukums=Bagdādes starptautiskā lidosta|nosaukums_originalvaloda=مطار بغداد الدولي|nosaukums_originalvaloda-a=|nosaukums_originalvaloda-r=|attels=Baghdad_International_Airport.jpg|attela-platums=200|paraksts=|attels2=|attela2-platums=250|paraksts2=|IATA=BGW|ICAO=ORBI|lat_deg=33|lat_min=15|lat_sec=45|lat_dir=N|lon_deg=44|lon_min=14|lon_sec=4|lon_dir=E|karte=Irāka|kartes_paraksts=Lidostas atrašanās vieta Irākā|paraksta_novietojums=top|lidostas_tips=Civilā|baze=|ipasnieks-operators=|ipasnieks=[[Irāka]]|atrasanas_vieta=[[Bagdāde]], [[Irāka]]|termināļu skaits=|elevation-f=114|elevation-m=35|majas_lapa={{url|https://www.baghdad-airport.com/}}|metric-rwy=|r1-number=|r1-length-f=|r1-length-m=|r1-surface=|pasazieru_skaits=7 500 000|lidojumu_skaits=|krava=}}'''Bagdādes starptautiskā lidosta''' ([[Arābu valoda|arābu]]: ''مطار بغداداد الدولي'') ir starptautiskā lidosta [[Bagdāde|Bagdādē]], [[Irāka|Irākā]]. Tā ir valsts lielākā lidosta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.baghdad-airport.com/|title=Baghdad Airport (BGW)|website=www.baghdad-airport.com|access-date=2023-04-30}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
]]
'''Muižniecība''' bija priviliģētu zemes īpašnieku kārta, kas kopā ar augstāko garīdzniecību bija valdošā šķira [[feodālisms|feodālismā]].
Muižniecība sastāvēja no lielajiem, vidējiem un sīkajiem zemes īpašniekiem. Augstāko muižniecību pārstāvēja galvenokārt augstdzimušie jeb [[dižciltīgie]] ({{val|la|nobilitas}}, {{val|de|Adel}}, {{val|ru|дворянство}}). Pie vidējās un sīkās muižniecības piederēja lielo feodāļu vasaļi un valdnieku ierēdņi.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Lisiņa
|attēls=Lisiņa1.jpg
|paraksts=Lisiņa pie [[Barkavas ozolu audze]]s
|garums=18
|kritums=
|baseins=166,4
|gada_notece=
|izteka=[[Lisiņš]]
|ieteka=[[Meirānu kanāls]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Dirīte]]
| iztekas_augstums  = 103,3
| ietekas_augstums  =
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=37 | sāk_plat_s=58 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=32 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=42 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=41 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens''' ({{val|de|Herbert Heinrich von Blanckenhagen}}; 1892—1985) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

sentences: '''Melnā Gulbja teorija''' ir [[metafora]], kas apraksta notikumu, kas nāk kā pārsteigums, un kam ir liela ietekme. Teorijas nosaukums balstīts uz senu tautas [[paruna|parunu]], ka  [[Melnais gulbis|melni gulbji]] neeksistē. Tā domāja [[Eiropa|eiropieši]], pirms uzzināja, ka melni gulbji tomēr eksistē — tos atklāja 18. gadsimtā [[Austrālija|Austrālijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2007/04/22/books/chapters/0422-1st-tale.html|title=The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable|publisher=nytimes.com}}</ref> Šo metaforu ieviesa statistiķis un riska analītiķis [[Nasims Nikolass Talebs]], kas ir grāmatas "Melnais Gulbis: ļoti neiespējamā ietekme" ({{val|en|The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable}}) autors. Grāmatā analizētas nejaušas parādības un sabiedrības nespēja precīzi saprast un novērtēt šīs parādības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Makijs''' var būt:

sentences:
{{Pārvietot}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 240px
|          vārds = Alfrēds Rasels Volless
|     vārds_orig = ''Alfred Russel Wallace''
|         attēls = Alfred-Russel-Wallace-c1895.jpg
|  att_nosaukums = Alfrēds Rasels Volless
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Uska|Uskā]], [[Monmautšīra|Monmautšīrā]], [[Velsa|Velsā]]
|         m_gads = 1913
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Broudstouna|Broudstounā]], [[Dorseta|Dorsetā]], [[Anglija|Anglijā]]
|        tautība = brits
|        zinātne = pētniecība, [[bioloģija]], [[bioģeogrāfija]], [[botānika]]
|     sasniegumi = pazīstams kļuva ar saviem darbiem par [[dabiskā izlase|dabisko izlasi]] un [[bioģeogrāfija|bioģeogrāfiju]]
|    apbalvojumi = Royal Society's [[Royal Medal]] (1868) un [[Copley Medal]] (1908), [[Order of Merit]] (1908)
}}
'''Alfrēds Rasels Volless''' ({{val|en|Alfred Russel Wallace}}, dzimis {{dat|1823|1|8}}, miris {{dat|1913|11|7}}) bija britu dabaszinātnieks, pētnieks, ģeogrāfs, antropologs un biologs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sparta
 | official_name            = {{gree|Σπάρτη}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = ModernSparta.jpg
 | image_caption            = Mūsdienu Sparta.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Lakonijas nome|Lakonija]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 84.5
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 17408
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37 | latm = 04 | lats = 26 | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 25 | longs = 46 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 231 00
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 210
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Sparta''' ({{val|grc|Σπάρτη}}) ir pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Izvietota 210 metru virs jūras līmeņa [[Eirota]]s upes labajā krastā lejpus [[Inusa]]s ietekas Eirotā. Atrodas [[Peloponēsa]]s dienvidu daļā 153 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]], 28 km uz austrumiem no [[Kalame]]s un 49 km uz dienvidiem no [[Tripole (Grieķija)|Tripoles]]. Pilsēta ir [[Spartas dēms|Spartas dēma]] administratīvais centrs, [[Lakonijas nome|Lakonijas nomē]], [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsas perifērijā]]. 2011. gadā pilsētas municipalitāte tika apvienota ar sešām blakus esošajām municipalitātēm, kā rezultātā kopējais iedzīvotāju skaits sasniedza 35 259 cilvēkus, no kuriem 17 408 dzīvoja pašā pilsētā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Citroën''
| logo             = Citroen 2022.svg
| caption          =
| type             = kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1919. gads
| founder          = [[Andrē Sitroēns]]
| defunct          =
| location_city    = [[Senvena (Sēna-Sendenī)|Senvena]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[autobūve]]
| products         = [[automašīna]]s, komerciālais transports
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Stellantis]]'', {{NLD}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.citroen.com citroen.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'']]
'''''Citroën''''' (oficiālais nosaukuma '''''Automobiles Citroën S.A.''''') ir [[Francija]]s [[autobūve]]s uzņēmums. Tas ir dibināts 1919. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Senvena (Sēna-Sendenī)|Senvenā]]. Tas ietilpst [[Nīderlande|Nīderlandē]] reģistrētas pārvaldītājsabiedrības ''[[Stellantis]]'' grupā.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Mikola Romera Universitāte
|image             = MRU_Central_Campus.jpg
|caption = Mikola Romera Universitātes galvenā ēka
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1991
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Lietuva#Eiropa
| latd  = 54.733889 | latNS  = N
| longd = 25.258889 | longEW = E
| academic_staff    = 736
| administrative_staff  = 385
|students          = 7 400 (2018)
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{LTU}}, [[Viļņa]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.mruni.eu/
|logo              =Mykolas_Romeris_University_logo.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Obanas anglikāņu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_John's_Cathedral_3.jpg
| image_size            =
| caption               = Obanas anglikāņu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Obanas anglikāņu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.416111
| longd                 = -5.473611
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Ārgaila un Bjūta|Obana}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1846. gads
| year_completed        = 1864. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Obanas anglikāņu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942356"
}
</mapframe>
'''Obanas Sv. Jāņa katedrāle''' ({{val|en|St John's Cathedral, Oban}}, {{val|gd|Ard-eaglais Eòin an Diadhair}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Obana|Obanā]]. Viena no divām [[Ārgilas un salu diecēze]]s katedrālēm.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''A Tale of Love and Darkness''
| attēls                   = A tale-of-love-and-darkness-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Natālija Portmane]]
| producents               =
* [[Rams Bergmans]]
* [[Deivids Mandils]]
| scenārija autors         = Natālija Portmane
| galvenajās lomās         =
* Natālija Portmane
* [[Amirs Teslers]]
* [[Džilads Kahana]]
| mūzika                   = [[Nikolass Britels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Ram Bergman Productions]]''
* ''[[MoviePlus Productions]]''
* ''[[Mountaintop Productions]]''
* ''[[Voltage Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[United King Films]]''
* ''[[Focus Features#Focus World|Focus World]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|5|16|Kannu filmu festivāls|2015|9|3|Izraēla|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]
| valsts                   = [[Izraēla]]
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Krievu valoda|Krievu]]
* [[Ebreju valoda|Ebreju]]
* [[Arābu valoda|Arābu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Pedro Pičardo
 |      vārds_orig = ''Pedro Pichardo''
 |          attēls = Pedro Pablo Pichardo (17249818433).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Pedro Pičardo 2015. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1993|6|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|Kuba|Santjago de Kuba}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Portugāle}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=68}}
 |         iesauka = 4P
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 18,08 m (2015)
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana stadionā
 |             PR2 = 17,46 m (2022)
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|[[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{POR}}}}
{{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[2020. gada vasaras olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Trīssoļlēkšana]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Oregona 2022]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Silver|Belgrada 2022|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2021. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Toruņa 2021]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Country|{{CUB}}}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Sopota 2014]]|Trīssoļlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Panamerikas spēles]]}}
{{Medal|Gold|Toronto 2015|Trīssoļlēkšana}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Viļānu rajons]]
[[Kategorija:Rēzeknes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{coord|56|56|57.7|N|24|6|29|E|display=title}}
s kolekcijas, 18. gadsimta beigas).]]
s kolekcijas, 18. gadsimta beigas).]]
 ar bērnu, pa kreisi — [[Jānis Kristītājs]]. Apkārt izvietoti 36 ģildes amatu ģerboņi.]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Balvu Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10209648
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
'''Halogēnogļūdeņraži''' ir [[organiskas vielas]], kuru [[molekula|molekulā]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[halogēni|halogēnu]] atomiem. Halogēnogļūdeņražus var uzskatīt par [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražu]] funkcionālajiem atvasinājumiem. Ja ar halogēnu atomiem aizvieto pilnīgi visus ūdeņraža atomus (attiecīgajā molekulā), viela kļūst nedegoša. Halogēnogļūdeņraži parasti ir samērā toksiskas vielas ([[tetrahlorogleklis]], [[hloroforms]], [[dihloretāns]]), vai arī ir kaitīgi apkārtējai videi ([[freoni]], haloni). Halogēnogļūdeņražus var iedalīt:
* Halogēnalkāni ([[hloroforms]], [[dihloretāns]]);
* Halogēnalkēni ([[vinilhlorīds]]);
* Halogēnarēni ([[hlorbenzols]])

sentences: '''Lāsteka''' ir dabīgi veidojies [[ledus]] gabals, kas nokarājas no kādas ēkas jumta, [[vadi|vada]], [[koks|koka]] [[zars|zara]] u.c. Dažreiz par lāstekām sauc arī citus nokarenas formas cietus notecējumus, piemēram, [[stalaktīts|stalaktītus]].

sentences:
vārīšanās]]
'''Viršana''' jeb '''vārīšanās''' ir process, kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrās]] fāzes pāriet [[gāze|gāzveida]] fāzē. [[Viršanas temperatūra]] ir stipri atkarīga no [[spiediens|spiediena]] tāpēc, ka [[Tvaiks|tvaiku]] [[tilpums]] parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma [[tilpums|tilpumu]]. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās [[atmosfēra]]s spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

sentences:
{{Valodas infokaste
| name          = Tatāru valoda
| nativename    = ''татарча'' / ''tatarça'' / تاتارچا
| familycolor   = Altajiešu
| pronunciation =
| states        = [[Krievija|Krievijā]] (galvenokārt [[Tatarstāna|Tatarstānā]]), arī citās bijušajās [[Padomju Savienība]]s valstīs
| speakers      = ~6,5 miljoni
| region        =
| rank          =
| fam1          = [[Altajiešu valodas|Altajiešu]]
| fam2          = [[Tjurku valodas|Tjurku]]
| fam3          = [[Kipčaku valodas|Kipčaku]]
| fam4          = [[Kipčaku-bulgāru valodas|Kipčaku-bulgāru]]
| script        = [[kirilica]], [[latīņu alfabēts]], [[arābu alfabēts]]
| nation        =  [[Tatarstāna]] (Krievija)
| agency        = Tatarstānas Republikas Zinātņu akadēmijas Valodas, literatūras un mākslas institūts
| iso1          = tt
| iso2          = tat
| iso3          = tat
| map           =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = <big>Indieši</big>
| skaits = ~1,250,000,000
| vieta = {{IND}} 1,210,193,422 (2011)
{{USA}} 3,182,053
{{flag|Mjanma}} 3,100,000
{{CAN}} 2,400,000
{{flag|Malaizija}} 2,400,000)
{{flag|Saūda Arābija}} 2,000,000
{{flag|AAE}} 1,500,000
{{UK}} 1,414,100
{{RSA}} 1,160,000
Citas valstis ~22,650,000
| valoda = [[hindustāņu valoda|hindustāņu]] • [[angļu valoda|angļu]] • citas Indijas valodas
| reliģija = [[hinduisms]] • [[islāms]] • [[kristietība]] • [[sikhisms]] • [[budisms]] • [[džainisms]] • [[jūdaisms]]
| grupas =
| radi =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Listen|filename=Thunder.ogg|title=Pērkons|description=Pērkona rīboņa lietusgāzes laikā|format=[[Ogg]]}}

sentences: {{cita nozīme|kuģi|vācu rakstnieku|Teodors Štorms}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Berta Karlika
|     vārds_orig = ''Berta Karlik''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Austrija
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[astats|astata]] atklāšana [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos
|    apbalvojumi = Haitingera balva ķīmijā (1947)<br />Vilhelma Eksnera medaļa (1954)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Berta Karlika''' ({{val|de|Berta Karlik}}; dzimusi {{dat|1904|1|24}}, mirusi {{dat|1990|2|4}}) bija [[Austrija|austriešu]] [[fiziķis|fiziķe]], pirmā sieviete, kas kļuva par [[Vīnes Universitāte]]s profesori. Atklājusi 85. ķīmisko elementu [[astats|astatu]] [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}{{Labošanā}}{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Lindex Group Oyj''
| logo =
| caption =
| type = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = 1862. gads
| founder = Heinrihs Georgs Francs Štokmans
| defunct =
| location_city = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[tirdzniecība]]
| products = apģērbs, mājas un kosmētikas preces
| services =
| revenue = {{Decrease}} 951,7 miljoni eiro (2023)<ref name="Stockmann 2023">[https://mb.cision.com/Public/13644/3936106/b0dc3ce6a68841ad.pdf Stockmann financial review 2023]</ref>
| operating_income = {{Decrease}} 76,5 miljoni eiro (2023)<ref name="Stockmann 2023"/>
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees = {{Palielinājās}} 5801 (2023)<ref name="Stockmann 2023"/>
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = [https://www.lindex-group.com/ lindex-group.com]
| footnotes =
| intl =
}}
, [[Somija|Somijā]], kas ir lielākais universālveikals [[Ziemeļvalstis|Ziemeļvalstīs]]]]
'''''Lindex Group Oyj''''' ir [[Somija]]s [[mazumtirdzniecība]]s uzņēmums. Tas ir dibināts 1862. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Helsinki|Helsinkos]]. 2024. gada 21. martā ''Stockmann Oyj Abp'' nosaukums tika mainīts uz ''Lindex Group Oyj''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lindex-group.com/2024/03/21/stockmann-konsernin-emoyhtio-stockmann-oyj-abp-muuttaa-nimensa-lindex-group-oyjksi-tavaratalot-jatkavat-stockmann-brandilla/|title=Stockmann-konsernin emoyhtiö Stockmann Oyj Abp muuttaa nimensä Lindex Group Oyj:ksi – tavaratalot jatkavat Stockmann-brändillä|last=|website=LindexGroup|access-date=2024-03-26|date=2024-03-21|language=fi}}</ref>

sentences: '''Rumpis''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]]: ''rump'' — 'viduklis, pamatdaļa'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:640845%7cpage:774 |page=770 |accessdate={{dat|2020|05|23||bez}}}}</ref>), '''vidums''' jeb '''torss''' (no {{val|it|torso}}) ir masas ziņā [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] apjomīgākā daļa. [[Termins|Terminu]] "rumpis" pierasts attiecināt uz tiem dzīvajiem [[Organisms|organismiem]], kuriem var izdalīt vairāk kā vienu izšķiramu ķermeņa daļu. Nereti, piemēram [[krabji]]em, rumpi, kas ir kopā ar [[Galva|galvu]], mēdz dēvēt par organisma galvu, kas nav nepareizi. Rumpim, nozīmes pēc, būtu jābūt galvenajai vai būtiskākajai ķermeņa daļai, nodrošinot koordinētu ķermeņa darbību un iespēju pārvietoties tam paredzētajā [[Dabiskā vide|vidē]].

sentences:
{{noformējums+}}
'''ABINIA''' ({{val|es|Asociación de Bibliotecas Nacionales de Iberoamerica}}, dibināta [[1989]]. gada 14. decembrī) ir Latīņamerikas Nacionālo bibliotēku asociācija .

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ļera Averbaha''' ({{val|ru|Лера Авербах}}, {{val|en|Lera Auerbach}}, īstajā vārdā '''Valērija Averbaha''' {{val|ru|Валерия Авербах}}; dzimusi 1973. gada 21. oktobrī [[Čeļabinska|Čeļabinskā]]) ir [[krievi|krievu]] komponiste, pianiste un dzejniece.

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Rīgas Ziemeļu rajonā]].

sentences: '''Saldus pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 102 [[iela]]s [[Saldus|Saldū]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Saldus, Saldus nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences: '''Algādzis''' bija [[muiža]]s [[strādnieks]], kas strādāja par noteiktu dienas vai nedēļas algu. Algādži (''medelinge'') parādās [[Vidzeme]]s muižu vēstures avotos, sākot ar [[14. gadsimts|14. gadsimtu]]. Par algādžiem gāja vaļinieki, iebūvieši un citi zemnieki, kam dzimtkungs atļāva iet peļņā. Pilsētās dzīvojošie algādži strādāja kā apkārtnes laukos, tā arī pilsētā, galvenokārt preču transportā un būvdarbos.

sentences:
{{Astoņu portālu saites}}
{{Commonscat|Science|Zinātne}}
{{portāls2|Zinātne}}
{{Catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Panthera tigris altaica 13 - Buffalo Zoo.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Mammalia
|    klase_lv = Zīdītāji
|       kārta = Carnivora
|    kārta_lv = Plēsēji
|      dzimta = Felidae
|   dzimta_lv = Kaķu dzimta
|       ģints = Panthera
|    ģints_lv = Panteras
|        suga = P. tigris
|     suga_lv = Tīģeris
|      pasuga = P. t. altaica
|   pasuga_lv = Amūras tīģeris
|    binomial = Panthera tigris altaica <small>([[Temminck]], 1884)</small>
| kategorijas = nē
|   izplatība =
}}
'''Amūras tīģeris''' (''Panthera tigris altaica''), saukts arī par '''Usūrijas tīģeri''' vai '''Sibīrijas tīģeri,''' ir [[tīģeris|tīģera]] pasuga, kas sastopama [[Krievijas Federācija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]], galvenokārt [[Sihote-Alina]] kalnos. Amūras tīģeru kopējā populācija saskaņā ar 2010. gada datiem ir apmēram 360 pieauguši īpatņi. Pateicoties dažādiem aizsardzības pasākumiem, populācijas lielums pēdējā desmitgadē ir gandrīz stabilizējies, lai gan joprojām kopumā turpina lēnām samazināties. To apdraud arī ģenētiskā vienveidība. [[ģenētika|Ģenētiski]] esošo populāciju varētu salīdzināt ar 27—35 īpatņu populāciju. Pasugas atjaunošanos apgrūtina arī fakts, ka 90% no visiem Amūras tīģeriem dzīvo Sihote-Alina reģionā, bet pārējie tīģeri dzīvo [[Ķīna]]s pierobežā, izolēti no galvenās populācijas.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/15956/0 IUCN: Panthera tigris ssp. altaica]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Cik vien labi var būt
| attēls = As good as it gets.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''As Good as It Gets''
| žanrs = romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Džeimss Brukss]]
| producents = * [[Bridžeta Džonsone]]
* [[Kristija Zea]]
* Džeimss Brukss
| scenārija autors = * [[Marks Andruss]]
* Džeimss Brukss
| galvenajās lomās = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Helēna Hanta]]
* [[Gregs Kinīrs]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Skīts Ulriks]]
* [[Šērlija Naita]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1997|12|23|}}
| ilgums = 133 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/good-it-gets-1997|title=As Good as It Gets|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190811171849/https://bbfc.co.uk/releases/good-it-gets-1997|archivedate={{dat|2019|08|11||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=asgoodasitgets.htm |title=As Good as It Gets (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=August 11, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190714112526/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=asgoodasitgets.htm |archivedate={{dat|2019|07|14||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|314,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Cik vien labi var būt"''' ({{val|en|As Good As It Gets}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Helēna Hanta]], [[Gregs Kinīrs]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Skīts Ulriks]] un [[Šērlija Naita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|23||bez}}.

sentences: '''Psihopātija''' tradicionāli tiek definēta kā [[personības traucējumi]]. Tai raksturīga ilgstoša antisociāla uzvedība, samazināta [[empātija]] un [[sirdsapziņa]] u.c. Psihopātijas definīcija laika gaitā ir mainījusies, arī mūsdienās tiek izmantotas atšķirīgas definīcijas, kas dažkārt ir pretrunīgas un tikai daļēji pārklājas.<ref name="gap">{{cite journal|doi=10.1177/1529100611426706 |title=Psychopathic Personality: Bridging the Gap Between Scientific Evidence and Public Policy |year=2011 |last1=Skeem |first1=J. L. |last2=Polaschek |first2=D. L. L. |last3=Patrick |first3=C. J. |last4=Lilienfeld |first4=S. O. |journal=Psychological Science in the Public Interest |volume=12 |issue=3 |pages=95–162 |url=http://www.psychologicalscience.org/index.php/publications/journals/pspi/psychopathy.html}}</ref> Dažkārt tiek izdalīta arī '''sociopātija'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Somali Wild Ass.JPG
| att_nosaukums =[[Somālijas savvaļas ēzelis]] (''Equus africanus somalicus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| binomial =Equus africanus ([[von Heuglin]]& [[Fitzinger]], 1866)
| izplatība =

Pēdējā savvaļas ēzeļa - [[Somālijas savvaļas ēzelis|Somālijas savvaļas ēzeļa]] izplatības areāls
| iedalījums=
* †[[Atlasa savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus atlanticus'')
* [[Mājas ēzelis]] (''Equus africanus asinus'')
* †[[Nūbijas savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus africanus'')
* [[Somālijas savvaļas ēzelis]]
(''Equus africanus somalicus'')
}}
'''Āfrikas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu apakšģints]] (''Asinus'') viena no [[suga|sugām]]. [[zinātnieks|Zinātnieki]] uzskata, ka no Āfrikas savvaļas ēzeļa ir cēlies [[mājas ēzelis]] (''Equus asinus''). Kopumā Āfrikas savvaļas ēzelim ir 3 - 4 pasugas, atkarībā no tā, vai mājas ēzeli sistematizē kā sugu vai pasugu.

sentences: '''Homonīmi''' ir [[vārds|vārdi]] ar atšķirīgu nozīmi,  kas izrunājami un rakstāmi vienādi. Piemēram, "[[Rota (armija)|rota]]" (karaspēka vienība) un "[[Rota (dekorācija)|rota]]" (greznuma priekšmets) ir homonīmi.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kerija Andervuda
|      Vārds_orig = ''Carrie Underwood''
|          Attēls = Carrie Underwood 2, 2012.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Kerija Andervuda 2012. gadā
|        Dz_vārds = Kerija Marija Andervuda
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1983|3|10}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Oklahoma|Muskogī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[kantripops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja, dziesmu autore, aktrise
|     Instrumenti = Vokāls, ģitāra, klavieres
|            Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[19 Entertainment|19]], [[Arista Nashville]], [[Arista Records|Arista]]
|   Darbojies_arī = [[Brad Paisley]], [[Randy Travis]]
|           Mlapa = {{URL|http://www.carrieunderwoodofficial.com}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Kerija Marija Andervuda''' ({{val|en|Carrie Marie Underwood}}; dzimusi {{dat|1983|3|10}} [[Muskogī]], [[Oklahoma]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa uzvarēja ASV televīzijas šova "[[Amerikāņu elks]]" ceturtajā sezonā 2005. gadā.<ref name="foxnews">{{ziņu atsauce|title= Carrie Underwood Is America's 'Idol'|url= http://www.foxnews.com/story/0,2933,157706,00.html|publisher= Fox News|date= May 26, 2005|accessdate= December 15, 2007|archiveurl= https://web.archive.org/web/20110906094306/http://www.foxnews.com/story/0,2933,157706,00.html|archivedate= {{dat|2011|09|06||bez}}}}</ref> K. Andervuda ir saņēmusi vairākas [[Grammy award|''Grammy'' balvas]]. Viņa izdevusi četrus albumus, ir devusies piecās tūrēs. Ir filmējusies vairākās filmās, no kurām lielākā daļa vēl nav iznākušas. Viņas pirmais albums ''[[Some Hearts]]'' tika sertificēts ar septiņkāršo platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas, tāpat tas ''[[Billboard]]'' vērtējumā tika atzīts par 2000. gadu dekādes labāko kantrimūzikas albumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.billboard.com/charts-decade-end#/charts-decade-end/country-albums?year=2009 |title=Music Charts, Most Popular Music, Music by Genre & Top Music Charts |work=Billboard |date=December 31, 2009 |accessdate=January 6, 2011 |archive-date={{dat|2010|07|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100715151758/http://www.billboard.com/charts-decade-end#/charts-decade-end/country-albums?year=2009 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Parastais sorgo
|           attēls = Sorghum bicolor03.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|      apakšdzimta = Panicoideae
|   apakšdzimta_lv = Prosaugu apakšdzimta
|            cilts = Andropogoneae
|            ģints = Sorghum
|         ģints_lv = Sorgo
|            suga = S. bicolor
|         suga_lv = Parastais sorgo
|         binomial = Sorghum bicolor
|         sinonīmi = Divkrāsu sorgo
|        izplatība = dabiski Āfrika, kultivē visā pasaulē sausos subtropos un tropos
|  izcelsmes_vieta = [[Āfrika]]<ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce | url= http://www.britannica.com/EBchecked/topic/554902/sorghum | title= Sorghum | publisher= britannica.com | accessdate= 2011-09-07 | language= angliski}}</ref><ref name="NIH">[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2759214 Dillon, Sally L.; Shapter, Frances M.; Henry, Robert J.; et al. (1 September 2007). "''Domestication to Crop Improvement: Genetic Resources for Sorghum and Saccharum (Andropogoneae)''"]. Annals of Botany. 100 (5): 975–989. doi:10.1093/aob/mcm192. PMC 2759214. PMID 17766842.</ref>
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
]]
]]
.]]
.]]
'''Parastais sorgo''' (''Sorghum bicolor''), kuru nereti sauc ģints vārdā vienkārši par [[sorgo]], ir [[graudzāļu dzimta]]s suga. Sorgo izcelsmes vieta ir [[Āfrika]],<ref name="NIH" /> un tā ir mākslīgas kultivācijas rezultātā veidojusies suga. Dabiskais sorgo ir visas citas sorgo ģints sugas, skaitā ap 25.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Devīnas vārti
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Thebner_Kogel_sl3.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Austrija#Slovākija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 48.175081| plat_NS = N
 | gar_d  = 16.9786  | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{AUT}}, {{SVK}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |            platība =
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |            vainags =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hinhidrona struktūrformula
(pareizāk to rakstīt nevis ar saitēm starp skābekļa un ūdeņraža atomiem, bet ar vienu bultiņu starp abiem sešlocekļu cikliem)

Hinhidrona paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 106-34-3
|      ķīmiskā formula = C6H4O2 · C6H6O2
|              molmasa = 218,21
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 168 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 4 g/l pie 20 °C (disociē)
|                 citi =
}}
'''Hinhidrons''' ir [[hidrohinons|hidrohinona]] un [[1,4-benzohinons|hinona]] īpatnējs savienojums — [[lādiņa pārneses komplekss]]. Hinhidrons ir violetmelna kristāliska viela (mirdzoši kristāli).<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 305. lpp.</ref>

sentences: '''Bezkameras riepa''' ir [[pneimatika|pneimatiskā]] [[riepa]], kam nav nepieciešama atsevišķa kamera.

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Divi attēli|right|Ripe_tomatoes.JPG|150|Soy_sauce_with_wasabi.jpg|150|Tomāti|Sojas mērce|Tomāti|Sojas mērce}}
'''''Umami''''' (no {{val|ja|うま味}} — 'patīkama garša') ir viena no piecām cilvēka [[garša|pamatgaršām]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] nav precīza vārda, kas šo garšu raksturotu, taču nereti izmanto vārdus '''gards''' vai '''sāts'''.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ventas—Dubīsas kanāls
| attēls            = VentosDubysoskanalas1.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kanāls Kurtuvēnu reģionālā parka teritorijā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Venta]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dubīsa]]
| sāk_plat_d=55| sāk_plat_m=51| sāk_plat_s=14| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=54| sāk_gar_s=26| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=55 | iet_plat_m=51| iet_plat_s=03| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=07| iet_gar_s=55| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LTU}}
| tek_caur          =
| garums            = 15
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| slūžu_skaits      = 20
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| vietaskarte       = Lietuva
| reljefs           = jā
}}
'''Ventas—Dubīsas kanāls''' ({{val|lt|Ventos–Dubysos kanalas}}; {{val|ru|Виндавский канал}}) ir pamests kanāls, kas savienoja [[Dubīsa|Dubīsas upi]] ziemeļos no Baziļoniem [[Šauļu rajona pašvaldība|Šauļu rajonā]] ar [[Venta|Ventas upi]] [[Ķelmes rajona pašvaldība|Kelmes rajonā]] pie Šaukēnu Tolučiem. Vairums tā līnijas pašreiz iet caur Kurtuvēnu reģionālo parku, tai skaitā dažiem ezeriņiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Šēfers''' var būt:

sentences: {{Commonscat|Volleyball players from Latvia|Latvijas volejbolisti}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Ruddy_Duck_(Oxyura_jamaicensis)_RWD2.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 = Ruddy_Duck_(Oxyura_jamaicensis)_RWD3.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Oxyurinae
| apakšdzimta_lv = Zilknābju apakšdzimta
| ģints = Oxyura
| ģints_lv =Zilknābji
| suga = Oxyura jamaicensis
| suga_lv =Jamaikas zilknābis
|       binomial = Oxyura jamaicensis <small>([[Giovanni Antonio Scopoli|Scopoli]], 1769)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Nacionālais iekštelpu stadions
| native_name         = 国家体育馆
| nickname            = ''The Fan'' (扇子)
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Beijing National Indoor Stadium 2019 2.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Ķīna|Pekina|Pekinas olimpiskais parks}}
| pushpin_map         = Ķīna#Pekinas pašvaldība
| latd  =  39 | latm  = 59 | lats  = 41.21 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 23 | longs = 2.25 | longEW = E
| broke_ground        = 2005. gada 30. maijs
| built               =
| opened              = 2007. gada 26. novembris
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 18 000 (dažreiz ar 2000 pagaidu tribīnēm)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
]]
'''Peptīdi''' ({{val-el|πεπτος (peptos)}} — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku [[aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par [[peptīdsaite|peptīdsaitēm]] —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par '''dipeptīdiem''', no trim — par '''tripeptīdiem''' utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par '''oligopeptīdiem''', bet peptīdus ar garāku ķēdi — par '''polipeptīdiem'''. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences: {{cita nozīme|fiziku|orientēšanās sportu|Magnēts (orientēšanās sacensības)}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Valsts klasiskā ģimnāzija
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas Klasiskā ģimnāzija.png
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Purvciema iela (Rīga)|Purvciema iela]] 38, [[Rīga]], {{LAT}}
|schooltype             = valsts ģimnāzija
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 13 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 54 | longEW = E
|established           = [[1997]] ([[1983|1983. gadā]] kā Rīgas 87. vidusskola)
|headmaster             = Romāns Alijevs
|staff                  =
|teaching_staff         = 131 (2017)
|employees              =
|grades                 = 1. — 12.
|years                  =
|students               = 1866 (2022)
|language               = latviešu un krievu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.rkg.lv/}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lotus japonicus 006.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Lotus japonicus''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lotus
| ģints_lv = Vanagnadziņi
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Lotus
| kategorijas =
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Vanagnadziņi''' ({{Val|la|Lotus}}) ir [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtas]] ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Vecā pasaule|vecajā pasaulē]], taču dažas sugas ir izplatījušās arī citviet pasaulē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30016283-2|title=Lotus L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-13|language=en}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Eritrea|Eritrejas riteņbraucēji}}

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte<br />''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1920]]. gadā|valsts=Azerbaidžāna|vieta=[[Baku]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=16 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://asoiu.edu.az/|attēls=Azərbaycan_Dövlət_Neft_Akademiyasının_binası.jpg}}'''Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti'') ir augstākās izglītības iestāde [[Baku]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]].

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskā lauka enerģija''' ir [[enerģija]], kura piemīt elektromagnētiskajam laukam. Par to, ka [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskajam laukam]] ir enerģija, liecina enerģijas bilances vienādojums.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
{{Futbolista info
 |            vārds = Fransisko Varaljo
 |             foto =
 |      pilns vārds = Fransisko Antonio Varaljo
 |           augums =
 |          iesauka =
 | dzimšanas datums = {{dat|1910|02|05|N}}
 |   dzimtā pilsēta = [[Laplata]]
 |         dzimtene = [[Argentīna]]
 |  miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|2010|8|30|1910|2|5}}
 | miršanas pilsēta = [[Laplata]]
 |  miršanas valsts = [[Argentīna]]
 |            klubs =
 |           numurs =
 |         pozīcija = [[Uzbrucējs (futbols)|Uzbrucējs]]
 | jauniešu sezonas =
 |   jauniešu klubi = 12 de Octubre
 [[Estudiantes de La Plata|Estudiantes]]
 [[Gimnasia y Esgrima de La Plata|Gimnasia de La Plata]]
 |          sezonas = 1928-1930
 1931-1940
 |            klubi = [[Gimnasia y Esgrima de La Plata|Gimnasia de La Plata]]
 [[Boca Juniors]]
 |    spēles(vārti) = {{0|00}}? {{0|00}}(?)
210 (181)
 |       ni sezonas = 1930, 1933-1937
 |       ni komanda = {{fb|ARG}}
 | ni spēles(vārti) = {{0}}16 {{0|00}}(7)
 |      ni izmaiņas =
}}

sentences: Par vielas '''molāro siltumietilpību''' (C) sauc [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], ko viens [[mols]] vielas uzņem vai atdod, sasilstot vai atdziestot par 1 K ([[kelvins|kelvinu]]).

sentences: '''Piena Ceļa galaktika''',<ref name="piezīme"/> reizēm saukta vienkārši par '''Galaktiku''' ({{val|el|Γαλαξίας}}, ''Galaxías''; {{gree|γάλα}}, ''gála'' — ‘piens’), ir [[spirālveida galaktika|spirālveida]] [[galaktika]], kas ietilpst galaktiku [[Lokālā galaktiku grupa|Lokālajā grupā]]. Šīs galaktikas [[Oriona spirālzars|Oriona spirālzarā]] atrodas arī [[Saules sistēma]]. No [[Zeme]]s mūsu galaktika ir redzama kā gaišāka josla naksnīgajās debesīs, un šis izskats arī ir devis iedvesmu nosaukt to par “Piena Ceļu”. Pēc citu tālu zvaigžņu sistēmu atklāšanas šis grieķu cilmes vārds tika dots mūsu galaktikas apzīmēšanai.

sentences: '''Referāts''' ([[Latīņu valoda|latīņu]]: ''refere'' – ‘ziņoju’) ir publisks priekšlasījums vai ziņojums par noteiktu tēmu, kas satur noteiktu [[Fakts|faktu]], arī kādu jautājumu un priekšlikumu izklāstu, kā arī atklāj autora attieksmi un vērtējumu par tematu. Referātu raksta, lai izzinātu, izpētītu, izvērtētu kādu tematu un iepazīstinātu ar to klausītājus.<ref>Iveta Vīduša. Valodas labirinti 8. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 14. lpp.</ref>

sentences: '''Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība''' jeb '''IUPAC''' (no {{val|en|International Union of Pure and Applied Chemistry}})<ref name="LZA"/> ir starptautiska nevalstiska organizācija, kas apvieno dažādu valstu [[ķīmiķis|ķīmiķus]]. Tā regulē visu, kas ir saistīts ar [[ķīmiskā viela|ķīmiskām vielām]], [[ķīmiskais elements|elementiem]] un citiem jauniem atklājumiem [[ķīmija|ķīmijā]]. Katrai ķīmiskai vielai ir IUPAC piešķirts nosaukums. Tas pats attiecas arī uz ķīmiskajiem elementiem. Izņēmumi ir vienīgi tie elementi, kuriem ir pagaidu nosaukums, piemēram, vēl neatklātais [[ununennijs]] (119. elements) un tālākie elementi. Organizācija ir dibināta 1919. gadā. IUPAC ir [[Starptautiskā zinātņu padome|Starptautiskās zinātņu padomes]] (ICSU) biedrs.

sentences: '''Kristīgais ateisms''' ir [[Kristietība|kristietības]] paveids, kas neatzīst [[Dievs|Dieva]] eksistenci burtiskā nozīmē, bet var balstīties uz mācībām, stāstiem un simboliem, kas ir saistītas ar [[Jēzus Kristus|Jēzu]]. Kristīgais ateisms kopumā uzskata, ka kristietība, tāpat kā visas reliģijas, nav nekas vairāk kā "labvēlīgi meli", fikcija, kas dzīvi padara vieglāk saprotamu un kontrolējamu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.gotquestions.org/Christian-atheism.html|title=What is Christian atheism?|website=GotQuestions.org|access-date=2023-06-28|language=en}}</ref>

sentences: '''Minimālā alga''' ir noteiktā minimālā atlīdzība stundā, dienā, nedēļā vai mēnesī (gadā), ko darba devējs var maksāt savam darbiniekam un par kuru darbinieks var likumīgi pārdot savu darbu.

sentences:
[[Kategorija:Šampēteris]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Šampēteris]]

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kazahstānas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Kazahstānas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences: ) baletam Sanktpēterburgā, 1899. gads. Lenjani bija pirmā balerīna, kas jebkad oficiāli tika nosaukta par ''Prima balerīna assoluta'' — augstākais rangs sievietēm. ]]

sentences:
{{Sportista infokaste|
| vārds = Oleksandrs Sidorenko
| piktogramma_1 = Swimming pictogram.svg
| piktogramma_1 izm = 26px
| piktogramma_1 saite = Peldēšana
| vārds_orig = ''Олександр Сидоренко''
| attēls = Aleksandr_Sidorenko.jpg
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1960|5|27}}
| dz_viet = [[Ždanova]], [[Ukrainas PSR]], [[PSRS]]
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|2022|2|20|1960|5|27}}
| mir_viet = [[Mariupole]], {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| universitāte =
| vidusskola =
| garums = 1,87 m
| svars = 82 kg
| karj ieņ =
| iesauka =
| mājaslapa = <!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = [[PSRS]]
| sporta veids = [[peldēšana]]
| disciplīna =
| komanda =
| kar_sāk =
| kar_beig =
| treneris = Vera Smelova
| bij_treneri =
| trenē = <!------ OS informācija ------>
| os_dalība =
| os_medaļas =
| os_lab sasn = <!------ PČ informācija ------>
| PČ_saite =
| pč_dalība =
| pč_medaļas =
| pč_lab sasn = <!------ Reģ.čemp. informācija ------>
| reģ1_saite =
| reģ2_saite =
| reģ1 =
| reģ_dalība =
| reģ_medaļas =
| reģ_lab sasn = <!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = V
| atjaunots = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaļu tabula =
}}'''Oleksandrs Sidorenko''' ({{val|uk|Олександр Сидоренко}}''; 1960—2022) bija [[Padomju Savienība|padomju]] peldētājs, [[1980. gada vasaras olimpiskās spēles|1980. gada vasaras olimpisko spēļu]] čempions.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Heksa redaktors''', '''bināro failu redaktors''' jeb '''baitu redaktors''' ir [[datorprogramma]], kas ļauj manipulēt ar [[Binārais kods|binārajiem pamatdatiem]], kas veido datora failu. Nosaukums “hekss” cēlies no “[[Heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimāls]]” — standarta ciparu formāta bināro datu attēlošanai. Tipisks datora [[fails]] aizņem vairākus datu nesēja apgabalus, kuru saturs tiek apvienots, veidojot failu. Heksa redaktorus, kas paredzēti sektoru datu [[Parsēšana|parsēšanai]] un rediģēšanai no [[Diskete|diskešu]] vai [[Cietais disks|cieto disku]] fiziskajiem segmentiem, dažreiz sauc par sektoru redaktoriem vai disku redaktoriem.

sentences:
{{Citas nozīmes|dabaszinātnieku|Boils|Boils}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Robert Boyle
| attēls = Robert Boyle 0001.jpg
| att_izmērs = 200px
| dz_gads = 1627
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Lizmora]], [[Voterfordas grāfiste]], [[Īrijas karaliste]]
| m_gads = 1691
| m_mēnesis = 12
| m_diena= 31
| m_vieta = [[Londona]], [[Anglijas Karaliste]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[fizika]]<br />[[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Gāze|Gāzu]] fizisko īpašību [[elements|elementu]] jēdziena pētījumi
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Roberts Boils''' ({{val|en|Robert Boyle}}; dzimis {{dat|1627|01|25}}, miris {{dat|1691|12|30}}) bija britu dabaszinātnieks, dabas filozofs, ķīmiķis, fiziķis, izgudrotājs un zinātnes entuziasts, slavens ar savu darbu fizikā un ķīmijā. Mūsdienās visvairāk pazīstams kā [[Boila—Mariota likums|Boila—Mariota likuma]] formulētājs. Lai gan viņa pētījumi un personīgā [[filozofija]] sakņojās [[alķīmija]]s tradīcijās, viņš tiek uzskatīts par pirmo mūsdienu ķīmiķi un vienu no modernās ķīmijas pamatlicējiem. Boila darbu "Skeptiskais ķīmiķis" uzskata par vienu no ķīmijas zinātnes stūrakmeņiem.

sentences: '''Sadalītā virsgrāmata''' ({{val-en|distributed ledger}}) ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu [[cipardati|cipardatu]], kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss.<ref name=UKscienceOffice201601>{{cite report |title=Distributed Ledger Technology: beyond block chain |url=https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf |publisher=Lielbritānijas valdība, Zinātnes birojs |date=2016. gada janvāris|accessdate=2016. gada 29. augustā |language=en }}</ref> Tai nav viena centrāla administratora vai [[datu krātuve]]s.<ref name="raiib">{{cite book |title=Restructuring and Innovation in Banking |last=Scardovi |first=Claudio |year=2016 |publisher=Springer |isbn=9783319402048 |page=36 |url=https://play.google.com/store/books/details?id=uNM0DQAAQBAJ |accessdate=2016. gada 21. novembrī|language=en}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
'''Neirogēnais iekaisums''' ir [[iekaisums]], kas radies, jušanas nerviem atbrīvojot dažādus [[peptīdi|neiropeptīdus]], kā [[P viela|P vielu]], [[kalcitonīns|kalcitonīnu]], [[neirokinīns A|neirokinīnu A]] un citus. Tas izraisa [[sāpes]], apsārtumu, uztūkumu, funkciju trūkumu un citas pārmaiņas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ramatas pagasts
| karte             = Ramatas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Ramata
| platība           = 171,4
| iedzīvotāji       = 505
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 505 / 171.4 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Elytrigia juncea kz01.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Elytrigia|ģints_lv=Vārpatas|suga=Elytrigia juncea|suga_lv=Doņu vārpata|binomial=Elytrigia juncea|sinonīmi=- Elytrigia junceiformis <i>Á. et D. Löve</i>

sentences: '''8. decembris''' ir gada 342. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (343. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 23 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Alprazolāma struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 28981-97-7
|ķīmiskā formula       = C17H13CIN4
|molmasa               = 308,765
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ķūļciema pagasts
| karte             = Ķūļciema_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ķūļciema pagasta ģerbonis.png
| ģerboņa_nosaukums = Ķūļciema pagasta ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = 75px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Ķūļciems
| platība           = 67,6
| iedzīvotāji       = 402<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 495 / 67.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- www.kulciems.lv -->
}}
'''Ķūļciema pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām, [[Engures ezers|Engures ezera]] rietumu krastā. Robežojas ar sava novada [[Laucienes pagasts|Laucienes]], [[Rojas pagasts|Rojas]], [[Mērsraga pagasts|Mērsraga]] pagastiem un [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Zentenes pagasts|Zentenes pagastu]].

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Ālande (ciems)}}
{{līdzīgs|Olande}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Ālande
|attēls=Dīķis uz Ālandes.jpg
|paraksts=Ūdenskrātuve uz Ālandes [[Grobiņa|Grobiņā]]
|garums=24
|caurtece=5
|baseins=241
|kritums=17
|gada_notece=
|izteka=[[Ploču purvs]]
|ieteka=[[Liepājas ezers]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas= [[Kazupe]], [[Zoņu grāvis]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=42 | sāk_plat_s=5 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=11 | sāk_gar_s=3 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=31 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=4 | iet_gar_s=5 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Elfrīde Jelineka
|         vārds_orig = ''Elfriede Jelinek''
|             attēls = Elfriede jelinek 2004 small.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Elfrīde Jelineka 2004. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1946
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Austrija|Štīrija|Mircušlāga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Austriete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Vācu valoda|Vācu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Die Klavierspielerin'', ''Lust'', ''Greed''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2004)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Elfrīde Jelineka''' (''Elfriede Jelinek''; dzimusi {{dat|1946|10|20}}) ir austriešu dramaturģe un rakstniece.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Fiksētas fāzes kontūrs''' ({{val|en|Phase-locked loop}}) ir [[elektriskā ķēde|elektriskais slēgums]], kas ģenerē no ieejas [[signāls|signāla]] fāzes atkarīgu izejas signālu. Tā kopējā elektriskā shēma sastāv no references [[svārstību ģenerators|svārstību ģeneratora]] (oscilatora), [[Fāzes detektors|fāzes detektora]] un regulējama svārstību ģeneratora (oscilatora). Izmantojot regulējamo svārstību ģeneratoru, tiek iegūta svārstību frekvence, kuras fāze, izmantojot fāzes detektoru, tiek salīdzināta ar references svārstību ģeneratora fāzi. Fāzes detektors pielāgo regulējamo svārstību ģeneratoru tā, lai abu svārstību ģeneratoru fāzes sakristu. Izejas signāla salīdzināšanas procesu, kad tas tiek salīdzināts ar ieejas signālu sauc par [[Atgriezeniskā saite|atgriezeniskās saites]] cilpu, jo ģenerētais izejas signāls tiek burtiski atgriezts elektriskās shēmas “sākumā”, veidojot elektrisku cilpu.

sentences: {{Minerāla infokaste|minerāls=Pirīts|attēls=Pyrite - Huanzala mine, Huallanca, Bolognesi, Ancash, Peru.jpg|klase=sulfīdu minerāls|ķīm_formula=FeS2|ŠtruncaID=2.EB.05a|krāsa=zeltaini pelēka vai pelēcīgi zeltaina, nereti gaiša misiņa vai dažādas nokrāsas salmu krāsā|svītra=tumšpelēka, brūngani melna, ar zaļganu līdz sūnu zaļu nokrāsu|spīdums=metālisks|blīvums=4,9-5,2|cietība=6-6,5|skaldnība=ļoti nepilnīga|lūzums=gliemežnīcas|caurspīdīgums=necaurspīdīgs}}

sentences:
var pamanīt jau no 80 km attāluma]]
'''Meteoroloģiskā redzamība''' ir attālums, no kura [[diena|dienā]] pazūd pēdējās kāda objekta pazīmes, bet [[nakts|naktī]] vairs nevar redzēt noteiktas intensitātes [[gaisma]]s avotu. Redzamību var novērtēt pēc acumēra ar 10 ballu optiskās redzamības skalu. Meteoroloģiskā redzamība ir atkarīga no putekļu daudzuma gaisā, ūdens pilieniņu un ledus kristāliņu daudzuma, kuri izkliedē gaismu un pasliktina redzamību līdz dažiem kilometriem. Vēl vairāk redzamību samazina [[dūmaka]], [[migla]], [[nokrišņi]], [[putenis]], [[smilšu vētra]]. Dažreiz spēcīga [[lietus]] vai miglas laikā redzamība var būt pat tikai daži metri.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Minskas Nacionālā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Нацыянальны аэрапорт Мінск
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = MSQ
| ICAO                       = UMMS
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Baltkrievija
| kartes_paraksts            = Atrašanās vieta Baltkrievijā
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 53 | plat_m  = 52 | plat_s = 57 | plat_NS = N
| gar_d  = 28 | gar_m   = 01 | gar_s  = 57 | gar_EW  = E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = Starptautiskā / civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  =
| apkalpo                    = {{Vieta|Baltkrievija|Minska}}
| atrasanas_vieta            = Kastričņicku rajons
| uzcelta                    = <!-- for military airports -->
| used                       = <!-- for military airports -->
| komandieris                = <!-- for military airports -->
| metric-elev                = Y
| elevation-f                = 669
| elevation-m                = 204
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://airport.by/en}}
| r1-number                  = 13/31
| r1-length-m                = 3641
| r1-surface                 = [[betons]]
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 3,429,112<ref>{{cite news|title=Over 3.4m passengers travelled via Minsk airport in 2016|url=http://eng.belta.by/society/view/over-34m-passengers-travelled-via-minsk-airport-in-2016-97883-2017/|accessdate=13 January 2017|agency=BelTA – News from Belarus, © Belarusian Telegraph Agency|publisher=BelTA|date=12 January 2017|archive-date={{dat|2021|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210326175908/https://eng.belta.by/society/view/over-34m-passengers-travelled-via-minsk-airport-in-2016-97883-2017/}}</ref>
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas bijušie novadi]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Sabile]]

sentences: '''Ēstgriba''' jeb '''apetīte''' ({{val|la|appetitus}} — 'vēlme, tieksme') ir vēlme pēc [[ēdiens|ēdiena]], ko izjūt kā vieglu [[izsalkums|izsalkumu]]. Apetīte ir visām augstākajām dzīvības formām, un tā kalpo kā pietiekamas enerģijas uzņemšanas regulators, lai uzturētu [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Organismam ilgstoši nesaņemot barību, tā pāriet [[bads|bada]] sajūtā. Izteikts ēstgribas trūkums tiek saukts par [[anoreksija|anoreksiju]], bet slimīgi pastiprināts — par [[bulīmija|bulīmiju]].

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Comtat de Barcelona''
|nosaukums_latv_val     = Barselonas grāfiste
|sugasvārds             = Barselonas grāfistes
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Francija<br />Spānija
|laikmets               = Viduslaiki
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = [[Feodālisms|Feodāla monarhija]]
|
|gads_sākums            = 801
|gads_beigas            = 1162
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              =
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|event_post1             =
|date_post1              =
|
|p1                     = Spāņu marka
|flag_p1                =
|p2                     = Kordovas emirāts
|flag_p2                =
|s1                     = Aragonas kronis
|flag_s1                = Royal_Banner_of_Aragón.svg
|s2                     = Katalonijas firstiste
|flag_s2                = Royal_Banner_of_Aragón.svg
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Barselona]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[katalāņu valoda|katalāņu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
|reliģija               = [[Romas Katoļu baznīca|Katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Radziwiłł''''' var būt:
* [[Barbara Radzivila]];
* [[Georgs Radvils]];
* [[Jonušs Radvils]];
* [[Kristaps Nikolajs Radvils]];
* [[Kristaps Radvils]];
* [[Nikolajs Radvils Melnais]];
* [[Nikolajs Radvils Rudais]];
* [[Radvili]].

sentences: '''Latviešu literārā biedrība''' ({{val|de|Lettisch-literärische Gesellschaft}}), arī '''Latviešu draugu biedrība''', sākotnēji bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] mācītāju 1824. gadā dibināta sabiedriska organizācija [[latviešu valoda]]s, folkloras un kultūras izpētei un popularizēšanai. Vēlāk biedrībā iestājās arī daudzi latviešu sabiedriskie darbinieki un valodnieki, piemēram, [[Krišjānis Barons]], [[Juris Bārs]], [[Ludis Bērziņš]], [[Jānis Čakste]], [[Jānis Endzelīns]], [[Jēkabs Lautenbahs]], [[Ansis Līventāls]], [[Āronu Matīss]], [[Kārlis Mīlenbahs]], [[Juris Neikens]], [[Jēkabs Osis]].

sentences:
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Rīga Plaza
|logo               =
|logo izmērs        =
|attēls             = Rīga Plaza logo.png
|attēla paraksts    =
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   = Riga 2
|latd               = 56| latm = 55| lats = 35.6| latNS =N
|longd              = 24| longm = 06| longs = 11.5| longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apkaime          = [[Torņakalns]]
|adrese           = [[Mūkusalas iela]] 71
|atklāts          = {{dat|2009|3|31}}
|rekonstrukcija   =
|īpašnieks        = ''Summus Capital'', Ivars Vendelins
|pārvaldnieks     = ''Colliers''
|platība        = 90 000 m²
|tirdz platība  = 49 000 m²
|veikalu sk     = 160+
|autostāvvieta  = 1500 (1000 ēkā)
|apmeklētāji    =
|apgrozījums    =
|autobuss     = [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10.]], [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23.]], [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26.]]
|trolejbuss   = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19.]], [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs     =
|mājas lapa   = {{URL|http://www.rigaplaza.lv/}}
}}
'''Modes un izklaides centrs "Rīga Plaza"''' ir tirdzniecības centrs [[Latvija|Latvijā]], [[Rīga|Rīgā]], [[Mūkusalas iela|Mūkusalas ielā]] 71. Tā platība ir {{sk|90000|m²}}.

sentences: '''30. aprīlis''' ir gada 120. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (121. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 245 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nožēlojamie
| operators =
| attēls = Les Misérables 2019 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Ladžs Lī]]
| producents =
| scenārijs = * Ladžs Lī
* Džordano Džederlīni
* Aleksiss Maneti
| aktieri = * [[Damjēns Bonārs]]
* Aleksiss Maneti
* Džebrils Zonga
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Les Misérables''
| studija = * ''SRAB Films''
* ''Rectangle Productions''
* ''Lyly Films''
* ''Canal+''
* ''Ciné+''
* ''Arte''
* ''Wild Bunch''
* ''CNC''
| montāža =
| izplatītājs = ''Le Pacte''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|2019|11|20|Francija}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{Eiro|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10199590/|title=
Les Misérables (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nožēlojamie"''' ({{Val|fr|Les Misérables}}) ir 2019. gada [[Francija]]s drāmas filmas, kuras režisors ir [[Ladžs Lī]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Damjēns Bonārs]], [[Aleksiss Maneti]] un [[Džebrils Zonga]].

sentences:
'''Sekta''' ({{val|la|sekta}} — 'domāšanas veids, mācība') ir:
* (''[[antropoloģija|antropoloģijā]]'') labi organizēta, autoritāra un slēgta [[Reliģija|reliģiska]] kopa, kas nošķīrusies no kādas lielākas denominācijas;
* (''[[teoloģija|teoloģijā]]'') draudze vai draudžu grupa, kas atšķēlusies no valdošās [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] un kam raksturīga neiecietība pret citādi domājošajiem.

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Svētā kapa baznīca
| infobox_width         =
| image                 = The Church of the Holy Sepulchre-Jerusalem.JPG
| image_size            = 250px
| caption               =
| map_type              = Vecā Jeruzaleme#Jeruzaleme
| map_size              =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 42.4 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 47.1 | longEW = E
| location              = [[Jeruzaleme]]
| religious_affiliation = [[Kristietība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     = 325.—326.
| status                = Darbojas
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Romānika]], [[baroks]]
| founded_by            = [[Konstantīns I]]
| funded_by             =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 335
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              = 8000
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         = 3
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = Akmens, koks
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Svētā kapa baznīca''' ({{val|la|ecclesia Sancti Sepulchri}}; {{val|he|כנסיית הקבר הקדוש}}, ''Knesiyat HaKever HaKadosh''), Austrumu kristietībā tiek saukta par '''Augšāmcelšanās baznīcu''' ({{val|ar|كنيسة القيامة}}, ''kanīssat al Qi'yāma''; {{val|hy|Սուրբ Յարութեան տաճար}}, ''Surb Harut’ian tačar''; {{val|el|Ναός της Αναστάσεως}}, ''Naós tēs Anastáseōs''), ir [[baznīca (celtne)|baznīca]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]].

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Adult_Asiatic_Lion.jpg
|  att_nosaukums = Tēviņš
| att_izmērs = 220px
|        attēls2 = Asiatic_Lioness_in_Gir_Forest.jpg
| att2_nosaukums = Mātīte
| att2_izmērs = 220px
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
|   apakšdzimta=Pantherinae
|  apakšdzimta_lv=Panteru apakšdzimta
|          ģints = Panthera
|       ģints_lv = Panteras
|           suga = Panthera leo
|        suga_lv = Lauva
|         pasuga = Panthera leo persica
|    pasuga_lv =  Āzijas lauva
|       binomial = Panthera leo persica ([[Johann Nepomuk Meyer|Meyer]], 1826)
|      izplatība =

{{legend|#808000|Mūsdienu izplatības areāls}}
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ūdenszellis
| attēls                   = Waterboy-poster-0.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Waterboy''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Frenks Korači]]
| producents               =
* [[Roberts Simondss]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
* [[Ādams Sendlers]]
| scenārija autors         =
* [[Tims Hērlihijs]]
* Ādams Sendlers
| galvenajās lomās         =
* Ādams Sendlers
* [[Ketija Beitsa]]
* [[Feiruza Balka]]
* [[Džerijs Rīds]]
* [[Henrijs Vinklers]]
| mūzika                   = [[Alans Paska]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|11|6||bez}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/waterboy-1998|title=The Waterboy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 11, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=waterboy.htm|title=The Waterboy (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|186 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ūdenszellis"''' ({{val|en|The Waterboy}}) ir 1998. gada sporta komēdija, kuras režisors ir [[Frenks Korači]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Ketija Beitsa]], [[Feiruza Balka]], [[Džerijs Rīds]] un [[Henrijs Vinklers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|6||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Moltrehts
|     vārds_orig = ''Karl Moltrecht''
|         attēls = Karlis-Alberts-Johans-Moltrehts.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Matīši]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Karātavu kalns]], pie [[Tukums|Tukuma]], [[Latvijas SPR]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Moltrehts, māte - Matilde, dzimusi Millere
|          brāļi = [[Arnolds Moltrehts]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Endokrīnās, uztures un vielmaiņas slimības]]
[[Kategorija:Vielmaiņa]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| dz_gads =1936
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta =
[[Rīga]], [[Latvija]];

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Greipkuns
 |    vārds_orig = ''グレープ君''
 |        attēls = 20170606 Grape the Humboldt penguin at Tobu zoo.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Greipkuns kopā ar [[anime]] seriāla ''[[Kemono Friends]]'' tēla kartona izgriezumu.
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1996
 |    dz_mēnesis = 4
 |      dz_diena = 16
 |      dz_vieta = {{vieta|Japāna|Tokija|Hamura}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2017
 |     m_mēnesis = 10
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = {{vieta|Japāna|Saitama|Mijasiro}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Greipkuns''' ({{val|ja|グレープ君}}, ''Gurēpu-kun'' no {{val|en|Grape}} — vīnoga, {{val|ja|kun}} — pagodinājuma vārds jaunam puisim) bija [[Humbolta pingvīns|Humbolta]] (''Spheniscus humboldti'') sugas pingvīnu tēviņš, kas dzīvoja Tobu zoodārzā [[Japāna|Japānā]].<ref name=express>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.express.co.uk/news/world/799302/Penguin-Humboldt-Japan-Edinburgh-zoo-Rockhopper|title=Pick up a penguin? Humboldt bird falls in love with cardboard cutout placed in his pen|first=Jon|last=Rogers|date=2 May 2017|work=Express.co.uk|access-date={{dat|2017|10|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171014134137/http://www.express.co.uk/news/world/799302/Penguin-Humboldt-Japan-Edinburgh-zoo-Rockhopper|archivedate={{dat|2017|10|14||bez}}}}</ref><ref name=Yahoo>{{tīmekļa atsauce|url=https://sg.news.yahoo.com/japan-zoo-mourns-death-love-struck-penguin-054407363.html|title=Japan zoo mourns death of love-struck penguin|work=Yahoo News|access-date={{dat|2017|10|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171015074236/https://sg.news.yahoo.com/japan-zoo-mourns-death-love-struck-penguin-054407363.html|archivedate={{dat|2017|10|15||bez}}}}</ref><ref name=BBC>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/blogs-news-from-elsewhere-41608350|title=Japan mourns anime-loving penguin|date=13 October 2017|publisher=|via=www.bbc.com}}</ref><ref name=HuffPost>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.huffingtonpost.jp/2017/10/13/grape-kun_a_23241967/|title=「2次元に恋したペンギン」グレープ君が死ぬ。 『けものフレンズ』のパネル見つめる姿で有名に|date=13 October 2017|publisher=}} {{ja}}</ref><ref name=mainichi>{{tīmekļa atsauce|url=https://mainichi.jp/articles/20170515/dyo/00m/200/010000c|title=東武動物公園で“おにいさん”がペンギントーク|date=15 May 2015|work=Mainichi Daily News|access-date={{dat|2017|10|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171014134246/https://mainichi.jp/articles/20170515/dyo/00m/200/010000c|archivedate={{dat|2017|10|14||bez}}}} {{ja}}</ref><ref name=tokyo>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.tokyo-np.co.jp/article/saitama/list/201706/CK2017061502000154.html|title=東武動物公園×けものフレンズ コラボ企画 人気なのだ！|author=安藤健二|publisher=Huffington Post Japan|date=15 June 2017|access-date={{dat|2017|10|13||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171013173146/http://www.tokyo-np.co.jp/article/saitama/list/201706/CK2017061502000154.html|archivedate={{dat|2017|10|13||bez}}}} {{ja}}</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
| vārds = Rebeka Salsabila Ibrahima
| piktogramma_1 = Weightlifting pictogram.svg
| piktogramma_1 izm = 26px
| piktogramma_1 saite = Svarcelšana
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| pilns vārds =
| dzimtais vārds = Rebeka Koha
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1998|5|19}}
| dz_viet = {{Vieta|Latvija|Ventspils}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| tautība = [[latviete]]
| garums = {{mērv|cm=160}}
| svars = {{mērv|kg=59}}
| iesauka =
| mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
| vidusskola =
| koledža =
| augstskola =
| universitāte =
| izgl iest1 =
| izgl iest1_nos =
| izgl iest2 =
| izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = {{LAT}} (2011-2020) <br>{{QAT}} (kopš 2022)
| sporta veids = [[Svarcelšana]]
| disciplīna = Līdz 59 kg
| tvēriens =
| kar_sāk = 2014
| kar_beig = 2020
| treneris =
| bij_treneri = {{ubl|[[Eduards Andruškevičs]]|[[Ulvis Bērzons]]}}
| trenē =
<!------ OS informācija ------>
| os_dalība = 1
| os_medaļas =
| os_lab sasn = 4. vieta
<!------ PČ informācija ------>
| PČ_saite =
| pč_dalība =
| pč_medaļas = 2
| pč_lab sasn = 3. vieta
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
| reģ1_saite =
| reģ2_saite =
| reģ1 =
| reģ_dalība =
| reģ_medaļas =
| reģ_lab sasn =
<!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = <!--
 |               PR1_d = Raušana
 |                 PR2 =
 |               PR2_d = Grūšana
 |                 PR3 =
 |               PR3_d = Summa -->
| PR4 =
| PR4_d =
| PR5 =
| PR5_d =
<!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = S
| atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas = jā
| headercolor =
| medaļu tabula = {{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts svarcelšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|Ašgabata 2018|–59 kg}}
{{Medal|Bronze|Anahaima 2017|–58 kg}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts svarcelšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|Bukareste 2018|–58 kg}}
{{Medal|Gold|Batumi 2019|–59 kg}}
{{Medal|Silver|Splita 2017|–58 kg}}
{{Medal|Bronze|Fērde 2016|–53 kg}}
}}
'''Rebeka Salsabila Ibrahima'''<ref>[https://jauns.lv/raksts/sports/401648-oficiali-musulmaniete-rebeka-ibrahima-tikusi-pie-jauna-varda Oficiāli musulmaniete: Rebeka Ibrahima tikusi pie jauna vārda] jauns.lv</ref> (dzimusi '''Rebeka Koha''' {{dat|1998|5|19}} [[Ventspils|Ventspilī]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[svarcēlāja]]. 2017. gada un 2018. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja un 2018. un 2019. gada Eiropas čempione svara kategorijā līdz 58 kilogramiem. Pēc pārtraukuma karjerā sportiste 2022. gadā atgriezās sportā, pārstāvot vīra dzimteni [[Katara|Kataru]].

sentences: {{Commonscat|Golfers from the Greece|Grieķijas golferi}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laika ceļotāja sieva
| attēls                   =  The Time Traveler's Wife film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Time Traveler's Wife''
| žanrs                    = romantiska filma, zinātniskā fantastika, drāma
| režisors                 = [[Roberts Šventke]]
| producents               =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dede Gārdnere]]
| scenārija autors         = [[Brūss Džoels Rubins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Rons Livingstons]]
| mūzika                   = [[Maikls Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Plan B Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|8|14|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 6, 2019|archive-date={{dat|2019|07|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190706160906/https://bbfc.co.uk/releases/time-travelers-wife-2009}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|39 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=timetravelerswife.htm|title=The Time Traveler's Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laika ceļotāja sieva"''' ({{val|en|The Time Traveler's Wife}}) ir 2009. gada romantiska zinātniskās fantastikas drāma, kas balstīta uz Odrijas Nefenegeras tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Vess Kreivens]]. Galvenās lomas atveido [[Reičela Makadamsa]], [[Ēriks Bana]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|8|14||bez}}.

sentences: '''MS-DOS''' ir kompānijas [[Microsoft]] [[DOS]] implementācija, kas bija pirmā plaši lietotā [[operētājsistēma]] [[IBM PC]] saimes [[personālais dators|datoros]]. Tās pirmā versija tika izlaista [[1981]]. gadā, un tai sekoja vairākas jaunas versijas, līdz Microsoft pārtrauca tās izstrādi [[1995]]. gadā. Tas bija pamatprodukts, kas ļāva Microsoft izaugt no [[programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]] kompānijas līdz plaša spektra programmatūras izstrādes kompānijai.

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
]]
'''Karatē'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ({{val|ja|空手}}, {{izrunā|kaɽate}} — ‘tukša roka’) ir [[okinavieši|okinaviešu]] un [[japāņu]] [[cīņas māksla]], kurā kā [[ierocis|ieroci]] izmanto visu [[cilvēka ķermenis|cilvēka ķermeni]], piemēram, [[roka]]s, dūres, [[elkonis|elkoņus]], [[kāja]]s, [[ceļa locītava|ceļgalus]]. Atšķirībā no [[bokss|boksa]], [[cīņas sports|cīņas sporta]] un [[kikbokss|kikboksa]] tradicionālajā karatē liela nozīme ir cilvēka garīgajam spēkam un labām manierēm, kā arī tā mērķis ir attīstīt ķermeņa fiziskās īpašības. Karatē pilnais nosaukums ir "karatē-do", kas tulkojumā nozīmē "tukšo roku ceļš". Cilvēkus, kas nodarbojas ar karatē, japāņi sauc par karatēkām.

sentences:
centrā. Šis ir pirmais melnā cauruma ēnas attēlojums, kas iegūts tiešā veidā [[radioviļņi|radiodiapazonā]] (''[[Event Horizon Telescope]]'')]]
'''Melnais caurums''' ir [[laiktelpa]]s vieta, kurai piemīt tik spēcīga [[gravitācija]], ka nepieciešamajam [[ātrums|ātrumam]], lai no tās izkļūtu, ir jābūt lielākam par [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Pēc [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teorijas]] no melnā cauruma nevar izkļūt nedz [[matērija]], nedz [[informācija]], taču [[kvantu mehānika]] pieļauj atkāpes no šīs normas. Melno caurumu esamību Visumā atbalsta gan teorētiskie pētījumi, gan arī astronomiskie novērojumi.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = 500 vasaras dienas
 | oriģinālnos = ''500 Days of Summer''
 |      attēls = Five hundred days of summer.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Marks Vebs]]
 |  producents =
* [[Meisons Noviks]]
* [[Džesika Tučinska]]
* [[Marks Voterss]]
* [[Stīvens Dž. Volfs]]
 |   scenārijs =
* [[Skots Noištadters]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Zoja Dešanela]]
 |      mūzika =
* [[Maikls Danna]]
* [[Robs Simonsens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2009|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|8|7|ASV|}}
 |      ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/500-days-summer-2009|title=500 Days of Summer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=500daysofsummer.htm|title=500 Days of Summer (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"500 vasaras dienas"''' ({{val|en|500 Days of Summer}}) ir 2009. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Marks Vebs]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]] un [[Zoja Dešanela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Orsē muzejs
| native_name         = ''Musée d'Orsay''
| image               = Musée d'Orsay 2013.JPG
| imagesize           = 250
| caption             =
| map_type            = Parīze
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 48 | latm  =51  | lats  =36  | latNS  = N
| longd = 2 | longm =19  | longs =37.2  | longEW =E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1986
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Francija|Parīze}}
| type                = Mākslas muzejs
| collection          =
| visitors            = 3 miljoni (2009)
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{url|http://www.musee-orsay.fr/en/}}
}}

sentences: '''Pašindukcija''' ir [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēka]] (EDS) rašanās [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā, mainoties kontūra izmēriem vai [[Magnētiskā caurlaidība|vides magnētiskajai caurlaidībai]], bet visbiežāk — caur šo kontūru plūstošās [[Strāvas stiprums|strāvas stiprumam]]. Tas ir [[Elektromagnētiskā indukcija|elektromagnētiskās indukcijas]] atsevišķs gadījums.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República Portuguesa''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Portugāles Republika
|            valsts_nosaukums = Portugal
|               karoga_attēls = Flag of Portugal.svg
|            karoga_nosaukums = Portugāles karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Portugal.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Portugāles ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 115px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[A Portuguesa]]''
tulk. "Dziesma Portugālei"
|               kartes_attēls = EU-Portugal.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Lisabona]]5
| latd=38 |latm=46 |latNS=N |longd=9 |longm=11 |longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[portugāļu valoda]]1
|             etniskās_grupas = [[portugāļi]] 96,87%
legāli imigranti 3,13% ([[Kaboverde|kaboverdieši]], [[Brazīlija|brazīļi]], [[ukraiņi]], [[Angola|angoļi]] un citi)<ref>[http://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_main INE], Statistics Portugal</ref>
|        etniskās_grupas_gads = 2007
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]6
|        valsts_galvas_tituls = [[Portugāles prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Marselu Rebelu de Souza]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Portugāles premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Antoniu Košta]]
|        neatkarības_iegūšana = Izveide
|         neatkarības_piezīme = Vispārpieņemtais valsts izveides gads ir 1139. gads
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Condado de Portucale|Dibināšana]]
|          neatkarības_datums = {{dat|868}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Condado Portucalense|Atkārtota dibināšana]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1095}}
|       neatkarības_notikums3 = [[São Mamede kauja|''De facto'' neatkarība]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1128|6|24}}
|       neatkarības_notikums4 = '''[[Portugāles karaliste|Karaliste]]'''
|         neatkarības_datums4 = '''{{dat|1139|7|25}}'''
|       neatkarības_notikums5 = [[Samoras līgums|Atzīta]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1143|10|5}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Manifestis Probatum|Pāvesta atzinums]]
|         neatkarības_datums6 = {{dat|1179}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1986|1|1}}
|                 platība_km2 = 92 345
|               platība_rangs = 110.
|              procenti_ūdens = 0,5
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 10 707 924<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/po.html | title= Portugal | publisher= CIA - The World Factbook | accessdate= 2009-11-28 | archive-date= 2020-05-19 | archive-url= https://web.archive.org/web/20200519213218/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/po.html }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 75.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 114
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 87.
|                     IKP_PPP = $232 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs = 40.
|          IKP_PPP_per_capita = $23 464
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 34.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,866
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 38.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Rietumreiropas laiks|WET]]3
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = [[Rietumreiropas vasaras laiks|WEST]]
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.pt]]4
|              tālsarunu_kods = 351
|                iso_kods_num = 620
|              iso_kods_alfa2 = PT
|              iso_kods_alfa3 = PRT
|                    piezīme1 = [[Mirandiešu valoda]], kurā runā dažos ciemos  [[Miranda do Douro]] municipalitātē, tika oficiāli atzīta 1999. gadā (''Lei n.° 7/99 de 29 de Janeiro'').<ref>[http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/pt1_en.html#13 The Euromosaic study, Mirandese in Portugal] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070313113715/http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/pt1_en.html#13 |date={{dat|2007|03|13||bez}} }}, europa.eu - European Commission website, accessed January 2007.</ref> Tiek atzīta arī [[Portugāļu zīmju valoda]].
|                    piezīme2 = Pirms 1999: [[Portugāles eskudo]].
|                    piezīme3 = [[Azoras]]: [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-1; UTC [[Eiropas vasaras laiks|vasarā]].
|                    piezīme4 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                    piezīme5 = No 1139. līdz 1260. gadam galvaspilsēta bija [[Koimbra]].
|                    piezīme6 = Šībrīža pārvaldes forma tika izveidota [[Neļķu revolūcija|Neļķu revolūcijā]] {{dat|1974|4|25}}, kas izbeidza [[Estado Novo (Portugāle)|Estado Novo]] autoritāro režīmu.
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Līvāni (nozīmju atdalīšana)|Līvāni}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Līvāni
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Līvāni center - panoramio.jpg
| imagesize =
| image_caption = Līvānu centrs
| image_flag = LVA Līvāni flag.png
| flag_link = Līvānu karogs
| image_shield = Livani COA.svg
| shield_link = Līvānu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 22
| lats = 00
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 11
| longs = 00
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Līvānu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1926. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|de|Livenhof}}
{{val|ltg|Leivuons}}
| area_total_km2 = 4.7
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Līvāni}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5316
| area_code =
| website = {{URL|www.livani.lv}}
| footnotes =
}}
'''Līvāni''' ({{val|ltg|Leivouns}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf |title=Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |access-date=2020. gada 3. janvārī |archive-date=2020. gada 25. Novembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20201125114948/https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/komisijas/pilsatys_2019.pdf }}</ref> ir [[pilsēta]] [[Latgale|Latgalē]], [[Līvānu novads|Līvānu novada]] centrs. Atrodas [[Daugava]]s labajā krastā, cauri pilsētai tek [[Dubna (upe)|Dubna]], kas Līvānos ieplūst Daugavā. Līvāni ir transporta mezgls — cauri pilsētai iet autoceļi {{A ceļš|6}} un {{P ceļš|63}}, kā arī [[dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils]] (stacija [[Līvāni (stacija)|Līvāni]]). Attālums līdz [[Jēkabpils|Jēkabpilij]] — 28 km, līdz [[Preiļi]]em — 36 km, līdz [[Rīga]]i — 170 km.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 71
 | lv  = Septiņdesmit viens
}}

sentences:
{{mazais burts}}
, kas demonstrē glrxgears darbībā, Linux komandrindā attēlots FPS mērījuma rezultāts]]
'''glxgears''' ir [[Linux]] [[OpenGL]] programma, kas ataino [[kadri sekundē|kadru sekundē]] (FPS, frames per second) mērījuma rezultātus. Tomēr tas ir ļoti ierobežots "tests" - pretēji daudzām mūsdienīgām 3D spēlēm, glxgears raksturo:

sentences:
{{multiple image | direction = vertical | width = 250
|image1=Netsplit_1.svg
|caption1=Normāli funkcionējošs tīkls: Bobs (''Bob''), Džo (''Joe'') un Sāra (''Sara'') visi redz viens otru.
|image2=Netsplit_2.svg
|caption2=Tīkls, kurā noticis pāršķēlums: Bobs redz, ka Džo ir pametis tīklu, bet Džo redz, ka Sāra un Bobs ir pametuši tīklu.
}}
'''Tīkla pāršķēlums''' ({{val-en|netsplit}}) ir tiešsaistes lietotāju sadalīšana divās grupās, ko rada kļūda savienojumā vai [[serveris|serverī]].<ref>{{AkadTerm|term=tīkla pāršķēlums|lang=LV}}</ref> Tā mēdz notikt [[datoru tīkls|tīklos]], kur retranslēšanu nodrošina vairāki savā starpā savienoti serveri, tādēļ viena datora bojājums var radīt situāciju, kad kāda lietotāju daļa tiek atvienota no pārējiem tīkla lietotājiem. Termins visbiežāk tiek lietots saistībā ar [[IRC]] tīkliem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =
|          vārds_orig = Martin Heidegger
|              attēls = Heidegger 4 (1960) cropped.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1889
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Meskirhe]],  [[Vācijas impērija]],
(tagad {{GER}})
|              m_gads = 1976
|           m_mēnesis = 05
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Meskirhe]], {{GER}}
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola = [[fenomenoloģija]], [[eksistenciālisms]], [[hermeneitika]]
|           intereses = [[ontoloģija]], [[metafizika]], [[māksla]], [[sengrieķu filozofija]], [[valoda]], [[dzeja]]
|              idejas = esamība, Heidegera terminoloģija
|          alma_mater = [[Freiburgas Universitāte]]
|           skolotājs = [[Edmunds Huserls]], [[Nikolajs Hartmanis]], [[Henrihs Rikerts]]
|           skolnieks = [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Herberts Markūze|Markūze]], [[Hanna Ārente|Ārente]]
|          ietekme_no = [[Anaksimandrs]], [[Hērakleits]], [[Platons]], [[Parmenīds]], [[Aristotelis]], [[Imanuels Kants|Kants]],[[Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis|Hēgelis]], [[Sērens Kirkegors|Kirkegors]], [[Frīdrihs Helderlins|Helderlins]], [[Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings|Šellings]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Vilhelms Diltejs|Diltejs]], [[Francis Brentano|Brentano]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Rainers Marija Rilke|Rilke]], [[Georgs Trākls|Trakls]], [[Ernsts Jungers|E. Jungers]]
|          ietekmējis = [[Leo Štrauss|L. Štrauss]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], Markūze, [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Žaks Lakāns|Lakāns]], [[Pols Rikērs|Rikērs]]
|               darbi = "[[Esamība un laiks]]" (''Sein und Zeit'', 1927)
"[[Kants un metafizikas problēma]]" (''Kant und das Problem der Metaphysik'', 1929)
|              valoda = [[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ING Groep N.V.
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Euronext]] ([http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-NL0000303600.html;jsessionid=EDBF3C79DF823EF99A86746A21582F85.8DD014F998CB4BF797C70DAACA?selectedMep=2&idInstrument=22585 INGA])<br />[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/lcddata.html?ticker=ING ING]))
| Indekss             = [[AEX]]
| Dibināšanas_datums  = 1991. gadā
| Sēdeklis            = [[Amsterdama]], {{NED}}
| Vadība              = Mišels Tilmāns (''Michel Tilmant'')
| Darbinieku_skaits   = 115 218
| Apgrozījums         = 197,9 miljardi USD (2007)
| Aktīvi              = 276,4 miljardi USD (2007)
| Peļņa               = 12,7 miljardi USD (2007)
| Nozare              = [[finanšu pakalpojumi]]
| Produkti            = [[banka]], [[apdrošināšana]], [[aktīvu pārvaldīšana]]
| Mājaslapa           = http://www.ing.com/
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Leonhards Adolfi
|     vārds_orig = ''Heinrich Leonhard Adolphi''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1852
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Kāgjerve
([[Valgas apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Muskatrieksti
|         binomial = Myristica
|           attēls = Myristica fragrans - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-097.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = ''Myristica fragrans''
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Magnoliales
|         rinda_lv = Magnoliju rinda
|           dzimta = Myristicaceae
|        dzimta_lv = Muskatriekstu dzimta
|            ģints = Myristica
|         ģints_lv = Muskatrieksti
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Moluku salas]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Posturālās ortostatiskās tahikardijas sindroms
| synonyms      = Posturālās tahikardijas sindroms (POTS)
| image         = Dependent_Acrocyanosis_in_a_Norwegian_33-year_old_male_POTS_patient.jpg
| caption       = Akrocianoze Norvēģu POTS pacientam.
| field         = [[Kardioloģija]], [[Neiroloģija]]
| symptoms      = Daudz biežāk pieceļoties: [[reibonis]], problēmas domāt, [[tahikardija]], vājums, [[sirdsklauves]], [[siltuma nepanesamība]], [[acrocyanosis]]
| complications =
| onset         = Visbiežākais (modālais) sākuma vecums ir 14 gadi
| duration      = > 6 mēneši<ref>{{grāmatas atsauce | vauthors = Lawrence RA, Lawrence RM |title=Breastfeeding E-Book: A Guide for the Medical Professional |date=2010 |publisher=Elsevier Health Sciences |isbn=9781437735901 |page=580 |url=https://books.google.com/books?id=c4BnozBW3EMC&pg=PA580 |language=en}}</ref>
| types         = Neiropātisks POTS, Hiperadrenerģisks POTS, Sekundārais POTS.
| causes        = Antivielas pret alfa 1 adrenerģisko receptoru un muskarīna acetilholīna M4 receptoru<ref name = "Miller_2019">{{publikācijas atsauce | vauthors = Miller AJ, Doherty TA | title = Hop to It: The First Animal Model of Autoimmune Postural Orthostatic Tachycardia Syndrome | journal = Journal of the American Heart Association | volume = 8 | issue = 19 | pages = e014084 | date = October 2019 | pmid = 31547756 | pmc = 6806054 | doi = 10.1161/JAHA.119.014084 }}</ref><ref name = "Gunning_2019">{{publikācijas atsauce | vauthors = Gunning WT, Kvale H, Kramer PM, Karabin BL, Grubb BP | title = Postural Orthostatic Tachycardia Syndrome Is Associated With Elevated G-Protein Coupled Receptor Autoantibodies | journal = Journal of the American Heart Association | volume = 8 | issue = 18 | pages = e013602 | date = September 2019 | pmid = 31495251 | pmc = 6818019 | doi = 10.1161/JAHA.119.013602 }}</ref><ref name = "Fedorowski_2017">{{publikācijas atsauce | vauthors = Fedorowski A, Li H, Yu X, Koelsch KA, Harris VM, Liles C, Murphy TA, Quadri SM, Scofield RH, Sutton R, Melander O, Kem DC | display-authors = 6 | title = Antiadrenergic autoimmunity in postural tachycardia syndrome | journal = Europace | volume = 19 | issue = 7 | pages = 1211–1219 | date = July 2017 | pmid = 27702852 | doi = 10.1093/europace/euw154 | pmc = 5834103 }}</ref>
| risks         = Ģimenes vēsture
| diagnosis     = Sirdsdarbības ātruma palielināšanās par 30 sitieniem minūtē stāvot<ref name=":0"/>
| differential  = [[Dehidratācija]], sirds problēmas, [[virsnieru mazspēja]], [[epilepsija]], [[parkinsona slimība]]
| prevention    =
| treatment     = Izvairīšanās no faktoriem, kas izraisa simptomus, uztura sāls un ūdens palielināšana, [[kompresijas zeķes]], vingrinājumi, medikamenti
| medication    = [[Beta blokatori]], [[Ivabradīns]], [[midodrīns]] un [[fludrokortizons]]
| prognosis     = ~90% uzlabojas ar ārstēšanu,<ref name=":1"/> 25% pacientu nevar strādāt<ref name = "Busmer_2011">{{publikācijas atsauce| vauthors = Busmer L |date=2011 |title= Postural orthostatic tachycardia syndrome: Lorna Busmer explains how nurses in primary care can recognise the symptoms of this poorly understood condition and offer effective treatment |journal=Primary Health Care |volume=21 |issue=9 |pages=16–20 |doi=10.7748/phc2011.11.21.9.16.c8794 }}</ref>
| frequency     = ~ 500,000 (ASV)<ref name=Bogle_2017/>
| deaths        =
| alt           =
}}
'''Posturālās ortostatiskās tahikardijas sindroms''' ('''POTS''') ir stāvoklis, kad stāvokļa maiņa no guļus uz stāvus, un otrādi, izraisa neparasti lielu (vai lielāku par normālu) [[Tahikardija|sirdsdarbības ātruma palielināšanos]].<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Benarroch|first=Eduardo E.|date=2012-12|title=Postural Tachycardia Syndrome: A Heterogeneous and Multifactorial Disorder|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3547546/|journal=Mayo Clinic Proceedings|volume=87|issue=12|pages=1214–1225|doi=10.1016/j.mayocp.2012.08.013|issn=0025-6196|pmc=3547546|pmid=23122672}}</ref> POTS ir [[Autonomā nervu sistēma|autonomās nervu sistēmas]] traucējumi, kas var izraisīt dažādus simptomus.<ref name=":3">{{cite journal|last1=Vernino|first1=Steven|last2=Bourne|first2=Kate M.|last3=Stiles|first3=Lauren E.|last4=Grubb|first4=Blair P.|last5=Fedorowski|first5=Artur|last6=Stewart|first6=Julian M.|last7=Arnold|first7=Amy C.|last8=Pace|first8=Laura A.|last9=Axelsson|first9=Jonas|date=November 2021|title=Postural orthostatic tachycardia syndrome (POTS): State of the science and clinical care from a 2019 National Institutes of Health Expert Consensus Meeting - Part 1|journal=Autonomic Neuroscience: Basic and Clinical|volume=235|pages=102828|doi=10.1016/j.autneu.2021.102828|issn=1566-0702|pmc=8455420|pmid=34144933|last10=Boris|first10=Jeffrey R.|last11=Moak|first11=Jeffrey P.|last12=Goodman|first12=Brent P.|last13=Chémali|first13=Kamal R.|last14=Chung|first14=Tae H.|last15=Goldstein|first15=David S.}}</ref> Tas notiek ar simptomiem, kas var ietvert [[Reibonis|reiboni]], vājumu, domāšanas traucējumus (smadzeņu migla), neskaidru redzi, nogurumu, galvassāpes, sirds pārsitienus, slodzes nepanesamību, sliktu dūšu, samazinātu koncentrēšanos spēju, trīci, sinkopi (ģīboni), aukstumu vai sāpes ekstremitātēs, sāpes krūtīs un elpas trūkumu.<ref name=":0" /><ref name="auto1">{{cite journal|vauthors=Wells R, Paterson F, Bacchi S, Page A, Baumert M, Lau DH|date=June 2020|title=Brain fog in postural tachycardia syndrome: An objective cerebral blood flow and neurocognitive analysis|journal=Journal of Arrhythmia|volume=36|issue=3|pages=549–552|doi=10.1002/joa3.12325|pmc=7280003|pmid=32528589}}</ref><ref name="auto">{{cite journal|vauthors=Ross AJ, Medow MS, Rowe PC, Stewart JM|date=December 2013|title=What is brain fog? An evaluation of the symptom in postural tachycardia syndrome|journal=Clinical Autonomic Research|volume=23|issue=6|pages=305–311|doi=10.1007/s10286-013-0212-z|pmc=3896080|pmid=23999934}}</ref> Citi bieži saistītie stāvokļi ir [[Migrēna|migrēnas]] galvassāpes, [[Ēlersa–Danlosa sindroms]], astma, autoimunā slimība, vazovagālā sinkope, [[Tuklās šūnas|tuklo šūnu]] aktivācijas sindroms, kairinātu zarnu sindroms, [[bezmiegs]], [[Galvassāpes|hroniskas galvassāpes]], [[Hroniskā noguruma sindroms|hroniska noguruma sindroms]] un fibromialģija.<ref name=":0" /><ref name=":32">{{cite journal|last1=Vernino|first1=Steven|last2=Bourne|first2=Kate M.|last3=Stiles|first3=Lauren E.|last4=Grubb|first4=Blair P.|last5=Fedorowski|first5=Artur|last6=Stewart|first6=Julian M.|last7=Arnold|first7=Amy C.|last8=Pace|first8=Laura A.|last9=Axelsson|first9=Jonas|date=November 2021|title=Postural orthostatic tachycardia syndrome (POTS): State of the science and clinical care from a 2019 National Institutes of Health Expert Consensus Meeting - Part 1|journal=Autonomic Neuroscience: Basic and Clinical|volume=235|pages=102828|doi=10.1016/j.autneu.2021.102828|issn=1566-0702|pmc=8455420|pmid=34144933|last10=Boris|first10=Jeffrey R.|last11=Moak|first11=Jeffrey P.|last12=Goodman|first12=Brent P.|last13=Chémali|first13=Kamal R.|last14=Chung|first14=Tae H.|last15=Goldstein|first15=David S.}}</ref><ref name=":4">{{cite journal|last1=Raj|first1=Satish R.|last2=Fedorowski|first2=Artur|last3=Sheldon|first3=Robert S.|date=March 14, 2022|title=Diagnosis and management of postural orthostatic tachycardia syndrome|journal=CMAJ|language=en|volume=194|issue=10|pages=E378–E385|doi=10.1503/cmaj.211373|issn=0820-3946|pmc=8920526|pmid=35288409|doi-access=free}}</ref> POTS simptomus var ārstēt ar dzīvesveida izmaiņām, piemēram, palielinot šķidruma un [[sāls]] uzņemšanu, kompresijas zeķes, lēnu celšanos pēc sēdus vai guļus stāvokļa, palielinot [[Elektrolīts|elektrolītu]] uzņemšanu, izvairoties no ilgstoša gultas režīma un medikamentiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Kelmendi''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tiesības uz laimi
| attēls                   = poster-pursuithappyness.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Pursuit of Happyness''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Gabriels Mačino]]
| producents               =
* [[Vills Smits]]
* [[Devons Frenklins]]
* [[Tods Bleks]]
* [[Džeisons Blūmentāls]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Stīvs Tišs]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Konrāds]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Džeidens Smits]]
* [[Tendija Ņūtone]]
| mūzika                   = [[Andrea Guerra]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Escape Artists]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|15||bez}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pursuit-happyness-2006|title=The Pursuit of Happyness|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174212/http://www.bbfc.co.uk/releases/pursuit-happyness-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pursuitofhappyness.htm|title= (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|307,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tiesības uz laimi"''' ({{val|en|The Pursuit of Happyness}}) ir 2006. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Krisa Gārdnera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Gabriels Mačino]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Džeidens Smits]] un [[Tendija Ņūtone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|15||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Romāns J. Izraēls
 | oriģinālnos = ''Roman J. Israel, Esq.''
 |      attēls = Roman J. Israel, Esq..png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* [[Tods Bleks]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Denzels Vašingtons]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Denzels Vašingtons
* [[Kolins Ferels]]
* [[Karmena Edžogo]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Macro Media]]''
* ''[[Topic Studios]]''
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[The Culture China/Image Nation Abu Dhabi Content Fund]]''
* ''[[Escape Artists]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|9|10|Toronto kinofestivāls|2017|11|17|ASV|}}
 |      ilgums = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/roman-j-israel-esq-2017|title=Roman J. Israel, Esq.|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 25, 2018|archive-date={{dat|2018|09|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180908062847/http://www.bbfc.co.uk/releases/roman-j-israel-esq-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Romāns J. Izraēls"''' ({{val|en|Roman J. Israel, Esq.}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Kolins Ferels]] un [[Karmena Edžogo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|10||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laipni lūgta ģimenītē
| attēls                   =  The Family Stone Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Family Stone''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tomass Bezuka]]
| producents               = [[Maikls Londons]]
| scenārija autors         = Tomass Bezuka
| galvenajās lomās         =
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Dermots Malronijs]]
* [[Kreigs T. Nelsons]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|12|16}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/family-stone-2005|title=The Family Stone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 29, 2019|archive-date={{dat|2019|06|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190629104219/https://bbfc.co.uk/releases/family-stone-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=familystone.htm|title=The Family Stone|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|92,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laipni lūgta ģimenītē"''' ({{val|en|The Family Stone}}) ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tomass Bezuka]]. Galvenās lomas atveido [[Klēra Deinsa]], [[Daiena Kītone]], [[Reičela Makadamsa]], [[Dermots Malronijs]], [[Kreigs T. Nelsons]], [[Lūks Vilsons]] un [[Sāra Džesika Pārkere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|12|16||bez}}.

sentences: '''Eduards Lēmanis''' ({{val|de|Eduard Lehmann}}; 1841−1902) bija vācbaltiešu [[ārsts]], ceļotājs un [[botāniķis]]. Pētīja [[Latgale]]s un [[Sēlija]]s floru. [[Aleksandrs Bunge|Aleksandra Bunges]] māceklis. [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s korespondētājloceklis (1893).

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ņūtons, Īzaks}}
[[Kategorija:1643. gadā dzimušie]]
[[Kategorija:1727. gadā mirušie]]
[[Kategorija:Angļu fiziķi]]
[[Kategorija:Anglijas matemātiķi]]
[[Kategorija:Alķīmiķi]]
[[Kategorija:Rožkrustieši]]
[[Kategorija:Anglikāņi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastais baziliks
|         binomial = Ocimum basilicum
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|           attēls = Ocimum basilicum CG NBG LR.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|            ģints = Ocimum
|         ģints_lv = Baziliki
|             suga = O. basilicum
|          suga_lv = Baziliks
|         sinonīmi = {{bulleted list|saldais baziliks|dārza baziliks}}
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = {{bulleted list|[[Dienvidāzija]]|[[Vidējie Austrumi]]}}
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastais baziliks'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/kolekcijas/28/skirklis/141471 | title= Parastais baziliks | publisher= LZA TK Terminoloģija 9. Agronomijas terminu vārdnīca. R.: Zinātne, 1973. | accessdate= 2019. gada 5. jūnijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605092542/https://termini.gov.lv/kolekcijas/28/skirklis/141471 | archivedate= {{dat|2019|06|05||bez}} }}</ref> jeb '''saldais baziliks''' (''Ocimum basilicum'') ir viengadīgs [[lūpziežu dzimta]]s lakstaugs, kura [[lapas]] tiek izmantotas kā [[garšviela]]s. Bazilika lapas bieži tiek izmantotas [[Vidusjūra]]s valstu virtuvēs. Baziliks sasniedz 30–60 cm augstumu.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://averto.lv/lv/blog/garsaugi/baziliks-ocimum-basilicum-394/ | title= Baziliks (saldais jeb parastais baziliks) | publisher= Averto | accessdate= 2019. gada 5. jūnijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605092557/https://averto.lv/lv/blog/garsaugi/baziliks-ocimum-basilicum-394/ | archivedate= {{dat|2019|06|05||bez}} }}</ref> [[Lapas]] ir olveida. [[Zieds|Ziedi]] ir baltā, sārtā vai purpura krāsā. Par bazilika izcelsmes vietu uzskata [[Indija|Indiju]], [[Pakistāna|Pakistānu]] un [[Irāna|Irānu]], bet tas tiek plaši kultivēts arī [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]], [[Maroka|Marokā]], [[Indonēzija|Indonēzijā]] un [[Kalifornija|Kalifornijā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.floridata.com/ref/O/ocim_bas.cfm | title= Ocimum basilicum | publisher= Floridata | language= en | accessdate= 2019. gada 5. jūnijā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110130184006/http://www.floridata.com/ref/O/ocim_bas.cfm | archivedate= {{dat|2011|01|30||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzofenona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C13H10O
|molmasa=182,217
|blīvums=1110
|kušanas temperatūra=47,9 °C
|viršanas temperatūra=305,4 °C
}}
'''Benzofenons''' (difenilketons, difenilmetanons, benzoilbenzols, С6H5–СО–С6H5) ir aromātiskais [[ketoni|ketons]] ar diviem benzola gredzeniem molekulā. Benzofenons ir balta kristāliska viela (rombiski kristāli). Ir pazīstama otra benzofenona modifikācija - monoklīni kristāli ar kušanas temperatūru 27 °C (šī modifikācija ir ļoti nestabila).

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|vieta=Rīgas iela 30 un Skolas iela 24, [[Rūjiena]], [[Latvija]]
|nosaukums=Rūjienas vidusskola
|dibin=1919
|direktors=Linda Čākure
|mlapa={{URL|http://www.rujienasvidusskola.lv}}
|skoleni=421 (2020)
}}

sentences: '''Drukas spiede'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/drukas%20spiede | title= Drukas spiede | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 2. decembrī}}</ref> jeb '''iespiedmašīna''' ir [[mašīnspiede]] (prese), kuru izmanto, lai masveidā pavairotu [[teksts|tekstu]] vai [[attēls|attēlus]] uz [[papīrs|papīra]] vai citiem drukājamajiem materiāliem. Tās pamatprincips ir [[iespiešana]], kur speciāli sagatavotas [[iespiedplate]]s, piemēram, [[klišeja|klišejas]] vai [[burtstabiņš|burtstabiņi]], uzklāj [[krāsas|krāsu]] vai [[tinte|tinti]] uz iespiedmateriāliem, radot attēlus vai tekstu. Drukas spiedi 15. gadsimtā izgudroja [[Johans Gūtenbergs]], un tā palīdzēja padarīt [[grāmata]]s un citus rakstus pieejamus plašām cilvēku masām, ne tikai atsevišķiem cilvēkiem. Tādējādi tā veicināja [[zināšanas|zināšanu]] izplatīšanos un pavēra ceļu iegūt [[izglītība|izglītību]] vēl vairāk cilvēkiem, nekā līdz tam.

sentences: {{Filozofa infokaste|platums=|vārds=Andrijs Baumeisters|vārds_orig=''Андрій Олегович Баумейстер''|attēls=|att_izmērs=|att_nosaukums=|dz_gads=1970|dz_mēnesis=2|dz_diena=1|dz_vieta=[[Čerkasi]], [[Ukrainas PSR]], [[PSRS]] (tagad {{UKR}})|m_gads=|m_mēnesis=|m_diena=|m_vieta=|pilsonība={{UKR}}|tautība=|paraksts=|skola=|intereses=|idejas=|alma_mater=[[Kijivas Universitāte]]|skolotājs=|skolnieks=|ietekme_no=|ietekmējis=|darbi=|valoda=|piezīmes=|kategorijas=}}'''Andrijs Baumeisters''' ({{val|uk|Андрій Олегович Баумейстер}}; dzimis {{dat|1970|2|1}} [[Čerkasi|Čerkasos]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] filozofs, sabiedrības filozofijas virziena pārstāvis. Filozofijas doktors (2015), līdz 2023. gada 3. septembrim [[Kijivas Universitāte|Kijivas Tarasa Ševčenko Nacionālās universitātes]] Teorētiskās un praktiskās filozofijas katedras profesors.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Privātās lietas
| attēls                   =  Personal Effects (2008 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Personal Effects''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Deivids Holanders]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Kirks Šo]]
* [[Tims Makgrets]]
* Deivids Holanders
* [[Elito Deiviss]]
| scenārija autors         = Deivids Holanders
| galvenajās lomās         =
* [[Mišela Feifere]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika                   = [[Johans Johansons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Cinefilm]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Media Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|12|12|Aiovas pirmizrāde|2009|3|5|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/personal-effects-2009|title=Personal Effects|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 15, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Privātās lietas"''' ({{val|en|Personal Effects}}) ir 2008. gada drāma, kas balstīta uz Rika Mūdija stāstu ''Mansion on the Hill''. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Deivids Holanders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mišela Feifere]], [[Eštons Kučers]] un [[Ketija Beitsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|12||bez}} Aiova.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gyrodon lividus...jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Paxillaceae
| dzimta_lv =Mieteņu dzimta
| ģints =Gyrodon
| ģints_lv =Zobiņbeku ģints
| suga =G. lividus
| suga_lv =Alkšņu zobiņbeka
| binomial =Gyrodon lividus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Dzīvsudraba staba milimetrs''' (mm Hg, dz. st. mm) ir ārpussistēmas spiediena mērvienība, ko lieto [[meteoroloģija|meteoroloģijā]] [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiediena]] mērīšanai, [[medicīna|medicīnā]] [[asinsspiediens|asinsspiediena]] mērīšanai un citur. Viens [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] stabiņa [[milimetrs]] ir aptuveni vienāds ar 133,3223684 [[paskāls|paskāliem]]; normālais atmosfēras spiediens, jeb 760 dzīvsudraba stabiņa milimetri vienādi ar 101 325 paskāliem jeb 1013,25 hektopaskāliem lielu atmosfēras spiedienu. Agrāk izmantoja arī citu metodi: dzīvsudraba stabs ar augstumu 1 mm un blīvumu 13,5951×10³ kg/m³ pie [[brīvās krišanas paātrinājums|brīvās krišanas paātrinājuma]] 9,80665 m/s². Atšķirība starp šiem diviem lielumiem ir tikai 0,000014%.

sentences:
{{Cita nozīme|Tukuma novada pagastu|[[Rīgas apriņķis|Rīgas apriņķa]] pagastu|Zaubes pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Jaunpils pagasts
| karte             = Jaunpils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Jaunpils pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Jaunpils pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Jaunpils pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Jaunpils
| platība           = 157,1
| iedzīvotāji       = 2320<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2320 / 157.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.jaunpils.lv
}}

sentences: '''20. gadsimta 100 nozīmīgi igauņi''' ir saraksts ar ievērojamiem [[igauņi|igauņiem]], ko 1999. gadā izveidoja ''[[Eesti Entsüklopeediakirjastus]]'', laikraksts ''[[Eesti Päevaleht]]'', [[Igaunijas Nacionālā bibliotēka]], ''[[Radio Kuku]]'' un [[TV3 (Igaunija)|TV3]].<ref>''A hundred great Estonians of the 20th century'' [apkopojis Tiit Kändler; tulkojis Küllike Lengi-Cooper; priekšvārds: Ülo Kaevats] Estonian Encyclopaedia Publishers, 2002. 214 lapas. {{ISBN|9985701038}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}
'''Leans''' var būt:

sentences: {{Notikuma infokaste|title=Zemūdens peldlīdzekļa "Titan" pazušana|image=2023 Titan submersible incident map.svg|image_name=|image_size=|caption="Titānika" vraka atrašanās vieta, kur nira pazudušais peldlīdzeklis|map_type=|map_caption=|map_alt=|map_size=|latd=|latm=|lats=|latNS=|longd=|longm=|longs=|longEW=|date=|time=|place=Atlantijas okeāna ziemeļi, netālu no kuģa "[[Titāniks]]" vraka|also known as=|cause=Tiek izmeklēts|first reporter=|filmed by=|participants=OceanGate|outcome=Zemūdens peldlīdzeklis implodējis spiediena dēļ|reported injuries=|reported death(s)=5|reported missing=|reported property damage=|burial=|inquiries=|coroner=|suspects=|charges=|verdict=|convictions=|publication bans=|litigation=|awards=|url=|website=|notes=|time-begin=2023. gada 18. jūnijs|time-end=2023. gada 22. jūnijs}}

sentences:
[[File:JGSDF reconnaissance bicycle (Kawasaki KLX250) 20120610-02.JPG|thumb|[[Japāna]]s [[sauszemes bruņotie spēki|sauszemes bruņoto spēku]] [[karavīrs]] dodas izpētes apmācībās]]
'''Rekognoscēšana''' ({{val|la|recognoscere}} — 'apskatīt, iepazīt') — pretinieka un apvidus vizuāla izpēte, ar mērķi iegūt nepieciešamo informāciju par pretinieka izvietošanos un tā aktivitātēm (militārs termins).

sentences:
{{cita nozīme|reliģisko pārliecību|mentālo stāvokli|pārliecība}}
[[File:Triumph of Faith over Idolatry Theodon.jpg|thumbnail|upright=1.0|Ticība uzvar pašdievināšanu]]
'''Ticība''' ir [[pārliecība]] vai uzticēšanās cilvēkam, priekšmetam vai [[jēdziens|jēdzienam]]. Reliģijā ticība ir pārliecība par [[Dievs|dieva]] esamību.<ref>Latviešu valodas vārdnīca: A-Ž / Atbildīgā redaktore D. Guļevska. — Rīga: Avots, 1998.</ref> Jēdzienu ‘ticība’ nereti lieto kā [[reliģija]]s sinonīmu, piemēram, [[kristietība|kristīgā ticība]]. Tomēr šo terminu lieto arī citu racionāli nepamatotu cerību vai uzskatu apzīmēšanai, piemēram, [[vēlēšanas|vēlēšanās]] nobalsojot par visvairāk apsolījušo [[politiskā partija|partiju]] vai uzticēšanos kara [[propaganda]]i.

sentences:
[[Kategorija:Veidnes pēc tēmas]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
[[Kategorija:Komiķi]]
[[Kategorija:Krievijas cilvēki pēc nodarbošanās|Komiķi]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Jakobs Bēbers
|     vārds_orig = Johann von Böber
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1746
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = ''Weimer''
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1820
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Jakobs Bēbers''' (''Johann von Böber'', dzimis {{dat|1746|12|22}}, miris [[1820]]. gada naktī no [[15. jūlijs|15.]] uz [[16. jūlijs|16. jūliju]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] pedagogs, entomologs, botāniķis. [[Jelgava]]s Pētera akadēmijas profesors. No [[1796]]. gada [[Sanktpēterburga]]s kadetu korpusa inspektors, [[galma padomnieks]]. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis. [[Brīvmūrniecība]]s vēsturnieks un apcerējumu redaktors. Jelgavas Jāņa ložas „''Zu den drey Gekrönten Schwerdtern''“ goda loceklis.

sentences:
'''Nunavutas vienošanās''' ({{val|en|Nunavut Act}}) stājās spēkā [[1999]]. gadā. Tas ir lielākais zemes atgūšanas gadījums [[Kanāda]]s vēsturē. Vienojoties tika nolemts:
* ka [[inuīti]] 1999. gadā atgūs īpašumā 350 000 km2 zemes, [[Nunavuta|Nunavutu]];
* viņiem ir tiesības izmantot derīgos izraksteņus 36 257 km2 platībā;
* inuīti no Kanādas 14 gadu laikā saņem 1,15 miljardus [[ASV dolārs|ASV dolāru]] lielu [[kompensācija|kompensāciju]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Latvijas Mikologu biedrība
|bgcolor      =
|fgcolor      =
|image        = Mikobiedribas logo.png
|image_border =
|size         = 145px
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = LMB
|motto        =
|formation    = 2002. gads, reģistrācija {{dat|2003|1|16}}
|extinction   =
|type         = Biedrība
|status       =
|purpose      = Latvijas mikologu un lihenologu apvienošana sēņu un ķērpju izpētei Latvijā
|headquarters = [[Latvijas Nacionālais dabas muzejs]]
|location     = [[Krišjāņa Barona iela (Rīga)|Krišjāņa Barona iela]] 4, Rīga, Latvija {{flaga|Latvija}}
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = Latvija
|membership   = fiziskas un juridiskas personas
|language     = latviešu
|leader_title = Goda priekšsēdētājs
|leader_name  = [[Edgars Vimba]]
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations = Apvienība "Latvijas Trifeļu dārzi"
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [http://www.senes.lv/xpages/MUSU_BIEDRIBA.htm Mājaslapa]
|remarks      =
|}}
'''Latvijas Mikologu biedrība''' ('''LMB''') ir biedrība, kurā apvienojušies Latvijas [[sēnes|sēņu]] un [[ķērpji|ķērpju]] pētnieki ([[mikoloģija|mikologi]] un [[lihenoloģija|lihenologi]]), kā arī sēņu un ķērpju izpētes entuziasti amatieri. LMB dibināta 2002. gadā. Pirms tam mikologi un lihenologi līdzdarbojās [[Latvijas Botāniķu biedrība|Latvijas Botāniķu biedrībā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.senes.lv/xpages/MUSU_BIEDRIBA.htm|title=Latvijas Mikologu biedrība|website=www.senes.lv|access-date=2023-01-11}}</ref> Biedrība darbojas [[Latvijas Dabas muzejs|Latvijas Nacionālā dabas muzeja]] paspārnē. Ar biedrību sadarbojas apvienība "Latvijas Trifeļu dārzi", kura nodarbojas ar pazemes sēņu ieaudzēšanu Latvijā.

sentences: '''Endotēlijs''' ir plāns slānis no plakanā [[Epitēlijaudi|epitēlija]] šūnām, kas izklāj [[asinsvadi|asinsvadus]] un [[Limfātiskā sistēma|limfvadus]]. Šūnas, kas veido endotēliju, sauc par '''endoteliocītiem'''. Endoteliocīti izklāj visu asinsvadu sistēmu, sākot no sirds līdz pat mazākajiem kapilāriem. Šīm šūnām piemīt unikālas funkcijas, piemēram, šķidrumu filtrācija - nieru glomerulos, asinsvadu tonusa uzturēšana, hemostāze, neitrofilu piesaiste u.c. Endotēliju, kas izklāj iekšējo virsmu sirdij, sauc par [[sirds|endokardu]].

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Tomskas apgabals
| karte = Map of Russia - Tomsk Oblast.svg
| oriģ = Томская область
 | karoga_attēls = Flag of Tomsk Oblast.svg
| karoga_nosaukums = Tomskas apgabala karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of arms of Tomsk Oblast, Russia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Tomskas apgabala ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Tomska]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
| tautas = [[krievi]] (90,84%)
| platība = 316 900
| iedzīvotāji = 1 036 600
| iedz blīvums = 3,3
| pilsētas = 6
| rajoni = 16
| fedapgabals = [[Sibīrijas federālais apgabals|Sibīrijas]]
| url = http://www.tomsk.gov.ru/
|ainavas_skats=Потаповы_лужки_IMG_1836_7.jpg}}
'''Tomskas apgabals''' ({{val|ru|То́мская о́бласть}}) ir viena no [[Krievijas Federācija]]s pirmā līmeņa administratīvajām vienībām, kas atrodas [[Sibīrija]]s rietumos [[Oba]]s upes baseina teritorijā.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Dārzkopība]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Shell plc''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[London Stock Exchange|LSE]] ([http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?sym=GB00B03MLX29GBGBXSET3B03MLX2RDSA RDSA]/[http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?sym=GB00B03MM408GBGBXSET1B03MM40RDSB RDSB])
[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/rdsa.html RDS.A]/[http://www.nyse.com/about/listed/rdsb.html RDS.B])
[[Euronext]] ([http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-GB00B03MLX29.html?selectedMep=2 RDSA]/[http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-GB00B03MM408.html?selectedMep=2 RDSB])
| Indekss             = [[AEX]], [[FTSE100]]
| Dibināšanas_datums  = 1907. gadā
| Sēdeklis            = [[Londona]], {{GBR}}
| Vadība              = ''Ben van Beurden'' (izpilddirektors)
Čārlzs Holidejs (padomes priekšsēdētājs)
| Darbinieku_skaits   = 104 000
| Apgrozījums         = 355,8 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 266,2 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 31,3 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]], [[ķīmiskie produkti]]
| Mājaslapa           = [https://www.shell.com/ shell.com]
}}
]]
]]
'''''Shell plc''''' (līdz 2022. gadam '''''Royal Dutch Shell''''') ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums. Tas nodarbojas ar naftas un gāzes ieguvi, pārstrādi un tās produktu pārdošanu, un ir viens no lielākajiem naftas un gāzes uzņēmumiem pasaulē. ''Shell'' galvenais birojs atrodas [[Londona|Londonā]].

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Izraēla]]
[[Kategorija:Izraēla]]

sentences: '''Zobu implants''' (pazīstams arī kā '''endosālais implants''') ir ķirurģiska sastāvdaļa, kas saskaras ar žokļa vai [[Galvaskauss|galvaskausa]] kaulu, lai atbalstītu [[Zoba protēze|zobu protēzi]], piemēram, kroni, tiltu, protēzi vai sejas protēzi, vai darbotos kā ortodontiskais enkurs. Mūsdienu zobu implantu pamatā ir bioloģisks process, ko sauc par osteointegrāciju, kurā tādi materiāli kā [[titāns]] vai [[cirkonijs]] veido ciešu saiti ar [[Kauls|kaulu]]. Implanta stiprinājumu vispirms ievieto tā, lai tas varētu osteointegrēties, pēc tam tiek pievienota zobu protēze. Osteointegrācijai ir nepieciešams mainīgs dziedināšanas laiks, pirms implantam tiek piestiprināta zobu protēze (zobs, tilts vai protēze), vai arī tiek ievietots abatments, kas noturēs zobu protēzi vai kroni.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Goodreads''
| logo_attēls          =
| veids                = Sociālais portāls, katalogs
| īpašnieks            = ''[[Amazon]]''
| darbību_uzsāka       = 2006. gada decembrī
| valodas              = [[Angļu valoda|angļu]]
| reģistrācija         = Nepieciešama, lai veidotu savu katalogu, komentētu
| popularitāte         = {{increase}} 265. vieta alexa.com <ref>{{tīmekļa atsauce|title= Goodreads Ranking|url= http://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com|publisher= Alexa|accessdate= 22 October 2012|archive-date= {{dat|2019|01|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190107054703/https://www.alexa.com/siteinfo/goodreads.com}}</ref>
| mājas_lapa           = {{URL |http://www.goodreads.com/}}
}}

sentences: '''Nova''' (no {{val|la|[stella] nova}} — 'jauna [zvaigzne]') ir [[zvaigzne]], kuras spožums eksplozijas rezultātā pēkšņi pieaug simtiem tūkstošu reižu un pēc tam pakāpeniski samazinās līdz sākotnējam spožumam. Pēc mūsdienu priekšstatiem, nova ir [[Fizikālā dubultzvaigzne|dubultzvaigzne]] ar tuvu esošiem sistēmas komponentiem, kurā notiek [[ūdeņradis|ūdeņraža]] pārplūšana no dubultsistēmas parastās zvaigznes uz [[baltais punduris|balto punduri]], līdz tā masas spiediens pārsniedz kritisko robežu un tā apvalkā notiek [[Kodolsintēze|kodoltermisks sprādziens]]. Pašu balto punduri šis sprādziens maz ietekmē, jo tiek nomests tikai iegūtais ūdeņraža apvalks un process var atsākties no jauna, tādēļ novas, atšķirībā no [[pārnova|pārnovām]], var sprāgt daudzkārtīgi.<ref name="Plait">Philip Plait. ''Death from the Skies!'' ISBN 978-0670019977</ref>

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences: '''Laba darīšanas princips''' ir viens no [[Bioētika|bioētikas principiem]], kas ietver morālu pienākumu pēc iespējas palielināt potenciālos ieguvumus un samazināt iespējamo kaitējumu gan [[medicīna|praktiskajā medicīnā]], gan [[Bioloģija|bioloģijas]] un [[biomedicīna|biomedicīnas]] pētījumos ar cilvēku iesaisti.<ref name="atsauce1">[http://www.biodrosiba.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/biodrosiba/Buklets_Vadlinijas.pdf Ētikas vadlīnijas bioloģijas un biomedicīnas pētījumiem ar cilvēku iesaisti. Projekts.]{{Novecojusi saite}} 13.04.2017.</ref>

sentences:
{{Infobox monarch
| name = Ašurbanipals
| title = [[Asīrija]]s valdnieks
| image= Assurbanipal op jacht.jpg
| reign = 668 — apmēram 627. gads p.m.ē.
| predecessor = [[Asarhadons]]
| successor = [[Ašuretililani]]
| father          = [[Asarhadons]]
| mother          =
| birth_date   = 685. gadā p.m.ē.
| birth_place  =
| death_date   = 627. gadā p.m.ē.
| death_place  =
}}
'''Ašurbanipals''' ({{val-akk|Aššur-bāni-apli}}, {{val-arc|ܐܵܫܘܿܪ ܒܵܢܝܼ ܐܵܦܠܝܼ}}; dzimis [[685. gads p.m.ē.|685. gadā p.m.ē.]], miris [[627. gads p.m.ē.|627. gadā p.m.ē.]]) bija [[Asīrija]]s valdnieks no [[668. gads p.m.ē.|668.]] līdz apmēram [[627. gads p.m.ē.|627. gadam p.m.ē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aina.org/aol/kinglist|title=The Assyrian Kings List|publisher=Aina.org|accessdate={{dat|2014|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{| class="wikitable" style="float:right; margin-left: 10px; text-align:center;"
|-
! Frekvences lielumi (Hz)!! Attēls
|-
| 970 ||
|-
| 1010 ||
|-
| 1760 ||
|-
| 3220 ||
|}
'''Kimātika''' (no {{val|el|κῦμα}} ''(kima)'' — '[[vilnis]]') ir zinātne, kas pēta [[skaņa]]s viļņu mijiedarbības vizualizāciju. Zinātnes nosaukumu 1967. gadā radīja [[Šveice]]s [[antropozofija|antropozofs]] [[Hanss Dženijs]]. Parasti vizualizācijas rada, uz plāksnes vai membrānas novietojot šķidrumu vai arī vielu daļiņas.<ref>{{Grāmatas atsauce |last= Dženijs |first= Hanss |title= Cymatics: A Study of Wave Phenomena & Vibration |edition= 3rd |publisher= [[Macromedia Press]] |date=July 2001 |isbn= 1-888138-07-6}}</ref> Nereti eksperimentu veikšanai izmanto tā saukto [[Hladni plāksne|Hladni plāksni]]. Rezonējot virsmu noteiktās frekvencēs, rodas [[stāvviļņi]] un noteiktās vietās veidojas mezgli vai blīzumi — smiltis novirzās no blīzuma jeb antimezgla un slīd uz "mierīgāko" laukumu — mezglu.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Eglonas-Susējas kanāls
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Eglona]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Vilkupe (Dobes pieteka)|Vilkupe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=09| sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=55 | sāk_gar_s=26 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=08 | iet_plat_s=02 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agvilarīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/B.05-50
|ķīm_formula=Ag4SeS
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Tumši sudrabaini pelēks, melns
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Āķains
|cietība=2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=7,48
}}
__NOTOC__

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Skrunda (nozīmju atdalīšana)|Skrunda}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Skrunda
| tips                = stacija
| attēls              = Skrundas stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Skrundas stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Liepāja]]
| atvērta             = 1928
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 1
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 4 + strupceļš un pievedceļi
| adrese              = Kuldīgas novads, Skrunda, Stacijas iela 1
| latd  = 56| latm  = 40| lats  = 49| latNS  = N
| longd = 22| longm = 0| longs = 39| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Kalvene (stacija)|Kalvene]] (23 km)
 [[Saldus (stacija)|Saldus]] (28 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Sieksāte (stacija)|Sieksāte]] (6 km)
 [[Airīte (stacija)|Airīte]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 154
}}
'''Skrunda''' ir dzelzceļa stacija, kas atrodas [[Skrunda]]s pilsētas ziemeļu daļā [[dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja]]. Skrundā pietur pasažieru vilciens Rīga—Liepāja—Rīga katru dienu, bet svētdienās — divas reizes dienā.<ref>[https://www.pv.lv/lv/izmainas-un-jaunumi/jaunumi/12324/8-decembri-stajies-speka-jauns-vilcienu-kustibas-saraksts-ar-butiskam-izmainam/ Vilcienu saraksta izmaiņas]</ref> Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://vivi.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki|website=vivi.lv|access-date=2024-02-05|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bābele
| attēls                   = Babel poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Babel''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| producents               =
* Alehandro Gonzalezs Iņaritu
* [[Džons Kiliks]]
* [[Stīvs Golins]]
| scenārija autors         = [[Giljermo Ariaga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Breds Pits]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Adriana Baraza]]
* [[Rinko Kikuči]]
| mūzika                   = [[Gustavo Santaolalla]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Zeta Film]]''
* ''[[Central Films]]''
* ''[[Media Rights Capital]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[Mars Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|5|23|Kannu filmu festivāls|2006|10|27|ASV un Meksika|}}
| ilgums                   = 140 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/babel-2006|title=Babel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2018|archive-date={{dat|2014|11|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141129210147/http://bbfc.co.uk/releases/babel-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ESP}}
* {{MEX}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|135,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=babel.htm|title=Babel (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 23, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bābele"''' ({{val|en|Babel}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]s un [[Spānija]]s drāma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā. Galvenās lomas filmā atveido [[Keita Blanšeta]], [[Breds Pits]], [[Gaels Garsija Bernals]], [[Adriana Baraza]] un [[Rinko Kikuči]].

sentences: '''Pūrs''' ir 15.—16. gadsimtā Latvijā izmantota tilpuma mērvienība, parasti beramu vielu kā labības mērīšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vvk.lv/index.php?sadala=166&id=444|title=Valsts valoda - Latvijas nacionālo reāliju standartizēts tulkojums ES oficiālajās valodās|website=www.vvk.lv|access-date=2020-01-15}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona azorica
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona azorica <small>Frenzel & Alonso, 1988</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona azorica''''' ir ūdensblusu suga. Sastopama rietumu [[Ibērijas pussala|Ibērijas pussalā]] un [[Azoru salas|Azoru salās]] mitrā vidē. Apdzīvo mineralizētas ūdenstilpes (piemēram, [[peļķe]]s) ar veģetāciju.<ref name="Pretus1990"/><ref name="Sinev.etal2012"/>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ādolfs fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Adolf von Bergmann''
|              attēls = Ādolfs fon Bergmanis ap 1910.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = ap 1910. gadu
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1855
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 23
|            dz_vieta = [[Petrozavodska]], {{RUS}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1922
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Pauls Klemms]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
 viesošanās Rīgas leprozorijā 1896. gada 3. augustā. Aiz viņa stāv Dr. med Ādolfs fon Bergmanis, kreisajā pusē Rīgas Praktizējošo ārstu biedrības sekretārs Dr. med. [[Pauls Klemms]].]]
'''Kārlis Ādolfs fon Bergmanis''' ({{val|de|Karl Adolf von Bergmann}}, 1855-1922) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ķirurgs, [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]s ķirurģijas nodaļas virsārsts (1883), [[Rīgas dome|Rīgas domnieks]] (1890-1893 un 1901-1917). Rīgas goda pilsonis (1920). Veicis pirmo radikālo kuņģa vēža operāciju Latvijā.

sentences:
{{catmore}}
{{DEFAULTSORT:Kzizmiskas vielas}}
{{Commonscat|Chemical substances|Ķīmiskas vielas}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Ingrida Tērauda
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1971
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = [[Kuzmas]], [[Dricānu pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda = Latviski, latgaliski
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Daugavpils Pedagoģiskais institūts]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Ingrida Tērauda''' ({{val|ltg|Ingrīda Tārauda}}; dzimusi {{dat|1971|6|30}}) ir [[latvieši|latviešu]] [[dzejniece]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = The Breadwinner
| attēls                   = The Breadwinner (film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = animācijas filma, drāma
| režisors                 = [[Nora Tvomija]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|Toronto kinofestivāls|2017|11|17|ASV|}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/breadwinner-2017|title=The Breadwinner|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 17, 2018|archive-date={{dat|2018|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180824082043/http://www.bbfc.co.uk/releases/breadwinner-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{IRL}}
* {{LUX}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thebreadwinner.htm|title=The Breadwinner (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= August 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Breadwinner''''' ir 2017. gada [[Kanāda]]s, [[Īrija]]s un [[Luksemburga]]s animācijas filma, kuras režisore ir [[Nora Tvomija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|8||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas simboli|Rajonu gzerbonzi]]
[[Kategorija:Latvijas rajoni| Gzerbonzi]]
[[Kategorija:Ģerboņi]]

sentences:
{{neenciklopēdisks}}
'''Melodija''' ir galvenā muzikālās domas paudēja (vienbalsīgi izteikta muzikāla doma). [[Klods Debisī|Klodam Debisī]] ir skaņdarbi, kas balstās tikai uz harmoniju, bez melodijas (tas ir viens no izņēmumiem, kad skaņdarbu nevar iedomāties bez melodijas). Tieši melodija visdziļāk iedarbojas uz klausītāju, tāpēc to bieži dēvē par skaņdarba '''dvēseli'''. Melodija nav iedomājama bez [[skaņkārta]]s, [[ritmiskais zīmējums|ritmiskā zīmējuma]], un citiem [[mūzika]]s izteiksmes līdzekļiem. Tātad melodiju veido dažādu mūzikas izteiksmes līdzekļu vienība.

sentences: '''H-II''' jeb '''H-2''' ir [[Japāna]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] saime. Nesējraķetes izgatavo kompānija [[Mitsubishi Heavy Industries|Mitsubishi]].

sentences: '''Fudžitas—Pīrsona tornādo skala''' ir [[tornādo]] klasifikācija pēc [[vējš|vēja]] ātruma tajā. Tā kā vēja ātrums tornādo ir milzīgs, to nevar izmērīt ne ar kādiem [[anemometrs|anemometriem]]. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] šādiem mērījumiem izmanto Doplera radaru. Pēc vēja ātruma tornādo klasificē sešās kategorijās. Pats vājākais tornādo ir F0, kas ir 18 līdz 32 m/s ātrs, tas ir [[vētra]]s spēks. F1 tornādo minimālais vēja ātrums ir 33 m/s, kas jau atbilst stipras vētras spēkam. Pats stiprākais no šiem tornādo ir F5, kura vēja ātrums var sasniegt 142 m/s, jeb 512 km/h, kas ir ārkārtīgi stiprs vējš. Tomēr Teodors Fudžita ieviesa arī kategorijas F6—F12, kur F6 tornādo sākas ar 143 m/s stipru vēju un F12 tornādo pūš vējš, kura ātrums vienāds ar [[skaņa]]s ātrumu (340 m/s). Tik spēcīgi tornādo gan diezvai ir iespējami, tādas kategorijas, acīmredzot tika ieviestas "katram gadījumam".

sentences: '''Holangīts''' ir [[Žultsvadi|žultsvadu]] [[iekaisums]], kas rodas no inficētas [[žults]] atteces traucējumiem. Holangīts parasti rodas, kad žultsvadi jau ir daļēji nosprostoti ar [[žultsakmeņi]]em. Holangīts ir dzīvībai bīstams un tam ir nepieciešama steidzama ārstēšana. Visbiežākie simptomi ir dzelte, drudzis, sāpes vēderā, smagos gadījumos arī zems [[asinsspiediens]] un neskaidra apziņa.<ref name=Kinney>{{cite journal |author=Kinney TP |title=Management of ascending cholangitis |journal=Gastrointest Endosc Clin N Am |date=April 2007 |volume=17 |issue=2 |pages=289–306 |pmid=17556149 |doi=10.1016/j.giec.2007.03.006}}</ref>

sentences: '''Spalvu gubumākoņi''' ''Cirrocumulus'' (Cc) ir plāni [[mākoņi]], kuri sastāv no maziem viļņiem, pārslām vai kaudzītēm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{apvienot|Negaiss}}
'''Pērkona negaiss''' ir [[Parādība|dabas parādība]], kad spēcīgas [[Gaiss|gaisa]] strāvas izraisa [[Mākoņi|mākonī]] [[lietus]] lāšu un [[krusa]]s graudu sadursmes, radot [[Elektriskais lādiņš|elektriskos lādiņus]]. Starp lādiņiem uzzibsnī milzīga dzirkstele — [[zibens]], kas parasti nesasniedz zemi. Elektriskā izlāde var būt starp [[Negaiss|negaisa]] mākoni un zemes virsmu, starp diviem mākoņiem vai starp atsevišķām viena mākoņa daļām, tomēr zibens var rasties visur, kur veidojas [[elektriskais lauks]] — arī [[Vulkāna izvirdums|vulkāna izvirdumā]], [[Atombumba|atombumbu]] izmēģinājumos, [[Sniega vētra|sniega]] un [[Smilšu vētra|smilšu vētrās]]. No milzīgā [[Siltums|siltuma]], kas izdalās zibens rezultātā, tuvējais gaiss strauji izplešas, izraisot pērkona dārdus. Negaisa mākoņi parasti veidojas mitrās, tveicīgās dienās, kad intensīvi iztvaiko liels daudzums [[ūdens]], kas spēcīgās augšup vērstās gaisa straumēs, kuru ātrums pārsniedz 200 km/h, veido masīvus (līdz 10 km augstus) ''Cumulonimbus'' mākoņus. Bieži šādus negaisus pavada spēcīgas [[lietusgāze]]s ar krusu un brāzmainu [[Vējš|vēju]]. Visbīstamākie ir tie negaisi, kas veidojas mitrās un tveicīgās vasaras dienās, kad [[temperatūra]] pārsniedz +30 °C, aukstās [[atmosfēras fronte]]s priekšpusē. Parasti šādi negaisi ir bargi, un ir iespējams novērot pat [[Virpuļviesulis|virpuļviesuli]].<ref name="nosaukums">{{tīmekļa atsauce|last1=LVĢMC|title=Pērkona negaiss|url=http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801|website=www.meteo.lv|accessdate=10.03.2016|date=Bez dat.|archive-date=05.04.2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150405081433/http://www.meteo.lv/lapas/laika-apstakli/fakti-un-noderiga-informacija/informativie-un-uzzinu-materiali/perkona-negaiss/perkona-negaiss?id=1224&nid=801}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Weathermay|title=Negaisu prognozēšana|url=https://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|website=www.weathermay.com|accessdate=08.03.2016|date=Bez dat.|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150103062957/http://wethermany.wordpress.com/negaisu-prognozesanai/|archivedate=03.01.2015}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sports]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Cukurfabrika
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Cukurfabrikas stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Cukurfabrikas pieturas ēka 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava|Rīga—Jelgava]]
| atvērta             = 1928
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =Cukura iela 22, Jelgava,
 LV-3002, Latvija
| latd  = 56 | latm  = 39 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 45 | longs = 32.4 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Jelgava (stacija)|Jelgava]] (2 km)
 [[Cena (stacija)|Cena]] (7 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Ozolnieki (stacija)|Ozolnieki]] (4 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 41
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Minna Freimane
| vārds_orig =
| attēls = Freimane Minna.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = Jurģumuiža, [[Cīrava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = nav zināms
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = [[Latviete]]
| dzimums = S
| vecāki = Fricis un Bille Freimaņi
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Literāte, ceļotāja
| rakstīšanas valoda = Latviešu
| periods =
| žanri = ceļojumu apraksts, luga, daiļliteratūras stāsti
| temati = ceļojumi, reliģija
| lit virzieni =
| slavenākie darbi = "Par piemiņu" (1884)
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Minna Freimane''' (dzimusi {{dat|1847|09|30}} [[Cīrava]]s Jurģumuižā,<ref>Cīravas lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1847.g. - Nr.161.</ref><ref name="lit">[https://literatura.lv/lv/person/Minna-Freimane/872836 Literatūra.lv. Minna Freimane] - Kā dzimšanas datums 12. oktobris - pēc jaunā stila</ref><ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Kārkla|first=Zita|date=2021|title=No Kaukāza līdz Ēģiptei. Ceļotāja un literāte Minna Freimane.|journal=Par piemiņu. Minnas Freimanes ceļa apraksti. R.: LULFMI|pages=9.–73. lpp.}}</ref>, miršanas dati nav zināmi) bija [[latvieši|latviešu]] literāte, publiciste un ceļotāja. Tiek uzskatīta par pirmo sievieti ceļojumu aprakstu autori latviešu literatūrā.<ref name="lrb" />

sentences: '''Riteņbraukšanas komanda''' ir [[riteņbraukšanas sports|riteņbraucēju]] grupa, kura veido komandu, kopīgi trenējoties un piedaloties riteņbraukšanas sacensībās, kā arī tās atbalsta personāls. Vislielākā nozīme komandas sadarbībai ir [[šosejas riteņbraukšana|šosejas riteņbraukšanā]], kas ir [[komandu sporta veids]], bet sadarbība starp komandas dalībniekiem ir nozīmīga arī [[treka riteņbraukšana|treka riteņbraukšanā]] un [[velokross|velokrosā]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Kosovas krīze
|partof      = [[Dienvidslāvijas kari]]em
|image       =
|caption     = '''Pulksteņrādītājvirzienā''': Dienvidslāvijas ģenerālštābs pēc [[NATO]] uzlidojumiem; ''[[Zastava Koral]]'' automašīna zem gruvešiem pēc NATO uzlidojumiem; [[Kosovas Atbrīvošanas armija|KAA]] kritušo komandieru piemiņas plāksne; [[ASV]] [[McDonnell Douglas F-15E Strike Eagle|F-15E]] pacelšanās no [[Aviano]] gaisa bāzes.
|date        = {{dat|1998|2|28|N}} — {{dat|1999|6|11|N}}
|place       = [[Kosova]], [[Serbija un Melnkalne|Dienvidslāvija FR]], [[Albānija]]<ref>{{ziņu atsauce |url = https://articles.latimes.com/1999/apr/14/news/mn-27375 |title = Yugoslav Troops Said to Cross Into Albania |newspaper=Los Angeles Times |date=1999-04-14|access-date=2012-02-20|first=John|last=Daniszewski}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |url = https://www.independent.co.uk/news/war-in-the-balkans-serbs-enter-albania-and-burn-village-1087030.html |title = War In The Balkans: Serbs enter Albania and burn village |newspaper=The Independent |date=1999-04-14|access-date=2012-02-20|location=London|first=Emma|last=Daly}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce |url=https://fas.org/irp/threat/terrorism/sup6.pdf |title=Hostage-Taking and Kidnapping Terror in the COE  |publisher=[[US Army Training and Doctrine Command]] TRADOC G2 |location=[[Fort Leavenworth]], Kansas |date=5 December 2008 |via=[[Federation of American Scientists]]}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.wrmea.com/1999-july-august/a-chronology-of-u.s.-middle-east-relations.html|title=A Chronology of U.S.-Middle East Relations|website=WRMEA}}</ref>
|casus       =
|result      = [[Kumanovas līgums]]
|combatant1  =  [[Kosovas Atbrīvošanas armija]]

----
{{flag|NATO}} (no 1999. gada 24. marta [[Dienvidslāvijas bombardēšana]])
|combatant2  =  [[Serbija un Melnkalne|Dienvidslāvijas FR]]
|commander1        =  [[Adems Jašarī]]{{KIA}}

 [[Hamess Jašarī]]{{KIA}}

 [[Sali Čekajs]]{{KIA}}

 [[Hašims Tači]]

 [[Silejmans Selimi]]

 [[Ramušs Haradinajs]]

 [[Agims Čeku]]

 [[Ahmets Krasņiči]]{{KIA}}

----
 [[Veslijs Klārks]]

|commander2        =  [[Slobodans Miloševičs]]

 [[Dragoljubs Ojdaničs]]

 [[Vlastimirs Džordēvičs]]

 [[Sretens Lukičs]]

 [[Nebojsa Pavkovičs]]

 [[Vladimirs Lazarevičs]]

 [[Gorans Radosavļevičs]]

|strength1         = 17 000–20 000 [[Kosovas Atbrīvošanas armija|KAA]] karavīru
Aptuveni 1101 NATO lidmašīna
Vairāk kā 30 NATO karakuģu un zemūdeņu
|strength2         = 85 000 Dienvidslāvijas karavīri, 20 000 Dienvidslāvijas policistu
4000–5000 Rietumbosnijas karavīri
2032 tanki un bruņumašīnas
100 SAM vienības
1400 artilērijas vienības
Nezināms skaits serbu pamilitāro vienību
Nezināms skaits krievu pamilitāro vienīb
|casualties1       = '''Nogalināti:'''
1500 karavīri
8676 civilie<ref name="memorybook">{{tīmekļa atsauce|title=Kosovo Memory Book Database Presentation and Expert Evaluation |publisher=[[Humanitarian Law Center#Kosovo Memory Book|Humanitarian Law Center]] |date=4 February 2015 |url= http://www.kosovomemorybook.org/wp-content/uploads/2015/02/Expert_Evaluation_of_Kosovo_Memory_Book_Database_Prishtina_04_02_2015.pdf |archive-url=https://web.archive.org/web/20201112034039/http://www.kosovomemorybook.org/wp-content/uploads/2015/02/Expert_Evaluation_of_Kosovo_Memory_Book_Database_Prishtina_04_02_2015.pdf |archive-date=12 November 2020 |dead-url=no|access-date=3 January 2021}}</ref>
 2 [[ASV]] karavīri
|casualties2       = '''Nogalināti:'''
1008–2284 karavīri
454–2500 civilie
}}
{{Dienvidslāvijas kari}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Alsungas pagasts
| karte             = Alsungas novads karte.png
| karte2            = Alsungas novads.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    =_Alsungas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Alsungas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Alsunga
| platība           = 190<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc |title=Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija |access-date={{dat|2009|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2012|04|26||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/67CSnViHZ?url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc }} {{Webarchive|url=https://www.webcitation.org/67CSnViHZ?url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc |date={{dat|2012|04|26||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji       = 1620<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1620 / 190 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mērs              =
| mērs_partija      =
| mērs_gads         =
| teritorijas       =
| pakalpojumu_centri= <!-- Tikai gadījumos, kad vairāk kā viens (novada centrs) -->
| mājaslapa         = www.alsunga.lv
}}

sentences: '''Budistu kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|mēness kalendāru]] kopums, ko galvenokārt izmanto [[Kambodža|Kambodžā]], [[Laosa|Laosā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]] un [[Taizeme|Taizemē]], kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Vjetnama|Vjetnamā]] dzīvojošie [[Huacjao|kīnieši]] reliģiskos vai oficiālos gadījumos. Lai arī kalendāriem ir kopīga izcelsme, tiem tomēr ir nelielas, bet svarīgas nianses, piemēram, [[starpdiena|starpdienu]] grafiki, mēnešu nosaukumi un numerācija, ciklu izmantošana utt. Taizemē ar gadu [[kalendārā ēra|numerācijas sistēmas]] nosaukumu Budistu ēra to izmanto tradicionālajā [[taju mēness kalendārs|taju mēness kalendārā]] un [[taju saules kalendārs|taju saules kalendārā]].

sentences: {{Cita nozīme|teātra režisoru|kino režisoru|kinorežisors}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=140 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Oksihidrohinons''' (1,2,4-trihidroksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences: '''Donavas—Tisas—Donavas kanāls''' ({{val|sr|Канал Дунав-Тиса-Дунав}}) ir [[kanāls|kanālu]] sistēma [[Vojvodina|Vojvodinā]] [[Serbija|Serbijā]] netālu no Serbijas—[[Rumānija]]s robežas. Tas tiek izmantots [[plūdi|plūdu]] kontrolei, [[meliorācija]]i, ūdens apgādei, notekūdeņu izsūknēšanai, navigācijai, tūrismam, makšķerēšanai un medībām. Kanālu sistēma ir nosaukta [[Tisa]]s un [[Donava]]s — upju, kuras savieno kanāls — vārdā. Kanāla teritorijas kopējā platība ir aptuveni 12,700 km2.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2461''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2461''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|3|1|SK}} 21:19 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81 / 24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2459]]'', ''[[Kosmos-2460]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2460]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2464]]''
}}
'''''Kosmos-2461''''' (''Космос-2461'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs tam ir 735. Kosmiskais aparāts orbītā tika palaists 2010. gada martā. Kopā 2020. gada aprīļa tas ir orbitālajā rezervē. Pavadonis ir izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 22.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
'''Mazsalacas vēsture''' aptver laika periodu no [[Mazsalacas draudzes novads|Mazsalacas draudzes novada]] izveidošanās līdz mūsdienām.
Apdzīvotās vietas rašanos veicināja tās ģeogrāfiski izdevīgā atrašanās vieta, kurā pie [[Salaca]]s pārceltuves krustojās [[Rūjiena]]s—[[Ainaži|Ainažu]] un [[Valmiera]]s—[[Pērnava]]s ceļi.

sentences: Par '''virzītu nogriezni''' sauc [[nogrieznis|nogriezni]], kas atrodas uz [[taisne]]s, kurai piešķirts pozitīvais virziens. Starp diviem telpas [[Punkts (ģeometrija)|punktiem]] ''A'' un ''B'' var novilkt tikai vienu nogriezni — ''AB'' (jo apzīmējumi ''AB'' un ''BA'' attiecas uz vienu un to pašu nogriezni), toties starp šiem punktiem var novilkt divus virzītos nogriežņus — ''AB'' un pretēji virzīto ''BA''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ģertrūde fon den Brinkena
|     vārds_orig = ''Gertrud von den Brincken''
|         attēls = Ģertrūde fon den Brinkena.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = pirms 1927. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Briņķpedvāles muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Briņķi]], [[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rēgensburga]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece
|        dzimums = S
|         vecāki = Maksimiliāns fon den Brinkens, Luīze fon Bistrama
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Valters Šmīds-Kovarciks
|          bērni = Vīlands Šmīds, Ilze Rozvita, Volfdītrihs Šmīds-Kovarciks
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|debess sfēras joslu|zodiaks (nozīmju atdalīšana)|zodiaks}}
 (sarkano līniju), un noteiktā brīdī Saule atrodas konkrētā zvaigznājā]]
'''Zodiaks''' ({{val|el|ζωδιακός (κύκλος)}}, ''zōidiakòs'' (''kýklos'') — 'zvēriņu (rats)') ir 12 [[zvaigznājs|zvaigznāju]] kopums, kas atrodas 16° platā [[debesu sfēra]]s joslā, kuras centrs ir [[ekliptika]]<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=837}}</ref> — līnija, kas iezīmē [[Saule]]s gada laikā veikto redzamo apriņķojumu.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=179}}</ref> Ekliptika iet arī caur [[Čūsknesis|Čūskneša]] zvaigznāju, ko vēsturiski nepieskaita pie zodiaka zvaigznājiem.<ref name="EB">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.britannica.com/topic/zodiac|access-date=2022-11-07|website=[[Britannica]]}}</ref><ref name="OP1">{{tīmekļa atsauce|title=Zodiac|url=https://www.encyclopedia.com/science-and-technology/astronomy-and-space-exploration/astronomy-general/zodiac|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP2">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Signs|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-signs|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP3">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Planets|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-planets|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref><ref name="OP4">{{tīmekļa atsauce|title=Astrological Houses|url=https://www.encyclopedia.com/science/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/astrological-houses|access-date=2022-11-07|website=Encyclopedia of Occultism and Parapsychology}}</ref>

sentences:
{{coord|51|30|11|N|0|10|12|W|display=title|type:landmark_region:GB}}
[[File:Crystal Palace from the northeast from Dickinson's Comprehensive Pictures of the Great Exhibition of 1851. 1854.jpg|thumb|260px|Kristāla pils Lielās izstādes norises laikā]]
'''Visu tautu rūpniecības sasniegumu lielā izstāde''' ({{val|en|Great Exhibition of the Works of Industry of all Nations}}), pazīstama arī kā vienkārši '''Lielā izstāde''' (''The Great Exhibition''), bija starptautiska izstāde [[Haidparks|Haidparkā]], [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], kas notika no 1851. gada 1. maija līdz 11. oktobrim. Šī bija pirmā no starptautiskajām [[Pasaules izstāde (EXPO)|Pasaules izstādēm]], kas kļuva populāras 19. gadsimtā. Izstādes rīkošanu uzņēmās valsts ierēdnis un izgudrotājs [[Henrijs Kols]] un [[Princis Alberts]], tobrīdējās karalienes [[Viktorija (Lielbritānija)|Viktorijas]] vīrs. Izstāde notika speciāli tai būvētajā [[Kristāla pils|Kristāla pilī]]. Izstādē piedalījās 28 valstis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējais varonis
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|137,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1499432449/|title=Last Action Hero |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|3|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|85 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 131 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|13}}
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Steve Roth Productions]]''
| operators = [[Dīns Semlers]]
| oriģinālnos = ''Last Action Hero''
| mūzika = [[Maikls Keimens]]
| aktieri = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[F. Marijs Ābrahams]]
* [[Arts Kernijs]]
* [[Čārlzs Denss]]
* [[Frenks Makrē]]
* [[Toms Nūnens]]
* [[Roberts Proskis]]
* [[Entonijs Kvinns]]
* [[Mersedesa Rūla]]
* [[Ostins O'Braiens]]
| scenārijs = * [[Šeins Bleks]]
* [[Deivids Āronts]]
| producents = * Džons Maktīrnans
* [[Stīvs Rots]]
| režisors = [[Džons Maktīrnans]]
| žanrs = asa sižeta, fantāzija, komēdija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Last action hero ver2.jpg
| imdb =
}}'''"Pēdējais varonis"''' ({{Val|en|Last Action Hero}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džons Maktīrnans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[F. Marijs Ābrahams]], [[Arts Kernijs]], [[Čārlzs Denss]], [[Frenks Makrē]], [[Toms Nūnens]], [[Roberts Proskis]], [[Entonijs Kvinns]], [[Mersedesa Rūla]] un [[Ostins O'Braiens]].

sentences: '''Dekamino''' jeb '''10-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no desmit vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 4655 unikāli dekamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 36446 dekamino pozīcijas.

sentences: '''Isuzu TF''' ir [[Japāna|japāņu]] autoražotāja [[Isuzu]] pikaps, kuru ražoja no [[1983]]. gada līdz [[2002]]. gadam; [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] no [[1987]]. gada līdz [[1995]]. gadam.

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Patanjali Statue.jpg|thumb|Pataņdžali, mūsdienu [[statuja]] [[Utarakhanda|Utarakhandā]] ]]
''' Pataņdžali''', arī ''' Patandžali''' ([[Tamilu valoda|tamilu]]: பதஞ்ஜலி, [[Sanskrits|sanskritā]]: पतञ्जलि, [[IPA]]: pət̪əɲɟəli) bija [[hinduisms|hinduistu]] [[joga|jogs]], kurš esot apkopojis un sistematizējis [[Jogas sūtras]], svarīgu [[Sūtra|sūtru]]  ([[Aforisms|aforismu]]) krājumu par jogas praksi un hinduistu [[filozofija|filozofiju]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Pauels
|     vārds_orig = ''John Powell''
|         attēls = John Wesley Powell.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1834
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Mauntmorisa|2s=Ņujorka (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Meinas štats|Brūklina (Meina)}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Signature of John Wesley Powell.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Athletes from the United Kingdom}}

sentences:
.]]
'''Kapsēta''' ir īpaša teritorija ārpus apdzīvotas vietas vai tās nomalē, kas ierādīta mirušo apbedīšanai. To veido atsevišķi izdalītas kapavietas, t.i. noteikta izmēra zemes iecirkņi kapsētā, kurus ierāda mirušo apbedīšanai un šīs teritorijas labiekārtošanai: [[Kaps|kapa]] kopiņas izveidošanai un apzaļumošanai, krūmu sastādīšanai, soliņa novietošanai, kapa aprīkojuma uzstādīšanai. Parasti pieder vietējai [[pašvaldība]]i vai kādai no reliģiskajām [[Konfesija|konfesijām]].
* atvērtā kapsēta — kapsēta, kurā mirušo apbedīšanai tiek ierādītas jaunas kapavietas;
* daļēji slēgtā kapsēta — kapsēta, kurā mirušos var apbedīt ģimenes kapa vietās;
* slēgta kapsēta — kapsēta, kurā mirušo apbedīšana nenotiek.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Bitcoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Bitcoin logo.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Bitcoin logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 200px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           = [[Salvadora]]<ref name=btcasamblea>[https://www.asamblea.gob.sv/node/11282 El Salvador, primer país del mundo en reconocer al Bitcoin como moneda de curso legal]</ref>
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100000000
|subvienības nosaukums  = satoši
|valūtas simbols        = {{nowrap|BTC, XBT,<ref>{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin gaining market-based legitimacy as XBT |url=http://www.coindesk.com/bitcoin-gaining-market-based-legitimacy-xbt/ |author=Jon Matonis |publisher=''Coindesk'' |date=2013. gada 17. decembris |accessdate=2013. gada 14. decembrī}}</ref> [[File:BitcoinSign.svg|9px]], ฿<ref name="SatoshiDice Forbes">{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin Casinos Release 2012 Earnings |author=Jon Matonis |url=http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |work=[[Forbes]] |location=Ņujorka |date=2013. gada 22. janvāris |quote=Responsible for more than 50% of daily network volume on the Bitcoin blockchain, SatoshiDice reported first year earnings from wagering at an impressive ฿33,310. |archiveurl=https://archive.today/20130216023758/http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |archivedate=2013. gada 16. Februāris |deadurl=no |access-date=2013. gada 11. Jūlijs }}</ref><ref group=P>Šis ir arī [[Taizemes bats|Taizemes bata]] simbols</ref>}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Ķemeru Nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = II
 |           photo = Liela Kemeru taka 5jul03.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 57 |  lats =  6 |  latNS = N
 | longd = 23 | longm = 30 | longs = 45 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = [[Vidzeme]], [[Zemgale]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=38 165}}
 |     established = {{dat|1997|||N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s Pierīgas administrācija
 |         website = http://www.kemerunacionalaisparks.lv/
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Ķemeru nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1395739"
}
</mapframe>
 pie Ķemeriem]]

sentences:
izlūkpavadonsis KH-4B ''Corona'' ]]
'''Izlūkpavadonis''' — [[Zemes mākslīgais pavadonis]], kuru izmanto, lai atrastu un novērotu militārus objektus, sekotu [[stratēģiskā raķete|stratēģisko raķešu]] un [[lidmašīna|lidmašīnu]] lidojumiem, pārtvertu [[radiosakari|radiosakarus]], konstatētu [[kodolieroči|kodolieroču]] izmēģinājumus.

sentences:
{{Valodas infokaste
 |        name = Papjamento
 |  nativename = ''Papiamentu''
 |      states = [[Aruba]], [[Kirasao]], [[Bonaire]]
 |    speakers = 341 300<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ethnologue.com/language/pap|title=Papiamentu | Ethnologue|date=October 23, 2019|website=web.archive.org|access-date={{dat|2021|06|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023172701/https://www.ethnologue.com/language/pap}}</ref>
 |      script = [[latīņu alfabēts]] (papjamento ortogrāfija)
 | familycolor = Kreolu
 |        fam1 = [[portugāļu kreoliskās valodas]]
 |        fam2 =
 |        iso2 = pap
 |        iso3 = pap
 |         map = Papjamento izplatība
}}

sentences: '''Rihthofens''' (''Richthofen'') var būt:

sentences:
okupācijai veltīts padomju propagandas plakāts]]
'''Propaganda''' (no {{val|la|propagare}} — 'izplatīt') ir patiesas vai maldīgas [[informācija]]s izplatīšana lielam cilvēku skaitam vēlamā efekta panākšanai. Pat ja informācija ir patiesa, propaganda bieži rada maldīgu [[priekšstats|priekšstatu]] par kādu lietu kopumā. Propagandu bieži izplata ar dažādu [[plašsaziņas līdzekļi|plašsaziņas līdzekļu]] palīdzību. Propagandu galvenokārt izmanto saistībā ar [[politika|politiku]] un [[patriotisms|patriotismu]]. Propaganda ir pētniecības objekts [[žurnālistika|žurnālistikā]], [[politoloģija|politoloģijā]], [[socioloģija|socioloģijā]], [[psiholoģija|psiholoģijā]], kā arī [[vēsture|vēsturē]]. Nevajadzētu jaukt propagandu ar [[pārliecināšana|pārliecināšanu]] vai [[reklāma|reklāmu]]. Termini, kas nereti tiek lietoti kā sinonīmi vārdam ‘propaganda’, ir [[meli]], [[faktu sagrozīšana]], [[maldināšana]], [[manipulācija]], [[prāta kontrole]], [[psiholoģiskais karš]], [[smadzeņu skalošana]] un [[viltus ziņas]].<ref>{{grāmatas atsauce |title= Propaganda & Persuasion |author= Garth S. Jowett, Victoria O'Donnell |publisher= SAGE Publications |year= 2018 |page= 2 |isbn= 9781506371351 |quote= Words frequently used as synonyms for propaganda are lies, distortion, deceit, manupulation, mind control, psychological warfare, brainwashing, palaver, and fake news.}}</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|        platums =
|          vārds = Noams Čomskis
|     vārds_orig = ''Noam Chomsky''
|         attēls = Noam Chomsky portrait 2015.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noams Čomskis 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|       paraksts =
|          skola =
|      intereses = [[Valodniecība]], [[metavalodniecība]], [[psiholoģija]], [[politika]], [[ētika]]
|     alma_mater = [[Pensilvānijas Universitāte]]
|      skolotājs =
|      skolnieks =
|     ietekme_no =
|     ietekmējis =
|          darbi =
|         valoda =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Avrams Noams Čomskis''' ({{val|en|Avram Noam Chomsky}}, {{izrunā|æˈvrɑːm ˈnoʊm ˈtʃɒmski}}, dzimis {{dat|1928|12|7}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[valodnieks]], [[filozofs]] [[kognitīvā zinātne|kognitīvais zinātnieks]], [[vēsturnieks]], sabiedrības struktūru kritiķis un [[politiskais aktīvisms|politiskais aktīvists]]. Čomskis ir [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] valodniecības profesors, un [[Čomska hierarhija]]s — formālu valodu klasifikācijas — autors. Viņa darbiem valodniecībā ir bijusi liela loma [[biheiviorisms|biheiviorisma]] norietā un apziņas izpētē. Čomskis ir [[anarhosindikālisms|anarhosindikālists]] un kļuvis pazīstams ar politisko aktīvismu, saviem [[liberālisms|liberāli]] [[kreisa politika|kreisajiem]] politiskajiem uzskatiem, un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ārpolitikas kritiku. Viņš ir sarakstījis desmitiem grāmatu par valodniecību un ASV ārpolitiku.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{Jāuzlabo|jāsakārto atsauces}}
'''Mezenhimālās cilmes šūnas''' (MCŠ) jeb '''multipotentās mezinhimālās stromālās šūnas''' ir polifirējošas fibroblastu šūnas, kas sākotnēji izdalītas no kaulu smadzenēm (4).
MCŠ ir gandrīz visos audos,  ''in vitro'' tām ir spēja diferencēties vairākos šūnu tipos – osteoblastos, hondrocītos, adipocītos, miocītos (1, 2). Tās izdala no kaulu smadzeņu stromas, kaulu plēvēm, placentas, nervu audiem, taukaudiem (3).
Mezenhimālajām cilmes šūnām piemīt spēja regulēt imūno reakciju, tām ir spēcīgi audu aizsardzības un reparatīvie mehānismi. Mezenhimālajām cilmes šūnām piemīt reparatīvais mehānisms, kas izmanto parakrīno signālu pārvadi, tādā veidā atbrīvojot bioloģiski aktīvās molekulas, kas ietekmē šūnu migrāciju, polifirēšanos un apkārt esošo šūnu izdzīvošanas spējas (1).
Ņemot vērā to īpašības, tās ir viegli pielietojamas ''in vitro'' pētījumos (2). Tās ir ļoti viegli pavairojamas ''ex vivo'' vairākās pasāžās, nezaudējot to pašatjaunošanās un dzīvot spēju (1). Tās dod iespēju pētīt ne tikai dažādu vielu citoprotektīvās īpašības, bet arī to ietekmi uz šūnu diferenciāciju (5).

sentences: '''Sociālā korekcija''' ir [[izglītība]]s programma, kas metodiski un organizatoriski pielāgota [[persona|personām]] obligātās izglītības vecumā ar [[sociālā uzvedība|sociālās uzvedības]] novirzēm. [[Latvija|Latvijā]] šīs programmas īsteno tikai sociālās korekcijas [[izglītības iestāde|izglītības iestādēs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstru balle
| attēls                   = Monsterspub1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monster's Ball''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = [[Lī Denielss]]
| scenārija autors         =
* [[Mailo Adika]]
* [[Vills Rokoss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Halle Berija]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Pīters Boils]]
* [[Šons Kombss]]
* [[Mos Def]]
| mūzika                   = [[Asche & Spencer]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Lee Daniels Entertainment]]
| izplatītājs              = [[Lions Gate Films]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|11|11|Ostinas filmu festivāls|2002|2|8|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monsters-ball-2001|title=Monster's Ball|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 22, 2018|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024054459/https://www.bbfc.co.uk/releases/monsters-ball-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monstersball.htm|title=Monster's Ball (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|44,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstru balle"''' ({{val|en|Monster's Ball}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hīts Ledžers]], [[Halle Berija]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Pīters Boils]], [[Šons Kombss]] un [[Mos Def]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|11|11||bez}} Ostinas filmu festivālā.

sentences: '''''MEASAT Global Berhad''''' ('''''MGB''''', agrākais nosaukums ''Malayan Tobacco Company'') ir [[Malaizija]]s [[pārvaldītājsabiedrība]]. Tai pieder vairāki [[sakaru pavadonis|pavadoņu sakaru]] operatori ar ''MEASAT'' un ''AFRICASAT'' sērijas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajiem]] [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadoņiem]]. Uzņēmums piedāvā televīzijas retranslācijas, ''Direct-To-Home'' (DTH) platformu un datu pārraides pakalpojumus vairāk nekā 150 valstīs Āzijā, Āfrikā, Eiropā un Austrālijā.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Sudan|Sudāna}}

sentences: '''Akūts pankreatīts''' ir akūts aseptisks [[Iekaisums|iekaisuma process]], kas ir saistīts ar [[Aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzera]] audu pašsagremošanu, bet smagos gadījumos ar [[Orgāns|orgāna]] [[Nekroze|nekrozi]].<ref name="SaveljevKirienko2006"/><ref name="GrigorjevJakovenko2004"/> Šī slimība ir viena no izplatītākām [[Vēdera dobums|vēdera dobuma]] orgānu [[Ķirurģiskas slimības|ķirurģiskām slimībām]]. [[Krievija|Krievijā]], [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] ar akūtu pankreatītu saslimst 40 līdz 80 cilvēki no 100 000 iedzīvotāju. 25—30% slimnieku ir nekrotiska forma, šādos gadījumos mirstība ir apmēram 40%.<ref name="SaveljevKirienko2006"/>

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences: '''Jūrgordenas tilts''' ir tilts [[Stokholma|Stokholmā]], kas savieno [[Jūrgordena|Jūrgordenu]] ar [[Ēstermalme|Ēstermalmi]].

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Grīziņkalns]]
[[Kategorija:Grīziņkalns]]

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ervins Gross
| vārds_orig = ''Erwin Gross''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1870
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 24
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1920
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 10
| m_vieta = [[Veļikije Luki]], [[Padomju Krievija]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = mācītājs
| dzimums = V
| vecāki = Roberts Gross
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}

sentences: '''12. jūnijs''' ir gada 163. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (164. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 202 dienas.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Sugu izcelšanās"
| title_orig    = On the Origin of Species
| translator    =
| attēls           = Origin of Species title page.jpg
| att_izm          = 200px
| image_caption    = 1859. gada izdevuma titullapa
| author=[[Čārlzs Darvins]]
| illustrator   =
| cover_artist  =
| country       = {{GBR}}
| language      = Angļu valoda
| series        =
| subject       = [[Dabiskā izlase]]<br />[[Evolucionārā bioloģija]]
| genre         = [[zinātne]], [[bioloģija]]
| publisher=Džons Murejs
| release_date  = {{dat|1859|11|24|N|bez}}<ref name="Freeman 1977">{{citation | last        = Freeman | first       = Richard B. | year        = 1977 | contribution = On the Origin of Species | contribution-url =http://darwin-online.org.uk/EditorialIntroductions/Freeman_OntheOriginofSpecies.html | title       = The Works of Charles Darwin: An Annotated Bibliographical Handlist | edition     = 2nd | place       = Folkestone, England | publisher=Dawson | isbn        = 0-7129-0740-8 }}</ref>
| english_release_date =
| pages         = 502
| isbn          = N/A
| oclc          = 352242
}}

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novada pagasti|Kzekavas]]
[[Kategorija:Rīgas rajons|Kzekavas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{cita nozīme|triju dimensiju apvienojumu fizikā|norobežotu celtnes daļu|istaba}}
, lai norādītu pozīciju telpā]]
'''Telpa''' [[fizika|fizikā]] ir triju dimensiju ([[garums]], platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Apustulis
| attēls                   = Apostleposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Apostle''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Roberts Djuvals]]
| producents               =
* [[Stīvens Brauns]]
* [[Robs Kārliners]]
* Roberts Djuvals
| scenārija autors         = Roberts Djuvals
| galvenajās lomās         =
* Roberts Djuvals
* [[Farra Foseta]]
* [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Džons Bīslijs]]
* [[Džūna Kārtere Keša]]
* [[Miranda Ričardsone]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Butcher's Run Films]]''
| izplatītājs              = ''[[October Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|12|17|}}
| ilgums                   = 131 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997|title=The Apostle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 13, 2019|archive-date={{dat|2019|05|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190513164817/https://www.bbfc.co.uk/releases/apostle-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]5 miljoni
|ienākumi                  = [[Dolārs|$]]19,9 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=apostle.htm|title=The Apostle|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 13, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Apustulis''' ({{val|en|The Apostle}}) ir 1997. gada drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Roberts Djuvals]]. Citas lomas filmā atveido [[Farra Foseta]], [[Billijs Bobs Torntons]], [[Džons Bīslijs]], [[Džūna Kārtere Keša]] un [[Miranda Ričardsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|17||bez}}. Djuvals tika nominēts [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i nominācijā "[[Labākais aktieris galvenajā lomā (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākais aktieris galvenajā lomā]]".

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''A Canterbury Tale''
| operators =
| attēls = Canterburytaleposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = * [[Maikls Pauels]]
* [[Emeriks Presburgers]]
| producents = * Maikls Pauels
* Emeriks Presburgers
| scenārijs = * Maikls Pauels
* Emeriks Presburgers
| aktieri = * [[Ēriks Portmans]]
* [[Šeila Sima]]
* [[Deniss Praiss]]
* [[Džons Svīts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Canterbury Tale''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''General Film Distributors''
* ''Eagle-Lion Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|8|21|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''A Canterbury Tale''''' ir 1944. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s [[komēdijdrāma]]s filma, kuras autori ir [[Maikls Pauels]] un [[Emeriks Presburgers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ēriks Portmans]], [[Šeila Sima]], [[Deniss Praiss]] un [[Džons Svīts]].

sentences: '''Arhitektūras pieminekļi''' ir būves ar zinātnisku, vēsturiski arhitektonisku vai vēsturiski māksliniecisku nozīmi.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Vladimirs Putins
| vārds_orģ = ''Владимир Путин''
| attēls = Vladimir Vladimirovich Putin 2022.jpg
| mazs_att =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas prezidenti|prezidents]]
| term_sākums = {{dat|2012|5|7|N}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers = * [[Dmitrijs Medvedevs]]
* [[Mihails Mišustins]]
| priekštecis = Dmitrijs Medvedevs
| pēctecis = <!------ Otrais amats ------>
| amats2 =
| term_sākums2 = {{dat|1999|12|31|N}}
| term_beigas2 = {{dat|2008|5|7|N}}{{smallsup|1}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 = * [[Mihails Kasjanovs]]
* [[Viktors Hristenko]]
* [[Mihails Fradkovs]]
* [[Viktors Zubkovs]]
| priekštecis2 = [[Boriss Jeļcins]]
| pēctecis2 = Dmitrijs Medvedevs
<!------ Trešais amats ------>| amats3 = [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas premjerministri|premjerministrs]]
| term_sākums3 = {{dat|2008|5|8|N}}
| term_beigas3 = {{dat|2012|5|7|N}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 = Dmitrijs Medvedevs
| premjers3 =
| priekštecis3 = [[Viktors Zubkovs]]
| pēctecis3 = [[Viktors Zubkovs]] (pagaidu)
<!------ Ceturtais amats ------>| amats4 =
| term_sākums4 = {{dat|1999|8|9|N}}
| term_beigas4 = {{dat|2000|5|7|N}}{{smallsup|2}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 = [[Boriss Jeļcins]]
| premjers4 =
| priekštecis4 = [[Sergejs Stepašins]]
| pēctecis4 = [[Mihails Kasjanovs]]
<!------ Piektais amats ------>| amats5 = [[Vienotā Krievija|Vienotās Krievijas]] līderis
| term_sākums5 = {{dat|2008|1|1|N}}
| term_beigas5 = {{dat|2012|4|25|N}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 =
| premjers5 =
| priekštecis5 =
| pēctecis5 = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1952|10|7}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada}} (tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[krievs]]
| partija = [[Vienotā Krievija]]
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Vladimirs Putins<ref name="vecāki">[https://zeltene.eu/ka-izskatijas-vladimira-putina-vecaki-un-kads-prezidents-bija-berniba-un-jauniba/62709 Kā izskatījās Vladimira Putina vecāki un kāds prezidents bija bērnībā un jaunībā] zeltene.eu</ref>
| māte = Marija Putina<ref name="vecāki" />
| dzīvesb = Ludmila Putina <small>(1983—2013)</small>
| bērni =
| profesija = jurists, politiķis
| alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Putin signature.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes = {{ubl
|{{smallsup|1}} — pagaidu prezidents laikā no {{dat|1999|12|31|G}} līdz {{dat|2000|5|7|D}}.
|{{smallsup|2}} — pagaidu premjers laikā no {{dat|1999|8|9|G}} līdz {{dat|1999|8|16|D}}.
}}
}}
'''Vladimirs Putins''' ({{val|ru|Влади́мир Влади́мирович Пу́тин}}; dzimis {{dat|1952|10|7}}) ir pašreizējais [[Krievija|Krievijas Federācijas]] prezidents, [[Krievijas Federācijas Drošības padome]]s priekšsēdētājs. Bijušais Krievijas premjerministrs (2008—2012) un politiskās partijas [[Vienotā Krievija]] vadītājs (2007—2012). Kopš [[Krievijas 2020. gada konstitucionālā reforma|2020. gada konstitucionālās reformas]] [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] tiek uzskatīts par [[diktators|diktatoru]], kā arī kopš [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|2022. gada iebrukuma Ukrainā]] par kara noziedznieku.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://zinas.tv3.lv/arvalstis/baidens-atkartoti-nosauc-putinu-par-kara-noziedznieku-un-aicina-izmeklet-bucas-slaktinu/|title=Baidens atkārtoti nosauc Putinu par kara noziedznieku un aicina izmeklēt Bučas slaktiņu|work=tv3.lv|access-date=2022-05-05|language=lv-LV}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.apollo.lv/7499036/kara-noziedznieks-putins-nav-saubu-ka-mes-sasniegsim-savus-merkus|title=Kara noziedznieks Putins: Nav šaubu, ka mēs sasniegsim savus mērķus|website=Apollo.lv|access-date=2022-05-05|date=2022-04-12|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Studentu Paradīze
|Attēls = Studentuparadize1-logo.png
|Att_izm = 250px
|Apraksts = "Studentu Paradīze" logo
|Fons = grupa
|Vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Arēna Rīga]], [[Latvija]]
|Gadi = [[2007. gads|2007]] - [[2015. gads|2015]]
|Mlapa = [http://www.studentuparadize.lv// www.studentuparadize.lv]
}}
{{novecojis|pēc 2015. gada nav noticis, info līdz 2012. gadam}}
'''"Studentu Paradīze"''' bija akadēmiskā mācību gada atklāšanas svētki [[Latvija|Latvijā]], kas [[Arēna Rīga|"Arēnā Rīga"]] pulcēja vairāk kā 12 000{{nepieciešama atsauce}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://studentuparadize.lv/Aktualit%C4%81tes/%E2%80%9EStudentu-Parad%C4%ABzi-2011%E2%80%9D-apmekl%C4%93-12-000-jaunie%C5%A1i |title="Studentu Paradīzi 2012" apmeklē 11 000 jaunieši! |access-date={{dat|2012|06|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120616004226/http://www.studentuparadize.lv/Aktualit%C4%81tes/%E2%80%9EStudentu-Parad%C4%ABzi-2011%E2%80%9D-apmekl%C4%93-12-000-jaunie%C5%A1i |archivedate={{dat|2012|06|16||bez}} }}</ref> esošos un topošos [[Studenti|studentus]]. Pasākuma laikā [[studenti]] varēja apmeklēt vairākas skatuves, kurās uzstājās dažādi [[Latvija]]s un ārzemju mākslinieki. Darbojās arī 25 [[Augstskolas Latvijā|Latvijas augstskolu]] izklaidējošie stendi.

sentences: '''Rietumsibīrijas līdzenums''' ir liels [[līdzenums]] [[Krievijas Federācija]]s vidienē. Tas atrodas [[Sibīrija]]s rietumu daļā starp [[Urāli|Urālu kalniem]] un [[Vidussibīrijas plakankalne|Vidussibīrijas plakankalni]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Platypus.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Ornithorhynchus anatinus|Pīļknābis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase = Prototheria
| apakšklase_lv =Pirmzīdītāji
| apakšklase_r =Kloākaiņi
| kārta =Monotremata
| kārta_lv =Kloākaiņi
| kategorijas = nē
| iedalījums =
* [[Ehidnu apakškārta]] (''Tachyglossa'')
* [[Pīļknābju apakškārta]] (''Platypoda'')
| binomial = Monotremata <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1837)</small>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums= Patellīna ''[[Patellina corrugata]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|       apakškārta = Spirillinina
|    apakškārta_lv = Spirillinīnas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|      apakšdzimta = Patellininae
|   apakšdzimta_lv = Patellinīnas
|            ģints = Patellina
|         ģints_lv = Patellīnas
|         binomial = Patellina <small>Williamson, 1858</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Patellīnas''' (''Patellina'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] ģints [[patellinīdas|patellinīdu]] dzimtā. Ģinti 1858. gadā izveidoja angļu naturālists [[Viljams Kroufords Viljamsons]]. Ģints tipiskā suga ir ''[[Patellina corrugata]]''. Patellīnas dzīvo no [[Krīts (periods)|krīta perioda]] ([[Aptas laikmets]]) līdz mūsdienām. Šī ir kosmopolītiska ģints.

sentences: '''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabriela Mistrala
|         vārds_orig = ''Gabriela Mistral''
|             attēls = Gabriela Mistral-01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1889
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Vikunja}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hempstīda|2s=Ņujorka (štats)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Čīliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Gabriela Mistral.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1914—1957
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Lusila Godoja Alkajaga''' ({{val|es|Lucila Godoy Alcayaga}}; dzimusi {{dat|1889|4|7}}, mirusi {{dat|1957|1|19}}), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu '''Gabriela Mistrala''' (''Gabriela Mistral''), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un [[feminisms|feministe]].

sentences:
{{Citas nozīmes|indiešu sabiedrisko darbinieku un Indijas valsts pamatlicēju|Gandijs (nozīmju atdalīšana)|Gandijs}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mohandāss Karamčands Gandijs
|          vārds_orig = मोहनदास करमचन्द गांधी<br />મોહનદાસ કરમચંદ ગાંધી
|              attēls = Portrait Gandhi.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Mohandāss Karamčands Gandijs 1940. gadā.
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1869
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = {{flaga|Britu Indija}} [[Porbandara]], [[Britu Indija]] (tagad [[Gudžarāta]], {{IND}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1948
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 30
|             m_vieta = {{flaga|Indija}} [[Ņūdeli]], [[Indijas domīnija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = {{flaga|Indija}} [[Indieši|indietis]]
|        nodarbošanās =
|       darbības_gadi =
|            paraksts = Mohandas K. Gandhi signature.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Pokemoni''' ([[Japāņu valoda|japāņu]]: '''ポケットモンスター''' ''Pocket Monsters'', '''ポケモン''' ''Pokémon'') ir videospēļu sērija [[Nintendo]] konsolēm, kā arī kāršu spēļu un anime franšīze. Lai gan ir atšķiras atkarībā no konkrētās interpretācijas sērijas, nemainīgas paliek radības. Šobrīd viņu skaits ir 718. Pokemonus, var notvert, apmācīt un izmantot lai sacenstos savā starpā kaujās vai citās darbībās.

sentences: '''Derības šķirsts''' ir svēta reliģiska [[artefakts|artefakta]] jēdziens, kas pirmo reizi pieminēts [[Vecā Derība|Vecajā Derībā]]. Saskaņā ar [[Izceļošanas grāmata|Izceļošanas grāmatu]], Derības šķirsts bija īpaša koka [[lāde (tara)|lāde]], kas izgatavota no [[akācijas]] koka un pārklāta ar [[zelts|zeltu]]. Tajā novietotas divas akmens plāksnes ar [[desmit baušļi]]em, kurus [[Dievs]] deva [[Mozus|Mozum]]. Derības šķirsts Mozum tiek dot [[Sīnājs|Sīnāja]] kalnā, lai [[izraēļi]] to nes tālāk uz apsolīto zemi [[Kanaāna|Kanaānu]].

sentences:
Šajā sarakstā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var atrast dažādu nozaru speciālistus, ar kuriem konsultēties rakstu izveidošanā par konkrēto tematu.
Tāpat šeit katrs Vikipēdijas dalībnieks pats var pierakstīties sev interesējošā(s) kategorijā(s), lai atrastu līdzīgi domājošos un palīdzētu citiem izveidot kvalitatīvus rakstus. Parakstoties būtu ļoti vēlams norādīt specifiskāku informāciju, ko attiecīgajā nozarē Jūs vislabāk pārvaldāt.

sentences:
{{Citas nozīmes|ēdienu|Putra (nozīmju atdalīšana)|Putra}}
 putra ar [[piens|pienu]]]]
'''Putra''' ir šķidrs vai daļēji šķidrs [[ēdiens]], kas pagatavots no [[putraimi]]em vai [[milti]]em, kas parasti vārīti [[ūdens|ūdenī]], [[piens|pienā]] vai ūdens un piena maisījumā. Ja putra ir padevusies pabiezas masas veidā, to parasti sauc par '''biezputru'''. Ja vēlas putru, piemēram, [[manna|mannā]] biezputru, [[auzu pārslas|auzu pārslu]] putru, padarīt saldāku, tai liek klāt [[medus|medu]], [[cukurs|cukuru]], [[kakao]] vai kādu citu [[saldvielas|saldvielu]]. Atsevišķām putrām, piemēram, [[kartupeļi|kartupeļu]] biezputrai, parasti neliek klāt saldvielas, bet gan [[garšviela]]s un [[dārzenis|dārzeņus]]. Ir arī [[skābputra]]s, kuru pagatavošanā izmanto [[mieži|miežu]] putraimus un [[rūgušpiens|rūgušpienu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 | platums =
 | attēls = Eurasian_Rock_Pipit,_Helgoland_1.jpg
 | att_nosaukums =
 | valsts = Animalia
 | valsts_lv = Dzīvnieki
 | tips = Chordata
 | tips_lv = Hordaiņi
 | klase = Aves
 | klase_lv = Putni
 | kārta = Passeriformes
 | kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta = Motacillidae
 | dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus petrosus
 | suga_lv = Akmeņu čipste
 | binomial = Anthus petrosus <small>([[George Montagu|Montagu]], 1798)</small>
 | kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences: Sportā '''svaru bumba''' ir [[svarcelšana]]s sporta rīks, kas domāts ķermeņa fiziskā spēka attīstīšanai.

sentences: '''Polderis'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> (no {{val|nl|polder}}) ir ar [[dambis|aizsargdambjiem]] norobežota nosusināta platība [[paliene|palienēs]], piejūras [[zemiene|zemienēs]], jūrai atkarotās teritorijās. Veido [[hidroloģija|hidroloģisku]] sistēmu, kura režīmu regulē mākslīgi. T.s. ziemas jeb nepārplūstošie polderi [[pali|palos]] neapplūst, pretēji t.s. vasaras jeb pārplūstošajiem polderiem. Latvijā 1984. gadā bija polderi apm. 40 000 ha platībā. Par polderi sauc arī ar dambjiem vai [[meliorācija]]s grāvjiem norobežotu [[mārša|māršu]] vai mitrāju. Milzīgas polderu platības ir [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Valda Avotiņa pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Salaspils iela (Rīga)|Salaspils iela]] 14, [[Rīga]], LV-1057, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   = Speciālā pamatskola
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 52 | longEW = E
|established           = 1980
|headmaster             = Gunta Maslovska
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 251 (2016)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.rvapsac.lv/}}
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Garkalnes pagasts
| karte             = Garkalnes novads karte.png
| karte2            = Garkalnes novads.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Garkalnes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Garkalnes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =LVA Garkalnes pagasts flag.png
| karoga_nosaukums  =Garkalnes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ropažu novads
| centrs2           = [[Berģi (Rīga)|Berģi]] ([[Rīga]])
| mērs              =
| mērs_partija      =
| platība           = 150,5<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc |title=Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija |access-date={{dat|2009|08|28||bez}} |archive-date={{dat|2012|04|26||bez}} |archive-url=https://www.webcitation.org/67CSnViHZ?url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc }}</ref>
| iedzīvotāji       = 8879<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/1aaaa/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|02|12||bez}} |archive-date={{dat|2018|12|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181209124341/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/1aaaa/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2018
| blīvums           = {{#expr: 8879 / 150.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| mājaslapa         = www.garkalne.lv
}}

sentences:
ar šim minerālam neraksturīgi lieliem kristāliem.]]
'''Karbonātu minerāls''' ir [[minerāls]], kas satur karbonāta [[anjons|anjonu]]: CO32-. [[Zemes garoza|Zemes garozā]] vieni no izplatītākajiem minerāliem. Visbiežāk sastopamie minerāli ir [[kalcīts]], [[dolomīts (minerāls)|dolomīts]] un [[aragonīts]], kuri veido tādus izplatītus [[iezis|iežus]] kā [[kaļķakmens|kaļķakmeni]], [[marmors|marmoru]], [[dolomīts|dolomītu]]. Šie ieži veidojas marīnos apstākļos, jūru vai okeānu gultnēs izgulsnējoties un uzkrājoties [[planktons|planktona]] organismu atliekām. Aragonītam ir liela loma bioloģijā — tas veido daudzu dzīvo organismu ārējo čaulu.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 97
 | lv  = Deviņdesmit septiņi
}}
'''97 (deviņdesmit septiņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[96 (skaitlis)|96]] un [[98 (skaitlis)|98]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit septītā diena ir [[7. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[6. aprīlis]]).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butadiēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=Н2С=СН—СН=СН2
|molmasa=54,09
|blīvums=šķidrā fāze 640
|kušanas temperatūra=-108,9 °C
|viršanas temperatūra=-4,4 °C
}}
'''1,3-butadiēns''' (butadiēns, divinils, eritrēns, Н2С=СН—СН=СН2) ir vienkāršākais [[alkadiēni|alkadiēns]] ar konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Butadiēns ir bezkrāsaina gāze ar specifisku smaku.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Oktavio Pass
|         vārds_orig = ''Octavio Paz''
|             attēls = Paz0.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1998
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Meksikānis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Spāņu
|            periods = 1931—1965
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]], [[eksistenciālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Oktavio Pass Lozano''' ({{val|es|Octavio Paz Lozano}}; dzimis {{dat|1914|3|31}}, miris {{dat|1998|4|19}}) bija meksikāņu rakstnieks, dzejnieks un diplomāts. 1990. gadā saņēmis [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]]. 1981. gadā saņēmis augstāko literāro apbalvojumu spāņvalodīgajās valstīs — Servantesa balvu. Dzīves laikā bijis vairāku žurnālu vadītājs. Viņa dzejoļi ir apkopoti krājumos ''Poemas 1935-1975'' un ''Collected Poems, 1957-1987''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1990/paz-bio.html#|title=Biogrāfija|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|2|26||bez}}}}</ref>

sentences:
(''Leocarpus fragilis'')]]
'''Gada gļotsēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2023. gada izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://izklaide.tv3.lv/dzivesstils/dzivnieki/pazino-2023-gada-seni-un-glotseni/ |title=Paziņo 2023. gada sēni un gļotsēni |access-date={{dat|2023|01|11||bez}} }}</ref> Lai gan [[gļotsēnes]] vairs neietilpst [[sēnes|sēņu bioloģiskajā valstī]], Latvijā tradicionāli ar to izpēti nodarbojas ar sēņu pētniecību — mikoloģiju saistīti cilvēki. Par Gada gļotsēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta.

sentences: '''Abrāzija''' (no {{val|la|abrasio}} — 'nokasīšana') jeb '''viļņgrauze'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/vil%C5%86grauze/lv | title= viļņgrauze |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2020. gada 19. novembrī}}</ref> ir lielu [[Ūdenstilpne|ūdenstilpju]] krastu noārdīšanās [[jūras viļņi|viļņu]] ietekmē. [[Ūdens]] klātbūtnē materiālu virsma ar laiku noārdās [[Berze|berzes]] dēļ, ko rada materiāla skrāpēšana, skalošana un nonēsāšanās. Abrāzijas līmenis ir atkarīgs no iesaistīto materiālu cietības, [[Koncentrācija|koncentrācijas]], kustīgo daļiņu [[Ātrums|ātruma]] un [[Masa|masas]].

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Ipiķu pagasts}}

sentences: '''Hipotenūza''' ir taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] mala, kas atrodas pretī taisnajam leņķim (skat. attēlu).

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies sibirica|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies sibirica|suga_lv=Sibīrijas baltegle|attēls=Siberian Fir (Abies sibirica) with secondary trunk, Mt Shoria, Kemerovo Oblast, Russia.jpg|attēls2=}}
'''Sibīrijas baltegle''' ({{val|la|Abies sibirica}}) ir [[priežu dzimta]]s suga.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Phleum alpinum RF.jpg
| att_nosaukums = ''Phleum alpinum''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Phleum
| ģints_lv = Timotiņi
| binomial = Phleum
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
| autors =
}}'''Timotiņi''' ({{val|la|Phleum}}) ir augu ģints [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Ģints ir sastopama ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]], viena suga (''Phleum alpinum'') arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].

sentences:
{{citas nozīmes|ēdienu|salāti|salāti}}
]]
'''Salāti''' ir aukstais [[ēdiens]], ko gatavo no svaigiem vai vārītiem [[dārzenis|dārzeņiem]], kā arī [[augļi]]em, [[sēnes|sēnēm]], [[zivis|zivīm]], [[gaļa]]s un/vai [[olas|olām]], kam pievieno [[mērce|mērci]], [[majonēze|majonēzi]] un [[sāls|sāli]], retāk arī [[etiķis|etiķi]] un [[eļļa|eļļu]]. [[Latvija|Latvijā]] salātiem plaši izplatītas [[skābais krējums|skābā krējuma]] mērces.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Latviešu ēdieni |author=[[Antoņina Masiļūne|Ņina Masiļūne]] |year=1986 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=[[Rīga]] |pages=6.—8}}</ref> Pastāv daudz un dažādi salātu veidi. Vieni no pasaulē izplatītākajiem salātiem ir [[Cēzara salāti|Cēzara]], [[grieķu salāti|grieķu]] un [[siera salāti]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Lāms''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Equisetum.palustre.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Equisetophyta
| nodalījums_lv = Kosveidīgie
| klase         = Equisetopsida
| klase_lv      = Kosu klase
| klase_r       = Kosas
| rinda         = Equisetales
| rinda_lv      = Kosu kārta
| rinda_r       = Kosas
| dzimta        = Equisetaceae
| dzimta_lv     = Kosu dzimta
| dzimta_r      = Kosas
| ģints         = Equisetum
| ģints_lv      = Kosas
| suga          = E. palustre
| suga_lv       = Purva kosa
| binomial      = Equisetum palustre
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
<includeonly>{{#invoke:Infobox mapframe|main}}</includeonly><noinclude>
{{lua|Modulis:Infobox mapframe}}
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{Citas nozīmes|interneta portālu|Apollo|Apollo}}
{{novecojis}}
{{Mājaslapas infokaste
|logo_attēls = Apollo-logo 2014.png
|darbību_uzsāka = 1997. gada 28. februārī
|mājas_lapa = https://www.apollo.lv
|valodas = Latviešu, Krievu
|valsts = {{LAT}}
|veids = informatīvi izklaidējošs
|īpašnieks = [[TVNET GRUPA|SIA "TVNET GRUPA"]]
}}
'''Apollo''' ir informatīvi izklaidējošs [[interneta portāls]] [[Latvija|Latvijā]], kas pieder uzņēmumam [[TVNET GRUPA|SIA "TVNET GRUPA"]]. Portāls adresēts lietotājiem plašā interešu diapazonā. Katru dienu portālu apollo.lv vidēji apmeklē 136 tūkstoši cilvēku un mēnesī tie ir vairāk nekā 450 tūkstoši lietotāju.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_persa3.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| virsdzimta = Caenophidia
| virsdzimta_lv = Augstākās čūskas
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints = Natrix
| ģints_lv = Ūdenszalkši
| binomial = Natrix <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Ūdenszalkši, ūdenszalkšu ģints''' (''Natrix'') ir [[zalkšu dzimta]]s (''Colubridae'') ģints, kas pieder pie [[ūdenszalkšu apakšdzimta]]s (''Natricinae''). Saskaņā ar Starptautisko rāpuļu datu bāzi ({{val-en|Reptile Database}}), šajā ģintī apvienotas 3 mūsdienās dzīvojošas [[čūskas|čūsku]] sugas, kuras nav indīgas.<ref name=rep>[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?submit=Search&exact%5B0%5D=genus&genus=Natrix Reptile Database: Genus: Natrix]</ref><ref name=brit>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/637263/water-snake Britannica: Water snake]</ref> Visas ūdenszalkšu sugas dzīvo [[Eirāzija|Eirāzijā]] ([[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija]]s rietumos), kā arī visas sugas sastopamas [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=brit/> [[Latvija|Latvijā]] mājo viena šīs ģints suga — [[parastais zalktis]] (''Natrix natrix'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |title=Latvijas daba: Zalkšu dzimta (Colubridae) |access-date={{dat|2015|02|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150907012625/http://www.latvijasdaba.lv/rapuli/sistematiskais-raditajs/colubridae/ |archivedate={{dat|2015|09|07||bez}} }}</ref>

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Vāclavs Havels
| vārds_orģ           = ''Václav Havel''
| attēls              = Václav Havel cut out.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Čehija]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1993|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2003|2|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = ''amats izveidots''
| pēctecis            = [[Vāclavs Klauss]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Čehoslovākija]]s prezidents
| term_sākums2        = {{dat|1989|12|29|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1992|7|20|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Gustavs Husāks]]
| pēctecis2           = ''amats likvidēts''
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1936|10|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Čehoslovākija|Prāga}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2011|12|18|1936|10|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Čehija|Hrādečeka}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = Bezpartejisks
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Dramaturgs
| alma_mater          = {{ubl|Čehijas Tehniskā universitāte|Teātra fakultāte}}
| reliģija            =
| paraksts            = Vaclav Havel Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Vāclavs Havels''' ({{val|cs|Václav Havel}}, {{izrunā|ˈvaːtslaf ˈɦavɛl}}; dzimis {{dat|1936|10|5}}, miris {{dat|2011|12|18}})<ref>[http://www.delfi.lv/news/world/other/miris-bijusais-cehijas-prezidents-vaclavs-havels.d?id=41991952 Miris bijušais Čehijas prezidents Vāclavs Havels]</ref> bija [[čehi|čehu]] [[dramaturģija|dramaturgs]], esejists, [[dzeja|dzejnieks]], [[disidents]] un [[politiķis]].

sentences:
{{Karoga infokaste
 |       Name = Piedņestras Moldāvu Republikas
 |      Image = Flag of Transnistria (state).svg
 |        Use = 011010
 | Proportion = 1:2
 |   Adoption = {{dat|2000|7|25||bez}} (oficiāli)
 |     Design = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana, kā arī [[sirpis un āmurs]] ar zvaigzni virs tā karoga augšējā kreisā stūrī. Identisks ar bijušās [[Padomju Savienība]]s republikas [[Moldāvijas PSR]] karogu
 |     Image2 = Flag of Transnistria (variant).svg
 |       Use2 = 100000
 |Proportion2 = 1:2
 |    Design2 = Trīs horizontālās līnijas: sarkana, zaļa un sarkana
 |     Image3 = Presidential Standard of the Pridnestrovian Moldavian Republic.svg
 |       Use3 =
 |Proportion3 = 1:1
 |    Design3 = Piedņestras Moldāvu Republikas prezidenta standarts
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Estradiola struktūrformula

Estradiola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',13''S'',14''S'',17''S'')-13-metil-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahidrociklopenta[''a'']fenantrēn-3,17-diols
|           CAS numurs = 50-28-2
|      ķīmiskā formula = C18H24O2
|              molmasa = 272,38
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 177 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Estradiols''' ir steroīdais hormons, kuru sievietēm pamatā sekretē [[olnīca]]s, [[virsnieres]], kā arī grūtniecības laikā [[placenta]]. Vīriešiem estradiola sintēze notiek virsnierēs, [[Sēklinieks|sēkliniekos]]. Mazāk nozīmīgi estradiola avoti ir [[taukaudi]] un [[Nervu audi|nervaudi]]. Estradiola izdali regulē [[hipofīze|adenohipofīzes]] izdalītie gonadotropie hormoni FSH un LH.<ref>E.Gulbja Laboratorija. [http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf Estradiols] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510130802/http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf |date={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Estradiols tiek sintezēts vairāku bioķīmisku reakciju rezultātā — vispirms no [[holesterīns|holesterīna]] veidojas [[pregnenolons]], pēc tā [[progesterons]], bet beigās tiek iegūts estradiols.<ref>Saldanha, Colin J., Luke Remage-Healey, and Barney A. Schlinger. "Synaptocrine signaling: steroid synthesis and action at the synapse." Endocrine reviews 32.4 (2011): 532-549.</ref> Asinīs esošā estradiola daļa lielākoties tiek saistīta ar nesējolbaltumvielu — dzimumhormonus saistošo globulīnu (''Sex hormone binding globulin'', SHBG). Estradiols tiek metabolizēts [[aknas|aknās]] un izdalās ar [[žultsskābes|žultsskābēm]].

sentences:
portrets]]
'''Itālijas lira''' ([[Itāļu valoda|itāļu]]: ''lira italiana'') bija naudas vienība, ko izmantoja [[Itālija|Itālijā]], [[Sanmarīno]] un [[Vatikāns|Vatikānā]] pirms [[eiro]] ieviešanas 2002. gadā.

sentences:
{{Militārās_vienības_infokaste|nosaukums=Ukrainas Desanta trieciena spēki|attēls=|virsraksts=Emblēma|valsts={{karogs|Ukraina}}|pastāvēšana=1992—pašlaik|daļa no=[[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņotajiem spēkiem]]|karaspēka veids=[[Gaisa spēki]]|krāsas=|karavīru skaits=20 000 (2022)|devīze=''Завжди перші!''|militārās operācijas=[[Krievijas—Ukrainas karš]]:
* [[Donbasa karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|2022. gada Krievijas iebrukums Ukrainā]]|pašreizējais komandieris=[[Ģenerālmajors]] Maksims Mirhorodskis (no 2021. gada)|komandieri=|pakļautība=}}'''Ukrainas Desanta trieciena spēki''' ({{val|uk|Десантно-штурмові війська Збройних сил України}}) ir atsevišķa [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas Bruņoto spēku]] vienība.

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Liepājas Jūrniecības koledža
| native_name       =
| image_name        = Karla Uliha iela 5 - Liepajas Jurniecibas koledza - panoramio.jpg
| image_size        =
| image_alt         =
| caption           =
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       =
| closed            =
| type              =
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
| students          =
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          = [[Uliha iela]] 5, [[Liepāja]], {{LAT}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = https://ljk.lv/
| logo              =
| footnotes         =
}}
'''Liepājas Jūrniecības koledža''' ir [[Liepāja]]s izglītības iestāde [[RTU|Rīgas Tehniskās universitātes]] (RTU) sastāvā, kas sniedz pirmā līmeņa profesionālo augstāko izglītību un ceturto profesionālās kvalifikācijas līmeni. Liepājas Jūrniecības koledžai ir sava laivu bāze, dzinēju remontu darbnīca un mācību kuģis, kur topošie jūrnieki iziet praktiskās apmācības.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia alba
| attēls = Strelitzia alba 001.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = (L.f.) Skeels
| suga = Strelitzia alba
| suga_lv = Baltā strelīcija
}}'''Baltā strelīcija''' (''Strelitzia alba'') ir strelīciju suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:585015-1|title=Strelitzia alba (L.f.) Skeels {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-24|language=en}}</ref> Augs aug mūžzaļos mežos, aizās un nogāzēs gar upēm.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Marta Margarita Rinka
| vārds_orig =
| attēls = Marta Rinka.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1953
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latviete]]
| nodarbošanās = pedagoģe
| ienākumi =
| darbības_gadi = 1900—1940
| dzimums = S
| vecāki = Pēteris un Katrīna Rinkas
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Marta Rinka''' (dzimusi {{Dat|1880|3|14}} Rīgā, mirusi [[1953. gads|1953. gadā]] [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]], ASV) bija pedagoģe, skolotāja. Viņa bija latviešu [[Bērnudārzs|bērnudārza]] un skolas [[Vecmīlgrāvis|Vecmīlgrāvī]] veidotāja, mecenāta [[Augusts Dombrovskis|Augusta Dombrovska]] līdzgaitniece, viena no nozīmīgākajām personām Vecmīlgrāvja attīstībā un Vecmīlgrāvja kultūras dzīves organizētāja, pateicoties kuras darbam ir izveidojušās daudzas kultūras dzīves tradīcijas, no kurām dažas ir saglabājušās līdz mūsdienām.

sentences: '''Gvantanamo līča aizturēšanas nometne''' ({{val-en|Guantánamo Bay detention camp}}), arī '''Gvantanamo līča aizturēšanas centrs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+P7-RC-2013-0234+0+DOC+XML+V0//LV|title=Eiropas Parlamenta rezolūcija par Gvantanamo — ieslodzīto bada streiks (2013/2601(RSP))|publisher=[[Eiropas Parlaments]]|accessdate={{dat|2016|8|19||bez}}|author=|language=|quote=rīkojumu slēgt 'Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada 22. janvārim}}</ref> un '''Gvantanamo cietums''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[militārais cietums]], kas atrodas [[Kuba]]s salā, [[Gvantanamo līcis|Gvantanamo līcī]] esošajā [[Gvantanamo līča jūras kara bāze|Gvantanamo līča jūras kara bāzē]]. Kad {{dat|2002|||Ģ}} janvārī nometni izveidoja, [[ASV Aizsardzības sekretārs]] [[Donalds Ramsfelds]] sacīja, ka tā paredzēta īpaši bīstamiem cilvēkiem, lai viņus nopratinātu un notiesātu. Patiesībā nometne ir kļuvusi par cietumu nenotiesātiem ieslodzītajiem.

sentences: '''Stoksa likums''' ir [[mehānika]]s likums, tas nosaka frontālās [[Mehāniskā pretestība|pretestības]] [[Spēks|spēku]], kāds darbojas uz [[Lode|lodi]], kura kustas viskozā vidē ([[Šķidrums|šķidrumā]] vai [[Gāze|gāzē]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/89/skirklis/406929|title=Stoksa likums|website=termini.gov.lv|access-date=24.05.2021}}</ref>. Svarīgi atšķirt '''Stoksa likumu''' no [[Stoksa teorēma]]s un [[Stoksa nobīde]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.wikipedia.org/wiki/Stokes_shift|title=Stokes' law|website=en.wikipedia|access-date=24.05.2021}}</ref>.

sentences: '''Objektīvs''' ir [[gaisma|gaismu]] savācoša [[optika|optiskā]] [[sistēma]], kura ataino objektu. Objektīva sastāvdaļas var būt gan [[lēca]]s, gan [[spogulis|spoguļi]]. Objektīvs tiek piemontēts [[fotoaparāts|fotoaparāta]] korpusam. Tāpat kā pats objekts, arī radītais attēls ir [[3D|trīsdimensionāls]]. Lai arī pietiktu ar vienu parastu izliektu lēcu, tādas nepieciešamas vairākas, lai novērstu attēla kropļojumus. Atainoti tiek visi objekti, kas nokļūst objektīva redzeslaukā. Principā nav atšķirību starp objektīvu, kuru izmanto fotoaparātam, objektīvu, kuru izmanto [[mikroskops|mikroskopam]] un objektīvu, kuru izmanto [[teleskops|teleskopam]]. Atšķirības ir tikai [[stikls|stikla]] (izmanto arī citus materiālus, stikls ir visizplatītākais) elementos, to izvietojumā un citos parametros, kas veido objektīva raksturlielumus. Atkarībā no pašas ierīces konstrukcijas, kas tiek izmantota attēla iegūšanai, objektīvs var būt pastāvīgi fiksēts pie aparāta vai arī nomaināms ar citiem objektīviem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Vīnskābes optisko izomēru struktūrformulas

Vīnskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H6O6
|molmasa=150,09
|blīvums=optiskajiem izomēriem 1759,8 kg/m3
mezovīnskābei 1666 kg/m3
racemāta kristālhidrātam 1697
|kušanas temperatūra=optiskajiem izomēriem 170 °C
mezovīnskābei 140 °C
racemātam 203—205 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Vīnskābe''' (dihidroksidzintarskābe, 2,3-dihidroksibutāndiskābe, НООС–СНОН–СНОН–СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Vīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Vīnskābes sāļus sauc par '''tartrātiem''' (no {{val|la|cremor tartari}} — 'vīnakmens').

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krustceles
| attēls                   = Crossroads poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Crossroads''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Tamra Deivisa]]
| producents               = [[Anna Karli]]
| scenārija autors         = [[Šonda Raimsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Britnija Spīrsa]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Ensons Mounts]]
* [[Tarīna Meninga]]
* [[Kima Ketrela]]
* [[Dens Akroids]]
| mūzika                   = [[Trevors Džonss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Zomba Films]]''
* ''[[Shondaland]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|2|15}}
| ilgums                   = 91 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crossroads-2002|title=Crossroads|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323203529/http://www.bbfc.co.uk/releases/crossroads-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=crossroads.htm|title=Crossroads (2002)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Krustceles"''' ({{val|en|Crossroads}}) ir 2002. gada ASV drāmas filma, kuras režisore ir [[Tamra Deivisa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Britnija Spīrsa]], [[Zoja Saldana]], [[Ensons Mounts]], [[Tarīna Meninga]], [[Kima Ketrela]] un [[Dens Akroids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|2|15||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ibstāles Alpi
|attēls                 = Kräuterin-Hochstadl.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Hohštadls
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.68528 | latNS  = N
| longd = 15.07472 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohštadls]]
|augstums               = 1 919
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
[[Kriptogrāfija|Kriptogrāfijā]] '''sāls''' ir [[gadījuma skaitļu ģenerators|nejauši]] dati, ko izmanto kā papildu ievaddatus [[vienvirziena funkcija|vienvirziena funkcijā]], kas [[hešfunkcija|hešo]] [[parole|paroli]] vai [[ieejas frāze|ieejas frāzi]].{{efn|Sāls ir cieši saistīta ar kriptogrāfijas [[vienreizējais kods|vienreizējā koda]] principu.}} Sāls galvenā funkcija ir aizsardzība pret [[vārdnīcas uzbrukums|vārdnīcas uzbrukumiem]] paroļu hešiem un pret iepriekš izskaitļotu [[varavīksnes tabula|varavīksnes tabulu]] uzbrukumiem.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Itālijas fronte (1915–1918)
| partof            =  [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] [[Eiropas karadarbības teātra]]
| image             = Italian front (World War I).jpg
| image_size        = 300px
| caption           = no kreisās uz labo: [[Ortlēra]],1917. gada rudens; Fort Verēna,1915. gada jūnijs; [[Paterno]], 1915. gads; [[Karsts (plato)]], 1917. gads; [[Toblahas kara lidlauks]], 1915. gads
| date              = 1915. gada 23. maijs – 1918. gada 6. novembris
| place             = [[Austrumu Alpi]] un  [[Venēcijas līdzenums]]
| result            = Itālijas uzvara
* [[Villa Džiusti pamiers]]
* beidz pastāvēt [[Austroungārijas impērija]]
* [[Fiumes republika]]
* [[Senžermēnas en Lejas miera līgums]]
* [[Trianonas miera līgums]]
| combatant1        = {{ubl|'''[[Antante]]:'''}}
''' [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]'''
{{flaga|GBR}} [[Lielbritānija]]
{{flaga|FRA}} [[Francijas Trešā republika]]
{{flaga|ASV|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| combatant2        = {{ubl|'''[[Centrālās lielvalstis]]:'''}}
{{flaga|Austroungārija}} [[Austroungārija]]
{{flaga|Vācijas Impērija}} [[Vācijas Impērija]]
| commander1        =  [[Luidži Kadorna]]
 [[Emanuēle Filiberto]]
 [[Armando Diazs]]
{{flaga|GBR}} [[Rūdolfs Lemberts]]
{{nowrap|{{flagicon|FRA}} [[Žans Graciāni]]}}
| commander2        = {{nowrap|{{flaga |Austria-Hungary}} [[Konrāds fon Hocendorfs]]}}
{{flaga|Austria-Hungary}} [[Svetozars Boroevičs]]
{{nowrap|{{flagicon|Austria-Hungary}} [[Artūrs Arcs fon Strausenburgs]]}}
{{flaga|Vācijas Impērija}} [[Otto fon Belovs]]
| strength1         = [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
1915 – līdz 58 divīzijām
{{flaga|GBR}}[[Lielbritānija]]
1917 – 3 divīzijas
{{flaga|FRA}} [[Francijas Trešā republika]]
1918 – 2 divīzijas
{{flaga|Bohēmija}} [[Čehoslovāku leģions]]
1918 – 5 [[pulki]]
{{flaga|ROM}} [[Rumāņu leģions]]
1918 – 3 pulki
{{flaga|ASV|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
1918 – 1 pulks
| strength2         = {{flaga| Austroungārija}}[[Austroungārija]]
1915 – līdz 61 divīzijām
{{flaga|Vācijas Impērija}}[[Vācijas Impērija]]
1917 – 5 divīzijas
| casualties1       =  [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]] '''2 150 000:'''<ref>{{harvnb|Mortara|1925|pp= 28–29}}</ref>{{sfn|Clodfelter|2017|p=419}}
651 000 nogalināti
953 886 ievainoti
530 000 pazuduši vai sagūstīti
{{flaga|GBR}} [[Lielbritānija]] '''6 700:'''
1 057 nogalināti
4 971 ievainoti
670 pazuduši vai sagūstīti<ref>Statistics of the Military Effort of the British Empire During the Great War 1914–1920, The War Office, p. 744.</ref>
{{flaga|FRA}}[[Francijas Trešā republika]] '''2 872:'''
480 nogalināti
2 302 ievainoti
nezināms skaits sagūstīti
----
'''Kopā:
~2 160 000 upuri'''
| casualties2       = {{flaga|Austroungārija}}[[Austroungārija]] '''2 330 000:<ref>Heinz von Lichem, "Gebirgskrieg," Volume 3. States that 1/3 of Austro-Hungarian casualties were incurred on the Italian front, which if accurate would equate to 400,000 killed, 1,210,000 wounded, and 730,000 missing/captured.</ref>'''
400 000 nogalināti
1 210 000+ ievainoti
477 024 sagūstīti
176 000 pazuduši<ref>Clodfelter gives the total missing/captured as 653,000; well-documented Italian sources give the total number of prisoners as 477,024.</ref>
{{flaga|Vācijas Impērija}}[[Vācijas Impērija]] nav zināms
----
'''Kopā:
2 330 000+ upuri'''
| casualties3       = 589 000 Itāļu civilpersonas mirušas no kara izraisītiem apstākļiem
| campaignbox       =
}}
'''Itālijas fronte''' [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] ietvaros izveidojās mūsdienu [[Itālija]]s ziemeļos, kad [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]] izlēma uzbrukt [[Austroungārija]]i. Kaujas no 1915. gada līdz 1918. gadam notika sarežģītos [[Alpi|Alpu]] kalnu apstākļos un noveda pie milzīgiem kareivju un civiliedzīvotāju upuriem.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste 2
| nosaukums = Keplera pārnova
| attēls = NASA's Great Observatories Provide a Detailed View of Kepler's Supernova Remnant.jpg
| att_izm =
| paraksts = Keplera pārnovas kombinēts attēls dažādos [[Elektromagnētiskais starojums|starojuma]] diapazonos.
| epoha = J2000
| zvaigznājs = Čūsknesis
| rektascensija = 17h 30m 38,5s
| deklinācija = -21° 28′ 48″
| redz.spožums= −2.25 līdz −2.95 (1604. gadā)
| r.ātrums=
| ī.kustība=
| paralakse=
| attālums = 20 000 gaismas gadu
| abs.spožums=
| s.klase=
| tips = Ia tipa pārnova<ref name="chandra">{{cite web
  | title = Chandra X-Ray Observatory
  | work = Kepler's Supernova Remnant: A Star's Death Comes to Life
  | url = http://chandra.harvard.edu/photo/2007/kepler/index.html
  | accessdate = 16 January 2006 }}</ref><ref name = "Reynolds2007"/>
| masa =
| rādiuss =
| starjauda=
| temperatūra=
| vecums=
| c.nosaukumi= SN 1640, Čūskneša V843 u.c.
}}
{{Commons category|Kepler's Supernova|Keplera pārnova}}

sentences:
[[Kategorija:Argentīna]]
[[Kategorija:Teritoriālās pretenzijas Antarktikā]]

sentences: '''Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultāte''' ('''LU SZF''') ir 2000. gadā dibināta [[Latvijas Universitāte]]s fakultāte, kas piedāvā [[Bakalaurs (grāds)|bakalaura]], [[Maģistrs (grāds)|maģistra]] un [[doktorantūra]]s studijas [[Komunikācija]]s, [[Politika]]s, [[Socioloģija]]s un Informācijas pārvaldības zinātņu nodaļās.

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences: '''Pārmiesošanās''' jeb '''reinkarnācija''' (no {{val|la|reincarnatio}} — 'atgriešanās ķermenī') ir pieņēmums, ka [[dvēsele]] pēc [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] [[nāve]]s atgriežas uz [[Zeme]]s jaunā ķermenī (pārmiesojas). Šis uzskats ir plaši izplatīts pasaulē, it īpaši [[Indija|Indijā]], jo tas ir [[hinduisms|hinduisma]] un [[budisms|budisma]] mācības pamatā.

sentences: '''4D BIM''' ir akronīms 4D [[BIM|būvju informācijas modelēšanai]] un termins, ko plaši izmanto [[Datorizētā projektēšana|CAD]] industrijā, lai aprakstītu viedu [[3D modelēšana|3D CAD]] (3D dizains izmantojot datoru) komponentu savienošanu ar laiku vai grafiku saistītu informāciju.<ref name=4DBIM-R-01/> Terminu 4D ir domāts attiecināt uz ceturto [[Dimensija|dimensiju]]: laiku, t. i. 4D ir 3D plus grafiks (laiks).<ref name=4DBIM-R-02/>

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Postgrandžs
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = crimson
| stila_izcelsme         = [[grandžmūzika]], [[alternatīvais roks]], [[smagais roks]], [[alternatīvais metāls]]
| kultūras_izcelsme      = [[1990. gadi|1990. gadu]] vidus, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Lielbritānija]], [[Kanāda]] un [[Austrālija]]
| instrumenti            = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[akustiskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]]
| popularitāte           = bija populārs no 1990. gadu vidus līdz 2000. gadu vidum
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          = [[postbritpops]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|                 name = Pensilvānijas Universitāte
|          native_name = ''{{nobold|University of Pennsylvania}}''
|           image_name = UPenn_shield_with_banner.svg
|           image_size = 200px
|           latin_name = Universitas Pennsylvaniensis
|                motto = ''Leges sine moribus vanae''
|          established = 1740
|                 type = Privāta
|         affiliations =
|            endowment = [[United States dollar|US$]]6,58 miljardi<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://thedp.com/index.php/article/2011/09/penn_reports_18.6percent_endowment_return |date=September 18, 2011 |title=Penn Reports 18.6% Endowment Return |accessdate=September 18, 2011|publisher=Daily Pennsylvanian}}</ref>
|               budget = [[United States dollar|US$]]6,007 miljardi<ref name="Penn: Penn Facts">{{Tīmekļa atsauce|title=Penn: Penn Facts|url=http://www.upenn.edu/about/facts.php|accessdate=2 October 2011|archive-date={{dat|2010|02|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20100226023403/http://www.upenn.edu/about/facts.php}}</ref>
|            president = [[Eimija Gūtmane]]
|       vice-president =
|              provost =
|       academic_staff = 4199<ref name="Penn: Penn Facts"/>
| administrative_staff = 2308<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|             students = 21 203<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|            undergrad = 10 394<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|             postgrad = 10 809<ref name="Penn: Penn Facts"/>
|             location = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
|               campus =
|               colors = Sarkana un zila<br />{{color box|#990000}} {{color box|#011F5B}}<ref name="Logo Style Guide">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.upenn.edu/webguide/style_guide/color.html |title=Penn: Web Style Guide: Color Values |publisher=University of Pennsylvania |date= |accessdate=2010-12-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100726045536/http://www.upenn.edu/webguide/style_guide/color.html |archivedate=2010-07-26 }}</ref>
|            athletics = [[Nacionālā koledžu sporta asociācija|NCAA]] I divīzija
|             nickname = [[Penn Quakers|Quakers]]
|           alma mater = Hail, Pennsylvania!
|              website = [http://www.upenn.edu/ upenn.edu]
|                 logo =
}}
'''Pensilvānijas Universitāte''' ({{val|en|University of Pennsylvania}}; '''Penn''', '''UPenn''') ir privāta [[universitāte]], kas atrodas [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]]. Tā ir ceturtā vecākā augstākā mācību iestāde ASV un viena no deviņām universitātēm, kas dibinātas pirms [[Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības karš|ASV Neatkarības kara]]. Tā ir viena no 14 ASV universitāšu asociācijas dibinātājām. Pašu universitāti dibināja [[Bendžamins Franklins]]. Starp universitātes beidzējiem ir 12 valstu vadītāji (tai skaitā [[ASV prezidents]] [[Viljams Herisons]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=William H. Harrison |url=http://www.ohiohistorycentral.org/entry.php?rec=190| work=Ohio History Central An Online Encyclopedia of Ohio History|publisher=Ohio Historical Society|accessdate=19 August 2011}}</ref> Šī tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām universitātēm ASV.

sentences:
ir viens no putniem, kuru medīja līdz izmiršanai]]
'''Izmiršana''' [[bioloģija|bioloģijā]] un [[ekoloģija|ekoloģijā]] notiek tad, kad visi vienas [[suga]]s īpatņi ir miruši, pārtraucot jebkādas sugas vairošanās iespējas. Izmiršana var notikt [[ekosistēma]]s pārmaiņu dēļ, radot nelabvēlīgu [[dabiskā vide|vidi]], vai [[cilvēks|cilvēka]] darbības dēļ. Eksperti lēš, ka līdz 2100. gadam varētu izmirt puse pašreizējo sugu.<ref>[[E.O. Vilsons|Vilsons, E.O.]], ''Dzīvības nākotne'' (2002) ({{ISBN|0-679-76811-4}})</ref> [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] veido un uztur globālu sugu izmiršanas draudu novērtējošu "[[Sarkanā grāmata|Sarkano grāmatu]]".

sentences: {{Commonscat|Members of the Labour Party of the United Kingdom|Apvienotās Karalistes Leiboristu partijas biedri}}

sentences: '''Riets''' ir [[debess spīdeklis|debess spīdekļa]] pazušana zem matemātiskā [[horizonts|horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] riets ir diska augšējās malas pazušana zem matemātiskā horizonta.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Flickr_-_Rainbirder_-_Wood_Warbler_(Phylloscopus_sibilatrix).jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus sibilatrix
 |       suga_lv = Svirlītis
 |      binomial = Phylloscopus sibilatrix
([[Johann Matthäus Bechstein|Bechstein]], 1793)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|#00AAE4|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
|attēls2=20080510 1117 Phylloscopus sibilatrix.ogg}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences: '''Ungārijas Padomju Republika''' jeb '''Padomju Republika Ungārijā''' ([[Ungāru valoda|ungāru]]: ''Magyarországi Tanácsköztársaság'') bija politisks režīms, kas pastāvēja [[Ungārija|Ungārijā]] no 1919. gada 21. marta līdz tā paša gada 6. augustam (133 dienas) un ieņēma 23% tās teritorijas.

sentences: '''Atomu absorbcijas spektroskopija''' (AAS) ir [[atomu spektroskopija]]s nozare, kuras īpatnība ir atomu absorbcijas spektru pētīšana. Praktiskais pielietojums tai ir elementanalīze pēc atomu absorbcijas spektriem. Pārsvarā AAS lieto termisko ierosināšanu, kuras paveidi ir ierosināšana liesmas plazmā un bezliesmas termolīze augsttemperatūras krāsniņā vai caurulē. Visbiežāk AAS tiek izmantota metālu un pusmetālu noteikšanai ūdens šķīdumos, pie kam ir izstrādātas metodikas vairāk nekā 70 elementu noteikšanai.<ref name=Kampars>{{grāmatas atsauce | last=Kampars |first=Valdis |date=2006 |title=Atomu uzbūve. Elementu sastāva noteikšana |location=Rīga |publisher=RTU Izdevniecība |pages=78 }}</ref>

sentences: '''Metriskie priedēkļi''' vai [[SI pamatvienības|SI vienību]] priedēkļi ir vienības priedēkļi, kas tiek izmantoti, lai veidotu decimālos daudzkārtņus un decimāldaļas. Katram priedēklim ir savs unikālais simbols. Piemēram, priedēklis ''[[kilo]]-'' var tikt pievienots ''[[grams|gramam]]'', tādējādi norādot, ka grams tiek reizināts ar vienu tūkstoti, viens kilograms atbilst 1000 gramiem (1 kg = 1000 g). Savukārt priedēklis ''[[centi]]-'' var tikt pievienots ''[[metrs|metram]]'', lai norādītu, ka tas jādala ar vienu simtu, viens centimetrs atbilst vienai simtdaļai no metra (1 cm = 0,01 m).

sentences:
{{TV seriāls
| show_name            = Pokemoni
| show_name_2          = ''Pokémon''
| image                =
| caption              = Logotips
| genre                = [[fantastika]]
| format               =
| creator              =
| developer            =
| writer               = [[Takešī Šudo]]
| director             = [[Kunihiko Jujama]]
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{JAP}}
| language             =
| num_seasons          = 17
| num_episodes         = 850
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              = aptuveni 22 minūtes
| company              =
| distributor          =
| channel              = ''[[TV Tokyo]]''
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{dat|1997|4|1}}
| last_aired           = pašlaik
| status               =
| channel_LV           = [[LNT]]
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
}}
{{mašīntulkojums}}
'''Pokemoni''' ([[Japāņu valoda|japāņu]]: '''ポケットモンスター''' ''Pocket Monsters'', '''ポケモン''' ''Pokémon'') ir videospēļu sērija [[Nintendo]] konsolēm, kā arī kāršu spēļu un [[anime]] franšīze. Lai gan ir atšķirības atkarībā no konkrētās interpretācijas sērijas, nemainīgas paliek radības. Pokemonus var notvert, apmācīt un izmantot, lai sacenstos savā starpā kaujās vai citās darbībās. Anime Latvijā 2000. gadā tika translēta [[Pirmais Baltijas kanāls|Pirmajā Baltijas kanālā]] krievu valodā, vēlāk arī [[LNT]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kaplavas pagasts
| karte             = Kaplavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Kaplavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kaplavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs2            = [[Kaplava (Kaplavas pagasts)|Kaplava]]
| platība           = 125,4
| iedzīvotāji       = 745<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 745 / 125.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Born
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Борнская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
| nosaukums                = Austrālijas un jaunzēlandes armijas korpuss(ANZAC)
| attēls                   = [[File:Landing at Gallipoli (13901951593).jpg|300px|left|upright=1.25|]]
| virsraksts               =
| valsts                   = {{flaga|Austrālija}} [[Austrālija]]
{{flaga|Jaunzēlande}} [[Jaunzēlande]]
| pastāvēšana              = 1914—1916; 1941
| pakļautība               = [[Vidusjūras Ekspedīcijas spēki]]
| karaspēka veids          = Sauszemes spēki
| iesauka                  = ANZAC
| krāsas                   =
| devīze                   =
| militārās operācijas     = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
[[Vjetnamas karš]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri               = [[Viljams Bērdvuds]]
}}
'''Austrālijas un Jaunzēlandes armijas korpuss (ANZAC)''' ({{val|en|Australian and New Zealand Army Corps (ANZAC)}})  bija Vidusjūras ekspedīcijas spēku [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] armijas korpuss. Tas tika izveidots [[Ēģipte|Ēģiptē]] 1914. gada decembrī un darbojās [[Galipoli kampaņa|Galipoli kampaņas]] laikā. Ģenerālis [[Viljams Bērdvuds]] komandēja korpusu, kurā galvenokārt bija Austrālijas Pirmo karalisko spēku un Jaunzēlandes 1. ekspedīcijas spēku karaspēks, lai gan kampaņas laikā reizēm bija pievienotas arī Lielbritānijas un Indijas vienības. Korpuss izformēja 1916. gadā pēc sabiedroto evakuācijas no [[Galipoli pussala|Galipoli pussalas]] un I ANZAC korpusa un II ANZAC korpusa izveidošanas.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Halovīns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Jack-o'-Lantern 2003-10-31.jpg
| attēla_izmērs         =
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Izgrebts Halovīna ķirbis ar gaismekli vidū
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = [[31. oktobris]]
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Visu svēto diena|Visu svēto dienu]]
}}
'''Halovīns'''<ref>{{Grāmatas atsauce |author1=Larisa Vjatere |author2=Ilze Vjatere |title=Bieži lietoti jēdzieni un termini. Skaidrojošā vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0305010453%7carticle:DIVL292%7cpage:203 |year=2004 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=978-9984-7574-8-34 |page=187 |access-date={{dat|2020|05|07||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0305010453%7carticle:DIVL292%7cpage:203 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Preses lasītāja svešvārdu vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0304048913%7carticle:DIVL366%7cpage:191 |year=2004 |publisher=[[Nordik]] |location=Rīga |isbn=978-9984-7514-7-4 |page=187 |access-date=2020-05-07 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0304048913%7carticle:DIVL366%7cpage:191 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |author1=Ilmārs Briška |author2=Anna Pavlovska |title=Lielā Enciklopēdiskā vārdnīca |year=2003 |publisher=[[Jumava]] |location=Rīga |isbn=978-9984-0569-4-4 |page=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |title=Ideju vārdnīca |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0300036793%7carticle:DIVL3507%7cpage:207 |year=1999 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-04-646-X |page=193 |access-date=2020-05-07 |archive-date=2019-09-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0300036793%7carticle:DIVL3507%7cpage:207 }}</ref><ref name="Skrivanek"/> ({{val|en|Halloween}}) ir [[Visu svēto diena]]s priekšvakars, [[31. oktobris|31. oktobra]] vakars, kas tiek atzīmēts vairākās valstīs, arī Latvijā. Halovīns [[liturģiskais gads|liturģiskajā gadā]] ievada trīs dienu ciklu, kuru veido Halovīns, [[Visu svēto diena]] (1. novembris) un [[Visu dvēseļu diena]] (2. novembris). Halovīnā sāk pieminēt mirušos, svētos, [[Moceklis|mocekļus]] un [[dvēsele]]s, kas vēl atrodas [[šķīstītava|šķīstītavās]].

sentences: '''7. oktobris''' ir gada 280. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (281. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 85 dienas.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Mogao alas
| image       = Dunhuang Mogao Ku 2013.12.31 12-30-18.jpg
| imagesize   = 250px
| caption     =
| Country     = {{CHN}}
| Location    =
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii, iii, iv, v, vi
| ID          = 440
| Region      = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year        = 1987
| Session     = 11
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Ķīna
| pushpin_relief      = jā
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 40 | latm  =  2 | lats  = 14 | latNS  = N
| longd = 94 | longm = 48 | longs = 15 | longEW = E
| embedded   =
}}
'''Mogao alas''' ({{zh|c=莫高窟|p=Mògāo kū}}) ir 492 tempļu komplekss, kas atrodas [[Ķīna|Ķīnā]] 25 km uz dienvidaustrumiem no [[Duņhuana]]s centra.

sentences:
{{Infobox historic site
| name = Angermindes pils
| native_name = ''Stiftsburg Angermünde''
| image = Rinda (Angerminde) piiskopilinnus 8.jpg
| image_size =
| caption = Angermindes pils atliekas
|map_type = Latvia
|map_size =
|map_alt =
|map_caption =
| relief = jā
| location = [[Ances pagasts]], [[Ventspils novads]], {{LAT}}
| lat_degrees =57.531944
| lat_direction = N
| long_degrees = 21.9075
| long_direction = E
| locmapin =
| built = minēta 1357. gadā
| architect =
| architecture =
| area =
| visitation_num =
| visitation_year =
| governing_body =
| embedded =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Angermindes (Rindas) viduslaiku pils
|      numurs = 2523
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Salamajervi nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Salamajärvi national park.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 63.266667 | latNS  = N
| longd = 24.75 | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija}}
| nearest_city        =
| area                = 62 km2
| established         = 1982
| visitation_num      = 10 500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/salamajarvinp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Salamajervi nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2721494"
}
</mapframe>
'''Salamajervi nacionālais parks''' ({{val|fi|Salamajärven kansallispuisto}}) ir 1982. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Viduspohjanmā]] un [[Vidussomija]] reģionos, [[Somenselke]]s apvidū, kas ir pauguru grēda, kas atdala [[Botnijas līcis|Botnijas līča]] baseinu no [[Somu līcis|Somu līča]] baseina. Nacionālā parka teritorija bagāta [[kūdrājs|kūdrājiem]], izveidotas pārgājienu takas 70 kilometru garumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia pannonica
| autors = Crantz
| attēls = Vicia pannonica eF.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia pannonica
| suga_lv = Ungārijas vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Igbijs iet uz leju
| operators =
| attēls = Igby Goes Down.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Bars Stīrss]]
| producents =
| scenārijs = Bars Stīrss
| aktieri = * [[Kīrans Kalkins]]
* [[Klēra Deinsa]]
* [[Džefs Goldblūms]]
* [[Amanda Pīta]]
* [[Raiens Filipi]]
* [[Bills Pulmans]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Igby Goes Down''
| studija = * ''[[United Artists]]''
* ''Atlantic Streamline''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|9|13}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl291210753/|title=
Igby Goes Down |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Igbijs iet uz leju"''' ({{Val|en|Igby Goes Down}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bars Stīrss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīrans Kalkins]], [[Klēra Deinsa]], [[Džefs Goldblūms]], [[Amanda Pīta]], [[Raiens Filipi]], [[Bills Pulmans]] un [[Sūzana Sarandona]].

sentences:
lugas ''[[Le Bourgeois gentilhomme|Le Bourgeois Gentilhomme]]'' galvenais tēls — buržujs]]
'''Buržuāzija''' ({{val-fr|bourgeoisie}}) [[socioloģija|socioloģijā]] un [[politoloģija|politoloģijā]] ir termins, ar kuru apzīmē vēsturiskas sociālekonomiskas šķiras. Vārds cēlies no senfranču valodas vārda ''burgeis'' (nocietināta pilsēta) un sākotnēji apzīmēja pilsētu iedzīvotājus — tirgotājus un amatniekus. [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]] kopš 18. gadsimta beigām termins "buržuāzija" tiek attiecināts uz sociālo šķiru, kurai pieder [[kapitāls]], un šīs šķiras kultūru, kamēr termins "'''buržuji'''" tiek attiecināts uz pārticīgākās sabiedrības pārstāvjiem kapitālistiskās sabiedrībās.<ref>[http://www.marxists.org/glossary/terms/b/o.htm#bourgeois-society Bourgeois Society] {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Apdraudēta valoda''' vai '''izzūdoša valoda''' ir tāda [[mutvārdu valoda]], kuru cilvēki, kas tajā runā, pārtrauc lietot.<ref>[https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2013/495851/IPOL-CULT_NT(2013)495851(SUM01)_LV.pdf Apdraudētās valodas un valodu daudzveidība Eiropas savienībā]</ref> Ja valodu pārtrauc ikdienā lietot kā [[dzimtā valoda|dzimto valodu]], tā kļūst par [[mirusi valodu|mirušu valodu]], bet ja valodu pārtrauc lietot vispār (kā liturģisko, zinātnisko vai ceremoniālo valodu), tā kļūst par [[izzudusi valoda|izzudušu valodu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Minskis''' var būt:
* [[Martins Minskis]] (''Martin Minski'') — šaha problēmists (dzimis 1969. gadā);
* [[Mārvins Minskis]] (''Marvin Lee Minsky'') — amerikāņu kognitīvais zinātnieks (1927—2016).

sentences: '''Tartu semiotikas skola''', arī '''Tartu—Maskavas semiotikas skola''' ({{val|ru|Tартуско-московская семиотическая школа, Московско-тартуская семиотическая школа}}) ir apzīmējums kultūras [[semiotika]]s pētniecības tradīcijai [[20. gadsimts|20. gadsimta]] otrajā pusē, ko nodibināja [[Tartu Universitāte]]s profesors [[Jurijs Lotmans]]. Tā apvienoja gan [[Tartu]], gan [[Maskava]]s, gan arī [[Rīga]]s, [[Viļņa]]s, [[Erevāna]]s un citu bijušās [[Padomju Savienība]]s akadēmiskās pētniecības centru zinātniekus. Skolas pārstāvji [[lingvistika|lingvistiskajā]] analīzē centās izmantot [[informātika]]s metodes, valodas un kultūras zīmju sistēmas interpretēja kā universālu kodu, kas sastāv no binārajiem pretstatiem. Tartu semiotikas skolas pētniecībā piedalījušies tādi atzīti semiotikas pārstāvji kā [[Strukturālisms|Romans Jākobsons]], Tomass Sebeoks, Alberts Kress un [[Umberto Eko]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Vārnukrogs
| settlement_type        = Pilsētas daļa
| image_skyline          = White dune.JPG
| image_caption          = Baltā kāpa starp [[Priedaine (Jūrmala)|Priedaini]] un Vārnukrogu
| image_map              = Vārnukrogs location map.png
| map_caption            = Vārnukroga novietojums Jūrmalā
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jūrmala]]
| established_title      =
| established_date       =
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 5.0
| population_as_of       = 2008
| population_footnotes   = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf|title=Jūrmalas pilsētas teritorijas plānojums|access-date={{dat|2013|07|03||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160305003514/http://www.grupa93.lv/jurmala/wp-content/faili/1-redakcija/paskaidrojuma-raksts/3-dzivojama-vide-Jurmalas-planojums-Grupa93.pdf}}</ref>
| population_total       = 138
| population_density_km2 = 27.6
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 56 | longs = 31 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = 5
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta indekss
| postal_code            = LV-2010 Bulduri
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mans tēvs varonis
| attēls                   = My father the hero.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Father the Hero''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Stīvs Mainers]]
| producents               =
* [[Žaks Bars]]
* [[Žans-Luiss Livi]]
| scenārija autors         =
* [[Frānsiss Vēbers]]
* [[Čārlijs Pīterss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Ketrīna Heigla]]
* [[Daltons Džeimss]]
* [[Lorēna Hatone]]
* [[Feita Prinsa]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1994|2|4||bez}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-father-hero-1994|title=My Father the Hero|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 3, 2019|archive-date={{dat|2018|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180202160513/http://bbfc.co.uk/releases/my-father-hero-1994}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=myfatherthehero.htm|title=My Father the Hero (1994)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mans tēvs varonis"''' ({{val|en|My Father the Hero}}) ir 1994. gada komēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Mainers]]. Galvenās lomas atveido [[Žerārs Depardjē]], [[Ketrīna Heigla]], [[Daltons Džeimss]], [[Lorēna Hatone]] un [[Feita Prinsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|2|4||bez}}.

sentences: '''Aukstummašīna''' ('''saldēšanas mašīna''') ir [[siltummašīna]], kas pārvada [[Siltums|siltumu]] no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar zemāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar augstāku temperatūru. Aukstummašīnas [[Termodinamiskais cikls|cikls]] ir apgriezts. Tāpat kā jebkura siltummašīna, aukstummašīna sastāv no sildītāja (sistēma ar augstāku temperatūru), [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja (sistēma ar zemāku temperatūru). Lai tā darbotos, darba ķermenim jāpieliek ārēju spēku [[Darbs (fizika)|darbs]].

sentences: [[Lineārā algebra|Lineārajā algebrā]] '''determinants''' ir lielums, ko var piekārtot jebkurai kvadrātveida [[matrica]]i. Matricas ''A'' determinantu parasti apzīmē ar det(''A'') vai |''A''| un to var izteikt kā [[polinoms|polinomu]] no matricas ''A'' elementiem.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الجمهورية التونسية}}
|    pilnais_valsts_nosaukums = Tunisijas Republika
|            valsts_nosaukums = Tunisia
|               karoga_attēls = Flag_of_Tunisia.svg
|            karoga_nosaukums = Tunisijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_Tunisia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Tunisijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto = {{ara|حرية، نظام، عدالة}} ''{{Unicode|(Hurriya, Nidhām, 'Adālah)}}''
"Brīvība, Kārtība, Taisnība"
|                valsts_himna = {{ara|حماة الحمى}} ''{{Unicode|(Humāt al Himá)}}''
"Dzimtenes aizstāvji"
|               kartes_attēls = Location_Tunisia_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Tunisa]]
| latd=36 | latm=50 | latNS=N | longd=10 | longm=9 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda|arābu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Republika
|        valsts_galvas_tituls = [[Tunisijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = Kaīss Sajeds
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Tunisijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = Ahmeds el Hašāni
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1956|3|20}}
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 =163610
|               platība_rangs =92
|              procenti_ūdens =5,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 11708370
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 78
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 71,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 133
|                     IKP_PPP = $ 97,74 mld
|                IKP_PPP_gads = 2007
|               IKP_PPP_rangs = 60
|          IKP_PPP_per_capita = $ 9630
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 73
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,766
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 91
|                        Gini = 39,8
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Tunisijas dinārs]]
|                valūtas_kods = TND
|                  laika_zona = CET
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = CEST
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = .tn
|              tālsarunu_kods = 216
|                iso_kods_num =788
|              iso_kods_alfa2 = TN
|              iso_kods_alfa3 = TUN
}}

sentences: '''Akmeisms''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ακμή'' 'uzplaukuma laiks, virsotne') bija [[dzeja]]s strāvojums [[krievu literatūra|krievu literatūrā]] 20. gs. padsmitajos un divdesmitajos gados. Akmeisms izveidojās kā pretreakcija uz [[simbolisms|simbolismu]]. Simbolisma misticismam akmeisms pretstatīja konkrētu, juteklisku pasaules uztveri, atgriešanos pie vārdu sākotnējām nozīmēm, atsakoties no to simboliskās daudznozīmības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Kaļiņingradas dzintara muzejs
| native_name         = ''Калининградский областной музей янтаря''
| image               = Башня Дер-Дона 04.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 54 | latm  = 43 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 20 | longm = 31 | longs = 24 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         =
| dissolved           = 1979
| location            = {{flaga|Krievija}}[[Kaļiņingrada]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = [https://www.ambermuseum.ru/en/ ambermuseum.ru]
}}
'''Kaļiņingradas dzintara muzejs''' ({{val|ru|Калининградский областной музей янтаря}}) ir [[muzejs]] [[Kaļiņingrada|Kaļiņingradā]], kura ekspozīcija veltīta mākslasdarbiem no [[dzintars|dzintara]]. Tas atrodas pilsētas centrā, [[Augšējais dīķis (Kaļiņingrada)|Augšējā ezera]] krastā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Здание музея |url=http://www.ambermuseum.ru/museum/building |website=ambermuseum.ru |accessdate={{dat|2019|10|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100817090517/http://www.ambermuseum.ru/museum/building }}</ref> Muzeju sāka būvēt 1972. gadā. Tā atklāšana notika 1979. gada 29. decembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Создание музея |url=http://www.ambermuseum.ru/museum/history |website=ambermuseum.ru |accessdate={{dat|2019|10|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100817091350/http://www.ambermuseum.ru/museum/history }}</ref>

sentences:
" uz automašīnas antenas]]
'''Uzvaras kults''', arī '''Pobedobesije''' ({{val|ru|Победобесие}}) ir termins, ko lieto, lai aprakstītu hipertrofētu [[Uzvaras diena]]s svinēšanu [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Uzbekistāna]]
[[Kategorija:Uzbekistāna]]

sentences: '''Makšķerēšana''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana pārtikas iegūšanas, izklaides vai sportiskā nolūkā, izmantojot īpašus āķus un ēsmu. Makšķerēšana ir ļoti daudzu cilvēku [[vaļasprieks]]. Cilvēki makšķerē, gan lai atpūstos, gan arī tas var būt sporta veids vai pat [[dzīvesveids]]. Makšķerēšanā ir ļoti daudz dažādu zivju ķeršanas metožu. Parasti tās ir dažādu veidu [[makšķere]]s. Var zivis ķert arī rūpnieciski ar [[tīkls|tīkliem]], bet tad tā ir [[zvejošana]], nevis sportiskā makšķerēšana vai hobijs. Pati makšķerēšana ir tik sena, cik seni ir cilvēki. Jau pirmatnējie cilvēki ir mēģinājuši makšķerēt zivis, tikai viņi darīja daudz primitīvāk un bez palīglīdzekļiem makšķerrīku un mānekļu izskatā. Ir makšķernieki, kuri makšķerē tīri sportiskas intereses pēc un visus noķertos lomus laiž vaļā, bet ir tādi, kas lomu patur un lieto to uzturā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Vimmers''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kurmis
| oriģinālnos = ''El Topo''
| attēls = El Topo poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns
| režisors = [[Alehandro Hodorovskis]]
| producents = * Alehandro Hodorovskis
* Moše Rosembergs
* Roberto Viskins
| scenārijs = Alehandro Hodorovskis
| aktieri = * Alehandro Hodorovskis
* [[Bontiss Hodorovskis]]
* [[Mara Lorensio]]
| mūzika = Alehandro Hodorovskis
| operators = Rafaels Korkidi
| montāža =
| studija = ''ABKCO Films''
| izplatītājs = ''ABKCO Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|12|18|Ņujorka}}
| ilgums = 124 minūtes
| valsts = {{MEX}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|400 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|156 tūkstoši}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3058796033/|title=
El Topo |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kurmis"''' ({{Val|es|El Topo}}) ir 1970. gada [[Meksika]]s [[Avangards (māksla)|avangarda]] [[Vesterns|vesterna]] filma, kuras režisors, scenārija un mūzikas autors ir [[Alehandro Hodorovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido Alehandro Hodorovskis, viņa dēls [[Bontiss Hodorovskis]] un [[Mara Lorensio]].

sentences:
)]]
'''Rētošana''' jeb '''skarifikācija''' ({{val-en|Scarification}}) ir process, kurā uz ķermeņa, iegriežot vai iededzinot ādu, tiek veidotas [[rēta]]s. Rētošana, atšķirībā no [[tetovējums|tetovējumiem]], labāk parasti ir redzama uz tumšādaino cilvēku ādas. Rētošanas procesā ķermenī var izdalīties [[endorfīns]], kas cilvēkam var radīt [[eiforija|eiforisku]] stāvokli. Skarifikācijas iemesli ir arī sociāli un reliģiski. Saskaņā ar dažu cilšu pārliecību [[Āfrika|Āfrikā]], radot rētas jaundzimušam bērnam, palīdz novērst ar redzi saistītās slimības. Skarifikācija rada kaitējumu un traumu uz ādas, tādēļ tas nav droši. Ne tikai materiāliem, ar ko veido brūces, bet arī pašām brūcēm ir jābūt tīrām, izmantojot antibakteriālus šķīdumus vai [[ziepes]]. Bieži brūces iekaist. Rētojumu veidotājam ir jābūt pilnvērtīgām zināšanām par cilvēka ādas anatomiju, lai novērstu iegriešanu pārāk dziļi, pārāk karstu vai pārāk ilgu dedzināšanu.
Rētošana nav tik populāra kā [[tetovēšana]], tāpēc ir grūtāk atrast skarifikācijas meistaru ar pieredzi.

sentences:
'''Krustleņķis''' ir divi [[Leņķis|leņķi]], kas veidojas, krustojoties divām taisnēm, un kuri nav [[Blakusleņķis|blakusleņķi]]. Krustleņķi ir vienādi. Krustleņķi vienmēr ir mazāki nekā izstiepts leņķis.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 61. lpp.</ref>
{| class="wikitable"
!Termins
!Krustleņķi
|-
|'''Definīcija'''
|Krustleņķi ir divi tādi leņķi, kuriem ir kopīga virsotne, bet malas ir pa pāriem pretēji stari.
|-
|'''Zīmējums'''
|
|-
|'''Paskaidrojums'''
|∢'''''MNK''''' un ∢'''''LNR''''' ir blakusleņķi.
|-
|'''Īpašības'''
|∢'''''MNK''''' = ∢'''''BOC'''''.
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Cietsirdīgie ļaudis
 | oriģinālnos = ''Fierce People''
 |      attēls = Fierce people ver2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris, drāma
 |    režisors = [[Grifins Danns]]
 |  producents =
* [[Niks Vešlers]]
* [[Dirks Vitenborns]]
* Grifins Danns
 |   scenārijs = Dirks Vitenborns
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Donalds Saterlends]]
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Kristena Stjuarta]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{filmas datums|2005|4|24|Tribekas filmu festivāls|2006|4|28|Kanāda|2007|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/fierce-people-2005|title=Fierce People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 9, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019032908/http://bbfc.co.uk/releases/fierce-people-2005}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|269,755}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=fiercepeople.htm|title=Fierce People (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 9, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Cietsirdīgie ļaudis"''' ({{val|en|Fierce People}}) ir 2005. gada ASV drāma, kura uzņemta pēc Dirka Vitenborna tāda paša nosaukuma noveles. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Grifins Danns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kriss Evanss]], [[Daiena Leina]], [[Donalds Saterlends]], [[Antons Jeļčins]] un [[Kristena Stjuarta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|24||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Erglzu pagasts}}
[[Kategorija:Madonas novada pagasti]]
[[Kategorija:Madonas rajons]]
[[Kategorija:Ērgļu rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Ērgļu pagasts}}

sentences: {{Citas nozīmes|gaismas parādību|Malduguns (nozīmju atdalīšana)|Malduguns}}

sentences:
s baktērijas [[elektronmikroskops|elektronmikroskopā]]]]
'''Bakterioloģija''' ir [[zinātne]], kas pēta [[baktērijas]]. Bakterioloģija ir daļa no [[mikrobioloģija]]s, kas nodarbojas ar [[mikroorganismi|mikroorganismu]] izpēti, tostarp baktēriju pētīšanu. Bakterioloģija palīdz saprast baktēriju bioloģiju, struktūru, funkcijas, to ietekmi uz [[dabiskā vide|vidi]] un cilvēka [[veselība|veselību]], kā arī attīstīt metodes to identificēšanai un kontrolei. Bakterioloģijas nozīme ir ļoti svarīga [[medicīna|medicīnā]], [[pārtikas drošība|pārtikas drošībā]], [[dabas aizsardzība|vides aizsardzībā]] un citas nozarēs, kurās ir nepieciešams saprast un kontrolēt baktēriju darbību, piemēram, bakterioloģija ir saistīta ar baktēriju izraisītu slimību izpēti un diagnosticēšanu, [[antibiotikas|antibiotiku]] izstrādi un [[higiēna|higiēnu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Basshunter''
|Attēls           = Basshunter, 20 april 2008 in Halmstad.jpg
|Att_izm          = 220px
|Apraksts         =
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Jūnass Ēriks Altbergs (''Jonas Erik Altberg'')
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1984|12|22}}
|Vieta            = {{vieta|Zviedrija|Halmstade}}
|Miris            =
|Vieta_mr         =
|Instrumenti      = vokāls
|Žanrs            = [[eirodeju mūzika]], [[transs]], [[elektroniskā deju mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[dziedāšana|dziedātājs]], [[mūzikas producents]], [[diskžokejs|dīdžejs]]
|Gadi             = 1998–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Extensive Music]]'', ''[[Warner Music Sweden]]'', ''[[Ultra Records]]'', ''[[Broma 16]]'', ''[[Warner Music Japan]]'', ''[[3 Beat Records]]'', ''[[Dance Nation]]'', ''Warner Music Germany'', ''Alex Music''
|Mlapa            = {{URL|http://basshunter.se}}
|Dzimums          = V
|paraksts         = Basshunter signature 1.png
}}

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Elektriķi
| settlement_type          = pilsētas daļa
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2        = [[Bauska]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[https://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=66155 LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 191
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 24| lats  = 49| latNS  = N
| longd = 24| longm = 10| longs = 28| longEW = E
| elevation_m              =
| website                  =
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Karš}}
'''Ierocis''' ir noteikts [[instruments]], kas radīts, vai tiek izmantots, lai ievainotu,
nogalinātu, vai padarīt rīkoties nespējīgu kādu cilvēku, vai citu dzīvu būtni. Ieročus izmanto arī, lai iznīcinātu kādus priekšmetus vai objektus. Ierocis pārsvarā ir domāts uzbrukumam, bet tikpat labi to var izmantot aizsardzībai.

sentences: '''Stacijas dežurants''' un '''vilcienu dispečers''' ir dzelzceļa atbildīgie darbinieki par drošu [[vilcienu kustības organizācija|vilcienu kustības organizāciju]]. Pirmajā gadījumā vilcienu kustību vada atsevišķā sadales punktā un tam tieši piekļaujošajos posmos, bet otrajā - veselā iecirknī vai pat vairākos iecirkņos vienlaicīgi, kur ietilpst vairāki sadales punkti un posmi. Nejaukt ar stacijas ēkas dežurantu, kurš lielās stacijās ir atbildīgs par kārtību stacijas ēkā. Stacijas dežurants pilda visus vilcienu dispečera rīkojumus pat, ja vilcienu dispečera rīcībā neatrodas centralizācijas iekārta ierīču tiešai darbināšanai<ref>[https://likumi.lv/ta/id/214699-dzelzcela-tehniskas-ekspluatacijas-noteikumi Dzelzceļa tehniskās ekspluatācijas noteikumi]</ref>. Kad [[SCB (dzelzceļš)|SCB]] iekārtu attīstība bija zemā līmenī, katrā sadales punktā uz vietas atradās stacijas dežurants, kurš parasti strādāja diennakti dalot maiņās, bet vilcienu dispečers norādījumus par vicienu palaišanas priekšrocībām deva pa telefonu. Toties līdz ar tehnoloģisko SCB iekārtu progresu radās iespēja visas stacijas dzežuranta funkcijas pārlikt uz vilcienu dispečera pleciem un daļēji atteikties no stacijas dežurantiem, kas deva darba algas fonda ietaupījumu un rīkojumu veiktspējas operativitāti. Tomēr pilnībā atteikties no stacijas dežurantiem nav iespējams, jo SCB iekārtu bojājuma gadījumā vai liela [[manevri (dzelzceļš)|manevru]] apjoma darbu laikā, kā arī [[:Kategorija:Dzelzceļa infrastruktūra|dzelzceļa infrastruktūras]] remontdarbu laikā vilcienu dispečers stacijas nodod vietējā vadībā stacijas dežuranta rīcībā. Pretājā gadījumā vilcienu dispečera kapacitāte neļauj tikt galā ar lielo darba apjomu. Vilcienu dispečera darbs ir ļoti emocionāli smags ar lielu atbildības nastu, tāpēc tas var atstāt ietekmi uz veselību<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=62fVqENc-XY Vilcienu dispečers necenzēti lamājas]</ref>. Lielās stacijās un ārpusklases stacijās pēc darba apjoma piepūles stacijas dežuranta un vilcienu dispečera amats var būt vairāk vai mazāk līdzvērtīgs.

sentences:
{{Tukša kategorija}}
Šajā kategorijā ievieto lapas, par kurām ir aizdomas, ka tās satur autortiesību pārkāpumus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
'''Spiridonovs''' var būt:

sentences:
'''Patels''' ir indiešu uzvārds. Patels var būt:
* [[Devs Patels]] (''Dev Patel''), indiešu izcelsmes britu aktieris (dzimis 1990. gadā);
* [[Velebaijs Patels]] (વલ્લભભાઈ પટેલ), Indijas politiskais un sociālais līderis (1875—1950).

sentences:
kažoki]]
'''Kažokāda''' ir nonāvēta kažokzvēra vai cita [[dzīvnieks|dzīvnieka]] (parasti [[zīdītāji|zīdītāja]]) [[āda]], kurai ir biezs [[mati|apmatojums]] un kuru pēc īpašas apstrādes izmanto [[apģērbs|apģērba]], piemēram, kažoku, apkakļu un cepuru izgatavošanai.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=ka%C5%BEok%C4%81da Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |title=Latviešu valodas vārdnīca |access-date={{dat|2012|03|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305094621/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=ka%C5%BEok%C4%81da |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

sentences: '''Tēls''' ir priekšstats, kas rodas lasītāja uztverē, lasot literāru darbu.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> [[filozofija|Filozofijā]] tēls ir objektīvās [[īstenība]]s atspoguļojums [[subjekts|subjekta]] [[apziņa|apziņā]]. Tēls ir [[ideāls]] un rodas galvas [[smadzenes|smadzeņu]] [[psihisks process|psihisko procesu]] kontekstā. Tēls struktūrā nesaraujami saistīts ar racionālo. Atšķirībā no [[simbols|simbola]] un [[zīme]]s tēls ir oriģināla adekvāts, patiess atspoguļojums. Tēls neaptver visu oriģināla satura bagātību; tas objektā atspoguļo būtisko.

sentences:
[[Kategorija:Stučeva]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Stučeva]]

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku redzes orgānu|acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Acis |
  Latin        = Oculus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Hawk eye.jpg |
  Caption      = [[Vanagi|Vanaga]] acs|
  Image2       = Krilleyekils.jpg |
  Caption2     = [[Antarktīdas krils|Antarktīdas krila]] acs |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Baltoro
| attēls       = Baltoro glacier from air.jpg
| paraksts     = Baltoro šļūdonis no lidmašīnas
| karte        =
| vietaskarte  = Pakistāna
| alt_karte = Pakistan relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = left
| kontinents   = [[Āzija]]
| atrodas      = [[Karakorums]]
| sākas        =
| ieplūst      =
| plat_d=35 | plat_m=44| plat_s=11| plat_NS=N
| gar_d=76| gar_m=22| gar_s=51| gar_EW=E
| platība      = 524
| garums       = 63
| platums      =
| kritums      =
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     =
| valstis      =
| salas        =
}}
'''Baltoro''' ir [[šļūdonis]] [[Karakorums|Karakoruma]] dienvidrietumu nogāzē.<ref>{{PZT|92|Baltors}}</ref> Izvietojies [[Pakistāna]]s ziemeļaustrumos [[Gilgita—Baltistāna|Gilgitas—Baltistānas]] administratīvajā teritorijā. Sākas ielejā starp [[Baltoro Muztags|Baltoro Muztagu]] ziemeļos un [[Mašerbrums|Mašerbruma]] masīvu dienvidos un tiek uzskatīts par piekto garāko šļūdoni ārpus polārajiem reģioniem. Baltoro uzņem arī ledus straumes no [[Gašerbrums|Gašerbruma]] un [[K2]] masīviem. Baltoro šļūdoņa un [[Godvina Ostina glečers|Godvina Ostina glečera]] saplūsmes vieta ir zināma kā Konkordija, kas ir populāra bāzes nometņu vieta alpīnistiem ceļā uz [[K2]]. No Baltoro lejteces sākas [[Inda]]s pieteka [[Šigara]].

sentences: '''Datubāzes indekss''' ir [[datu struktūra]], kas uzlabo datu ieguves ātrumu no datu bāzes tabulām, bet palēnina datu ierakstīšanu datu bāzes tabulās, kā arī šādas tabulas aizņem vairāk vietas. Indeksu var izveidot, izmantojot vienu vai vairākas datu bāzes tabulas kolonnas, kas paātrinās piekļuvi gan nejauši sakārtotiem datiem, gan arī sakārtotiem. Indeksi diskā parasti aizņem mazāk vietas, nekā dati, uz kuriem tie attiecas, kas dod iespēju uzglabāt indeksus atmiņā tabulām, kuru dati ir pārāk lieli, lai tās pašas uzglabātu atmiņā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Neopseudogarypus scutellatus.jpg
| att_nosaukums = Māņskorpions {{TaksoSaite|Neopseudogarypus scutellatus}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Arachnida
| klase_lv =Zirnekļveidīgie
| kārta =Pseudoscorpiones
| kārta_lv =Māņskorpioni
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Chthonioidea}}
* {{TaksoSaite|Neobisioidea}}
* {{TaksoSaite|Cheiridioidea}}
* {{TaksoSaite|Garypoidea}}
* {{TaksoSaite|Feaelloidea}}
* {{TaksoSaite|Cheliferoidea}}
| sinonīmi =
''Pseudoscorpionida''
| kategorijas =nē
}}
'''Māņskorpioni''' ({{val-la|Pseudoscorpiones}}) ir [[Zirnekļveidīgie|zirnekļveidīgo]] [[Helicerāti|helicerātu]] kārta. Tie ir miniatūri, 1 līdz 4 mm gari plēsēji, kas pārtiek no sīkiem [[kukaiņi]]em. Abiem piemutes ekstremitāšu pāriem galos ir [[spīles]], vēderam 12 segmenti. Šo pazīmju dēļ māņskorpioni atgādina [[skorpioni|skorpionus]]. Dzīvo zem koku mizas, zem akmeņiem, sūnās. [[Grāmatu māņskorpions]] — ''Chelifer cancroides'' bieži sastopams grāmatās.
== Sistemātika ==
Ir zināmas ap 1300 māņskorpionu sugu, Latvijā konstatētas 9 sugas.

sentences:
[[Kategorija:Krima|Krimas tatāri]]
[[Kategorija:Tjurki]]
[[Kategorija:Krievijas Federācijas tautas]]
[[Kategorija:Ukrainas tautas]]
[[Kategorija:Turcijas tautas]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Čornajas pagasts
| karte             = Čornajas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Čornajas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Čornajas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Čornaja
| platība           = 150,9
| iedzīvotāji       = 1125<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|29||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1125/ 150.9 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.cornaja.lv
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Ellerijs Klārks
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Ellery Clark''
 |              attēls = Elleryclark.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Ellerijs Hārdings Klārks
 |              dz_dat = {{dat|1874|3|13}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Vestroksberija}}
 |             mir_dat = {{dat|1949|7|27}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Hinghema}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1904. gada vasaras olimpiskās spēles|1904]])
 |          os_medaļas = 2 (2 zelta)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Valērijs Borzovs
|     vārds_orig = ''Валерій Борзов''
|         attēls = 2018-10-10 Victory ceremony (Gymnastics mixed multi-discipline team) at 2018 Summer Youth Olympics by Sandro Halank–026.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1949
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ļvivas apgabals|Sambira|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Ludmila Turiščeva]]
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
{{Sportista infodaļa
|          augums = {{mērvienība|cm=183}}
|           svars = {{mērvienība|kg=80}}
|          valsts = {{URS}}
|    sporta_veids = [[Vieglatlētika]]
|      disciplīna = Sprints
|     prof_sākums =
|        treneris =
|          beigas =
|        trenējis =
|        piezīmes =
|         pasaulē =
|     reģionālajā =
|     nacionālajā =
|      olimpiskās =
|   paralimpiskās =
| pers_sasniegumi =
|   rādīt_medaļas =
|  medaļu_veidnes =
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=1972|teksts=Minhene 1972}}|100 m}}
{{Medal|Gold|{{oss|V=1972|teksts=Minhene 1972}}|200 m}}
{{Medal|Silver|{{oss|V=1972|teksts=Minhene 1972}}|4×100 m stafete}}
{{Medal|Bronze|{{oss|V=1976|teksts=Monreāla 1976}}|100 m}}
{{Medal|Bronze|{{oss|V=1976|teksts=Monreāla 1976}}|4×100 m stafete}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|Atēnas 1969|100 m}}
{{Medal|Gold|Helsinki 1971|100 m}}
{{Medal|Gold|Helsinki 1971|200 m}}
{{Medal|Gold|Roma 1974|100 m}}
{{Medal|Silver|Atēnas 1969|4×100 m stafete}}
}}
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr =
|         amats = Augstākās Radas deputāts
|   term_sākums = 1998
|   term_beigas = 2006
|       partija =
|      piezīmes =
}}
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr =
|         amats = [[Ukrainas Nacionālā Olimpiskā komiteja|Ukrainas Nacionālās komitejas]] prezidents
|   term_sākums = 1991
|   term_beigas = 1998
|       partija =
|      piezīmes =
}}
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr =
|         amats = Ukrainas jaunatnes un sporta ministrs
|   term_sākums = {{dat|1991|6|6|N}}
|   term_beigas = {{dat|1996|8|20|N}}
|       partija =
|      piezīmes =
}}
}}
'''Valērijs Borzovs''' ({{val|uk|Валерій Пилипович Борзов}}, {{val|ru|Валерий Филиппович Борзов}}; dzimis {{dat|1949|10|20}}) ir bijušais [[Ukraina]]s [[vieglatlēts]], bijis [[Ukrainas Olimpiskā komiteja|Ukrainas Olimpiskās komitejas]] prezidents, Ukrainas Vieglatlētikas federācijas prezidents, Ukrainas jaunatnes un sporta ministrs. Sportista karjeras laikā skrējis sprinta distances. [[PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars]].

sentences:
[[Kategorija:Smiltenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Losandželosa konfidenciāli
| attēls                   =  La confidential.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''L.A. Confidential''
| žanrs                    = kriminālfilma
| režisors                 = [[Kērtiss Hensons]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Maikls Neitansons]]
* Kērtiss Hensons
* [[Deivids L. Volpers]]
| scenārija autors         =
* [[Braiens Heldžlends]]
* Kērtiss Hensons
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Rasels Krovs]]
* [[Gajs Pīrss]]
* [[Džeimss Kromvels]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Kima Beisingere]]
| mūzika                   = [[Džerijs Goldsmits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[The Wolper Organization]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|5|14|Kannu filmu festivāls|1997|9|19|ASV|}}
| ilgums                   = 135 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/la-confidential-1997|title=L.A. Confidential|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190608145730/https://bbfc.co.uk/releases/la-confidential-1997|archivedate={{dat|2019|06|08||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|126,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=laconfidential.htm|title=L.A. Confidential (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Losandželosa konfidenciāli"''' ({{val|en|L.A. Confidential}}) ir 1997. gada ASV kriminālfilma, kas balstīta uz Džeimsa Elroja tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Kērtiss Hensons]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Speisijs]], [[Rasels Krovs]], [[Gajs Pīrss]], [[Džeimss Kromvels]], [[Denijs DeVito]], [[Deivids Stratērns]] un [[Kima Beisingere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences: '''Karavīri bēdājās''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Programmatūra]]
[[Kategorija:Mobilie telefoni|Programmatūra]]
[[Kategorija:Mobilie datori|Programmatūra]]

sentences:
{{Mēneši}}
'''Oktobris''' ({{val|la|October}}) ir [[gads|gada]] desmitais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''veļu''', '''zemliku''' vai '''rudens mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''lapkritis'' vai ''spalinis mėnuo'', bet mūsdienās — ''spalis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Tas ir viens no 7 mēnešiem, kas ir 31 dienu garš, [[Astroloģija|astroloģijā]] sākas ar Sauli Svaru zīmē, beidzas ar Sauli Skorpiona zīmē.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''USA-240''
| Nosaukums_orig         = ''X-37B OTV-3''
| Attēls =
| Attēla_izmērs =
| Att_virsraksts =
| Programma              = ''[[X-37B]]''
| KA_veids               = eksperimentāls [[kosmoplāns]]
| Bāzes platforma        = ''[[X-37B]]''
| KA sērijas Nr =
| Īpašnieks    =
| Operators              = [[ASV Gaisa spēki]]/[[DARPA]], {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Boeing]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|12|11|SK}} 18:03 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Atlas V/501]]''
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = ''SLC-41''
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums =
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = {{dat|2014|10|17|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 675 dienas
| NSSDC_ID               = 2012-071A
| Tīmekļa_vietne =
| Masa                   = 5400 kg
| Enerģija               = [[saules baterija]]s
| Pārlidojums =
| Pārlidojuma_datums =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Lielā_pusass =
| Ekscentricitāte =
| Inklinācija            = 42,9°
| Periods =
| Apoapsīda              = 319 km
| Periapsīda             = 317 km
| Apriņķojumi =
| Orbītā_ieiešanas_dat =
| KA_iepr                = ''[[USA-226]]'' (''OTV-2'')
| KA_nāk                 = ''[[USA-261]]'' (''OTV-4'')
}}
'''''USA-240''''' jeb '''''X-37B OTV-3''''' (''X-37B Orbital Test Vehicle 3'') bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmuma ''[[Boeing]]'' būvēta eksperimentāla militāra bezpilota [[kosmoplāns|kosmoplāna]] ''[[X-37B]]'' pirmā eksemplāra otrais kosmiskais lidojums. Tas palaists 2012. gada decembrī, un nolaidās 2014. gada oktobrī.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Bonriki starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Bonriki International Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Aéroport_de_Bonriki.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = TRW
| ICAO                       = NGTA
|lat_deg=1.381667|lat_dir=N
|lon_deg=173.146944|lon_dir=E
| karte                      = Kiribati#Klusais okeāns
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Bonriki starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = right
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Tarava]], {{KIR}}
| elevation-f                = 9
| elevation-m                = 3
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 6598
| r1-length-m                = 2011
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
{{Navbox
| name = Telesakari Latvijā
|title = {{flaga|Latvija}} [[Telesakari]] [[Latvija|Latvijā]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences: '''Skaņas ātrums''' ir [[ātrums]], ar kādu [[vibrācija]]s ([[skaņa]]) [[viļņi|viļņu]] veidā pārvietojas elastīgā vidē, t. i., cik lielu attālumu šie viļņi veic noteiktā laika posmā. Ātrums ir atkarīgs no vides blīvuma, struktūras, temperatūras u. c. (piemēram, [[ūdens|ūdenī]] skaņa izplatās daudz ātrāk nekā [[gaiss|gaisā]])

sentences: '''Publiskās licences attēlu resursi''' ir saraksts ar brīvi pieejamajiem attēliem, kurus ar [http://lv.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Attēlu_autortiesību_veidnes attiecīgo veidni] un atsauci uz attēla oriģinālu ir iespējams izmantot rakstu ilustrēšanai latviešu valodas Vikipēdijā.

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Susēja|Susēja}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dienvidsusēja
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Susēja
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Susėja
| attēls            = Dsuseja Erberge.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Dienvidsusēja pie Ērberģes
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Subate]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mēmele]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=53 | sāk_gar_s=46 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=29 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
| tek_caur          =
| garums            = 114
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 81
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,246
| baseins           = 1220,9
| baseins_latvijā   = 1192,5
| pietekas          = [[Zalvīte]]
}}
'''Dienvidsusēja''', saukta arī '''Susēja''', '''Lielā Susēja''' vai '''Suseja''',<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96568 |title=Informācija par objektu: Dienvidsusēja |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]}}</ref> ({{val-lt|Susėja}}) ir [[Mēmele]]s labā krasta pieteka. Iztek no [[Aknīstes nolaidenums|Aknīstes nolaidenuma]] rietumos no [[Subate]]s (precīza iztekas vieta ir diskutabla). Šķērso [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalni]], [[Taurkalnes līdzenums|Taurkalnes līdzenumu]]. Pie [[Iesalnieki]]em ietek Mēmelē. 4,2 km garumā ir [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s robežupe.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Deivids Čaums
 |    vārds_orig = ''David Chaum''
 |        attēls = Chaum.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1955
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |     pilsonība = {{ASV}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = izgudrotājs, kriptogrāfs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Deivids Lī Čaums''' ({{val-en|David Lee Chaum}}) ir [[ASV|amerikāņu]] [[datorzinātne|datorzinātnieks]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfs]]. Viņš ir pazīstams kā ''[[ecash]]'' radītājs, kas bija [[ciparnauda]]s sistēma, kuras mērķis bija saglabāt lietotāju [[anonimitāte|anonimitāti]]. Viņš ir arī vairāku kriptogrāfijas protokolu izgudrotājs un uzņēmuma ''[[DigiCash]]'' dibinātājs.<ref name="Greenberg">Greenberg, Andy (2012). ''This Machine Kills Secrets: How WikiLeakers, Cypherpunks, and Hacktivists Aim to Free the World's Information''. Dutton Adult.  {{ISBN|0525953205}}.</ref> Viņa 1981. gada pētījums "Neizsekojams elektroniskais pasts, atpakaļadreses un digitālie pseidonīmi" ({{val-en|Untraceable Electronic Mail, Return Addresses, and Digital Pseudonyms}}) bija pamats tālākai izpētei par anonīmu saziņu datoru tīklos.<ref>Danezis, George; Diaz, Claudia (January 2008) "[ftp://ftp.research.microsoft.com/pub/tr/TR-2008-35.pdf Survey of Anonymous Communication Channels]{{dead link|date=December 2017 |bot=InternetArchiveBot |fix-attempted=yes }}". Technical Report MSR-TR-2008-35. Microsoft Research; For the paper, see {{cite journal | last1 = Chaum | first1 = David | year = 1981 | title = Untraceable Electronic Mail, Return Addresses, and Digital Pseudonyms | url = | journal = Communications of the ACM | volume = 24 | issue = 2| pages = 84–90 | doi = 10.1145/358549.358563 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Acc Sonnenallee.jpg
 | att_nosaukums = [[Vistu vanags]] (''Accipiter gentilis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neognathae
 | apakšklase_lv = Neognati
 |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
 |        dzimta = Accipitridae
 |     dzimta_lv = Vanagu dzimta
 |   apakšdzimta = Accipitrinae
 |apakšdzimta_lv = Vanagu apakšdzimta
 |         ģints = Accipiter
 |      ģints_lv = Vanagi
 |      binomial = Accipiter <small>([[Brisson]], 1760)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Vanagi, vanagu ģints''' (''Accipiter'') ir [[vanagu dzimta]]s (''Accipitridae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 46 [[suga]]s. Tā ir lielākā [[vanagveidīgie|vanagveidīgo]] putnu ģints.<ref name=the>[http://www.thefalconrycentre.co.uk/artfocus.php?id=44 Buzzards and Hawks]{{Novecojusi saite}}</ref> [[Latvija|Latvijā]] sastopamas 2 vanagu ģints sugas: [[vistu vanags]] (''Accipiter gentilis'') un [[zvirbuļu vanags]] (''Accipiter nisus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/accipitridae/ |title=Vanagu dzimta |access-date={{dat|2012|02|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110901050701/http://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/accipitridae/ |archivedate={{dat|2011|09|01||bez}} }}</ref>

sentences: {{Commonscat|Female musicians from Azerbaijan|Azerbaidžānas mūziķes}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ģertrūde Gavrilova
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Drava
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Drau_bei_Ruden_in_Kärnten_(Österreich).jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Drava Austrijā
  | karte             = Drau river.PNG
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Bolcāno province]], [[Itālija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Donava]] (netālu no [[Osijeka]]s)
  | baseina_valstis   = {{ITA}}, {{AUT}}, {{SLO}}, {{CRO}}, {{HUN}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 720
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 620
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 40 400
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 46 | sāk_plat_m= 43 | sāk_plat_s= 09 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12 | sāk_gar_m= 15 | sāk_gar_s= 16 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45 | iet_plat_m= 32 | iet_plat_s= 38 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 18 | iet_gar_m= 55 | iet_gar_s= 36 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Vulpes_vulpes_sitting.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =V. vulpes
| suga_lv =Rudā lapsa
| binomial =Vulpes vulpes ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
| izplatība =

{{legend|#006600|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|#512888|Introdukcijas areāls}}
{{legend|#FF7538|Iespējamais izplatības areāls}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kostelić''''' var būt:
* [[Ivica Kosteličs]];
* [[Janica Kosteliča]].

sentences: [[File:Laser Interference.JPG|thumb|200px|Viļņu optika izskaidro tādas parādības kā [[Difrakcija|difrakciju]]]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nomvina
|attēls              = Nomwin Landsat.jpg
|attēla paraksts     = Nomvinas atola spektrālais satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Nomwin''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Hola salas]]
|latd= 8 |latm= 32 |lats=  |latNS= N
|longd=151 |longm= 46 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,854
|garums              = 30
|platums             = 18
|lagūna              = 292
|atols               = 318
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 16
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 1343 (2010)
|blīvums             = 724
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Nomvina
|piezīme =
}}
'''Nomvina''' (''Nomwin'') ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Veido divas municipalitātes — Nomvina (763 iedzīvotāji, tai pakļauta arī neapdzīvotā [[Faju]] sala {{nobr|30 km}} tālāk rietumos) dienvidrietumos un Fananu (580 iedzīvotāji) austrumos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[pāfanu valoda|pāfanu valodā]], kas tuva [[čūkiešu valoda]]i.

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas sanākšana
| datums     = {{dat|2016|5|2}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = Krodziņš "Sveiks, Šveik!", pagrabs
| apraksts   =
| virtuve    = čehu virtuve un alus
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 23, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgR3jz?m=&node=1703777971 (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Voll}}
# anonīma persona #1
# anonīma persona #2
}}

sentences:
{{Vikisaites+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Bezapziņa''' ir psihes līmenis, kas satur informāciju, kas regulāri nokļūst [[Apziņa|apziņā]], bet [[cilvēks]] nezina konkrētās domas vai rīcības patieso cēloni. Bezapziņu var nosacīti sadalīt līmeņos - tuvākais ir individuālā bezapziņa, kas satur [[Informācija|informāciju]] par emocionāli nozīmīgiem notikumiem dzīves laikā. Pēc neirofiziologu domām, [[Atmiņa|atmiņā]] dziļāk iespiesties mēdz galvenokārt negatīvi pārdzīvojumi, jo pie apdraudējuma emocionālā reakcija ir spēcīgāka, un tas ir saistīts ar izdzīvošanas [[Instinkts|instinktu]]. Nākamais līmenis ir kolektīvā bezapziņa, kas satur informāciju par senākām iedzimtām struktūrām un pēc [[Karls Gustavs Jungs|K. G. Junga]] uzskatiem izpaužas pasaku tēliem līdzīgā veidā, ko Jungs dēvē par arhetipiskām struktūrām. Uzskata, ka ir vēl citi līmeņi, kuri pašlaik ir diskutabli, bet daudzi ir guvuši pierādījumus par to eksistenci, [[Hinduisms|hindusti]] uzskata, ka citi līmeņi varētu būt iepriekšējās dzīves atmiņas. Daudzi [[Indija|indieši]] uzskata, ka zina un māk pastāstīt par vairākām iepriekšējām dzīvēm. Varbūt šiet varētu būt meklējami cēloņi identitātes krīzei kādā no cilvēka attīstības periodiem. Jau ir gūti pirmie pierādījumi par šādām parādībām, kas skar dažādas uzvedības īpatnības bērniem, kas grūti izskaidrojamas. Piemēram, dažādu senlaicīgu tērpu zīmējumi, ko radījuši bērni, kas neko tādu iepriekš nav redzējuši,  dažādu īpatnēju stāstu sacerēšana. Tas gan notiek pamatā tikai ar bērniem tāpēc, ka bērnus nav skārušas šīs sabiedrības materiālisma dogmas.

sentences: '''Ciparsignālu procesors''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''digital signal processor'') ir [[specializācija|specializēts]] [[mikroprocesors]], kas izstrādāts ciparsignālu apstrādei reālā laikā. Šos plaši lieto arī analogo (digitalizētu) signālu apstrādei datu pārraides sistēmās. Ciparsignālu procesoriem parasti lieto vienkāršākas un īsākas programmas nekā vispārējas nozīmes procesoriem. Šiem procesoriem bieži vien lieto ļoti ātru atmiņu (kas šī iemesla dēļ ir dārga (un tāpēc mazietilpīga)).

sentences: '''Holotips''' ir atsevišķs [[Organisms|organisma]] fizisks (vai ilustratīvs) paraugs, kurš, cik zināms, ir ticis izmantots formālam [[suga]]s (vai arī zemāka ranga [[Taksons|taksona]]) aprakstam. Tas ir vai nu vienīgais šāds paraugs (vai ilustrācija), vai arī viens no dažiem paraugiem, taču atzīmēts kā holotips. Saskaņā ar [[Starptautiskais zooloģiskās nomenklatūras kodekss|Starptautisko zooloģiskās nomenklatūras kodeksu]] (''ICZN'') holotips ir viens no nomenklatūras tipu veidiem. [[Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss|Starptautiskajā aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodeksā]] (''ICN'') un (''ICZN'') tipu formulējumi ir līdzīgi pēc pielietojuma, taču nav identiski [[Terminoloģija|terminoloģijā]] vai pamatkoncepcijās.

sentences: {{Commonscat|Books by year|Grāmatas pēc izdošanas gada}}

sentences: '''Audits''' (no {{val|la|auditos}} — ‘klausīšanās’, ‘dzirdēšana’) ir kādas iestādes, [[uzņēmums|uzņēmuma]] vai amatpersonas likumīga pārbaude, ko veic īpaša lietpratīga persona (revidents) un kas ietver [[informācija]]s apkopošanu par kādu [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbību]] un iegūtas informācijas novērtēšanu, pārbaudot aprēķinu precizitāti un pēc noteiktiem kritērijiem dodot savu revīzijas atzinumu.<ref>Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca. – Rīga: Zinātne, 2000. – 436.lpp.</ref>

sentences: '''Polihidroksibutirāts''' ('''PHB''') ir [[polihidroksialkanoāts]] (PHA), [[polimērs]], kas pieder pie [[poliesters|poliesteru]] klases, ko pirmoreiz 1925. gadā aprakstīja [[Francija]]s [[mikrobioloģija|mikrobiologs]] [[Moriss Lemonjē]]. PHB iegūst no laboratorijā audzētām šūnām, kas to sintezē un izmanto kā uzturu. No PHB izgatavoti izstrādājumi vidē spēj [[asimilācija|asimilēties]] īsā laikā, jo tos iznīcina augsnes baktērijas. PHB tiek uzskatīts par vienu no polimēriem, kuru varētu izmantot nākotnes iepakojumu materiālu izgatavošanai, jo tas ir dabai draudzīgs materiāls, kas nepiesārņo vidi, jo salīdzinoši īsā laika sprīdī spēj bioloģiski noārdīties. Tāpat šo polimēru izmanto medicīniskiem mērķiem, piemēram, tādu ķirurģisko diegu izveidošanā, kas nav jāizņem, jo paši pēc noteikta laika perioda noārdās.

sentences:
'''Kristus Pestītājs''' ({{val-pt|O Cristo Redentor}}) ir [[Jēzus Kristus]] statuja, kas atrodas [[Riodežaneiro (pilsēta)|Riodežaneiro]], [[Brazīlija|Brazīlijā]].<ref>[http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,742502,00.html Reliģija: Lielākais Kristus] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130812022608/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,742502,00.html |date={{dat|2013|08|12||bez}} }}
 {{en ikona}}</ref> Statuja ir 39,6 [[metrs|metrus]] augsta, sver 700 [[tonna]]s un atrodas [[Korkovadu]] 700 metrus augstajā virsotnē, kas atrodas [[Tižukas mežs|Tižukas meža]] Nacionālajā parkā. Tā ir viena no pasaulē augstākajām Kristus statujām.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/arvalstis/353064-polija_pabeigta_pasaule_lielaka_jezus_statuja Polijā pabeigta pasaulē lielākā Jēzus statuja] {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Arlabunakti un visu labu
| operators =
| attēls = Goodnight poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents = Džordžs Klūnijs
| scenārijs = * Džordžs Klūnijs
* [[Grānts Heslovs]]
| aktieri = * [[Deivids Stratērns]]
* [[Patriša Klārksone]]
* Džordžs Klūnijs
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Teits Donovans]]
* [[Rejs Vaizs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Good Night, and Good Luck''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2005|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Good-Night-and-Good-Luck|title=Good Night, and Good Luck (2005) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Arlabunakti un visu labu"''' ({{Val|en|Good Night, and Good Luck}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Japāna]]s kopražojuma vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Deivids Stratērns]], [[Patriša Klārksone]], Džordžs Klūnijs, [[Džefs Denjelss]], [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Frenks Landžella]], [[Teits Donovans]] un [[Rejs Vaizs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences:
'''Silverstone''' var būt:
* [[Ališija Silverstone]] — amerikāņu aktrise un bijusī modele;
* [[SilverStone Technology]] — uzņēmums, kas ražo datoru korpusus un barošanas blokus;
* [[Silverstonas trase]] — ''Formula 1'' sacīkšu trase.
* [[Silverstona]] — ciemats Anglijas vidusdaļā.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Vltava
  | attēls            = PragueCityscape.JPG
  | attēla_izmērs     = 275px
  | paraksts          = Skats uz Vltavu Prāgā
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Šumava]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Elba]]
  | sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=51 | sāk_plat_s=31 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=53 | sāk_gar_s=36 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=50 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=49 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=14 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Čehija]]
  | garums            = 430
  | iztekas_augstums  = 715
  | ietekas_augstums  = 158
  | kritums           =
  | kritums_km        =
  | caurtece          = 151
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 28 090
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Čehija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{iw+}}
'''Augu augšanas un attīstības regulācija''' kā [[augu fizioloģija]]s virziens pēta morfoloģiskās un fizioloģiskās izmaiņas augos to augšanas un attīstības laikā, pievēršot uzmanību vides apstākļu ietekmei, vides signālu uztveršanai, atbildes reakcijām un [[augu hormoni]]em kā augšanas procesu regulatoriem.

sentences:
{{Apšaubīts}}
).]]
[[File:Jersikas evaņģēlijs 750 pastmarka.jpg|thumb|[[Latvijas Pasts|Latvijas Pasta]] izdotā pastmarka Jersikas Evaņģēlija 750 gadu atzīmēšanai]]
'''Jersikas evaņģēlijs''' ({{val-ru|Ерсикское Евангелие}}) jeb '''Latvieša evaņģēlijs''' (''Евангелие Лотыша''<ref>[http://old.nasha.lv/rus/blog/blog-sections/latvia/118831.html «Евангелие Лотыша» - переписано в 1270 году]{{Novecojusi saite}}</ref>), dēvēts arī par  '''Sīmaņa evaņģēliju''' ({{val-ru|Симоновское Евангелие}}<ref>[http://www.icon-art.info/manuscript.php?lng=ru&folio_id=210 Симоновское Евангелие (Евангелие Георгия Лотыша) (1270 г.)]  Российская государственная библиотека, ф. 256, Рум. № 105</ref>), ir [[Latviešu Jurģis|Latviešu Jurģa]] 1270. gadā pabeigts [[evaņģēlijs|evaņģēlija]] tulkojums [[senkrievu valoda|senkrievu valodā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Humorists
| oriģinālnos = ''Юморист''
| attēls = Humorists.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Mihails Idovs]]
| producents =
* [[Aija Bērziņa]]
* [[Alise Ģelze]]
| scenārijs =
| aktieri =
* [[Aleksejs Agranovičs]]
* [[Juris Kolokovnikovs]]
* [[Alisa Hazanova]]
* [[Pāvels Iļjins]]
* [[Arems Volobuevs]]
| mūzika =
| operators =
| mākslinieks = [[Aivars Žukovskis]]
| montāža =
| studija =
* ''[[Metrafilms]]''
* ''[[Sirena Film]]''
* ''[[Tasse Film]]''
| izplatītājs =
| izdošana = {{dat|2019|4|22||bez}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts =
* {{CZE}}
* {{LAT}}
* {{RUS}}
| valoda = [[Krievu valoda|Krievu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Humorists"''' ({{val|ru|Юморист}}) ir [[Latvija|Latvijas]], [[Krievija|Krievijas]] un [[Čehija|Čehijas]] kopražota biogrāfiska drāma, kas iznāca {{dat|2019|4|22||bez}}. Filmas režisors ir [[Mihails Idovs]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Uģis Brūvelis
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1971|6|28}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Talsu rajons}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Soļošana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Uģis Brūvelis''' (dzimis {{Dat|1971|6|28}} [[Talsu rajons|Talsu rajonā]], [[Latvija|Latvijā]]) ir latviešu soļotājs. Viņa personīgais rekords 50 kilometru soļojumā ir 3:58,50. [[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006. gada Eiropas čempionātā]] — 50 kilometru soļojumā viņš izcīnīja 18. vietu.

sentences:
'''Ureāze''' funkcionāli pieder pie [[Amilohidrolāzes|amilohidrolāzu]] un [[Fosfotriesterāzes|fosfotriesterāzu]] virsdzimtas.<ref name="HolmSander1997"/> Ureāze ir [[ferments]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Karbamīds|urīnvielas]] [[Hidrolīze|hidrolīzi]] līdz [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] un [[Amonjaks|amonjakam]] saskaņā ar reakciju:
: (NH2)2CO + H2O → CO2 + 2NH3

sentences:
[[Kategorija:Būves pēc tipa]]
[[Kategorija:Monumenti]]

sentences:
autobiogrāfijas oriģināla vāks]]
'''Autobiogrāfija''' ({{val-el|αὐτός}}, ''aútós'' — ‘pats’, {{gree|βίος}}, ''bíos'' — ‘dzīve’, {{gree|γράφειν}}, ''gráphein'' — ‘rakstīšana’) ir [[literārs darbs]], kurā autors vai rakstītājs sistemātiski ir aprakstījis savu [[dzīve|dzīvi]].<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 111. lpp.</ref> Atšķirībā no [[dienasgrāmata|dienasgrāmatām]], kur pārsvarā raksta jaunākos notikumus, autobiogrāfijā apraksta jau sen notikušus notikumus no tagadējā skatu punkta, kad ir iegūta dzīves [[pieredze]], labāk izprot notikumu likumsakarības un ir mainījusies [[attieksme]] pret dažādām lietām. Neskatoties uz to, autobiogrāfijas ir [[subjektivitāte|subjektīvas]]. Vēl viens līdzīgs žanrs ir [[memuāri]], kas vairāk izpaužas kā [[atmiņa|atmiņu]] stāstījumi.

sentences:
pieejamais [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] RT-PĶR laboratoriskais tests.]]
'''COVID-19 (2019. gada koronavīrusa slimības) diagnosticēšana''' balstās uz šīs slimības klīniskajām pazīmēm ([[klepus]], [[drudzis]] un [[aizdusa]]) un pozitīviem [[SARS-CoV-2 vīruss|SARS-CoV-2 vīrusa]] [[laboratorija|laboratoriskajiem]] testiem.
Krūšukurvja [[datortomogrāfija]] (CT) palīdz diagnosticēt COVID-19 pacientiem ar [[pneimonija|plaušu karsoni]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mačatškijīts
|attēls=
|klase=Fosfāti, arsenāti un vanadāti
|ŠtruncaID=7/C.27-10
|ķīm_formula=Ca6(AsO4)(AsO3OH)3(PO4,SO4)·15(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=pseidoromboedriski kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.593 nε = 1.585
|pleohroisms=
|blīvums=2,5
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Infobox monarch
| name            = Alarihs I
| title           = [[Vestgoti|Vestgotu]] karalis
| image= Alarich steel engraving.jpg
| caption         =
| reign           = 395–410
| coronation      = 395
| predecessor     = [[Athanarihs]]
| successor       = [[Ataulfs]]
| issue           =
| royal house     =
| father          = Nav zināms<ref>Herwig Wolfram, "The Roman Empire and Its Germanic Peoples" (University of California Press, 1997), p. 90</ref>
| mother          =
| birth_date      = apmēram {{dat|370}}
| birth_place     = Pevsa, [[Dobrudža]]
| death_date      = {{dat|410}}
| death_place     = [[Kozenca]]
| place of burial =
| religion        =
}}
'''Alarihs I''' ({{val-got|Alareiks}}; dzimis apmēram {{dat|370}},<ref name="lpe">{{LPE|1|137}}</ref><ref name="britannica">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/12218/Alaric|title=Alarihs I|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2014|11|9||bez}}}}</ref> miris {{dat|410}}) bija [[vestgoti|vestgotu]] [[vestgotu karaļu uzskaitījums|karalis]] no 395. gada līdz savai nāvei 410. gadā. Pazīstams ar 410. gadā notikušo [[Romas izlaupīšana|Romas izlaupīšanu]], kas sekmēja [[Rietumromas impērija]]s bojāeju.

sentences:
. gada laureāters [[Auna Sana Su Či|Aunas Sana Su Či]] apbalvošana Eiropas Parlamenta plenārsēžu zālē [[Strasbūra|Strasbūrā]] [[2013]]. gadā. ]]
'''Saharova balva par domas brīvību''' ({{val|en|The Sakharov Prize for Freedom of Thought}}), ko parasti dēvē arī par '''Saharova balvu''', godina personas un personu grupas, kas veltījušas savu dzīvi [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aizstāvībai un [[domas brīvība]]i.<ref name= cold>{{ziņu atsauce | url = http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/december/23/newsid_2540000/2540121.stm | title = 1986: Sakharov comes in from the cold | publisher = [[BBC News]]| accessdate= 21 October 2010 | date=23 December 1986}}</ref> Tā tiek piešķirta par izcilu ieguldījumu cīņā par cilvēktiesību ievērošanu visā pasaulē, pievēršot uzmanību cilvēktiesību pārkāpumiem un sniedzot atbalstu balvas saņēmējiem un viņu darbībai.<ref>{{ziņu atsauce | url = http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html | title = Eiropas Parlaments atbalsta cilvēktiesības | publisher =  | accessdate =  | date =  | archive-date = {{dat|2016|10|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20161009113859/http://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/lv/home/the-prize.html }}</ref> Balva nosaukta par godu krievu zinātniekam un disidentam [[Andrejs Saharovs|Andrejam Saharovam]]. Pirmo reizi balva tika pasniegta [[1988]]. gada [[decembris|decembrī]] un to pasniedz [[Eiropas Parlaments]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Senā Lielā Bulgārija
|nosaukums_latv_val  =
|sugasvārds          =
|
|kontinents          =
|reģions             =
|valsts              =
|laikmets            = [[viduslaiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = [[absolūtā monarhija]]
|
|
|gads_sākums         = 632. gads
|gads_beigas         = 668. gads
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = onoguri
|flag_p1             =
|p2                  = kazarigi
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = hazāri
|flag_s1             =
|s2                  = Volgas Bulgārija
|flag_s2             =
|s3                  = Pirmā Bulgārijas cariste
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Pontic steppe region around 650 AD.png
|image_map_caption   =
|
|galvaspilsēta       = [[Fanagorija]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[protobulgāru valoda]]
|reliģija            =
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     =
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
[[File:Edmund Husserl 1900.jpg|thumb|Iedibinātājs [[Edmunds Huserls]]]]
'''Fenomenoloģija''' ({{val|el|φαινόμενον}}, ''phainómenon'' — "tas, kas parādās" un ''lógos'' — "teorija") ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[apziņa|apziņu]], iekšējo laiciskumu, jēgu konstituēšanos, intencionalitāti, intersubjektivitāti un dzīvespasauli.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Ponpejiešu valoda
|nativename=''Pohnpei''
|familycolor=Austronēziešu
|region=[[Ponpeja]]
|speakers=29 000
|fam1=[[Austronēziešu valodas|Austronēziešu]]
|fam2=[[Malajiešu-polinēziešu valodas|Malajiešu-polinēziešu]]
|fam3=[[Okeānijas valodas|Okeānijas]]
|fam4=[[Mikronēziešu valodas|Mikronēziešu]]
|fam5=Kodola mikronēziešu
|fam6=[[Čūkiešu-ponpejiešu valodas|Čūkiešu-ponpejiešu]]
|fam7=[[Ponpejiešu valodas|Ponpejiešu]]
 |nation        = {{FSM}}<br/>{{FM-PNI}}
|script=[[Latīņu alfabēts]] (ponpejiešu ortogrāfija)
 |iso1          = —
 |iso2          = pon
 |iso3          = pon
|image=}}

sentences: '''4. janvāris''' ir gada 4. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 361 (362 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dario Fo
|         vārds_orig = ''Dario Fo''
|             attēls = Dario Fo portrait.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1926
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Itālija|Sandžāno}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 13
|            m_vieta = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = itālis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Franka Rami]] (1954—2013, mirusi)
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = [[Itāļu valoda|Itāļu]]
|            periods =
|              žanri = Drāma
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies = [[Bertolts Brehts]], [[Antonio Gramši]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1997)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dario Fo''' ({{val|it|Dario Fo}}; dzimis {{dat|1926|3|24}}, miris {{dat|2016|10|13}}) bija [[itāļi|itāļu]] satīriķis, dramaturgs, teātra direktors, aktieris un komponists. 1997. gadā Fo saņēma [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1997/index.html#|title=The Nobel Prize in Literature 1997|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|1|30||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Karstgalvji
| operators =
| attēls = Hot Shots 2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džims Eibrahams]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārlijs Šīns]]
* [[Kerijs Elviss]]
* [[Valērija Golino]]
* [[Džons Kraiers]]
* [[Kevins Danns]]
* [[Bills Ērvins]]
* [[Loids Bridžess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hot Shots!''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1991|7|31}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|181,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2019067393/weekend/|title=
Hot Shots! |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Karstgalvji 2]]"
| imdb =
}}'''Karstgalvji''' ({{Val|en|Hot Shots!}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džims Eibrahams]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārlijs Šīns]], [[Kerijs Elviss]], [[Valērija Golino]], [[Džons Kraiers]], [[Kevins Danns]], [[Bills Ērvins]] un [[Loids Bridžess]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Georgs Hodakovskis
|     vārds_orig = ''Georg Hodakowsky''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1917
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Voroņeža|td=Krievija}}
|      m_dat_alt = pēc 1986. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}} <br />{{GER}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ingus Janevics
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|4|29}}
 |         dz_viet = {{Vieta|PSRS|Latvijas PSR|Ventspils}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 191 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 70 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība = [[LSPA]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Soļošana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ingus Janevics''' (dzimis {{dat|1986|4|29}} [[Ventspils|Ventspilī]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[soļošana]]s sacensībās.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
 |name            =
 |synonym         = Arteriālā hipertensija, augsts asinsspiediens
 |image           = Grade 1 hypertension.jpg
 |image_size      =
 |image_thumbtime =
 |alt             =
 |caption         = Automātiskais augšdelma [[asinsspiediena mērītājs]], rāda [[sistoliskais spiediens|sistolisko spiedienu]] 158 mm Hg, [[diastoliskais spiediens|diastolisko spiedienu]] 99 mm Hg un pulsu — 80 sitienus minūtē.
 |pronounce       =
 |specialty       = Kardioloģija
 |symptoms        =
 |complications   = [[Koronāro artēriju slimība]], [[insults]], [[sirds mazspēja]], [[perifēro artēriju slimība]], [[redzes zudums]], [[hroniska nieru slimība]], [[demence]]
 |onset           =
 |duration        =
 |types           =
 |causes          = Parasti dzīvesveids un ģenētiskie faktori
 |risks           =
 |diagnosis       = Asinsspiediens miera stāvoklī<br /> 130/80 vai 140/90 mmHg
 |differential    =
 |prevention      =
 |treatment       = Dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
 |medication      =
 |prognosis       =
 |frequency       =
 |deaths          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Grieķijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Grieķijas sportisti| Sportistes]]

sentences: '''D vitamīns''' jeb '''kalciferols''' ir taukos šķīstošu sekosteroīdu grupa, kas regulē [[kalcijs|kalcija]] jonu un [[fosfors|fosfātu]] daudzumu un uzsūkšanos [[tievā zarna|tievajā zarnā]] un nodrošina [[kauli|kaulu]] un [[zobi|zobu]] veidošanos, kā arī palīdz nostiprināt [[imūnsistēma|imūnsistēmu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lpi.oregonstate.edu/mic/vitamins/vitamin-D|title=Vitamin D|website=Linus Pauling Institute|access-date=2023-02-15|date=2014-04-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ods.od.nih.gov/factsheets/VitaminD-HealthProfessional/|title=Office of Dietary Supplements - Vitamin D|website=ods.od.nih.gov|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> Cilvēkiem šīs grupas svarīgākie savienojumi ir D3 vitamīns (holekalciferols) un D2 vitamīns (ergokalciferols).

sentences: {{Citas nozīmes|instrumentu|Sekstants (nozīmju atdalīšana)|Sekstants}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts Skadiņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Augusts Skadiņš.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Košrags]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Talsu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Latvijas PSR]], [[PSRS]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Šons Makdermots''' ({{val|ga|Seán Mac Diarmada}}; 1883—1916) bija [[Īri|īru]] politiķis un revolucionārs. Viens no septiņiem 1916. gada [[Lieldienu sacelšanās]] līderiem.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2014 Vasiļevskis
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Arnolds Klemola
| discovered ={{Dat|1973|5|2}}
| alt_names = 1973 JA
| mp_name = 2014
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=vasilevskis (2014) Vasilevskis = 1973 JA]</ref>
| aphelion =3.091 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 1.7125689 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 2.4017079 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.2869371
| period =3.72 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 21.37272°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 14  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.occultations.org.nz/planet/2007/updates/070927_2014_10481_u.htm ASTROMETRIC UPDATE:OCCULTATION BY (2014) VASILEVSKIS - 2007 Sep 27]</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =12.2 H
| single_temperature=
}}
'''Vasiļevskis''', arī '''2014 Vasiļevskis''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1973]]. gadā atklāja [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[astronoms]] Arnolds Klemola Lika observatorijā Kalifornijā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Cērpe''' (vecajā ortogrāfijā ''Zehrpe'', 1875-1931) bija latviešu tālbraucējkapteinis, [[Krievijas Impērijas flote|Krievijas Impērijas kara flotes]] virsnieks (1914-1920), [[Ledlauzis "Krišjānis Valdemārs"|ledlauža „Krišjānis Valdemārs”]] kapteinis.

sentences: '''Pozitīvā psiholoģija''' pēta apstākļus, kas veicina cilvēku, grupu un iestāžu optimālu darbību.<ref name="GableHaidt2005">{{Publikācijas atsauce|last=Gable|first=S. L.|last2=Haidt|first2=J.|year=2005|title=What (and why) is positive psychology?|journal=Review of General Psychology|volume=9|issue=2|pages=103–110|doi=10.1037/1089-2680.9.2.103}}</ref> Tā pēta "pozitīvu subjektīvu pieredzi, pozitīvas individuālās iezīmes un pozitīvas institūcijas... tās mērķis ir uzlabot [[dzīves kvalitāte|dzīves kvalitāti]]."<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/quality-of-life|title=Quality of Life|last=Jenkinson|first=Crispin|website=[[Encyclopedia Britannica]]|access-date=2021-03-06|date=2020-05-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto V
|bilde            = Grand Theft Auto V.png
| developer       = [[Rockstar North]]{{collapsible list|title=Papildu izstrādāja:|[[Rockstar Games|Rockstar NYC]]|[[Rockstar San Diego]]|[[Rockstar Leeds]]|[[Rockstar Toronto]]|[[Rockstar New England]]|[[Rockstar London]]|[[Rockstar Lincoln]]}}
| publisher       = [[Rockstar Games]]
| distributor     = [[Take-Two Interactive]]
| director        = [[Dens Hauzers]]
| producer        = [[Leslijs Benzīss]]
Imrans Sarvars
| designer        = [[Leslijs Benzīss]]
Imrans Sarvars
| artist          = Ārons Garbuts
| writer          = [[Dens Hauzers]]
Ruperts Hamfrīss
Maikls Ansvorts
| composer        =
| series          = ''[[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]''
| engine          = [[Rockstar Advanced Game Engine|RAGE]], ar [[Euphoria]] un [[Bullet Physics]]
| platforms       = [[PlayStation 3]]
[[Xbox 360]]
[[PlayStation 4]]
[[Xbox One]]
[[PC]]
| released        = {{dat|2013|9|17|N|bez}}
| genre           = Darbības-piedzīvojumu
| modes           = Viena spēlētāja, Vairāku spēlētāju
| media           = [[Blu-ray Disc]] (PlayStation 3)
2× [[DVD-DL]] (Xbox 360)
Ciparu lejupielāde
}}
'''''Grand Theft Auto V''''' ('''GTA V''') ir [[videospēle]], kas tika izdota {{dat|2013|9|17||bez}}. To izstrādāja ''[[Rockstar North]]'' un izdeva ''[[Rockstar Games]], [[Take-Two Interactive]]''. Spēle tika veidota ''[[PlayStation 3]]'' un ''[[Xbox 360]]'' konsolēm. Šī ir 15. spēle ''[[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]'' sērijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(III) hlorīda kristālrežģis
__ Fe3+     __ Cl−

Dzelzs trihlorīda paraugs, nedaudz uzsūcis ūdeni
|       citi nosaukumi = dzelzs trihlorīds, hlordzelzs,
ferrihlorīds
|           CAS numurs = 7705-08-0
|      ķīmiskā formula = FeCl3
|              molmasa = 162,2
|              blīvums = 2898
|  kušanas temperatūra = 306 °C
| viršanas temperatūra = 315 °C, sadalās
| šķīdība ūdenī        = 74,4 g/100 mL (0 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(III) hlorīds''' jeb '''dzelzs trihlorīds''' (FeCl3) ir trīsvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un veido vispirms [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (''Oleum martis'').<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, lpp. 303. {{krieviski}}</ref>

sentences:
[[Prāga|Prāgā]]]]
'''Sinagoga''' (no {{val|grc|συναγω}} (''synago'') — 'sapulcēties') ir [[ebreji|ebreju]] sapulcēšanās vieta un dievnams lūgšanām, [[Tora]]s un svēto rakstu studijām un mācīšanai. Lai sinagogā varētu noturēt lūgšanas, ir nepieciešami minimums desmit vīriešu dzimuma dievlūdzēji (מניין \ מִנְיָ''ן'' (''minyán'')).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Melatonīna struktūrformula

Melatonīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[2-(5-metoksi-1H-indol-3-il)etil]acetamīds
|           CAS numurs = 73-31-4
|      ķīmiskā formula = C13H16N2O2
|              molmasa = 232,278
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 117 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 2 g/l
|                 citi =
}}
'''Melatonīns''' ir [[hormons]], kas pieder pie [[indols|indola]] aminoatvasinājumiem — [[triptamīni]]em. To mēdz dēvēt arī par "miega hormonu".<ref>[http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules/news_result?next=277 Bezmiegs – kādēļ tas mūs piemeklē un kā ar to cīnīties]</ref> Cilvēka organismā melatonīnu izstrādā [[epifīze]].<ref>Pēteris Apinis. Cilvēks. Anatomija, fizioloģija, patoloģijas pamati. Nacionālais medicīnas apgāds. 392. lpp. {{ISBN|9984-9279-0-3}}</ref> Saskaņā ar "melatonīna teoriju", [[ziema]]s periodā, kad trūkst gaismas, melatonīns izstrādājas lielākā apjomā un izraisa [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |title=Depresija.lv: „Ziemas depresija” – Sezonālie garastāvokļa traucējumi |access-date={{dat|2020|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200329232749/http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |archivedate={{dat|2020|03|29||bez}} }}</ref><ref>[https://veselam.la.lv/ziemas-tumsa-puse-sezonala-depresija Veselam.LA.lv.: Ziemas tumšā puse: sezonālā depresija]{{Novecojusi saite}}</ref> Citi avoti savukārt apgalvo, ka melatonīns pret depresiju palīdz.<ref>[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6057892/ NCBI: Circadian modulation of neuroplasticity by melatonin: a target in the treatment of depression]</ref> Latvijā melatonīnu var iegādāties aptiekās kā recepšu medikamentu ar nosaukumu "cirkadīns".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on |title=Melatonīns Latvijas Zāļu reģistrā |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304221425/http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on }}</ref> To lieto primāra [[bezmiegs|bezmiega]] ārstēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf |title=Cirkadīna zāļu apraksts |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131022022251/http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Aizputes dižskābardis
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Largest beech in Latvia, Aizpute.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 56 | plat_m  = 43 | plat_s =  12.5 | plat_NS = N
| gar_d  = 21 | gar_m   = 36 | gar_s  = 15,7 | gar_EW  = E
|        atrašanās =
* {{LVA}}
* [[Dienvidkurzemes novads]]
* [[Aizpute]]
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = ''[[Fagus sylvatica]]''
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 16 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs = 4,72 m
|          vainags = 380 m²
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Aizputes dižskābardis''' ir [[dižkoks]] [[Aizpute|Aizputē]], [[Latvija]]s dižākais [[Parastais dižskābardis|purpurlapu dižskābardis]] (''Fagus sylvatica ‘Purpurea Latifolia’'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Aizputes.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Aizputes dižskābardis |access-date={{dat|2015|11|08||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304140046/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/Koki/Aizputes.htm }}</ref> Aug Jāņa ielā 4, mājas pagalmā pie bērnu rotaļlaukuma.

sentences:
[[Kategorija:Āgenskalns]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Āgenskalns]]

sentences: '''Sals''' ir atmosfēras stāvoklis, kad [[gaisa temperatūra]] pazeminās zem [[ūdens]] sasalšanas atzīmes (0 °C, 32 °F, 273,15K). Parasti šo [[temperatūru]] mēra 1,2 līdz 2 metru augstumā no zemes virsas. Attiecībā uz cilvēka organismu ir konstatēts, ka sala iedarbība ir spēcīgāk jūtama stiprā vējā un augstākā relatīvajā gaisa mitrumā nekā bezvējā un sausā gaisā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = HottoniaPalustris.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Purva sermulīte]]s lapas
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ericales
| rinda_lv = Viršu rinda
| kategorijas = jā
| binomial = Hottonia
| autors = [[Linnaeus]]
| klada =
| klada_lv =
| apakšklase = Asteridae
| apakšklase_lv = Asterveidīgie
| dzimta = Primulaceae
| dzimta_lv = Prīmulu dzimta
| ģints = Hottonia
| ģints_lv = Sermulītes
}}'''Sermulītes''' (''Hottonia'') ir [[prīmulu dzimta]]s ģints. Tajā ir atzītas divas sugas:<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=115802|title=Hottonia in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2024-03-10}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Saimons Sebags Montefjore
|         vārds_orig = ''Simon Sebag Montefiore''
|             attēls = Sebag-Montefiore.IMG 3635.JPG
|         att_izmērs = 180px
|      att_nosaukums = Saimons Sebags Montefjore 2010. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1965
|         dz_mēnesis = 06
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki = Stīvens Ēriks Sebags Montefjore
Filisa Eiprila (dzim. Džaffe)
|              brāļi = Hjū Sebags Montefjore
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Santa Montefjore
|              bērni = 2
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = vēsturnieks, žurnālists, rakstnieks
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Kņazs Potjomkins, Ķeizarienes Katrīnas Otrās mīla]]"
"[[Staļins: sarkanā cara galms]]"
''[[Young Stalin]]''
"[[Jeruzaleme: biogrāfija]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = Gonvela un Kīja koledža ([[Kembridžas Universitāte]])
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Ksilola izomēru struktūrformulas

 Ksilola izomēru molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C6H4(CH3)2
|molmasa=106,16
|blīvums=880 (860 ''m''- un ''p''-ksilolam)
|kušanas temperatūra=''o''-ksilolam -25 °C
''m''-ksilolam -48 °C
''p''-ksilolam 13 °C
|viršanas temperatūra=''o''-ksilolam 144 °C
''m''-ksilolam 139 °C
''p''-ksilolam 138 °C
}}
'''Ksilols''' (dimetilbenzols, C6H4(CH3)2) ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums. Tam ir 3 [[izomēri]]: o-ksilols, jeb 1,2-dimetilbenzols, m-ksilols, jeb 1,3-dimetilbenzols un p-ksilols, jeb 1,4-dimetilbenzols.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Malahīts
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]]
|ŠtruncaID=05.BA.10
|ķīm_formula=Cu2CO3(OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Spilgta smaragdzaļa krāsa ar savdabīgām joslām
|svītra=Gaiši zaļa
|habituss=Blīvi sīkgraudaini sakopojumi, notecējumi vai stalaktīti, dažkārt kopā ar citiem minerāliem, piemēram, azurītu
|skaldnība=Lieliska
|lūzums=Nevienmērīgs
|cietība= 3,5-4
|spīdums=Stiklveidīgs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.655 nβ = 1.875 nγ = 1.909
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
'''Malahīts''' ir vara hidroksokarbonāts, kas ir īpatnējs, spilgti zaļš [[minerāls]], kurā ir dažādu nokrāsu joslas. Tas bieži sastopams kā amorfa izskata masa, dažkārt veido stalaktītus, garozas un notecējumus, kas līdzinās vīnogu ķekaram. Tas vienmēr atrodams vara rūdu iegulu tuvumā.

sentences: '''Atvērta ekonomika''' ir [[valsts ekonomika]], kura piedalās [[starptautiskās ekonomiskās attiecības|starptautiskās ekonomiskās attiecībās]]. Atvērta ekonomika ir [[ekonomika]], kas ļauj brīvi tirgoties ar citām valstīm no dažādām valstīm. Lielākā daļa valstu pasaulē ir atvērta tautsaimniecība, un daudzas tautas ļoti lielā mērā paļaujas uz starptautisko tirdzniecību, lai sasniegtu ekonomikas un sociālos mērķus. Valstis savā starpā tirgojas ar visdažādākajām precēm un pakalpojumiem. Atvērta ekonomika ir izdevīga, jo cilvēki var nodoties preču un pakalpojumu tirdzniecībai un darījumiem arī starptautiskajā arēnā kopumā. Tas palielina tirdzniecības un uzņēmējdarbības jomas, kas izraisa rentablos ienākumus.<ref>Stenleiks Dž.F. Ekonomikas pamati, 1997, 172. lpp</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''YIT Oyj''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Publiska kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      = ''Allmänna Ingeniörsbyrån''<br />''Perusyhtymä''
| successor        =
| foundation       = 1987. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Celtniecība]]
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 11 000
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.yitgroup.com/ yitgroup.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: {{Commonscat|World chess champions|Pasaules čempioni šahā}}

sentences: '''Sensors''' (no {{val|la|sensus}} — 'sajūta') jeb '''devējs''' ir mērpārveidotājs vai ierīce, kas tieši uztver mērījamo [[fizikāls lielums|lielumu]] (piemēram, [[spiediens|spiedienu]], [[temperatūra|temperatūru]], [[deformācija|deformāciju]], [[spriegums|spriegumu]], [[gaisma]]s daudzumu, vielas stāvokli) un veido tā vērtībām atbilstošu signālu virkni.

sentences:
'''Balstenis''' jeb '''kronšteins''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''Kragstein'' — 'izvirzīts akmens'), agrāk arī '''balsteklis''', ir detaļa vai konstrukcija, ar kuru pret vertikālu virsmu tiek atbalstīta horizontāla virsma. [[Arhitektūra|Arhitektūrā]] kronšteins tiek saukts arī [[Franču valoda|franču]] vārdā par [[Konsole (arhitektūra)|konsoli]], tam var būt visdažādākās formas un tas balsta ēku izvirzītās daļas: [[Dzega|karnīzes]], [[Sandriks|sandrikus]], [[Balkons|balkonus]], [[Erkers|erkerus]]. [[Celtniecība|Celtniecībā]] kronšteini tiek izmantoti ventilējamās fasādes mūrēšanā, kad kronšteins tiek piestiprināts monolītam pārsegumam un uz kronšteina tiek likti fasādes ķieģeļi. Balsteņi tiek izmantoti [[Elektrotehnika|elektrotehnikā]], piemēram, [[Kabeļkanāls|kabeļkanālu]] stiprināšanai, [[Mašīnbūve|mašīnbūvē]] un citur.
{{Gallery
|title=Dažāda veida balsteņi
|width=160
|lines=3
|align=left
|Attēls:Bracket2 (PSF).jpg|Vienkāršs balstenis
|Attēls:Ceiling bracket detail at chapel, Greenwich Hospital, London.jpg|Balstenis arhitektūrā
|Attēls:Пример использования кронштейнов Jordahl для крепления облицовки вентфасада.JPG|Kronšteina izmantošana celtniecībā
}}
{{clear}}
== Ārējās saites ==
{{sisterlinks-inline}}
{{enciklopēdiju ārējās saites}}

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Bulgaria|Bulgārijas biatlonisti}}

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Ķegums (nozīmju atdalīšana)|Ķegums}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ķegums
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Ķegums Power Station.jpg
| image_caption = [[Ķeguma HES]]
| image_shield = Kegums COA.svg
| shield_link = Ķeguma ģerbonis
| shield_size =
| pushpin_map = Latvija
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 17
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Ogres novads]]
| established_title = Pilsētciemats
| established_date = kopš 1949. gada 16. jūnija
| established_title2 = Pilsēta
| established_date2 = kopš 1993. gada 11. marta
| leader_title = Ķeguma pilsētas pārvaldes vadītājs
| leader_name = Juris Laizāns
| seat_type = Vēsturiskie<br>nosaukumi
| seat = {{val-de|Keggum}}
| area_total_km2 = 6.8
| elevation_m = 40
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ķegums}}
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5020 Ķegums
| website = [https://www.kegums.lv/ www.kegums.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Galictis.jpg
| att_nosaukums = [[Mazais grizons]] (''Galictis cuja'')
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Galictis
| ģints_lv = Grizoni
| binomial = Galictis <small>([[Thomas Bell|Bell]], 1826)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Grizoni''' jeb '''Dienvidamerikas tiņi''' (''Galictis'') ir viena no [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') ģintīm, kas apvieno divas [[suga]]s.

sentences:
{| class="wikitable" style="float: right; margin-left: 1em; text-align: center;"
|-
|{{math|...}} (Atkārtojas zilā krāsā
iekrāsotie rezultāti)
|-
|{{math|1=''i''−3 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''−2 = −1}}
|-
|{{math|1=''i''−1 = −''i''}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''0 = 1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''1 = i}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''2 = −1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''3 = −i}}
|-
|{{math|1=''i''4 = 1}}
|-
|{{math|1=''i''5 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''6 = −1}}
|}
'''Imaginārs skaitlis''' (no {{val|la|imāginārius}} — 'attēlu, iedomu') ir [[komplekss skaitlis]], kas sastāv no [[reāls skaitlis|reāla skaitļa]] un [[Imaginārā vienība|imaginārās vienības]] ''i'' reizinājuma. Imagināro skaitli apzīmē ar '''b''i'''''. Imaginārā skaitļa [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir [[negatīvs skaitlis]].

sentences: '''Tomātu mērce''' jeb '''kečups''' ({{val|zh|膎汁}}, ''kê-chiap'' — ‘zivju mērce’; {{val|id|kecap}} — ‘sojas mērce’) ir no [[tomāti]]em pagatavota [[mērce]], [[ēdienu piedeva]], kurai pievienotas dažādas [[garšviela]]s. Vēsturiski par kečupu dēvēja arī no citām izejvielām gatavotu mērci, piemēram, no [[sēnes|sēnēm]], no [[soja]]s, kā arī [[zivju pastēte|zivju pastēti]], bet mūsdienās to galvenokārt lieto tomātu mērces apzīmēšanai.{{fact}}

sentences:
[[Kategorija:Francijas autoražotāji]]
[[Kategorija:Groupe PSA]]
[[Kategorija:Stellantis]]

sentences: '''Preču zīme''',<ref name="VVC"/> arī '''firmas zīme''',<ref name="VVC">Valsts valodas centra izstrādātie grāmatvedības, vadībzinātnes, tirgvedības un tirdzniecības termini</ref> ir [[intelektuālais īpašums|intelektuālā īpašuma]] veids, kas saistīts ar zīmēm, dizainu, izteiksmēm, lai identificētu kā konkrētu [[produkts|produktu]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]], un atšķirtu to no citiem produktiem vai pakalpojumiem. Visas preču zīmes ir [[zīmols|zīmoli]], bet ne visi zīmoli ir preču zīmes. Galvenā atšķirība ir tā, ka preču zīmei ir jābūt reģistrētai [[Patentu un preču zīmju birojs|Patentu un preču zīmju birojā]]. Zīmols palīdz identificēt produktu un uzņēmumu, savukārt preču zīme palīdz novērst citu personu nelikumīgu preces kopēšanu. Latvijā preču zīmes var reģistrēt [[Patentu valde|Patentu valdē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lrpv.gov.lv/lv|title=Patentu Valde|access-date=28.12.2022}}</ref>

sentences:
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums            = Piedņestras rublis
|valūtas nosaukums cit val    = rublă transnistreană {{ro ikona}}
приднестровский рубль {{ru ikona}}
придністровський рубль {{uk ikona}}
|attēls 1                     = Transnistrian ruble notes.jpg
|attēla paraksts 1            = 2007. gadā izdotās Piedņestras rubļa banknotes
|attēla fons 1                =
|attēls 2                     =
|attēla platums 1             =200px
|attēla paraksts 2            =
|attēla fons 2                =
|attēla platums 2             =
|iso kods                     =
|neoficiāli lieto             =
|oficiāli lieto               = {{flagicon image|Flag of Transnistria (state).svg}} [[Piedņestra|Piedņestrā]]
|inflācijas līmenis           = 10.83%
|inflācijas avota datums      =
|inflācijas metode            = {{Citation | url = http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html | year = 2006 | title = Pridnestrovie | contribution = Inflation | accessdate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archivedate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20190327164943/http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html }}
|subvienības attiecība        = 1/100
|subvienības nosaukums        = kapeika (''копейка'', ''copeică'')
|valūtas simbols              = [[File:Pridnestrovie ruble sign.svg|20px]] (izplatīts arī руб un р)
|subvienības simbols          =
|iesauka                      =
|subvienības iesauka          =
|daudzskaitlis                =
|subvienības daudzsk          =
|daudzskaitlis slāvu          =
|nav daudzskaitļa             =
|monētas                      = 1, 5, 10, 25, 50 kapeikas un 1, 3, 5, 10 rubļi
|monētu raksts                =
|bieži liet monētas           =
|reti liet monētas            =
|banknotes                    = 1, 5, 10, 25, 50, 100, 200, 500 rubļi
|banknošu raksts              =
|bieži liet banknotes         =
|reti liet banknotes          =
|izdevēja iestāde             = [[Piedņestras Republikas banka]]
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības        =
|infokastes paraksts          =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 80
|lv = Astoņdesmit
}}
'''80''' ('''astoņdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[79 (skaitlis)|79]] un [[81 (skaitlis)|81]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Madeira
| official_name           = ''Madeira''
| other_name              =
| type                    =
| image_skyline           = Madeira 19 2014.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Medeiras galvaspilsēta [[Funšala]]
| image_flag              = Flag_of_Madeira.svg
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            = Coat of arms of Madeira.svg
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Funšala]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = EU-Portugal with Madeira circled.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Portugāle}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 801
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 289000
| population_as_of        = 2016
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = WET
| utc_offset              = 0
| website                 = {{url|http://www.madeira.gov.pt/}}
| footnotes               =
}}
'''Madeira''' ir vulkāniska salu grupa [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] okeānā pie [[Āfrika]]s krastiem ap 400 km uz ziemeļiem no [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], aptuveni 1000 km uz dienvidrietumiem no [[Lisabona]]s, ap 700 km uz rietumiem no [[Maroka]]s krasta. Attālums no Rīgas līdz Funšalai ir ap 4113 km.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 73
 | lv  = Septiņdesmit trīs
}}

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Grieķija]]
|reģions =
|pilsēta =
|piens = [[aita]]s<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:190 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=186.—187 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:190 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> un līdz 30% [[kaza]]s piena<ref name="Sēnele"/>
| pasterizēšana  = 72—74°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = mīksts, no krēmīga līdz drupenam (atkarībā no tauku satura)<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = Vismaz 2 mēnesī<ref name="Sēnele"/>
| sertifikācija     = [[Aizsargāts cilmes vietas nosaukums|ACVN]] 2002
}}
'''Feta''' ({{val|el|φέτα}} (''féta'') — 'šķēle') ir sālījumā nogatavināts mīkstais [[siers]] ar baltu krāsu un viegli rūgtenu garšu. Feta ir populārākais siers [[Grieķija|Grieķijā]], kur tas veido 70% no visa sieru patēriņa. Fetu tradicionāli gatavo no [[aita]]s piena,<ref name="Ozola, Ciproviča"/> bet atļauts pievienot līdz 30% [[kaza]]s piena. Fetai līdzīgi sieri ir [[brinza]], [[panirs]] un [[halūmi]].<ref name="Sēnele">{{Laikraksta atsauce |author=Jolanta Sēnele |title= Feta — aitu ganu siers. Ar fetaki tam nav nekāda sakara |date= 2011. gada 7. oktobris |publisher= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/sodien-laikraksta/feta-aitu-ganu-siers.-ar-fetaki-tam-nav-nekada-sakara-13907703 |accessdate= 2013. gada 12. augustā}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas pilsētas apkaimi|Berģi|Berģi}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Berģi
|attels             =
|paraksts           = Bonaventūras muiža (klasicisms).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Vidzemes priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 5,706 km²
|iedzivotaju_skaits = 2 942 (2018)
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[1. autobusu maršruts (Rīga)|1.]] [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =LV-1024
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bergi/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Strauts''' ir neliela [[ūdenstece]] [[Zeme]]s virspusē, kuras platums nepārsniedz dažus desmitus centimetru vai dažus metrus. Parasti strauti rodas no [[avots|avota]] — [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņu]] — izplūšanas vietas virszemē vai [[nokrišņi]]em. Nav stingri noteikta robeža starp strautu un lielāku ūdensteci — [[upe|upi]]. Strauti parasti ir seklāki, tiem ir iespējams viegli pārbrist pāri vai pat pārlēkt, arī to garums parasti ir mazāks. Savukārt ūdens plūšanas ātrums strautos bieži ir salīdzinoši lielāks nekā upēs, pat vairāki metri sekundē. Strauti ir svarīga daļa no [[ūdens cikls|ūdens aprites dabā]]. Strautus iedala pastāvīgajos un sezonālajos strautos, kā arī līdzenuma un kalnu strautos.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ariane Frīdriha
 |          attēls = Ariane Friedrich Barcelona2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ariane Frīdriha 2010. gada Eiropas čempionātā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1984|1|10}}
 |         dz_viet = {{vieta|Vācija|Nordhauzena}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 59 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Augstlēkšana
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ariane Frīdriha''' ({{val|de|Ariane Friedrich}}; dzimusi {{dat|1984|1|10}} [[Nordhauzena|Nordhauzenā]], [[Vācija|Vācijā]]) ir profesionāla vācu [[vieglatlēte]], startē augstlēkšanas sacensībās.

sentences: '''Nanobaktērijas''' ir dzīvo [[Organisms|organismu]] vienība, kas apvieno [[Mikroorganisms|mikroorganismus]] ar izmēriem, mazākiem, nekā lielākajai daļai pieņemto izmēru limitu, pie kāda spēj eksistēt [[baktērijas]] (līdz 200 [[Nanometrs|nanometriem]]). Oriģināli pamatojoties uz pārskatītiem [[Šūna|šūnu]] struktūru nanoizmēriem [[Ģeoloģija|ģeoloģiskās]] formācijās (ieskaitot [[Meteorīts|meteorītus]]), nanobaktēriju stāvoklis ir strīdīgs. Daži pētnieki (''Ciftcioglu N.'', ''McKay D''., ''Mathew G.'' & ''Kajander E.'', 2006) uzskata, ka šīs struktūras ir jauna organismu valsts, kas spēj uzņemt ar [[Radioizotops|radioizotopu]] iezīmētu [[Uridīns|uridīnu]], taču citi (''Cisar J.'', ''Xu D.'', ''Thompson J.'', ''Swaim W.'', ''Hu L.'', ''Kopecko D.'', ''Xu, Thompson'', ''Swai, Hu'' & ''Kopecko'', 2000) uzskata tās par vienkāršākiem [[Abiotisks komponents|abiotiskas]] dabas veidojumiem.<ref name="Kajander2006"/><ref name="Ciftcioglu.etal2006"/><ref name="Miller.etal2004"/><ref name="Cisar.etal2000"/><ref name="Martel2008"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada augusts}}
'''Kenijs''' var būt:

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=117|ipa=627|ipa-image=Xsampa-n'.png|unicode=U+0273|xsampa=n`|kirshenbaum=n.|sound=retroflex nasal.ogg}}
'''Retroflekss nazāls līdzskanis''' ir daļā [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodu]] lietots [[līdzskanis]]. Saukts arī kā '''retroflekss apikopostalveolārs nazāls slēdzenis'''. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols ir {{Unicode|ɳ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>n`</tt>. Tāpat kā pārējiem [[retroflekss līdzskanis|retrofleksajiem līdzskaņiem]], IPA simbols veidots attiecīgā [[alveolārs līdzskanis|arveolārā līdzskaņa]] simbolam pievienojot apakšējo pa labi vērsto "asti". Simbolu {{Unicode|ɳ}} nedrīkst sajaukt ar {{Unicode|ɲ}}, kas apzīmē [[Palatāls nazāls līdzskanis|palatālu nazālu līdzskani]] vai {{Unicode|ŋ}}, kas apzīmē [[Velārs nazāls līdzskanis|velāru nazālu līdzskani]]. Dažos fontos (piemēram, ''[[Linux Libertine]]'') retrofleksam nazālam simbolam tiek lietots {{Unicode|ɲ}} simbols spoguļattēlā, kas ir nepareizs simbola veidojums.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Labiāli''' līdzskaņi (saukti arī par '''lūpeņiem''') tiek artikulēti vai nu ar abām lūpām ('''bilabiāla''' artikulācija), vai ar apakšlūpu un augšzobiem ('''labiodentāla''' artikulācija).<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolass Steno
|     vārds_orig = Nicolaus Stenonis
|         attēls = Portrait of Nicolas Stenonus.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1638
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1686
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 05
|        m_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas-Šverīnes hercogiste]] (tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[ģeoloģija|ģeologs]], [[anatomija|anatoms]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Tinte''' ({{val-la|tincta [aqua]}} — ‘krāsains [ūdens]’) ir [[šķidrums]] vai [[pasta]], kas satur [[pigments|pigmentus]] un [[krāsvielas]] un tiek izmantota [[rakstīšana]]i un [[zīmēšana]]i. Tinte parasti tiek iepildīta [[pildspalva|pildspalvā]], ar kuru pēc tam var ērti rakstīt. Pildspalvas vietā var izmantot arī putnu [[spalva|spalvu]], kuru iemērcot [[tintnīca|tintnīcā]] var rakstīt. Tinti pastas veidā izmanto [[augstspiedums|augstspiedumu]] un [[litogrāfija]]s zīmējumos.

sentences:
'''Pauli matricas''' ir noteikta veida 2 × 2 izmēru [[komplekss skaitlis|kompleksas]] [[matrica]]s, kuras pirmais sācis lietot fiziķis [[Volfgangs Pauli]], lai aprakstītu [[spins|spinu]]. Matricas ir šādas:
:<math>
  \sigma_1 = \sigma_x = X =
    \begin{pmatrix}
      0 & 1 \\
      1 & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_2 = \sigma_y = Y =
    \begin{pmatrix}
      0 & -i \\
      i & 0
    \end{pmatrix},
</math>
:<math>
  \sigma_3 = \sigma_z = Z =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & -1
    \end{pmatrix},
</math>
kur ''i'' ir [[imaginārā vienība]]. Dažreiz arī 2 × 2 [[vienības matrica|vienības matricu]]
:<math>
  \sigma_0 = I =
    \begin{pmatrix}
      1 & 0 \\
      0 & 1
    \end{pmatrix}
</math>
pieskaita pie Pauli matricām. Ja nepieciešams [[summa|summēt]] pār Pauli matricām, tad parasti tās apzīmē ar [[grieķu alfabēts|grieķu burtu]] σ ([[sigma]]), norādot indeksu (šis apzīmējums plaši izplatīts [[fizika|fizikā]]). Citos gadījumos uzskatāmībai tiek lietoti lielie burti ''X'', ''Y'', ''Z'' (piemēram, [[kvantu skaitļošana|kvantu skaitļošanā]]).

sentences: '''31. marts''' ir gada 90. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (91. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 275 dienas. Gada pirmā ceturkšņa pēdējā diena.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Common Snapping Turtle Close Up.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Testudines
|      kārta_lv = Bruņurupuči
|        dzimta = Chelydridae
|     dzimta_lv =
|         ģints = Chelydra
|      ģints_lv =
|       ģints_r =
|          suga = C. serpentina
|       suga_lv = Kaimanu bruņurupucis
|     izplatība =
|    iedalījums =
|      binomial =
|   kategorijas = nē
}}'''Kaimanu bruņurupucis''' ({{val|la|Chelydra serpentina}}) ir liela [[saldūdens]] [[Bruņrupuči|bruņurupuču]] suga no dzimtas ''Chelydridae''. Tie ir spēcīgi veidoti, atšķiras ar lieliem, izvērstiem nagiem un cietu žokli, kas ir pietiekami spēcīgs, lai bruņurupucis spētu pārkost cilvēka roku.

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Eremoneura''
| attēls =Syrphid.jpg
| att_nosaukums =[[Ziedmušas|Ziedmuša]] (''Syrphidae'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| binomial =
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Empidoidea|Dejotājmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Cyclorrhapha}}
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jana Majena sala
|attēls              = JanMayen.jpg
|attēla paraksts     = NASA satellītattēls ar sniega klātu [[Bērenbergs|Bērenbergu]]
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Jan Mayen in Nordland, Norway and Europe.png
|vietaskarte         = <!-- Veidne:VietasKarte -->
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           = <!-- cita VietasKarte versija; faila nosaukums -->
|mapwidth            = <!-- kartes platums, atšķirīgs no 250 -->
|label               = <!-- ja atšķirīgs no "nosaukums" -->
|position      = right
|mark                = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption             = <!-- kartes paraksts; tikai pārprotamās situācijās -->
|vietējais nosaukums = ''Jan Mayen''
|izvietojums         = [[Atlantijas okeāns]]
|apskalo             = <!-- TIKAI ZEMSRAGIEM -->
|atdala              = <!-- TIKAI PUSSALĀM UN ZEMESRAGIEM -->
|latd=70 |latm=59 |lats= |latNS=N |longd=8 |longm=32 |longs= |longEW=W <!-- kordinātas -->
|arhipelāgs          =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platība             = 377
|platība_ha          = <!-- tikai skaitli ha -->
|garums              = <!-- tikai skaitli km -->
|platums             = <!-- tikai skaitli km -->
|krasta līnija       = 124,1
|augstākais kalns    = [[Bērenbergs]]
|augstums            = 2277
|valsts                            = Norvēģija
|valsts adm vienības tips          = Filke
|valsts adm vienība                = [[Nūrlanne]]
|valsts adm vienības tips1         = <!-- 2.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība1               = <!-- 2.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts adm vienības tips2         = <!-- 3.pakāpes adm. iedalījuma sugas vārds -->
|valsts adm vienība2               = <!-- 3.pakāpes adm. vienību uzskaitījums -->
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      = [[Olonkinbīene]] (18)
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 14—30
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          = <0,1
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
|citas daļas      =
}}
'''Jana Majena sala''' ({{val|no|Jan Mayen}}) ir [[Norvēģija]]i piederoša vulkāniska sala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] ziemeļos.<ref>{{PZT|296}}</ref> Izvietojusies uz [[Vidusatlantijas grēda]]s pacēluma starp [[Norvēģu jūra|Norvēģu jūru]] austrumos un [[Grenlandes jūra|Grenlandes jūru]] rietumos.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Gibraltāra starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Gibraltar International Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Gibraltar_Airport_New_Terminal.jpg
| paraksts                   = Lidostas terminālis
| IATA                       = GIB
| ICAO                       = LXGB
|lat_deg=36.151111|lat_dir=N
|lon_deg=5.349722|lon_dir=W
| karte                      = Gibraltārs#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Gibraltāra starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = militāra/civila
| ipasnieks-operators        = Apvienotās Karalistes aizsardzības ministrija
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{GIB}}
| elevation-f                = 15
| elevation-m                = 5
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 5511
| r1-length-m                = 1680
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 571 184 (2017)
| lidojumu_skaits            = 4 888 (2017)
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Zebrahead
|          Attēls = Zebrahead - 2017203174521 2017-07-22 DAS FEST - Sven - 1D X MK II - 0278 - AK8I0444.jpg
|         Att_izm = 260px
|        Apraksts =
|           Vieta = {{vieta|ASV|Laherbra}}
|           Žanrs = [[Pankroks]], [[repkors]], [[poppanks]], [[alternatīvais roks]], [[fankmetāls]], [[alternatīvais metāls]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa = [http://www.zebrahead.com/ Oficiālā mājaslapa]
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Zebrahead''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[pankroks|pankroka]] grupa, kas ir bāzēta [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Grupu 1996. gadā Laherbrā dibināja grupas ģitārists Gregs Bergdorfs, bundzinieks Eds Ūdhuss, basģitārists Bens Osmundsons un vadošais vokālists Džastins Mauriello. Grupa ir izdevusi astoņus studijas albumus un 2011. gada sākumā plāno izdod jaunu albumu.

sentences:
'''Suri''' var būt:
* [[Radžīvs Suri]] (''Rajeev Suri''; dzimis 1967. gadā), indiešu uzņēmējs
* [[Reto Suri]] (''Reto Suri''; dzimis 1989. gadā), Šveices hokejists

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Bulta
| abbreviation = Sge
| name_latin = Sagitta
| RA = 19,83
| dec = +18,66
| areatotal = 80
| arearank = 86. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ Sge''
| starmagnitude = 3,47
| neareststarname = ''15 Sge''
| stardistance = 57,7
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences: '''Ziemeļupe ''' ir [[Buļļupe]]s līcis [[Buļļu sala|Daugavgrīvas sala]]s vidusdaļā. Lielākais līča dziļums ir 17 metri.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste|nosaukums=''Nexta''|logo_attēls=|lapas_attēls=|lozungs=|veids=[[plašsaziņas līdzeklis]]|valsts={{flaga|Baltkrievija}} [[Baltkrievija]] <br />{{flaga|Polija}} [[Polija]]|īpašnieks=|izveidotāji=|darbību_uzsāka={{dat|2015}}|darbību_beidza=|valodas=[[krievu valoda|krievu]], [[baltkrievu valoda|baltkrievu]], [[angļu valoda|angļu]]|komerciāla=|reģistrācija=|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=|mājas_lapa={{URL|https://nexta.tv/}}}}

sentences: '''Daļskaitlis''' ir [[skaitlis]], kas raksturo kādu noteiktu daļu no viena veseluma. Daļskaitļus var pierakstīt dažādi, piemēram, <math>\tfrac{1}{4}</math>, 1{{Unicode|⁄}}4 vai 1/4. Virs [[daļsvītra]]s esošo skaitli sauc par skaitītāju (raksturo daļu skaitu), bet zem daļsvītras esošo skaitli — par saucēju (raksturo daļas lielumu).

sentences: '''Tirgotājs''' ir [[fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas veic [[tirdzniecība]]s operācijas. Tirgotājs parasti ir [[uzņēmējs]] ([[komersants]]), kurš pilda starpnieka funkcijas starp [[prece|preču]] ražotāju vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] sniedzēju un to [[pircējs|pircēju]]. Taču tirdzniecība arī pati par sevi ir pakalpojums.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Balsis
 | oriģinālnos = ''The Voices''
 |      attēls = The Voices film poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = šausmu filma, melnā komēdija
 |    režisors = [[Marjane Satrapi]]
 |  producents =
* [[Metjū Roudss]]
* [[Rojs Lī]]
* [[Spensers Silna]]
* [[Adi Šankars]]
 |   scenārijs = [[Maikls R. Perijs]]
 |     aktieri =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džemma Artertone]]
* [[Džeki Vīvere]]
* [[Ella Smita]]
 |      mūzika = [[Olivjē Bernē]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[1984 Private Defense Contractors]]''
* ''[[Babelsberg Studio]]''
* ''[[Mandalay Vision]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Lionsgate Entertainment]]''
* ''[[Ascot Elite]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|2|6|ASV|2015|4|30|Vācija|}}
 |      ilgums = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/voices-2014|title=The Voices|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 9, 2018|archive-date={{dat|2019|11|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191113002916/https://bbfc.co.uk/releases/voices-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|444,196}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Balsis"''' ({{val|en|The Voices}}) ir 2014. gada melnā komēdija, kura režisore ir [[Marjane Satrapi]]. Galvenās lomas atveido [[Raiens Renoldss]], [[Anna Kendrika]], [[Džemma Artertone]], [[Džeki Vīvere]] un [[Ella Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''''International Business Machines Corporation''''' (zināma kā '''IBM''' jeb '''"Big Blue"''' — 'Lielais zilais') ir daudznacionāla [[dators|datoru]] tehnoloģiju un konsultāciju [[korporācija]] ar galveno biroju Armonkā, [[Ņujorka (štats)|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir viens no nedaudzajiem [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] uzņēmumiem, kurš nepārtraukti darbojies kopš [[19. gadsimts|19. gadsimta]]. IBM ražo un pārdod [[datoru aparatūra|datoru aparatūru]], [[programmatūra|programmatūru]], kā arī infrastruktūras, [[tīmekļa mitināšana]]s un konsultācijas pakalpojumus dažādās jomās, no [[lieldators|lieldatoriem]] līdz [[nanotehnoloģija|nanotehnoloģijām]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://domino.research.ibm.com/comm/research.nsf/pages/r.nanotech.html |title=IBM Research {{!}} IBM Research {{!}} Nanotechnology & Nanoscience<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2007|05|26||bez}} |archive-date={{dat|2009|12|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20091227114934/http://domino.research.ibm.com/comm/research.nsf/pages/r.nanotech.html }}</ref>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = {{{kauja|}}}
| partof2     = {{{konfl|}}}
| image       = {{{attēls|}}}
| caption     = {{{paraksts|}}}
| date        = {{{laiks|}}}
| place       = {{{vieta|}}}
| result      = {{{iznāk|}}}
| combatant1  = {{{puse1|}}}
| combatant2  = {{{puse2|}}}
| commander1  = {{{karavad1|}}}
| commander2  = {{{karavad2|}}}
| strength1   = {{{spēki1|}}}
| strength2   = {{{spēki2|}}}
| casualties1 = {{{zaud1|}}}
| casualties2 = {{{zaud2|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]<templatedata>
{
	"params": {
		"kauja": {},
		"konfl": {},
		"attēls": {},
		"paraksts": {},
		"laiks": {},
		"vieta": {},
		"iznāk": {},
		"puse1": {},
		"puse2": {},
		"karavad1": {},
		"karavad2": {},
		"spēki1": {},
		"spēki2": {},
		"zaud1": {},
		"zaud2": {}
	},
	"format": "block"
}
</templatedata></noinclude>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{iw+}}
'''Datu saķēdēšana''' (''data chaining'') ir divu vai vairāku datu elementu secīga sasaistīšana vienā veselumā. Datu saķēdēšanu lieto ievadizvades kanālu vadības programmās un sarakstos, kuri izvietoti dažādās atmiņas vietās, uzrādot nākamo [[adrese|adresi]].

sentences: '''Tabu''' ir kādas rīcības aizliegums, uzskatot, ka tā ir pārāk [[svētums|svēta]] vai grēcīga, lai cilvēks to atļautos darīt, un par šīs rīcības veikšanu cilvēks ir nolemts pārdabiskam sodam.<ref name="EB">''Encyclopædia Britannica Online''. "[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/579821/taboo Taboo]." Encyclopædia Britannica Inc., 2012. Atjaunināts: {{dat|2012|05|21}}. {{en ikona}}</ref><ref>Merriam-Webster's Online Dictionary, 11th Edition. "[http://www.merriam-webster.com/dictionary/taboo Taboo]." {{en ikona}}</ref> Šādi aizliegumi eksistē visās sabiedrībās.<ref name="EB" /> Neskatoties, ka vārds sākotnēji ir attiecināts uz [[reliģija|reliģiju]] balstītiem aizliegumiem, mūsdienās, kad reliģijas loma atsevišķās sabiedrībās mazinās, tas tiek lietots [[sociālās zinātnes|sociālajās zinātnēs]], lai raksturotu jebkādus cilvēku aktivitāšu aizliegumus.

sentences:
{{cita nozīme|upi|pilsētu|Sunža (pilsēta)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sunža
| citvaloda      = ru
| oriģinālnosaukums = Су́нжа
| attēls            = Грозный_река_Сунжа.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sunža Groznijā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Uškorta]], [[Ingušija]], [[Galvenā Kaukāza grēda]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Tereka]]
| sāk_plat_d=42 | sāk_plat_m=55 | sāk_plat_s=37 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=44 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=54 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=43 | iet_plat_m=26 | iet_plat_s=27 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=46 | iet_gar_m=08 | iet_gar_s=05 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 278
| iztekas_augstums  = 1200
| ietekas_augstums  = 28
| kritums           =
| caurtece          = 82,9
| gada_notece       =
| baseins           = 12 000
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Čečenija#Krievija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Osbornas efekts''' ir temins, ar kuru apzīmē neparedzētas sekas pēc uzņēmuma jauna produkta paziņošanas, neizvērtējot riskus un iespējas, kas negatīvi ietekmē pašreizējo produktu pārdošanu. Tas gadās, ja produkts tiek paziņots pārāk agri,  vēl pirms tās faktiskās pieejamības. Šāds paziņojums var izraisīt pašreizējo produktu pasūtījumu atlikšanu vai atcelšanu, zinot, ka tie drīz būs novecojuši. Līdz ar pārdošanas kritumu tas var nopietni ietekmēt uzņēmuma ekonomisko stāvokli un var nepietikt resursu jaunā produkta izlaišanai.

sentences: '''Taksonomija''' ({{val|grc|ταξινομία}}, no ''τάξις'' (''taxis'') — 'izvietojums noteiktā kārtībā' un ''-νομία'' (''nomia'') — 'likums') nodarbojas ar dzīvo [[organismu klasifikācija]]s metodoloģiju.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai 1.daļa|last=Sausiņa|first=Līga|isbn=978-9984-40-685-5|pages=50}}</ref> Tās uzdevums ir sadalīt dzīvos organismus grupās — [[taksons|taksonos]] un izvietot tās tādā kārtībā, kas atspoguļo to [[hierarhija|hierarhiju]] (no vienkāršākajiem līdz sarežģītākajiem) un radniecības pakāpi ([[Suga|sugu]], [[Ģints (bioloģija)|ģinšu]], [[Dzimta (bioloģija)|dzimtu]] utt. līmenī), pamatojoties uz savstarpējās līdzības pakāpi. Ir vairākas metodes, kas nosaka organismu grupas relatīvo stāvokli kopējā sistēmā. Filoģenētiskā metode nosaka radniecīgās saites ar [[salīdzinošā anatomija|salīdzinošās anatomijas]] un [[paleontoloģija]]s palīdzību. Ģenētiskā metode nosaka radniecības pakāpi, salīdzinot organismu [[DNS]] ģenētiskā līmenī. Vēl ir kladistiskā u.c. metodes.

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      =
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         =
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Galēnu pagasts
| karte             = Galēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Galēnu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Galēnu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Preiļu novads
| centrs            = Galēni
| platība           = 81,4
| iedzīvotāji       = 739<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 739 / 81.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Evita''' ir spāņu/ebreju izcelsmes sieviešu [[personvārds]], kas atvasināts no vārda [[Eva]], šī vārda pamazināmā forma. Latvijā pirmoreiz reģistrēts [[Ventspils|Ventspilī]] 1924. gadā.<ref>{{LPVV|123}}</ref> Vārda dienu Latvijā svin 12. septembrī. 2013. gadā Latvijā reģistrētas 3700 personas ar vienīgo vārdu Evita.<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/sakums/statistika/personvardu-datu-baze/?id=137&query=evita PMLP Personvārda apraksts]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = hproduct
| aboveclass = fn
| above      = {{{name|<includeonly>{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| abovestyle = font-size:125%; background-color:#C0C0C0; padding:0.25em 1em; text-align:center;

sentences:
]]
'''Hokeja nūja''' ir daļa no [[hokejs|hokeja]] spēlētāju ekipējuma. Tā tiek lietota, lai vadītu ripu, bet vārtsarga gadījumā - lai atvairītu sitienus pa vārtiem. Ar hokeja nūjām spēlētāji izdara arī savus sitienus. Hokeja nūjas ir līdz 164 centimetriem garas un tām galā ir lāpstiņa. Modernas hokeja nūjas ražo no [[grafīts|grafīta]], bet ir cilvēki, kas izvēlas arī nūjas, kas ražotas no [[koks|koka]]. Vienas no populārākajām hokeja nūju ražošanas firmām ir Bauer, Reebok u.c.{{fact}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Jaunsibīrijas salas
|attēls              = Bennett-Insel_4_2014-08-25.jpg
|attēla paraksts     = Beneta salas ainava
|attēla izmērs       =
| map_type    = Jakutija#Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = starp [[Laptevu jūra|Laptevu jūru]] un [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūru]]
|arhipelāgs          =
|latd=75.266667|latNS=N
|longd=145.25|longEW=E
|platība             = 38 400
|garums              = 700
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Delonga kalns
|augstums            = 426
|salu skaits         = ~20
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         = 250
|iedzīvotāju gads    = 2019
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Jaunsibīrijas salas''' ({{val|ru|Новосибирские острова}}, {{val|sah|Саҥа Сибиир арыылара}}) ir neapdzīvots arhipelāgs [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos.<ref>{{PZT|304|Jaunsibīrijas salas}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Rietumos arhipelāga krastus apskalo [[Laptevu jūra]], austrumos — [[Austrumsibīrijas jūra]]. Dienvidos [[Dmitrija Lapteva šaurums]] to atdala no [[Āzija]]s krasta. Pirmie ziņas par salu eksistenci 1712. gadā izplatīja [[kazaki]] Jakovs Permjakovs un Merkurijs Vagins.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article082307.html Определение "Новосибирские острова" в Большой Советской Энциклопедии]</ref> Arhipelāgā nav pastāvīgo iedzīvotāju, tikai militārās bāzes un polārstaciju personāls, kas periodiski mainās rotācijas kārtībā.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sl
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''AFcom''
|sponsors              = ''Sierratel''
|domātais-pielietojums = Ar [[Sjerraleone|Sjerraleoni]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.sl/domain/ www.nic.sl]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Avanafila struktūrformula

Avanafila molekulas modelis
|          citi nosaukumi        = (''S'')-4-((3-hloro-4-metoksibenzil)amino)-2-(2-(hidroksimetil)-1-pirolidinil)-''N''-(2-pirilidinilmetil)-5-pirimidīnkarboksamīds
|      ķīmiskā formula = C23H26C1N7O3
|              molmasa = 483,95064
|CAS numurs            =  330784-47-9
}}
'''Avanafils''' ir potenciāli jauns, otrās paaudzes, selektīvs 5. apakštipa fosfodiesterāzes inhibitors, kas parādījās 2012. gadā [[erektilā disfunkcija|erektilās disfunkcijas]] ārstēšanai. [[Eiropa|Eiropā]] tas reģistrēts 2013. gadā ar komercnosaukumu “Spedra”. Pieejamās tablešu devas — 50 mg, 100 mg un 200 mg. Pēc darbības līdzīgs [[sildenafils|sildenafilam]], [[tadafils|tadafilam]] un [[vardenafils|vardenafilam]], taču avanafila priekšrocība ir tā, ka tas sāk darboties salīdzinoši ātrāk nekā citi [[fosfodiesterāzes inhibitori]], sasniedzot maksimālo koncentrāciju asinīs apmēram 30 — 45 min laikā, arī efekts saglabājas ilgāku laiku.<ref name="zvalv" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pienskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=Optiskajiem izomēriem — 1248,5 kg/m3
Racemātam pie 15 °C — 1249
|kušanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem 25—26 °C
Racemātam 18 °C
|viršanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem — sadalās
Racemātam 122 °C pie 14 mmHg
}}
'''Pienskābe''' (α-hidroksipropionskābe, 2-hidroksipropānskābe, CH3CHOHCOOH) pieder pie hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pienskābe ir higroskopiska pulverveida viela vai bezkrāsains sīrupveida šķidrums, kas ļoti labi šķīst ūdenī. Pienskābes sāļus sauc par '''laktātiem''' ({{val|la|lac(tis)}} — '[[piens]]').

sentences:
'''Sandensas kinofestivāls''' ({{val|en|Sundance Film Festival}}), agrāk '''Jūtas/ASV kinofestivāls''' ({{val|en|Utah/US Film Festival}}), pēc tam '''ASV filmu un video festivāls''' ({{val|en|US Film and Video Festival}}), ir ikgadējs [[kinofestivāls]], ko organizē [[Sandensas institūts]].<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://content.time.com/time/arts/article/0,8599,1956952,00.html|title=A BRIEF HISTORY OF
Sundance Film Festival|work=Time|access-date=2020-03-23|date=2010-01-27|last=Friedman|first=Megan|language=en-US}}</ref> Tas ir lielākais [[Neatkarīgā filma|neatkarīgā kino]] festivāls ASV, 2016. gadā to apmeklēja vairāk nekā {{sk|46660}} cilvēku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sundance.org/pdf/press-releases/2016-06-15-sff16-economic-impact-release-final3.pdf?1466013794|title=The Economic Impacts of the 2016 Sundance Film Festival|last=Stambro|first=Jan Elise|publisher=[[University of Utah]]|website=Bureau of Economic and Business Research|access-date=2012-11-06|archive-date=2021-03-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20210321160243/http://www.sundance.org/pdf/press-releases/2016-06-15-sff16-economic-impact-release-final3.pdf?1466013794}}</ref> Festivāls notiek katru janvāri [[Pārksitija|Pārksitijā]], [[Soltleiksitija|Soltleiksitijā]], [[Jūta|Jūtā]] un [[Sandensas kūrorts|Sandensas kūrortā]] (slēpošanas kūrorts netālu no [[Provo]], Jūtā), un tajā tiek demonstrētas jaunākās ASV un starptautiskās neatkarīgās filmas.<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.standard.net/Entertainment/2016/07/13/Sundance-Film-Festival-2017-drops-Ogden-screenings-shifts-to-new-programs|title=Sundance Film Festival drops Ogden as screening location|work=Standard-Examiner|access-date=2017-06-28|last=Cairns|first=Becky|archive-date=2021-03-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20210321160338/https://www.standard.net/entertainment/sundance-film-festival-drops-ogden-location-shifts-to-new-programs/article_8bc89beb-c14c-5e4c-abde-98d988977696.html}}</ref> Festivāla norises laikā tiek salīdzinātas un izraudzītas labākās filmas vairākās kategorijās starp dokumentālajām filmām, spēlfilmām un īsfilmām, tāpat ir arī ārpus konkursa sadaļas grupas, kas sevī ietver ''NEXT'', ''New Frontier'', ''Spotlight'', ''Midnight'', ''Sundance Kids'', ''From the Collection'', spēlfilmu un dokumentālo filmas pirmizrādes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sundanceguide.net/sundance-festival-guide/structure-of-the-sundance-film-festival/|title=Structure of the Sundance Film Festival|website=www.sundanceguide.net|access-date=2021-01-19}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''So Dear to My Heart''
| attēls                   = So Dear to My Heart poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 =
* [[Harolds D. Šusters]]
* [[Pērss Pīrss]]
| producents               =
* [[Volts Disnejs]]
* Pērss Pīrss
| scenārija autors         =
* [[Kens Andersons]]
* [[Džons Takers Betls]]
* [[Marks Deiviss]]
* [[Bills Pīts]]
* [[Moriss Rafs]]
* [[Teds Sīrss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bobijs Driskols]]
* [[Luana Patena]]
* [[Beula Bondi]]
* [[Bērls Īvss]]
| mūzika                   = [[Džozefs S. Dabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Walt Disney Company|Walt Disney Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures, Inc.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1948|11|29|Čikāga|1949|1|19|ASV|}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/so-dear-my-heart-1949|title=So Dear to My Heart|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 30, 2019|archive-date={{dat|2019|03|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190330211801/http://www.bbfc.co.uk/releases/so-dear-my-heart-1949}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]4,3 miljoni
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''3x3 basketbols''' ir [[basketbols|basketbola]] variants, kuru atklātā laukumā spēlē divas komandas trīs cilvēku sastāvā, izmantojot vienu grozu. 3x3 basketbolu pārrauga arī basketbolu pārraugošā [[Starptautiskā Basketbola federācija]] (FIBA).

sentences: '''Abitūrija''' ({{val|de|abitur}}, no {{val|la|abire}} — 'aiziet, pamest') ir lielākoties vācvalodīgajās zemēs lietots termins, ar kuru saprot gatavības apliecību, ko, beidzot [[vidējā izglītība|vidējās izglītības]] iestādi, saņem gala pārbaudījumus nokārtojis skolēns. Tās iegūšana ir priekšnoteikums, lai varētu pretendēt uz vietu [[augstskola|augstskolā]]. Atbilstoši skolēnu, kurš gatavojas vidējās izglītības iestādes gala [[eksāmens|eksāmeniem]], sauc par abiturientu, tomēr [[pēcpadomju valstis|pēcpadomju valstīs]] par abiturientu nereti sauc arī cilvēku, kurš stājas augstskolā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Hīla
| citvaloda      = en
| oriģinālnosaukums = Gila River
| citvaloda2      =
| oriģinālnosaukums2 =
| attēls            = Gila River @ Florence-Kelvin Bridge, A View from the Bridge - panoramio.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Hila pie Kevinas tilta
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Grantas apgabals, [[Ņūmeksika]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kolorado (upe)|Kolorado upe]]
| sāk_plat_d=33 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=108 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=22 | sāk_gar_EW=W
| iet_plat_d=32 | iet_plat_m=43 | iet_plat_s=11 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=114 | iet_gar_m=33 | iet_gar_s=19 | iet_gar_EW=W
| baseina_valstis   = {{USA}}
| tek_caur          =
| garums            = 1044
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 36
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 150 737
| pietekas          =
  | vietaskarte       = ASV#Ziemeļamerika
  | reljefs           = jā
}}
'''Hila''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Gila River'') ir 1044 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url=http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|title=Largest Rivers in the United States|last=Kammerer, J.C.|publisher=U.S. Geological Survey|access-date=2012-03-16}}</ref> [[Kolorādo (upe)|Kolorādo upes]] [[pieteka]], kas plūst caur [[Ņūmeksika|Ņūmeksiku]] un [[Arizona|Arizonu,]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. Gar upi Amerikas pamatiedzīvotāji ir dzīvojuši vismaz 2000 gadus, nodibinot vairākas lauksaimniecības kopienas, pirms to 16. gadsimtā atklāja eiropieši. Tomēr līdz 19. gadsimta vidum kolonisti neapmetās uz pastāvīgu dzīvi pie Hila upes.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Khonas ūdenskritumi
| photo          = Khon Phapheng Falls, Province de Champassak, Laos.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Laosa#Āzija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 13 | latm  = 56 | lats  = 54 | latNS  = N
| longd = 105| longm = 56 | longs = 27 | longEW = E
| region         =
| location       = {{LAO}}
| type           = kaskāde
| elevation      =
| height         = 21
| height_longest =
| number_drops   =
| width          = 10 783
| average_width  =
| watercourse    = [[Mekonga]]
| average_flow   = 11 000 m³/s
| world_rank     =
}}
'''Khonas ūdenskritumi''' ({{val|lo|ນ້ຳຕົກຕາດຄອນພະເພັງ}}) ir [[ūdenskritums|ūdenskritumu]] un [[krāce|krāču]] kaskāde [[Mekonga]]s upē [[Laosa|Laosā]].<ref>{{PZT|372|Kona ūdenskritums}}</ref> Administratīvi atrodas [[Čampāsaka]]s provincē netālu no [[Kambodža]]s robežas. Nosaukts pēc netālās [[Khona]]s pilsētiņas upes kreisajā krastā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{iw+}}
'''Zilā obligācija''' ({{val|en|blue bond}}) ir finanšu instruments, ko emitē valdība, attīstības bankas un citi, lai no investoriem iegūtu kapitālu [[jūra]]s un [[Okeāns|okeāna]] bāzētiem projektiem, kas sniegtu pozitīvu vides, ekonomikas un klimata ietekmi. Zilo obligāciju iedvesmoja [[Zaļā obligācija|zaļo obligāciju]] koncepts, ar ko cilvēki ir vairāk pazīstami.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.worldbank.org/en/news/feature/2018/10/29/sovereign-blue-bond-issuance-frequently-asked-questions|title=Sovereign Blue Bond Issuance: Frequently Asked Questions|website=World Bank}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi = hidronija bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr ūdenī (H2O)
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = (48% šķīdums) 1490
|  kušanas temperatūra = -11 °C (47—49% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 122 °C (47—49% šķīdums)
}}

sentences:
{{catmain|Datubāzu pārvaldības sistēma}}
{{Commonscat|Database}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}{{Infobox medical condition
| name          = Šizoīdi personības traucējumi
| image         = Solitude.jpg
| caption       = Cilvēki ar šizoīdiem personības traucējumiem bieži dod priekšroku vientuļām aktivitātēm
| treatment     = Vēl nav izpētīts<ref name="Medline" />
| specialty     = [[Psihiatrija]], [[klīniskā psiholoģija]]
| risks         = Radniecība (ja kādam jau ir bijuši šādi traucējumi)
| symptoms      = Visaptveroša norobežošanās, tuvu draugu trūkums, [[apātija]], [[anhedonija]], nodarbošanās ar fantazēšanu, seksuāla atturība, nejūtība pret sociālajām normām<ref name="DSM-II">{{grāmatas atsauce|title=Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, 2nd Edition|date=1968|location=Washington, D. C.|page=42|author=American Psychiatric Association |isbn=978-0-89042-035-5 |url=https://dsm.psychiatryonline.org/doi/pdf/10.1176/appi.books.9780890420355.dsm-ii|doi=10.1176/appi.books.9780890420355.dsm-ii|doi-broken-date=28 February 2022}}</ref>
| diagnosis     = Balstīta uz simptomiem
| medication    = Nav vispārēja prakse, bet var ietvert zemas devas benzodiazepīnus, β-blokerus, nefazodonu, bupropionu<ref name="SonnyJoseph" />
| frequency     = 0.8%<ref name="ClusterA" /><ref name=":9">{{grāmatas atsauce| authors = Emmelkamp P, Kamphuis J | url=https://books.google.com/books?id=RwNmAgAAQBAJ |title=Personality Disorders | date=19 December 2013 |publisher=[[Taylor & Francis]] |isbn=978-131-783-477-9 |publication-date=December 19, 2013 |page=54 |language=en}}</ref><ref name=":10">{{publikācijas atsauce | authors = Triebwasser J, Chemerinski E, Roussos P, Siever LJ | title = Schizoid personality disorder | journal = Journal of Personality Disorders | volume = 26 | issue = 6 | pages = 919–926 | date = December 2012 | pmid = 23281676 | doi = 10.1521/pedi.2012.26.6.919 | url = https://guilfordjournals.com/doi/10.1521/pedi.2012.26.6.919 | dead-url=no| archive-url = https://web.archive.org/web/20220619085124/https://guilfordjournals.com/doi/10.1521/pedi.2012.26.6.919 | archive-date = June 19, 2022 }}</ref>
| prognosis     = Parasti slikta<ref name=":9" />ref name=":12">{{publikācijas atsauce | authors = Hayward BA | title = Cluster A personality disorders: considering the 'odd-eccentric' in psychiatric nursing | journal = International Journal of Mental Health Nursing | volume = 16 | issue = 1 | pages = 15–21 | date = February 2007 | pmid = 17229270 | doi = 10.1111/j.1447-0349.2006.00439.x }}</ref><ref name=":7">{{publikācijas atsauce | authors = Chadwick PK | title = Peer-professional first person account: before psychosis--schizoid personality from the inside | journal = Schizophrenia Bulletin | volume = 40 | issue = 3 | pages = 483–486 | date = May 2014 | pmid = 24353095 | doi = 10.1093/schbul/sbt182 | pmc = 3984520 | url = https://academic.oup.com/crawlprevention/governor?content=%2fschizophreniabulletin%2farticle%2f40%2f3%2f483%2f1905514 | dead-url=no| access-date = 2022-09-26 | archive-url = https://web.archive.org/web/20220728194035/https://academic.oup.com/schizophreniabulletin/article/40/3/483/1905514 | archive-date = July 28, 2022 }}</ref>
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = Stikla zvērnīca
| attēls           = The Glass Menagerie (Broadway, 1945) 1.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Tenesijs Viljamss]]
| title_orig       = ''The Glass Menagerie''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{USA}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          =
| genre            = [[luga]]
| publisher        =
| pub_date         = 1944
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Stikla zvērnīca"''' ({{val|en|The Glass Menagerie}}) ir [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] dramaturga [[Tenesijs Viljamss|Tenesija Viljamsa]] luga, kas sarakstīta 1944. gadā un atnesa tobrīd maz zināmajam Viljamsam atpazīstamību.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Slavenā Viljamsa "Stikla zvērnīcas" pirmizrāde |url=https://www.tvnet.lv/4955814/slavena-viljamsa-stikla-zvernicas-pirmizrade |website=[[TVNET]] |accessdate={{dat|2020|1|11||bez}}}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''''Namecoin''''' ir [[kriptovalūta]], kas uztur [[.bit]] [[augšējā līmeņa domēns|augšējā līmeņa domēnu]], kas darbojas neatkarīgi no [[Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporācija|Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporācijas]] (ICANN). Tā ir pieminēta ICANN ziņojuma projektā kā visplašāk zināmais izkliedētas kontroles un privātuma piemērs [[DNS (protokols)|DNS]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.icann.org/en/system/files/files/report-21feb14-en.pdf|title=The Internet Corporation for Assigned Names and Numbers Identifier Technology Innovation – Draft Report|date=2014-02-21|work=ICANN|language=EN}}</ref>

sentences: '''Radars''', arī '''radiolokators''', ir ierīce, kas paredzēta, lai atklātu tuvumā esošos objektus un mērķus, un, mūsdienās, arī, lai noteiktu attālumu un virzienu uz tiem. Latviešu valodā lieto trīs dažādus nosaukumus, kuri apzīmē vienu un to pašu iekārtu: radars (cēlies no angļu valodas), lokators (cēlies no krievu valodas) un radiolokators. Radara galvenās sastāvdaļas ir raidītājs, [[antena]]s iekārta, mikseris, uztvērējs, [[displejs]] un barošanas iekārta.

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Paralympics Beijing 2008 286.JPG
|att_izm     = 250px
|paraksts    = Bočes spēle Pekinas Paralimpiskajās spēlēs 2008. gadā
|savienība   = [[Bočes Starptautiskā Sporta Federācija|BISFed]]
|pirmais     =
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    = Nē
|komanda     = 2-3 spēlētāju katrā komandā
|jdzimums    = Jā
|ekipējums   = Bumbu komplekts, mērlenta
|vieta       = Līdzens iezīmēts laukums
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Gurka
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Gurk
| attēls            = Reichenau_Seebach_Gurktal_18032011_222.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Gurka pie Reihenavas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Noki]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Drava (upe)|Drava]]
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=54 | sāk_plat_s=36 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=36 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=36 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 157
| iztekas_augstums  = 1970
| ietekas_augstums  = 391
| kritums           =
| caurtece          = 45,08
| gada_notece       =
| baseins           = 2581,63
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Kanādā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Kanādas žurnālisti| Žurnālistes]]

sentences:
[[File:Isaiah scroll.PNG|thumb|right]]
'''Jesajas grāmata''' ({{val-he|ספר ישעיה}}), ir viena no [[Bībele]]s grāmatām, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis [[Jesaja]], kurš dzīvojis 8. gadsimtā p.m.ē. Grāmatā ir 66 nodaļas: pirmajās 39 nodaļās Jesaja paredz grēkā slīgstošās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcību, bet pēdējās 27 nodaļās viņš pravieto, ka Izraēla bērni atkal atdzims. Šī sadaļa arī ietver pareģojumus, kuros [[kristieši]] saskata norādes uz [[Jēzus Kristus]] nākšanu, bet [[ebreji]] — pareģojumus par viņu valsts atdzimšanu.

sentences: '''Fon Bergmaņi''' ({{val|de|von Bergmann}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]] un [[Vidzeme]]s luterāņu mācītāju dzimta.

sentences: '''Krievijas Impērijas likumu krājums''' pirmo reizi izdots 1832. gadā. Kad bija izgāzušies ilgstoši mēģinājumi [[Krievijas Impērija]]i radīt jaunu likumu kodeksu, kas balstītos Eiropas valstu piemēros, imperators [[Nikolajs I Romanovs|Nikolajs I]] pieņēma lēmumu apkopot un publicēt visus jau esošos Krievijas likumus. Pirmo likumu krājumu sagatavoja Imperatora kancelejas Otrā nodaļa Mohaila Speranska vadībā. Turpmāk to regulāri papildināja ar jauniem likumiem un labojumiem, tā padarot to aizvien lielāku un sarežģītāku. Krājuma 15 sējumiem 1892. gadā pievienojās 16 sējums, ar likumiem, kas regulēja [[procesuālās tiesības]]. Pēc [[Oktobra revolūcija]]s, 1918. gada 30. novembrī impērijas likumu krājuma izmantošanu [[Padomju Krievija]]s tiesu darbā aizliedza. Krievijas Impērijas likumu krājumu Lietuvā un Igaunijā turpināja izmantot līdz pat iekļaušanai PSRS sastāvā 1940. gadā, bet Latvijā līdz 1937. gadam, kad pieņēma jauno [[Latvijas Republikas Civillikums|Civillikumu]].

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Vašingtonas Nacionālā katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = WashingtonNationalCathedralHighsmith15393v.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vašingtona
| location              = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| geo                   =
| latd  = 38 | latm  = 55 | lats  = 50.05 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  4 | longs = 15.13 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Episkopālā baznīca]]
| district              =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          = yes
| architect             = [[Džordžs Frederiks Bodlijs]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1907
| year_completed        = 1990
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1974|5|3|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 74002170
}}
}}
'''Vašingtonas Nacionālā katedrāle''' ({{val|en|Washington National Cathedral}}) ir [[anglikāņi|anglikāņu]] [[Episkopālā baznīca|Episkopālās baznīcas]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētā [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Ēka ir būvēta [[neogotika]]s stilā. Vašingtonas Nacionālā katedrāle ir sestā lielākā katedrāle pasaulē un otra lielākā ASV,<ref>[http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml Washington National Cathedral: All Figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110811050322/http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml |date={{dat|2011|08|11||bez}} }} Nationalcathedral.org</ref> kā arī ceturtā augstākā celtne Vašingtonā (tā ir 92 m augsta).<ref name="Cathedral">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|title=Washington National Cathedral|publisher=Cathedral.org|accessdate=2008-07-06|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080405225839/http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|archivedate=2008-04-05}}</ref><ref name="Cathedral2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=washingtonnationalcastreetdral-washington-dc-usa|title=Washington National Cathedral|publisher=Emporis.com|accessdate=2008-07-06}}</ref> Katedrāles celtniecība tika uzsākta {{dat|1907|9|29||bez}} un tika pabeigta 83 gadus vēlāk 1990. gadā. 2009. gadā baznīcu apmeklēja apmēram 400 000 tūristu. 2007. gadā katedrāle tika ierindota 3. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34|title=National Cathedral celebrates its centennial|work=[[USA Today]]|accessdate={{dat|2012|12|31||bez}}|archive-date={{dat|2009|01|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090122212608/http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34}}</ref>

sentences: '''Atmosfēras fronte''' ir robeža starp divu atšķirīgu gaisa masu veidiem — siltā un aukstā gaisa masu pārejas zona [[troposfēra|troposfērā]], kurā parasti ir arī [[nokrišņi]]. Ir siltā un aukstā atmosfēras fronte. [[Siltā atmosfēras fronte|Siltajā frontē]] siltais [[gaiss]] nomaina auksto, bet [[aukstā atmosfēras fronte|aukstajā]] — aukstais nomaina silto. Siltajai frontei saplūstot ar auksto, var veidoties [[oklūzijas fronte]]s.

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences: [[File:BS time.png|thumb|upright=1.35| {{legend|#4d6df3|3 gadi}}{{legend|#22b14c|4 gadi}}{{legend|#ff7e00|5 gadi}}{{legend|#ff0000|6 gadi}}]]

sentences:
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|vēži (nozīmju atdalīšana)|vēži}}
{{citas nozīmes|dzīvniekiem|vēzis|vēzis}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Austropotamobius_pallipes.jpg
|    att_nosaukums = [[Baltspīļu vēzis]] (''Austropotamobius pallipes'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Astacidea
| infrakārta_lv=Vēži
| binomial=Astacidea <small>([[Latreille]], 1802)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Vēži''' (''Astacidea'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta, kas apvieno apmēram 780 [[suga]]s. Kopumā vēžu infrakārta apvieno 5 mūsdienās dzīvojošu sugu virsdzimtas. Katrā no tām ir vairākas [[fosilija|fosilo]] sugu dzimtas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |title=A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans |access-date={{dat|2015|11|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303225740/http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |archivedate={{dat|2016|03|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jozefs Dovbors-Musņickis
|     vārds_orig = Józef Dowbor-Muśnicki
|         attēls =Józef Dowbor-Muśnicki.PNG
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Garbovas muiža pie [[Sandomeža]]s, [[Kongresa Polija]]
(tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 26
|        m_vieta = Batorovas muiža netālu no [[Poznaņa]]s
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[ģenerālleitnants]]  (''Generał broni'')
|  dienesta_laiks = 1884-1920
|          valsts = [[Krievijas impērija]] (1884-1917),
[[Polija]] (1918-1920)
|       struktūra = Sauszemes armija
|         vienība =
|       komandēja = [[1. Poļu korpuss]]
|          kaujas = [[Krievu - japāņu karš]], [[Pirmais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences:
{{Pieturzīmes|—}}
'''Domuzīme<!--  (poligrāfiskā defise) --> ( — )''' ir pieturzīme, kas no pārējā teksta tiek atdalīta ar atstarpēm abās pusēs. Izņēmums ir gadījumi, kad domuzīme tiek lietota kā '''vienotājdomuzīme''', ko lieto vienotājzīmes funkcijā, lai parādītu divu nozīmes ziņā līdzīgu jēdzienu ciešo saistījumu (starp kāda izgudrojuma, jaunas metodes utml. autoru uzvārdiem, piemēram, [[Boila—Mariota likums]]; norādot saistījuma pretējos polus, piemēram, sistēma Zeme—Mēness, Rīgas—Valmieras vilciens; arī prievārda "līdz" nozīmē, ja saistāmie jēdzieni izteikti ar cipariem, piemēram, 22.—24. jūnijā. Vienotājdomuzīmi starp vienojamiem vārdiem raksta bez atstarpes.<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=vienot%C4%81jdomuz%C4%ABme&list=vienot%C4%81jdomuz%C4%ABme&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze — Vienotājdomuzīme], termini.lza.lv</ref> Domuzīme lietojama gan izlaista vārda vai vārdu aizstāšanai, gan komatu vai iekavu vietā dažādu teikuma daļu atdalīšanai un/vai dažādu teikuma locekļu savrupināšanai.

sentences: '''Oss''' (no {{val|sv|ås}} — 'valnis, grēda') jeb '''kangars''' ir šaura, 5—10 m augsta, 0,1—10 km gara vaļņveida grēda ar stāvām nogāzēm, kas būtiski paceļas virs apkārtējās teritorijas. Osi ir veidojušies [[Ledus laikmets|ledus laikmetā]]: [[ledājs|ledāja]] kušanas ūdeņu zemledāja tuneļos un ledāju kušanas ūdeņu straumēs. Sastāv no ledāja kušanas ūdeņu nogulumiem: [[oļi]]em, [[grants]] un [[smilts]].

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Lielā Shizma''' (no {{val|grc|σχίσμα}} (''skhísma'') — 'plaisa, šķelšanās') ir [[kristietība]]s sašķelšanās Rietumu jeb [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] kristietībā un Austrumu  jeb [[Pareizticība|pareizticīgo]] kristietībā.

sentences: Veselības aprūpē '''diferenciāldiagnoze''' (saīsināti, {{Val-en|DDx}}) ir pacienta vēstures analīzes un fiziskās izmeklēšanas metode, lai noteiktu pareizu [[Diagnoze|diagnozi]]. Tas ietver noteiktas slimības vai stāvokļa nošķiršanu no citiem, kam ir līdzīgas klīniskas pazīmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/differential+diagnosis|title=Definition of DIFFERENTIAL DIAGNOSIS|website=www.merriam-webster.com|access-date=2023-02-03|language=en}}</ref> Klīnicisti izmanto diferenciāldiagnostikas procedūras, lai diagnosticētu konkrēto pacienta slimību vai, vismaz, lai ņemtu vērā jebkādus tūlītējus dzīvībai bīstamus apstākļus. Bieži katru atsevišķo iespējamās slimības variantu sauc par diferenciāldiagnozi (piemēram, akūts [[bronhīts]] var būt diferenciāldiagnoze klepus novērtēšanā, pat ja galīgā diagnoze ir [[saaukstēšanās]]).

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Nīderlandē|apkaimi ASV|Hārlema (ASV)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hārlema
 | official_name            = ''Haarlem''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Haarlem on the spaarne.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag Haarlem.svg
 | image_shield             = Haarlem wapen.svg
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 52 | latm  = 22 | lats  = 49 | latNS  = N
 | longd = 4 | longm = 38 | longs = 26 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Ziemeļholande]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 32.09
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            = 29.24
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           = 2.85
 | population_total         = 150611
 | population_as_of         = {{dat|2010|12|31|SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{url|http://www.haarlem.nl/}}
 | footnotes                =
}}
'''Hārlema''' ({{val|nl|Haarlem}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provinces administratīvais centrs. 2010. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 150 tūkstoši cilvēku. Pilsēta atrodas Spārnes upes krastā, 20 km uz rietumiem no valsts galvaspilsētas [[Amsterdama]]s. Hārlemā ir bāzēts arī valstī vecākais futbola klubs — ''[[Koninklijke HFC]]''. Katra gada aprīlī pilsētā notiek ''Bloemencorso'' festivāls.

sentences: '''Prāgas pavasaris''' bija [[liberalizācija]]s periods [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajā republikā]], kas sākās {{dat|1968|01|05}}, kad [[Aleksandrs Dubčeks]] tika ievēlēts par [[komunisms|Komunistiskās]] partijas vadītāju, un beidzās {{dat|1968|08|20}}, kad [[Padomju Savienība|PSRS]] vadītā [[varšavas pakts|Varšavas pakta]] bruņotie spēki iebruka valstī.

sentences:
{{commonscat|Colombian armed conflict|Kolumbijas bruņotais konflikts}}
{{catmore}}

sentences: '''Akrēcija''' ir process, kurā [[zvaigzne]] vai cits debess ķermenis uzkrāj vielu no apkārtējās vides. Visbiežāk akrēcija novērojama ciešās binārās sistēmās, kurās viela pārplūst no vienas zvaigznes uz otru, izveidojot ap zvaigzni [[Akrēcijas disks|akrēcijas disku]].

sentences:
{{Commonscat|Chemical elements|Ķīmiskie elementi}}
Šajā kategorijā ievietoti raksti par [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]].
{{catmore|ķīmisko elementu periodiskā tabula}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Abra
| official_name = ''Abra''
| image_skyline = Abra Valley.jpg
| imagesize =
| image_caption = Abras upes ieleja
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Abra in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1917
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4165.25
| population_total = 250985
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 17 | latm = 35 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 46 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Bangeda]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 27
| p1 = '''27 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]], [[itnegi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ABR
| website                  = {{URL|http://www.abra.gov.ph/}}
}}
'''Abra''' ({{val|fil|Lalawigan ng Abra}}, {{val|en|Province of Abra}}, {{val|ilo|Probinsia ti Abra}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 27 municipalitātēs un sīkāk 303 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Bangeda]]. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs — lielākā daļa ir ieceļojušie [[iloki]] (72 %), kā arī aborigēnās kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[itnegi]] (22 %) un [[ibanagi]] (4 %).

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Rīteru sausgultne un karsta kritenes
|      krāsu_shēma = kritenes
|           attēls = Dolomīta atsegums pie Rīteru sausgultnes.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d = 56.619609
| gar_d  = 25.495152
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Kokneses pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Brocēni
| tips                = stacija
| attēls              = Brocēnu stacija.JPG
| attēla_apraksts     = Brocēnu stacijas ēka
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Liepāja]]
| atvērta             = 1927
| slēgta              = <!-- tikai, ja tika slēgta -->
| citi_nosaukumi      = <!-- stacijas vēsturiskie nosaukumi -->
| stacijas_tips       = kravas
| arhitekts           = Jānis Šarlovs
| arhitekts2          = <!-- bez vikisaites -->
| platformas          = 2
| platformu_tips      = 1 malas, 1 salas
| sliežu_ceļi         = 3 (pārējie ceļi skaitās rūpnīcas pievedceļi)
| adrese              =
| latd  = 56| latm  = 41| lats  = 35| latNS  = N
| longd = 22| longm = 34| longs = 11| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Saldus (stacija)|Saldus]] (6 km) <br /> [[Biksti (stacija)|Biksti]] (27 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Blīdene (stacija)|Blīdene]] (8 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 119
}}
Dzelzceļa stacija '''Brocēni''' atrodas [[Brocēni|Brocēnu]] pilsētas ziemeļu daļā  [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|dzelzceļa līnijā Jelgava—Liepāja]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zaglēni
| attēls                   = Shoplifters (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''万引き家族''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Hirokazu Kore-eda]]
| producents               =
* [[Matsuzaki Kaoru]]
* [[Jose Akihiko]]
* [[Taguči Hijiri]]
| scenārija autors         = Hirokazu Kore-eda
| galvenajās lomās         =
* [[Lilija Frankija]]
* [[Sakura Ando]]
* [[Maju Matsuoka]]
* [[Kairi Jo]]
* [[Miju Sasaki]]
* [[Kirina Kiki]]
| mūzika                   = [[Haruomi Hosono]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Aoi Pro, Inc.]]''
| izplatītājs              = ''[[GAGA Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|5|13|Kannu filmu festivāls|2018|6|8|Japāna}}
| ilgums                   = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shoplifters-2018|title=Shoplifters|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{JAP}}
| valoda                   = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|72,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Manbiki-kazoku-(Japan)-(2018)#tab=summary|title=Manbiki kazoku|publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|10|23||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zaglēno"''' ({{val|ja|万引き家族}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] Japānas drāmas filma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Hirokazu Kore-eda]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lilija Frankija]], [[Sakura Ando]], [[Maju Matsuoka]], [[Kairi Jo]], [[Miju Sasaki]] un [[Kirina Kiki]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|5|13||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Operētājsistēmas''' var klasificēt pēc to bāzes tehnoloģijas (Unix-veidīgās OS un [[Unix]] pēcteči), licences tipa, pēc tā vai OS attīstās arī mūsdienās (novecojušas vai mūsdienu OS), pēc pielietojuma un pēc daudziem citiem faktoriem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Pedrosa''' var būt:

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences:
ir tipisks saprofīta paraugs]]
 [[rizomorfas]] uz koksnes]]
'''Saprotrofi''' ({{val|el|σαπρός}} — puve, ''τροφή'' — pārtika) ir organismi ([[baktērijas]] un [[sēnes]]), kas noārda organismu mirušās vai pūstošās atliekas, pārvēršot tās neorganiskos un vienkāršos organiskos savienojumos.

sentences: '''Bikvadrātvienādojums''' ir 4. pakāpes vienādojums, kura vispārīgais veids ir <math>a x^4 + b x^2 + c = 0</math>, kur <math>a</math> ≠ 0. Vispārīgā gadījumā tam ir četras saknes.<br />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimirs Dmohovskis
|     vārds_orig = ''Kazimierz Dmochowski''
|         attēls = Казимир Дмоховский.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1780
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zabloce, [[Žečpospolita]]
([[Mjoru rajons]], [[Vitebskas apgabals]], {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1851
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|  nodarbošanās = garīdznieks
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Lielā Čīles zemestrīce''' jeb '''Valdivijas zemestrīce''' ({{Val-es|Gran terremoto de Valdivia}}) ir visu laiku spēcīgākā novērotā [[zemestrīce]], kuras stiprums tika novērtēts ar 9,5 [[balles (seismoloģija)|ballēm]] pēc [[Rihtera skala]]s. Tā notika {{dat|1960|05|22}} [[Čīle]]s dienvidu daļā, 19:11 pēc [[Universālais koordinētais laiks|Griničas laika zonas]]. Zemestrīce izraisīja [[cunami]] vilni, kurš izpostīja [[Čīle]]s krastus un šķērsoja [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]], izpostot arī [[Havaju salas]], [[Japāna]]s, [[Filipīnas]], [[Jaunzēlande]]s, [[Austrālija]]s krastus, kā arī [[Aleutu salas]] pie [[Aļaska]]s.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Jūrmalas pilsētas pamatskola
|location               = Dzirnavu iela 20, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 41 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 37 | longs = 37 | longEW = E
|schooltype             = internātpamatskola bērniem ar īpašām vajadzībām
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1974 (1944)
|approx                 =
|founded                =
|founder                =
|status                 = Aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Gulbene (nozīmju atdalīšana)|Gulbene}}{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gulbene
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Gulbene, brīvības cīņu piemineklis.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Brīvības cīņu piemineklis
 | image_flag               = Flag of Gulbene.svg
 | flag_link                = Gulbenes karogs
 | image_shield             = Coat of Arms of Gulbene.svg
 | shield_link              = Gulbenes ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
| latd =57 | latm =10 | lats =21 | latNS =N
| longd =26 | longm =45 | longs =40 | longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Gulbenes novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš 1928. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Schwanenburg}}
 | area_total_km2           = 11.9
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Gulbene}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4401
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|http://www.gulbene.lv/}}
 | footnotes                =
}}
'''Gulbene''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s ziemeļaustrumos, [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] centrs, 186 km no [[Rīga]]s. Pilsēta izvietojusies [[Krustalīce]]s un tās pietekas [[Asarupe]]s krastos. Šeit krustojas autoceļi [[P27]], [[P35]], [[P36]], [[P37]] un [[Pļaviņu—Gulbenes dzelzceļš]], kas turpinās kā [[Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbenes—Alūksnes dzelzceļš]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Tiviešu sievietes tautastērpos kopā ar cīkstoņiem
|tauta=Tivieši
''тывалар''
|skaits=~312 tūkstoši
|vieta=
 [[Tiva]] ([[Krievijas Federācija|KF]]) 279 789 (2021)<ref name=census2021>{{tīmekļa atsauce|title=Национальный состав населения|url=https://rosstat.gov.ru/storage/mediabank/Tom5_tab1_VPN-2020.xlsx|publisher=Federālais Valsts statistikas birojs|accessdate=}}</ref>

{{CHN}} ~14,4 tūkstoši (2021)

{{MNG}} ~2354 (2020)<ref>[https://1212.mn/BookLibraryDownload.ashx?url=Census2020-Main-report.pdf&ln=Mn Mongolian Census 2020 Main report]</ref>

 [[Krasnojarskas novads]] (KF) 2719<ref name="census2021"/>

 [[Hakasija]] (KF) 2051<ref name="census2021"/>

 [[Novosibirskas apgabals]] (KF) 1308<ref name="census2021"/>

 [[Burjatija]] (KF) 1124<ref name="census2021"/>

|valoda=[[tiviešu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]]
[[budisms]]
|grupas=
|radi=[[Tjurku valodas|Tjurkvalodīgie]] [[altajieši]], [[hakasi]], [[uiguri]], [[jakuti]], [[kirgīzi]]
}}
'''Tivieši''' ({{val|tyv|тывалар}}) jeb '''tuvieši'''<ref>{{LPE|101|74}}</ref> ir viena no [[tjurki|tjurku]] tautām un [[Tiva]]s pamatiedzīvotāji, kas dzīvo arī citās [[Krievijas Federācija]]s [[Sibīrija]]s daļās, kā arī Ķīnā un Mongolijā. Tiviešu [[etnoss|etnosu]] dala deviņos reģionos.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Persona non grata''''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''persona non grata'' — "nevēlama persona") ir [[Diplomātija|diplomātisks]] termins, kas apzīmē ārvalstu [[Persona|personu]], kurai uzņēmējvalsts vai valstu savienības iestādes ir atteikušas apstiprinājumu ([[Franču valoda|franču]]: ''agrément''), kā arī diplomātisko pārstāvi, kuru uzņēmējvalsts ir atzinusi par nevēlamu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Burkholderia cepacia}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Burkholderia cepacia'' komplekss
| attēls = Burkholderia cepacia.jpg
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| klase = Beta Proteobacteria
| kārta = Burkholderiales
| dzimta = Burkholderiaceae
| ģints = ''Burkholderia''
| suga = '''''B. cepacia'' komplekss'''
| binarais = ''Burkholderia cepacia'' complex
| binomial_authority = (Palleroni and Holmes 1981)
 Yabuuchi et al. 1993
| type_species =
[http://www.atcc.org/common/catalog/numSearch/numResults.cfm?atccNum=25416 ATCC 25416]

CCUG 12691 and 13226
 CFBP 2227
 CIP 80.24
 DSM 7288
 HAMBI 1976
 [http://scd.landcareresearch.co.nz/Specimen/ICMP_5796 ICMP 5796]
 JCM 5964
 LMG 1222
 NBRC 14074
 NCCB 76047
 NCPPB 2993
 NCTC 10743
 NRRL B-14810
| sinonīmi = *''Pseudomonas cepacia'' Burkholder 1950
*''Pseudomonas multivorans'' Stanier et al. 1966
*''Pseudomonas cepacia'' (ex Burkholder 1950) Palleroni and Holmes 1981
*''Pseudomonas kingii'' Jonsson 1970
| kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Vatsons''' var būt:
* [[Doktors Vatsons]] — Artura Konana Doila radīts tēls;
* [[Kārlis Frīdrihs Vatsons]] — vācbaltiešu luterāņu mācītājs;
* [[Matīss Frīdrihs Vatsons]] — Kurzemes un Zemgales hercogistes pedagogs un literāts.

sentences: '''14. jūlijs''' ir gada 195. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (196. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 170 dienas.

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Leopolda un Astridas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =18
|poz_x          =93
|poz_y           =39
}}
'''Leopolda un Astridas krasts''' ({{val|en|Leopold and Astrid Coast}}; {{val|no|Kong Leopold og Dronning Astrid Land}}) ir [[Austrumantarktīda]]s piekrastes daļa gar [[Rietumu šelfa ledājs|Rietumu šelfa ledāju]] krastiem [[Princeses Elizabetes Zeme|Princeses Elizabetes Zemē]]. Stiepjas no [[Penka rags|Penka raga]] austrumos (66°43′S 87°55′E) līdz šelfa ledāja rietumu malai pie [[Berjera līcis|Berjera līča]]. Kopējais piekrastes garums ap {{nobr|300 km}}. Austrumos robežojas ar [[Vilhelma II krasts|Vilhelma II krastu]], rietumos — ar [[Ingridas Kristensenas krasts|Ingridas Kristensenas krastu]]. Krastā noplūst vairāki nelieli šļūdoņi, kas baro šelfa ledāju.

sentences: '''Autoritārisms''' ir [[politiskā sistēma]], kurai raksturīga varas koncentrācija viena vadoņa rokās. Tai ir raksturīga antidemokrātiska valsts pārvaldes sistēma, kas izveidota, lai nodrošinātu iedzīvotāju bezierunu pakļaušanos vadonim un valsts varai. Vara tiek koncentrēta diktatora rokās, kurš kontrolē visas varas iestādes. Savu varu pār sabiedrību vadonis uztur ar karaspēka, drošības dienestu un paklausīga birokrātiskā aparāta palīdzību. Dažkārt autoritāras varas  pretinieki tiek vajāti vai pat fiziski iznīcināti. Autoritārā valstī var notikt [[vēlēšanas]], tomēr tās nav demokrātiskas. Uz galveno valsts amatu parasti kandidē pats diktators, lai viņa vara izskatītos likumīga. Šādu vēlēšanu rezultāts gandrīz vienmēr ir labi paredzams.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Pēteris Heinrihs Blankenhāgens''' ({{val|de|Peter Heinrich d. Ä. Blanckenhagen}}; 1723—1794) bija [[Rīga]]s tirgotājs, [[Vidzemes Vispārderīgā un ekonomiskā biedrība|Vidzemes Vispārderīgās un ekonomiskās biedrības]] dibinātājs.

sentences:
{{Cita nozīme|antivielu fizikā|imunoloģiskajām antivielām|antivielas}}
'''Antiviela''' jeb '''antimatērija''' ir [[viela]] ([[matērija]]), kas sastāv no [[antidaļiņa|antidaļiņām]]. Tā tiek uzskatīta par matēriju "ar pretēju zīmi", jo parasto [[nuklons|nuklonu]] un [[elektrons|elektronu]] vietā sastāv no antinukloniem ([[antiprotons|antiprotoniem]] un [[antineitrons|antineitroniem]]) un [[pozitrons|pozitroniem]], kam [[masa]] un [[spins]] ir tādi paši kā atbilstošajām [[elementārdaļiņa|daļiņām]], bet [[elektriskais lādiņš]] - pretējs. Lielākajai daļai elementārdaļiņu, piemēram, [[mions|mioniem]], [[pions|pioniem]], [[kaons|kaoniem]] eksistē atbilstošas antidaļiņas (antimioni, antipioni, antikaoni u.c.) ar tādu pašu [[vidējais dzīves laiks|vidējo dzīves laiku]], bet pretēju lādiņu un citiem parametriem ([[barionu lādiņš|barionu lādiņu]], [[leptonu lādiņš|leptonu lādiņu]], [[dīvainība (fizika)|dīvainību]], [[šarms (fizika)|šarmu]], [[magnētiskais moments|magnētisko momentu]]<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 45. lpp.</ref>. Ir arī tādas daļiņas, kam nav antidaļiņu (var uzskatīt, ka tās ir pašas sev antidaļiņas), piemēram, [[fotons|fotoni]] un neitrālie pioni.

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|Šajos piemēros apstāklis ir atzīmēts '''treknrakstā'''.
# Visu savu dzīvi amatnieks '''smagi''' strādāja.
# Mēs strādājam '''pļavā'''.
# Viņš devās uz ASV '''strādāt''' par skolotāju.
}}
'''Apstākļi''' ir teikuma [[palīgloceklis|palīglocekļi]], kas norāda darbības apstākļus un apstākļa vārda vai īpašības vārda mēru. Apstākļus iedala sešās grupās: laika, vietas, veida, cēloņa, nolūka un mēra apstākļos. Vienkāršie apstākļi var būt izteikti ar patstāvīgu vārdu vai arī ar patstāvīgu vārdu kopā ar [[prievārds|prievārdu]].<ref name="Veckāgana89">{{Grāmatas atsauce|last=Veckāgana|first=Vēsma|title=Latviešu valoda 8. un 9. klasei|year=1997|publisher=Lielvārds|location=Lievārde|isbn=9984-11-109-1|page=30}}</ref> Saliktie apstākļi var tikt izteikti ar nedalāmiem vārdu savienojumiem un saliktu nosaukumu.<ref name="Veckāgana89" />

sentences: '''7. jūnijs''' ir gada 158. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (159. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 207 dienas.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Uta Kargele
| attēls = Uta Kargel 2016.jpg
| att_izmērs = 200px
| dz vieta = [[Halle]], [[Vācija]]
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1981|5|28}}
| nodarbošanās = aktrise
| dzimums = S
| komentārs = Uta Kargele 2016. gadā
}}

sentences: '''Rindām auga ozoliņi''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota [[VI Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Sestajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1926. gadā.

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nāgpura
 | official_name            = नागपूर
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Diksha Bhumi.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Indija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Mahārāštra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 228
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 3780
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2405421
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2583911
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Indijas standarta laiks|IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 21 | latm = 15 | lats =  | latNS = N
 | longd = 79 | longm = 09 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 310
 | website                  = {{url|http://www.nagpur.nic.in/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{cita nozīme|Alfreda Hičkoka filmu|neiroloģiskiem traucējumiem (latīņu: ''vertigo'')|reibonis}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = ''Vertigo''
|    oriģinālnos =
|         attēls = Vertigomovie restoration.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri = * [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Kima Novāka]]
* [[Bārbara Bel Gedsa]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* {{small|(oriģinālais)}}
* ''[[Universal Pictures]]''
* {{small|(pašlaik)}}
|       izdošana = {{Filmas datums|1958|5|9}}
|         ilgums = 128 minūtes
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|2,479 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}} {{small|(ASV)}}<ref>{{grāmatas atsauce |editor1-last=Block|editor1-first=Alex Ben|editor2-last=Wilson|editor2-first=Lucy Autrey|year=2010|title=George Lucas's Blockbusting: A Decade-By-Decade Survey of Timeless Movies Including Untold Secrets of Their Financial and Cultural Success|publisher=[[HarperCollins]]|isbn=9780061778896|page=400}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''''Vertigo''''' ir 1958. gada ASV psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filma balstīta uz 1954. gada romānu ''D'entre les morts''.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pažaisles klosteris
| native_name         = ''Pažaislio vienuolynas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Kaunas Pazailis monastery.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Kauņa]], [[Petrašūnu seņūnija]], [[Kauņas apriņķis]], {{LTU}}
| latd  = 54.876 | latNS  = N
| longd = 24.022 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1662. gads
| completion_date     = 1674. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 1712. gads, 1755. gads
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Plimutas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathedral_Church_of_St_Mary_and_St_Boniface.jpg
| image_size            =
| caption               = Plimutas katedrāle
| map_type              = Anglija#Apvienotā Karaliste
| map_size              =
| map_label             = Plimutas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 50.3737
| longd                 = -4.1516
| location              = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Devona|Plimuta}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džozefs Hansoms]] (''Joseph Hansom'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1856. gads
| year_completed        = 1858. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Plimutas katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1350966"
}
</mapframe>
'''Plimutas katedrāle''' ({{val|en|Plymouth Cathedral}}) jeb '''Svētās Marijas un Svētā Bonifācija katedrāles baznīca''' ({{val|en|Cathedral Church of Saint Mary and Saint Boniface}}) ir [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Anglija]]s dienvidrietumos, [[Devona]]s grāfistes [[Plimuta]]s pilsētā. 1858. gadā celtā baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu [[Plimutas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Cilvēka dusmas
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|104 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2976809729/?ref_=bo_we_table_1|title=
Wrath of Man (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
| ilgums = 119 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2021|4|22}}
| izplatītājs = * ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
* ''[[Lionsgate]]''
* ''Metro-Goldwyn-Mayer''
* ''Miramax''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[Miramax]]''
| operators =
| oriģinālnos = ''Wrath of Man''
| mūzika =
| aktieri = * [[Džeisons Steitems]]
* [[Holts Makalanijs]]
* [[Džefrijs Donovans]]
* [[Džošs Hārtnets]]
* [[Lass Alonso]]
* [[Rauls Kastiljo]]
* [[Deobijs Opareijs]]
* [[Edijs Mārsans]]
* [[Skots Īstvuds]]
| scenārijs = * Gajs Ričijs
* Aivans Atkinsons
* [[Mārns Deiviss]]
| producents = * Gajs Ričijs
* [[Aivans Atkinsons]]
* [[Bils Bloks]]
| režisors = [[Gajs Ričijs]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Wrath-of-man.jpg
| imdb =
}}'''"Cilvēka dusmas"''' ({{Val|en|Wrath of Man}}) ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] asa sižeta filma, kuras režisors un viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Gajs Ričijs]]. Filmā galveno lomu atveido [[Džeisons Steitems]]. Filma ir balstīta uz 2004. gada Francijas filmu ''[[Le Convoyeur]]''.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Emajegi
| attēls            = Voerts.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Vertsjervs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Peipuss]]
  | sāk_plat_d=58 | sāk_plat_m=23 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=07 | sāk_gar_s=59 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=58 | iet_plat_m=26 | iet_plat_s=18 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=27 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=29 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{EST}}
| tek_caur          = {{EST}}
| garums            = 101
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 3,6
| caurtece          = 70,1
| gada_notece       =
| baseins           = 9740
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ļaļa Tulpana
| native_name           = ''Ляля-Тюльпан''
| image                 = Victory Park, Ufa 05.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              =
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 49 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 56 | longm = 03 | longs = 21 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Islāms]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Krievija|Baškortostāna|Ufa}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architect             = Vakils Davļatšins
| architecture_style    = modernisms
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1990
| year_completed        = 1998
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              = 1000
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      = 2
| minaret_height        = 53 metri
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}

sentences:
{{iw+}}
'''Līknes modelēšana''' ir [[3D modelēšana]]s metode, kas balstās uz [[līkne|līknēm]], lai ģenerētu virsmas [[ģeometrija|ģeometriju]], līknes, kuras tiek ietekmētas, izmantojot masas kontroles punktus. Līkņu modelēšana var būt parametriska (balstās uz ģeometriskiem un funkciju parametriem) vai brīvas formas (skatīt [[Brīvformu virsmas modelēšana]] ), un tā var balstīties uz [[NURBS]], lai aprakstītu virsmas formas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Curve modelling|url=https://3dprintingforbeginners.me/glossary/curve-modelling/|website=http://3dprintingforbeginners.me/glossary/curve-modelling/|accessdate={{dat|2018|5|19||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170329045738/http://3dprintingforbeginners.com/glossary/curve-modelling/|archivedate={{dat|2017|03|29||bez}}}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Catabrosa aquatica USDA.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Catabrosa|ģints_lv=Avotenes|suga=Catabrosa aquatica|suga_lv=Ūdens avotene|binomial=Catabrosa aquatica|autors=(L.) P.Beauv.|sinonīmi=}}'''Ūdens avotene''' ({{val|la|Catabrosa aquatica}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga, kuras ietvaros nodala vairākus zemākus taksonus. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un dažviet [[Āzija|Āzijā]], [[Latvija|Latvijā]] sastopama retumis, galvenokārt [[Baltijas jūra|jūras]] piekrastē, ļoti reti valsts centrālajā un austrumu daļā.

sentences:
glezna „Zirgi mēnesnīcā. Pieguļā” (ap 1910. gadu)]]
'''Pieguļa''' bija sena tradīcija, kopīgs [[Zirgi|zirgu]] ganīšanas veids naktī, kas pastāvēja aptuveni līdz 20. gadsimta sākumam. Pirmo reizi pēc ziemas zirgi tika palaisti ganībās savā vaļā ganu (pieguļnieku) uzraudzībā. Nereti pieguļā kopīgi jāja vairāku [[Viensēta|viensētu]] puiši, kas pārnakšņoja ganībās līdzās zirgiem. Tas bija nepieciešams, jo zirgus apdraudēja gan [[Pelēkais vilks|vilki]], gan arī zagļi. Pieguļnieki siltumam kurināja ugunskurus un daudz dziedāja. Gulēja turpat pie ugunskuriem uz skujām, zariem vai līdzpaņemtiem salmu maisiem. Lietus laikā nereti cēla zaru būdas. Pirmā pieguļa parasti sakrita ar [[Ūsiņš|Ūsiņa]] dienu un tad pie ugunskuriem tika ēsts īpašs ēdiens — [[pantāga]], bet pieguļās varēja jāt līdz par [[Mārtiņdiena|Mārtiņiem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Cillertāles Alpi
|attēls                 = Hängebrücke_am_Berliner_Höhenweg_Nr_526,_Zillertaler_Alpen_2.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               =Gājēju tilts Cillertāles Alpos
| map = Karte_Zillertaler_Alpen.png
| map_type            = Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47 | latNS  = N
| longd = 11.916667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Hohfeilers]]
|augstums               = 3 510
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{infobox
| above      = {{{name|<includeonly>{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{attēls|}}}|size={{{att_izmērs|}}}|sizedefault=220px}}
| abovestyle = background-color: #f6e396
| label1     = Citi nosaukumi
| data1      = {{{citi nosaukumi|}}}
| label2     = Izcelsmes valsts
| data2      = {{{valsts|}}}
| label3     = Reģions
| data3     = {{{reģions|}}}
| label5     = Pilsēta
| data5      = {{{pilsēta|}}}
| label6     = Piena veids
| data6      = {{{piens|}}}
| label7     = Pasterizēšana
| data7      = {{{pasterizēšana|}}}
| label8     = Tekstūra
| data8      = {{{tekstūra|}}}
| label9     = Tauku saturs
| data9      = {{{tauki|}}}
| label10    = Olbaltumvielu saturs
| data10     = {{{olbaltumvielas|}}}
| label11    = Izmērs
| data11     = {{{izmērs|}}}
| label12    = Svars
| data12     = {{{svars|}}}
| label13    = Nogatavināšanas laiks
| data13     = {{{nogatavināšana|}}}
| label14    = Sertifikācija
| data14     = {{{sertifikācija|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences: {{Commonscat|Education in Azerbaijan|Izglītība Azerbaidžānā}}

sentences: , ar [[Ubuntu Linux|Ubuntu]] un [[Windows Vista]] ieejām]]

sentences:
{{Cita nozīme|etnolingvistisku grupu|filmu|Baltu ciltis (filma)}}
{{Infobox ethnic group
| group = Balti mūsdienās
| poptime = ~'''5,6 miljoni'''
| region1 = [[Latvieši]]
| pop1    = ~1,5 miljoni
| region2 = [[Lietuvieši]]
| pop2    = ~4,1 miljoni
| related = [[baltkrievi]], [[kriviči]]
| rels    =
| langs   = [[baltu valodas]]
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Balti''' ({{val|lt|baltai}}) ir [[Indoeiropieši|indoeiropiešu]] cilšu un tautu grupa, kas senāk apdzīvoja plašu reģionu no [[Polija]]s līdz [[Viduskrievija]]i. Baltiem raksturīgajās [[indoeiropiešu valodu saime]]s [[Baltu valodas|baltu valodās]] mūsdienās runā tikai [[vidusbalti]] — [[latvieši]] un [[lietuvieši]]. [[Rietumbalti]] un [[austrumbalti]] gadsimtu gaitā vai nu gāja bojā vai tika [[pārtautošana|pārtautoti]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Zigrīda Eglīte
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1936
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 08
| dz_vieta = [[Daugavpils]], {{LAT}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1963-1993)
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi = Latvijas staipekņu, kosu un paparžaugu flora. R., 2000.
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #121312
| bg_color        = #197fbe
| nos             = ''Club Brugge''
| logo            =
| pilns           = ''Club Brugge
Koninklijke Voetbalvereniging''
| iesauka         = ''Blauw-Zwart'' (zili-melnie)
''Club''
| pilsēta         = {{Vieta|Beļģija|Brige}}
| dib             = 1891
| dib_mēn         = 11
| dib_dat         = 13
| stad            = [[Jana Breidela stadions]]
| ietilp          = 29 062
| prez            = {{flaga|Beļģija}} Barts Verhāge
| tren            = {{flaga|Beļģija}} Riks De Mils
| līga            = [[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas Pro līga]]
| sez             = 2021.—2022.
| poz             = 1. vieta
| pattern_la1 = _brugge1920h
| pattern_b1  = _brugge1920h
| pattern_ra1 = _brugge1920h
| pattern_sh1 = _brugge1920h
| pattern_so1  = _brugge1920h
| leftarm1    = 0071EE
| body1       = 0071EE
| rightarm1   = 000000
| shorts1     = 000000
| socks1      = 000000
| pattern_b2  = _brugge1920a
| pattern_la2 = _brugge1920a
| pattern_ra2 = _brugge1920a
| pattern_sh2 = _brugge1920a
| pattern_so2 = _brugge1920a
| leftarm2    = 800000
| body2       = 800000
| rightarm2   = 800000
| shorts2     = 800000
| socks2      = 800000
 |pattern_la3 = _brugge1920t
 |pattern_b3  = _brugge1920t
 |pattern_ra3 = _brugge1920t
 |pattern_sh3 = _brugge1920t
 |pattern_so3 = _brugge1920t
 |leftarm3    = 57ffff
 |body3       = 57ffff
 |rightarm3   = 57ffff
 |shorts3     = 000000
 |socks3      = C6E2E1
}}
'''''Club Brugge Koninklijke Voetbalvereniging''''', biežāk pazīstams vienkārši kā '''''Club Brugge''''', ir [[Beļģija]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Brige]]s. Klubs ir dibināts [[1891. gads|1891]]. gadā, pašlaik spēlē [[Beļģijas futbola Pro līga|Beļģijas Pro līgā]]. Mājas spēles komanda aizvada [[Jana Breidela stadions|Jana Breidela stadionā]]. ''Club Brugge'' ir viens no titulētākajiem klubiem Beļģijā, nacionālo čempionu titulu skaita ziņā atpaliekot vien no [[Briseles "Anderlecht"]]. ''Club Brugge'' futbolisti ir 16 reizes kļuvuši par Beļģijas čempioniem un 11 reizes izcīnījuši Beļģijas kausu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://clubbrugge.be/nl/de-club/geschiedenis/palmares |title=Palmares |accessdate={{dat|2015|12|17||bez}} |publisher=Club Brugge |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151201191943/http://clubbrugge.be/nl/de-club/geschiedenis/palmares |archivedate={{dat|2015|12|01||bez}} }}</ref> Lielākais panākums Eiropas klubu turnīros ir iekļūšana 1977.–1978. gada sezonas [[UEFA Čempionu līga|Eiropas Čempionvienību kausa]] finālā, kur ar 0—1 piekāpās [[Anglija]]s klubam ''[[Liverpool FC]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.uefa.com/uefachampionsleague/season=1977/index.html |title=UEFA Champions League 1977/78 - History |accessdate={{dat|2015|12|17||bez}} |publisher=UEFA.com }}</ref>

sentences: '''"Rolanda dziesma"''' ({{val|fr|La Chanson de Roland}}) ir franču [[viduslaiki|viduslaiku]] [[eposs]]. Eposa pamatā ir 778. gada [[Ronsevalas kauja]], kurā [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] karavadonis Rolands un viņa karaspēks cieta sagrāvi cīņā ar [[baski]]em. Rolands tajā apdziedāts kā franču tautas varonis.<ref name="lpe" />

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džumandži
 |      attēls = Jumanji.jpg
 |     att_izm =
 | oriģinālnos = ''Jumanji''
 |       žanrs = [[piedzīvojumu filma]], [[komēdija]]
 |    režisors = [[Džo Džonstons]]
 |  producents =
* [[Roberts Korts]]
* [[Teds Fīlds]]
* [[Lerijs Franko]]
* [[Skots Krupfs]]
* Viljams Teitlers
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Hensli]]
* [[Gregs Teilors]]
* Džims Streins
 |     aktieri =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džonatans Haids]]
* [[Deivids Alans Grīrs]]
 |      mūzika = [[Džeimss Horners]]
 |   operators = [[Thomas E. Ackerman]]
 |     montāža = [[Robert Dalva]]
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Interscope Communications]]''
* ''Teitler Film''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
 |      ilgums = 104 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com">{{Tīmekļa atsauce |title=Jumanji |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2774369793/weekend/ |website=[[Box Office Mojo]] |access-date=January 21, 2020}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|262,8 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
 |    paraksts =
}}
'''"Džumandži"''' ({{val|en|Jumanji}}) ir 1995. gada ASV [[bērnu filma|ģimenes]], fantāzijas [[piedzīvojumu filma]]. Filmas režisors ir [[Džo Džonstons]], scenāristi [[Džonatans Hensli]], [[Gregs Teilors]] un Džims Streins. Filmas sižets balstīts uz [[Kriss Van Olsburgs|Krisa Van Olsburga]] [[Džumandži (grāmata)|tāda paša nosaukuma grāmatas]] motīviem. Šī ir pirmā filma [[Džumandži (filmu sērija)|"Džumandži" filmu sērijā]]. Galvenās lomas atveido [[Robins Viljams]], [[Bonija Hānta]], [[Kirstena Dansta]], [[Džonatans Haids]] un [[Deivids Alans Grīrs]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Broken fixed arm.jpg
| alt             =
| caption         = Kaula lūzums un atbilstošie rentgena attēli
| specialitāte    = [[osteoloģija]] ([[traumatoloģija]])
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          =
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = [[radioloģija|rentgenizmeklēšana]]
| DiseasesDB      = 4939
| ICD10           = T 14.2
| ICD9            = 829
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000001
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = luzums
}}

sentences: '''Kurpes''' ir [[apavi]], kam raksturīga cieta [[zole (apavi)|zole]] ar [[papēdis|papēdi]] un stingrs materiāls apsedz [[pēda|pēdu]] ne augstāk par [[potīte|potīti]]. Cilvēku, kas gatavo vai labo kurpes, sauc par [[kurpnieks|kurpnieku]]. Kurpes tiek izgatavotas pa pāriem, kur viena ir paredzēta labajai kājai, otra — kreisajai kājai. Kurpes parasti velk, ejot sabiedriskās vietās. To funkcijas ir sildīt kājas, nodrošināt [[higiēna|higiēnu]] un mazināt risku iegūt [[ortopēdija|pēdu traumas]], piemēram, uzkāpjot uz asiem priekšmetiem, bet mūsdienās kurpes atspoguļo cilvēka [[gaume|gaumi]], [[mode]]s tendences un pat tehnoloģisko attīstību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reāli veči
| operators =
| attēls = Stand up guys poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Fišers Stīvenss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džulianna Mārgulisa]]
* [[Marks Mārgoliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stand Up Guys''
| studija = * ''Sidney Kimmel Entertainment''
* ''Lakeshore Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|10|12}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433634305/|title=
Stand Up Guys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reāli veči"''' ({{Val|en|Stand Up Guys}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Fišers Stīvenss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Kristofers Volkens]], [[Alans Ārkins]], [[Džulianna Mārgulisa]] un [[Marks Mārgoliss]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Matenadarans
| native_name         = ''Մատենադարան''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Erevāna#Armēnija#Āzija
| status              =
| image               = Matenadaran_(9).JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Erevāna]], {{ARM}}
| latd  = 40.19207 | latNS  = N
| longd = 44.52113 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1959. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Marks Grigorjans]]
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = [https://matenadaran.am matenadaran.am]
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Matenadarans" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1322278"
}
</mapframe>
'''Matenadarans''' ({{val|hy|Մատենադարան}}) jeb '''Mesropa Maštoca Seno manuskriptu institūts''' ir [[manuskripts|manuskriptu]] krātuve, pētniecības institūts un muzejs [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Tā ir lielākā seno [[armēņi|armēņu]] rakstu krātuve pasaulē. Nosaukta [[armēņu alfabēts|armēņu alfabēta]] izgudrotāja [[Mesrops Maštocs|Mesropa Maštoca]] vārdā, kura skulptūra grezno muzeja ieeju.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Latvijas Universitātes Botāniskā dārza augu kultūru laboratorijas ēka.

sentences: {{Commons category|Shooters from Qatar|Kataras šāvēji}}

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|hokejistu|Jānis Jaks}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Bos grunniens at Letdar on Annapurna Circuit.jpg
|    att_nosaukums =
|       att_izmērs = 235px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = B. grunniens vai B. mutus
|          suga_lv = Jaks
|         sinonīmi =
*''Poephagus grunniens''
|         binomial = Bos grunniens ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)
Bos mutus ([[Nikolay Przhevalsky|Przewalski]], 1883)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences:
[[Kategorija:Valkas novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti|Ergzemes]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''29. aprīlis''' ir gada 119. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (120. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 246 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Gustavs Braše
|     vārds_orig = ''Gustav Brasche''
|         attēls = Gustavs Braše.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = Edzes mācītājmuiža, {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Īvandes pagasts|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1883
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Liepāja|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Valodnieks, teologs, literāts, luterāņu mācītājs, grāmatu izplatītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Gustavs Vilhelms Zigmunds Braše''' ({{val|de|Gustav Wilhelm Siegmund Brasche}}; dzimis {{dat|1802|11|9}}, miris {{dat|1883|6|19}}), arī '''Braže''', bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, teologs,  valodnieks, literāts,  grāmatu izplatītājs.<ref name=lrb>{{LRB|99}}</ref> Latviešu valodas gramatikas terminu izstrādes veicinātājs, pirmais lietojis terminu ‘[[jaunlatvieši]]’ (''Jungletten'') pēc [[Juris Alunāns|Jura Alunāna]] dzejoļu krājuma "Dziesmiņas" izlasīšanas.

sentences:
'''Diskžokejs '''(pazīstams arī kā '''DJ''' vai '''dīdžejs''') ({{val|en|DJ}} no {{val|en|disc jockey}}) ir [[persona]], kas izvēlas un atskaņo [[mūzikas ieraksts|mūzikas ierakstus]] auditorijai. Mūsdienās šis termins ietver dažādas mūzikas atskaņošanas veidus, neatkarīgi no avota.
]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Panthera tigris sondaica 01.jpg
| att_nosaukums = Pazīstama Javas Tīģera fotogrāfija (1938)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =Panthera tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =Panthera tigris sondaica
| pasuga_lv = Javas tīģeris
| binomial =†Panthera tigris sondaica <small>([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1844)</small>
|kategorijas=nē
| izplatība =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neatskatoties
| attēls                   =  Standing Still 2005 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Standing Still''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Metjū Kouls Veiss]]
| producents               =
* [[Trents Otiks]]
* [[Metjū Pernisiaro]]
* [[Džefs Raiss]]
| scenārija autors         =
* [[Timms Šārps]]
* Metjū Pernisiario
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Abrahamss]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Rodžers Avarijs]]
| mūzika                   = ''[[BC Smith]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Insomnia Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Freestyle Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2005|6|17|ASV}}
| ilgums                   = 86 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/standing-still-2008|title=Standing Still|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 11, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{US$|1,7 miljoni}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neatskatoties"''' ({{val|en|Standing Still}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Metjū Kouls Veiss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džons Abrahamss]], [[Eimija Adamsa]] un [[Rodžers Avarijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|6|17||bez}} ASV.

sentences: '''1. jūnijs''' ir gada 152. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (153. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 213 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
{{Pov}}{{maznozīmīgs}}
'''Rektopuss''' ir populārs Latvijas [[Youtube]] kanāls.<ref>https://www.youtube.com/@rektopussofficial/videos</ref> 2022. gada 8. oktobrī oriģinālais kanāls tika izdzēsts Youtube noteikumu pārkāpumu dēļ.<ref>https://www.facebook.com/rektopuss/posts/pfbid0oU2pQpZoL1f2fwuxTgVkoAe45fpoMyLJShpueZrRJQfhe76eMuknmFu9qFEE7eTwl</ref> Kanālam pirms izdzēšanas bija teju 20 tūkstošu abonentu,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://socialblade.com/youtube/c/rektopuss|title=RektoPuss's YouTube Stats (Summary Profile) - Social Blade Stats|website=socialblade.com|access-date=2022-11-28}}</ref> un tas bija viens no lielākajiem latviešu valodā.{{nepieciešama atsauce}} Nekavējoties Rektopuss autori izveidoja jaunu kanālu ar nosaukumu '''Rektopuss Official''', kas 1000 abonentus savāca ātrāk nekā mēnesī. Kanālu izveidotāji ir trīs draugi: Ingars, Mairis un Sandis.<ref>https://izklaide.tv3.lv/sovi/saimnieks-mekle-sievu/katram-istam-saimniekam-ir-jabut-traktoram-intervija-ar-jokdariem-kuri-radijusi-alternativo-saimnieks-mekle-sievu-versiju/</ref>

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''HD 156668 b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 24,5 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Herkuless (zvaigznājs)|Herkulesa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[HD 156668]] 0,022 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 1,27 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 3,2 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
]]
'''Mežs''' ir [[ekosistēma]] kurā dominējošā [[augi|augu]] forma ir [[koks|koki]], kas veido kokaudzi. Kokaudze meža ekosistēmā ir galvenais organiskās masas ražotājs. Mežs ietver gan kokaudzi tās dažādās attīstības stadijās, gan [[Pamežs|pameža]] un [[Zemsedze|zemsedzes]] augus, meža [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] un [[Augsne|augsn]]i ar tās bagātīgo baktēriju, aļģu, dzīvnieku un [[Sēnes|sēņu]] pasauli. Starp visiem šiem organismiem notiek mijiedarbība un tie ir savstarpēji saistīti komplicētās [[Barības ķēde|barības ķēdēs]]<ref>Bušs M., Laiviņš M. mežs. Enciklopēdija Latvijas daba, 3. sēj. Rīga, 1995</ref>.

sentences:
[[Kategorija:Sports]]
[[Kategorija:Invaliditāte]]
[[Kategorija:Olimpiskās spēles]]
[[Kategorija:Daudzu sporta veidu sacensības]]

sentences: '''Holocēna kalendārs''' ir populārs nosaukums [[Holocēna ēra|Holocēna]] jeb [[Cilvēku ēra]]i — gadu numerācijas sistēma tuva gadu astronomiskajam pierakstam ({{val|en|Astronomical year numbering}}), vienīgi tai tiek pieskaitīti 10 000, izvietojot savu pirmo gadu kā Cilvēku ēras jeb cilvēces civilizācijas sākumu, vienkāršojot [[Holocēns|holocēna epohas]] (pēc [[Ledus laikmets|ledus laikmeta]]) skaitīšanu. Tas vienkāršo [[Ģeoloģija|ģeoloģisko]], [[Arheoloģija|arheoloģisko]], [[dendrohronoloģija|dendrohronoloģisko]] un [[Vēsture|vēsturisko]] datēšanu. Pašreizējais [[gregoriāniskais kalendārs]] var tikt pārveidots ar vienkāršu vieninieka pievienošanu pirms tā. Piemēram, 2017. gads m.ē. atbilst 12017. holocēna gadam. Holocēna kalendāru pirmais piedāvāja [[Čezare Emiliani]]<ref>[http://www.readersadvice.com/mmeade/house/holocene.html The Holocene Calendar]</ref> [[1993. gads|1993. gadā]] (11993.g.e.).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
'''Dzīves ceturtdaļas krīze''' ir periods, parasti no 20–24 gadu vecuma līdz 35–37 gadu vecumam, kad cilvēks sāk šaubīties par savu dzīvi, ko izraisa [[stress]], ko rada kļūšana par [[Pieaugušais|pieaugušo]].

sentences:
{{starpviki+}}
'''Minjonas dziesma''' ir apzīmējums [[Johans Volfgangs fon Gēte|Johana Volfganga fon Gētes]] darba "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]" (''Wilhelm Meisters Lehrjahre'') varones – [[Minjona]]s – dziesmām. Tās uzskata par ievērojamākajiem Gētes dzejoļiem, kas iedvesmojušas daudzus 19. gadsimta komponistus kā [[Ludvigs van Bēthovens|Ludvigu van Bēthovenu]], [[Ferencs Lists|Ferencu Listu]], [[Roberts Šūmanis|Robertu Šūmani]], [[Pēteris Čaikovskis|Pēteri Čaikovski]], [[Hugo Volfs|Hugo Volfu]] un [[Francis Šūberts|Franci Šūbertu]].<ref>Doktorchik, A. M. Sehnsucht and Alienation in Schubert's Mignon Settings, BMus, University of Lethbridge [Thesis: Master of Music], 2009, pp. 8-9. https://www.uleth.ca/dspace/bitstream/handle/10133/3051/doktorchik,%20acacia.pdf?sequence=1 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160715011018/https://www.uleth.ca/dspace/bitstream/handle/10133/3051/doktorchik%2C%20acacia.pdf?sequence=1 |date={{dat|2016|07|15||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Alilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH2=CHCH2OH
|molmasa=58,08
|blīvums=854
|kušanas temperatūra=−129 °C
|viršanas temperatūra=97 °C
}}
'''Alilspirts''' (propenols, CH2=CHCH2OH) ir vienkāršākais stabilais nepiesātinātais [[spirts]] ([[vinilspirts]] CH2=CHOH brīvā veidā nav pazīstams, jo uzreiz pārgrupējas par [[acetaldehīds|acetaldehīdu]] (sk. [[tautomērija]])).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Utkins
|     vārds_orig = ''Владимир Валентинович Уткин''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[ķirurģija]], [[pulmonoloģija]]
|          grāds = [[Doktors (akadēmiskais grāds)|medicīnas doktors]]
|   darba_vietas = [[Rīgas Stradiņa universitāte|Rīgas Medicīnas institūts]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte]], Maskavas 1. Medicīnas institūts
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji = [[Pauls Stradiņš]]
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = Latvijas Pulmonoloģijas centra radīšanas iniciators (1969)
|    apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagāts zinātnes darbinieks (1982)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vladimirs Utkins''' ({{val|ru|Владимир Валентинович Уткин}}; dzimis {{dat|1932|6|27}}, miris {{dat|1994|8|23}}) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] [[ķirurģija|ķirurgs]] [[pulmonoloģija|pulmonologs]], habilitētais medicīnas zinātņu doktors, [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis (1993).<ref name="i.med">{{tīmekļa atsauce |title=Vladimirs Utkins |url=http://www.ieverojamiemediki.lv/u/utkins-vladimirs/ |website=100 nozīmīgas personas Latvijas medicīnas vēsturē}}</ref>

sentences: '''Klepsidra''' ir ūdens [[pulkstenis]], kas sastāv no [[tvertne]]s, kurai augšpusē un apakšpusē ir nelielas atveres. Tvertne ir ar piestiprinātu kātu, lai vieglāk varētu iegremdēt [[ūdens]] baseinā. Izceļot to no ūdens baseina, augšējā atvere aizveras un neļauj ūdenim izlīt. Kad to atbrīvo, ūdens vienmērīgi sāk plūst pa apakšējo atveri. Klepsidrai bija daudzi pielietojumi, piemēram, ar to mērīja dažādu ēdienu pagatavošanas [[Laiks|laiku]], [[Pulss|pulsu]], [[runa]]s garumu utt.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Alas infokaste
|name=Špannāgela ala
|photo=Kolkgang.jpg
|photo_caption=Kolkas ejas (''Kolkgang'') galerijā
| map = Austrija#Eiropa
| relief  = yes
|location=Hintertuksa, [[Tirole]], [[Austrija]]
| lat_d = 47.08028 | lat_NS = N
| long_d = 11.67167 | long_EW = E
|coordinates={{coord|47.08028|N|11.67167|E|region:AT-7|format=dms|display=inline,title}}
|geology=Hohštegenas kaļķakmens (marmors)
|discovery=1919
|show_cave=1994
|lighting=elektrība
|show_cave_length=500 m
|website=}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Tanrek.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Mammalia
| klase_lv       = Zīdītāji
| virskārta      = Afroinsectiphilia
| virskārta_lv   = Āfrikas placentāļi
| kārta          = Afrosoricida
| kārta_lv       = Tenrekveidīgie
| dzimta         = Tenrecidae
| dzimta_lv      = Tenreku dzimta
| suga           = Tenrec ecaudatus
| suga_lv        = Parastais tenreks
| izplatība =
| kategorijas = nē
| binomial = Tenrec ecaudatus <small>([[Johann Christian Daniel vom Schreber|Schreber]]), 1778)</small>
}}
'''Parastais tenreks''' (''Tenrec ecaudatus'') ir [[tenreku dzimta]]s [[zīdītāji|zīdītājs]], vienīgais savā ģintī. Tā dabiskais areāls aptver [[Madagaskara|Madagaskaru]], ievests arī vairākās apkārtējās salās. Ārēji atgādina ko vidēju starp [[eži|ezi]] un [[ciršļu dzimta|cirsli]].

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Apikāls līdzskanis''' ir [[skaņa]], ko izrunā gaisa plūsmu noslēdzot ar [[mēle]]s galiņu. Turpretī [[lamināls līdzskanis|laminālu līdzskani]] izrunā gaisa plūsmu noslēdzot ar mēles priekšējo lokano daļu.<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences: '''Leņķiskais ātrums''' ir leņķa mainīšanās ātrums. Fizikā un matemātikā tas ir [[vektors|vektoriāls]] lielums, pēc kura var noteikt uzreiz trīs parametrus - rotācijas ātrumu, rotācijas virzienu un asi, ap kuru objekts griežas. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienībās leņķisko ātrumu mēra [[radiāns|radiānos]] [[sekunde|sekundē]]. Leņķisko ātrumu parasti apzīmē ar grieķu burtu "omega" (<math> \textstyle \omega</math>). Leņķiskā ātruma vektors ir perpendikulārs rotācijas plaknei, bet to virzienu parasti nosaka pēc [[svārpsta likums|svārpsta likuma]] vai [[labās rokas likums|labās rokas likuma]] (abi likumi dod vienādu vektora virzienu).

sentences:
'''Centrāleiropas diabēta biedrība''' ({{val-de|Zentraleuropäische Diabetesgesellschaft}}; {{val-en|Central European Diabetes Association}}) ir starptautiska medicīniski zinātniska profesionāla biedrība. Tā tika dibināta 1969. gadā Vīnē kā "Starptautisko Donavas Simpoziju Federācija par Cukura Diabētu" (saīsināti - FID). 2006. gadā sakarā ar [[Baltija]]s valstu pievienošanos tā tika pārdēvēta, kaut arī pārejas periodā tiek lietoti abi nosaukumi.

== Vēsture un pašreizējie uzdevumi ==
"Aukstā kara" periodā FID kongresi kalpoja "Dzelzs priekškara" pārvarēšanai starp diabēta speciālistiem padomju bloka valstīs un rietumvalstīs. Austrija tika izvēlēta kā piemērota sanāksmju vieta, jo tā bija pie blokiem nepiederoša valsts, uz kuru bija vieglāk iegūt izbraukšanas atļaujas. Tagad biedrības mērķis ir veikt teorētisko un praktisko zināšanu pārnesi un veicināt [[Cukura diabēts|diabēta]] ārstēšanas standartu izlīdzināšanos šajā Eiropas daļā.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name         = Global Biodiversity Information Facility
| image        = GBIF-2015-full-stacked.png
| size         =
| motto        =
| type         = Bioloģisko datu bāze,<br> starptautiska organizācija
| formation    = 2001
| headquarters = [[Kopenhāgena]], [[Dānija]]
| membership   =
| leader_title =
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [https://www.gbif.org/ gbif.org]
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-glutamīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H10N2O3
|molmasa=146,15
|blīvums=
|kušanas temperatūra=185 °C
|viršanas temperatūra= —
|izoelektriskais punkts=5,65
}}
'''Glutamīns''' ('''''Gln''''', glutamīnskābes 3-monoamīds, C5H10N2O3) ir viena no dzīvo organismu olbaltumvielu [[aminoskābe|aminoskābēm]]. Glutamīns kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Sofokls
|         vārds_orig = {{gree|Σοφοκλης}}
|             attēls = Sophocles pushkin.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = 497. vai 496. gadā p.m.ē.
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = netālu no [[Atēnas|Atēnām]]
|          m_dat_alt = 406. gadā p.m.ē.
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Atēnas]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[traģēdija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lokenhausas pils
| native_name         = ''Burg Lockenhaus''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Léka_légifotó1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[romānika]], [[gotika]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Lokenhausa]], [[Burgenlande]], {{AUT}}
| latd  = 47.404028 | latNS  = N
| longd = 16.424583 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = ap 1200. gadu
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Austrijā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Austrijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
2010. gadā ar Ford Focus RS WRC 09]]
'''Autorallijs''' (ikdienā saukts vienkārši - '''rallijs''') ir [[autosports|autosporta]] disciplīna, kurā ekipāžas trasē dodas atsevišķi. Autorallija sacensības pārsvarā notiek pa koplietošanas ceļiem un tās sastāv no ceļa sacensībām un papildsacensībām. Sacensību dalībnieki sacenšas ar automobiļiem, autorallija ekipāža sastāv no diviem sportistiem. Rallija sacensības notiek gan ar speciāli sagatavotām automašīnām, gan ar sērijveida automobiļiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Virzas (augi)
| ģints = Stellaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Stellaria graminea RF.jpg
| att_nosaukums = [[Zāļlapu virza]] (''Stellaria graminea'')
| att_izmērs =
| nosaukums = Virzas
| kategorijas = nē
}}'''Virzas''' ({{val|la|Stellaria}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā]] un subtropu joslā, kā arī kalnos [[Tropu josla|tropu reģionos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30001456-2|title=Stellaria L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-25|language=en}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Islands by country|Salas pēc valsts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Meitene ar pērļu auskaru
| attēls                   = Girl with a pearl earring.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Girl with a Pearl Earring''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Pīters Vebers]]
| producents               =
* [[Endijs Patersons]]
* [[Anands Takers]]
| scenārija autors         = [[Olīvija Hetrīda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Džūdija Pārfita]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Esija Devisa]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Archer Street Productions]]''
* ''[[DeLux Productions]]''
* ''[[Inside Track]]''
* ''[[Film Fund Luxembourg]]''
* ''[[Wild Bear Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Pathé]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|8|31|Tellarida|2004|1|9|ASV|2004|1|16|Apvienotā Karaliste|2005|1|14|Latvija}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-pearl-earring-2003|title=Girl with a Pearl Earring|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{LUX}}
* {{NLD}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girlwithapearlearring.htm|title=Girl with a Pearl Earring (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Meitene ar pērļu auskaru"''' ({{val|en|Girl with a Pearl Earring}}) ir 2003. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Luksemburga]]s un [[Nīderlande]]s kopražojuma romantiska drāmas filma, kas balstīta uz [[Treisija Ševaljē|Treisijas Ševaljē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Pīters Vebers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Kolins Fērts]], [[Toms Vilkinsons]], [[Džūdija Pārfita]], [[Kilians Mērfijs]] un [[Esija Devisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|8|31||bez}} Tellaridā.

sentences:
[[Kategorija:Ventspils]]
[[Kategorija:Latvijas upes pēc pilsētas]]

sentences:
{{DEFAULTSORT:Malpils novads}}
[[Kategorija:Siguldas novada pagasti]]
[[Kategorija:Latvijas bijušie novadi]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Siguldas rajons]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Mālpils pagasts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lepus europaeus (Causse Méjean, Lozère)-cropped.jpg
|    att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Lepus
|      ģints_lv = Zaķi
|          suga = Lepus europaeus
|       suga_lv = Pelēkais zaķis
|      binomial = Lepus europaeus <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1778)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
{{legend|#A52A2A|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Introdukcijas izplatības areāls}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas
| attēls = X-Men Days of Future Past poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: Days of Future Past''
| žanrs =
| režisors = [[Braiens Singers]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Dženifere Lorensa]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Anna Pakvina]]
* [[Halle Berija]]
* [[Elena Peidža]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|5|10|Ņujorkas pirmizrāde|2014|5|23|ASV|2014|5|23|Latvija|}}
| ilgums = 131 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-days-future-past-2014|title= X-Men: Days of Future Past|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = agļu
| budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmen2014.htm |title=
X-Men: Days of Future Past (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|747,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmen2014.htm |title=
X-Men: Days of Future Past (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā = [[X-cilvēki: Pirmā klase]]
| nākamā = [[X-cilvēki: Apokalipse]]
| imdb =
}}
'''"X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas"''' ({{val|en|X-Men: Days of Future Past}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Braiens Singers]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2011. gada filmai "[[X-cilvēki: Pirmā klase]]". 2016. gadā iznāca filmas turpinājums "[[X-cilvēki: Apokalipse]]".

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Čoke
|          vārds_orig =
|              attēls = Janis Coke in Tampere court 1906.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Jānis Čoke (vidū) Tamperes tiesā (1906)
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1878
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 24
| dz_vieta = [[Idus pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 9
| m_vieta = [[Turku]], [[Somijas lielhercogiste]] (tagad {{FIN}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hoya carnosa vo kvete.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya carnosa|Gaļīgā hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya carnosa|suga_lv=Gaļīgā hoija}}'''Gaļīgā hoija''' (''Hoya carnosa''), sarunvalodā saukta arī par '''vaskapuķi''' un '''porcelāna puķi''', ir [[Epifīze|epifītiska]] augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]] tās vaskaino lapu un saldi smaržojošo ziedu dēļ.

sentences:
, kurā attēlota informācija par zondes izcelsmi un kaila vīrieša un sievietes attēls. Mērķis ir sazināties ar [[ārpuszemes dzīvība|ārpuszemes dzīvību]]]]
'''Saziņa'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/sazi%C5%86a | title= Saziņa | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> vai '''saskarsme''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/saskarsme | title= Saskarsme | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> arī '''sakari'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/sakari | title= Sakari | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> un '''komunikācija'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/komunik%C4%81cija | title= Komunikācija | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> ({{val|la|commūnicāre}} — 'dalīties'), ir [[informācija]]s apmaiņa starp vairākām [[persona|personām]] un/vai [[sabiedrība]]s grupām. Tas ir savstarpēji sociāls process. Saziņā nodot tālāk [[doma]]s, [[emocijas]] un cita veida informāciju gan verbāli, gan neverbāli. Tas var notikt [[runa]]s, [[žesti|žestu]], [[teksts|tekstu]], [[simbols|simbolu]], [[ķermeņu valoda]]s veidā. Liela loma plašām cilvēku masām informācijas nodošanā ir dažādiem [[plašsaziņas līdzekļi]]em. Parasti saziņa apzīmē cilvēku savstarpēju mijiedarbību, bet pastāv arī [[dzīvnieku saziņa]] (vēl plašākā skatījumā [[biosaziņa]] jeb biokomunikācija).

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
|-
| 20
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
|-
| 30
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
|-
| 40
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
|-
| 50
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
|-
| 60
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
|-
| 70
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
|-
| 80
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
|-
| 90
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 90
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
|-
| 10
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
|-
| 11
| [[11. marts|1]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
|-
| 12
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
|-
| 13
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
|-
| 15
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
|-
| 16
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
|-
| 17
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
|-
| 18
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
|-
| 19
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
|-
| 20
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
|-
| 21
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
|-
| 22
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
|-
| 23
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
|-
| 24
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
|-
| 25
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
|-
| 26
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
|-
| 28
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
|-
| 29
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
|-
| 30
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
|-
| 31
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
|-
| 32
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
|-
| 33
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
|-
| 34
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
|-
| 35
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 35
|
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
|-
| 36
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
|-
| 37
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
|-
| 38
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
|-
| 39
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
|-
| 40
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
|-
| 41
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
|-
| 42
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
|-
| 43
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
|-
| 44
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center;  font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
|-
| 45
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
|-
| 46
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
|-
| 47
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
|-
| 48
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em"| [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 48
|
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
|-
| 49
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
|-
| 50
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
|-
| 51
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
|-
| 52
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
|-
| 53
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''ARPANET''' jeb '''Advanced Research Projects Agency Network''' bija pirmais [[pakešu komutācija]]s [[datortīkls]], kuru [[1960. gadi|1960. gados]] izstrādāja [[ASV Aizsardzības departaments|ASV Aizsardzības departamenta]] aģentūra [[DARPA|ARPA]]. Tas bija globālā [[internets|interneta]] priekštecis.

sentences: '''Vērtība''' jeb '''valence''' ({{Val-la|valentia}} — 'spēks, spēja') ir [[ķīmiskais elements|ķīmisko elementu]] [[atoms|atomu]] spēja pievienot noteiktu skaitu cita elementa atomu (pieņemtā valences vienība ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] vērtība, kas vienmēr ir 1).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alloklazīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/D.22-60
|ķīm_formula=
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Tēraudpelēka
|svītra=Melna
|habituss=Masīvs, prizmatiski kristāli, radiāli izkārtoti kristāli
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, izteikta - citā
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=6,17
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Panevēžas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = BZN_Cathedral_of_King_Jesus_in_Panevezys.jpg
| image_size            =
| caption               = Panevēžas katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label = Panevēžas katedrāle
| position = left
| latd  = 55.722845
| longd = 24.35642
| location              = {{vieta|Lietuva|Panevēžas apriņķis|Panevēža}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Romāns Steikūns]] (''Romanas Steikūnas''),
| architecture_style    = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]] ([[klasicisms]]/[[baroks]])
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1908
| year_completed        = 1929
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Panevēžas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1077949"
}
</mapframe>
'''Panevēžas Kristus Karaļa katedrāle''' ({{val|lt|Panevėžio Kristaus Karaliaus katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Panevēža|Panevēž]]ā. [[Panevēžas diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 4705).

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Karnaps
|          vārds_orig = ''Rudolf Carnap''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1891
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Prūsijas karaliste|Vupertāle|td=Vācija}}
|              m_gads = 1970
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Santamonika}}
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[analītiskā filozofija]], [[loģiskais pozitīvisms]], [[Vīnes pulciņš]]
|           intereses = [[loģika]], [[epistemoloģija]], [[zinātnes filozofija]], [[semantika]]
|              idejas = [[fenomenālisms]], [[modālā loģika]], [[mākslīgās valodas]], [[paradigma]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Gotlobs Frēge]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Ernsts Mahs]], [[Bērtrands Rasels]], [[Edmunds Huserls]], [[Alfrēds Tarskis]]
|          ietekmējis = [[analītiskā filozofija]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Deivids Lūiss]], [[Nelsons Gūdmans]]
|               darbi = ''Der Logische Aufbau der Welt.'' (1928)<br />''Logische Syntax der Sprache.'' (1934)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pagastu Kokneses novadā|Iršu pagasts (nozīmju atdalīšana)|Iršu pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Iršu pagasts
| karte             = Iršu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs2           = [[Irši (ciems)|Irši]]
| platība           = 69,8
| iedzīvotāji       = 361<ref>{{pmlp2014}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2014
| blīvums           = {{#expr: 541 / 69.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Iršu pagasts''' ir viena no [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada [[Bebru pagasts|Bebru]] un [[Vietalvas pagasts|Vietalvas pagastiem]], [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Meņģeles pagasts|Meņģeles pagastu]] un [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Sausnējas pagasts|Sausnējas pagastu]]. Pagasta centrs atrodas [[Irši (ciems)|Iršos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Propilēnoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHCH2O
|molmasa=58,1
|blīvums=830
|kušanas temperatūra=-111,9 °C
|viršanas temperatūra=34,2 °C
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 izplatība{{legend|#346699|Valstis un reģioni, kur angļu valoda ir vairākuma valoda}}{{legend|#99ccff|Valstis un reģioni, kur angļu valoda ir oficiāla valoda, bet nav vairākuma valoda}}]]
'''''Lingua franca''''' (no [[latīņu valoda]]s — 'franku mēle') ir [[valodniecība|valodniecībā]] lietots apzīmējums starptautu saziņas [[valoda]]i etniski jauktos apgabalos. Tā parasti ir kādas valodas vienkāršota forma, kas adaptējusi vairāku citu valodu vai dialektu iezīmes. Kā ''lingua franca'' dažādos vēstures posmos [[Eiropa|Eiropā]] kalpoja [[grieķu valoda|grieķu]], latīņu, [[franču valoda|franču]], [[angļu valoda]]. Citos reģionos kā vienkāršota starptautu valoda lietota arī [[ķīniešu valoda|ķīniešu]] ([[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]]), [[sanskrits]] ([[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]]), [[arābu valoda|arābu]] ([[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]), [[svahili]] ([[Austrumāfrika|Austrumāfrikā]]), [[spāņu valoda|spāņu]] un [[portugāļu valoda|portugāļu]] ([[Latīņamerika|Latīņamerikā]]), [[krievu valoda|krievu]] (bijušā [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs) un daudzas citas valodas. Mūsdienās pasaules ''lingua franca'' ir angļu valoda.

sentences:
{{Citas nozīmes|muzikālas kompozīcijas veidu|dziesma (nozīmju atdalīšana)|dziesma}}
 pieraksta [[muzikālā notācija|nošu rakstā]]]]
'''Dziesma''' ir neliela apjoma vokāls [[skaņdarbs]], kas tiek izpildīts ar [[balss|balsi]], [[dziedāšana|dziedot]]. Dziesmā muzikālais tēls apvienots ar [[dzeja|dzejisko]]. Parasti dziesma sastāv no [[pants|pantiem]] un [[piedziedājums|piedziedājumiem]]. Nereti [[lirika]] (dziesmas vārdi) ir ar [[atskaņa|atskaņām]] kā dzeja. Dziesmas var saturēt arī [[reliģisks teksts|reliģiskus tekstus]].

sentences: '''Menelaja teorēma''', nosaukta par godu [[Menelajs no Aleksandrijas|Menelajam no Aleksandrijas]], ir teorēma par [[Trijstūris|trijstūri]] [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]]. Ja dots trijstūris ''ABC'', un  krustiska taisne, kura krusto ''BC'', ''AC'', un ''AB''  attiecīgi punktos ''D'', ''E'', un ''F'', un punkti ''D'', ''E'', and ''F'' nesakrīt ar ''A'', ''B'', un ''C'', tad

sentences:
{{cita nozīme|objektu|kapsētu|Vecais Ķaupis (kapsēta)}}
'''Vecais Ķaupis''' ir kultūrvēsturisks objekts un bijusī sarīkojumu vieta, kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus grevyi (aka).jpg
| att_nosaukums =''Equus grevyi'' Tuksneša zebra
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Dolichohippus
| apakšģints_lv =Tuksneša zebras
| suga =Equus grevyi
| suga_lv =Tuksneša zebra
| binomial=Equus grevyi <small>([[Oustalet]], 1882)</small>
| izplatība=

sentences: '''Pavasara brīvlaiks''' ir vienas no četrām (piecām - pirmklasniekiem) skolēnu brīvdienām [[Latvija]]s skolās.<ref name=a>[http://66.102.9.104/search?q=cache:fL_qJwELDUoJ:www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc+skol%C4%93nu+br%C4%ABvdienas+2008&hl=en&ct=clnk&cd=4&client=opera http://www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada februārī,}}
{{atsauces+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''Oceanic Airlines''' un mazāk sastopams '''Oceanic Airways''' ir izdomātu aviolīniju nosaukumi, kurus lieto atsevišķās filmās, televīzijas programmās un komiksos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Astotā klase
| operators =
| attēls = Eighth Grade.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Bo Bērnems]]
| producents =
| scenārijs = Bo Bērnems
| aktieri = * [[Elsija Fišere]]
* [[Džošs Hemiltons]]
* [[Emīlija Robinsone]]
* [[Džeiks Raiens]]
* [[Freds Hekindžers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Eighth Grade''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''IAC Films''
* ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''Sony Pictures Releasing International''
* ''Stage 6 Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|7|13|ASV}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Eighth-Grade-(2018)#tab=summary|title=Eighth Grade (2018) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|1|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Astotā klase"''' ({{Val|en|Eighth Grade}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārists ir [[Bo Bērnems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Elsija Fišere]], [[Džošs Hemiltons]], [[Emīlija Robinsone]], [[Džeiks Raiens]] un [[Freds Hekindžers]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Thunderbolt and Lightfoot''
| operators =
| attēls = Thunderbolt and Lightfoot movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Maikls Čimino]]
| producents =
| scenārijs = Maikls Čimino
| aktieri = * [[Klints Īstvuds]]
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[Džefrijs Lūiss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Thunderbolt and Lightfoot''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|5|22}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Thunderbolt and Lightfoot''''' ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Čimino]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]], [[Džefs Bridžess]], [[Džordžs Kenedijs]] un [[Džefrijs Lūiss]]. Šī ir Čimino pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences:
Baltijas valstīs [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] Austrumu frontē 1941. gadā]]
'''Militārā operācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''operatio'' — "darbība") ir organizēta un sistemātiska militāra darbība, ko veic kā daļu no [[militārās stratēģija]]s, lai sasniegtu noteiktus militārus vai politiskus mērķus. Militārās operācijas var ietvert dažāda veida militārdarbības, piemēram, uzbrukuma, aizsardzības, [[blokāde]]s, [[Aplenkums|aplenkuma]] u. c. operācijas.

sentences: '''1689. gada Baptistu ticības apliecība''', saukta arī par '''Otro Londonas Baptistu apliecību''', ir izklāsts par kristīgo ticību no [[Baptisti|baptistu]] skatu punkta, kuri pieturējās pie [[Kalvinisms|kalvinisma]] pārliecības par glābšanu. Šo ticības apliecību, tāpat kā Vestministeras ticības apliecību (1646) un Savojas deklarāciju (1658) sarakstīja [[puritāņi]], kuri vēlējās, lai viņu baznīca atspoguļotu biblisku mācību. Tādēļ, ka to pieņēma arī Filadelfijas Baptistu apvienība, tā tiek saukta arī par '''Filadelfijas ticības apliecību'''.'''<nowiki/>'''<ref name="Schaff 1882: Confession of 1688">{{Atsauce|last = Schaff|first = P|year = 1882|title = The Creeds of Christendom, with a History and Critical Notes|volume = III: The Evangelical Protestant Creeds, with Translations|place = New York|publisher = Harper & Bros|type = entry|contribution = The Baptist Confession of 1688 (The Philadelphia Confession)}}.</ref>

sentences:
".]]
'''Bozoni''' (no indiešu fiziķa [[Šatjendranats Boze|Šatjendranata Bozes]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar veselu [[spins|spina]] vērtību. Bozoni pakļaujas [[Bozes—Einšteina statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā kvantu stāvoklī var atrasties neierobežots daudzums daļiņu. Tādēļ bozonus dēvē arī par "radiācijas daļiņām".

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fabians fon Aderkass
|     vārds_orig = ''Fabian von Aderkas''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = pirms [[1602]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Bīsteru muiža (tagad [[Viļķenes pagasts]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1683
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Tallina]], [[Zviedru Igaunija]]<br />(tagad {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Zviedrijas armijas ģenerālmajors
|        dzimums = V
|         vecāki = Jirgens fon Aderkass
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna fon Tīzenhauzena
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Saksija-Anhalte
 | official_name           = ''Sachsen-Anhalt''
 | settlement_type         = [[Vācijas federālās zemes|Federālā zeme]]
 | image_skyline           = Kyffhaeuser Tilleda.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of Saxony-Anhalt (state).svg
 | image_shield            = Wappen Sachsen-Anhalt.svg
 | shield_size             = 75px
 | capital                 = [[Magdeburga]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Locator map Saxony-Anhalt in Germany.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Saksija-Anhalte Vācijas kartē
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{GER}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 20451.7
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 2169253
 | population_as_of        = 2021
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.sachsen-anhalt.de}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = DE-ST
 | footnotes               =
}}
'''Saksija-Anhalte''' ({{val-de|Sachsen-Anhalt}}) ir [[Vācijas federālās zemes|federālā zeme]] [[Vācija]]s centrālajā daļā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammolepis abavica muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Ps. abavica'' muguras plātne (fragments)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis abavica
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammolepis abavica
Mark-Kurik 1965
}}
'''''Psammolepis abavica''''' ir [[Psammosteīdas|psammosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Latvija|Latvijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. Sugas [[holotips]] ir kreisās [[Branhiālā plātne|branhiālās plātnes]] priekšējā daļa, kas tika atrasta [[Abava]]s kreisajā krastā pretī Lējēju mājām [[gaujas svīta]]s apakšdaļas nogulumos. Nosaukums ''Psammolepis abavica'' nozīmē "Abavas [[Psammolepji|psammolepis]]" (no Abavas upes, kur tika atrasti šīs sugas pārstāvji). Suga bija izplatīta [[Frānas stāvs|frānas stāvā]], gaujas svītas apakšējā daļā (senāk Abavas svītā) [[Latvija|Latvijā]] Abavas lejtecē. Vēl šīs sugas pārstāvji tika atrasti pie Essi un Rattu mājām [[Vehandu]] upes atsegumos [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Lanvairpulguingila
 | native_name              = ''Llanfairpwllgwyngyll''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch railway station (7780981364).jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Lanvairpulguingilas dzelzceļa stacija
 | pushpin_map              = Lielbritānija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | latd  = 53 | latm  = 13 | lats  = 12 | latNS  = N
 | longd =  4 | longm = 12 | longs =  0 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Apvienotā Karaliste}}'''
 | subdivision_type1        = Zeme
 | subdivision_name1        = [[Velsa]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | area_total_km2           =
 | population_total         = 3040
 | population_as_of         = {{dat|2001|||SK|bez}}
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | utc_offset               = 0
 | utc_offset_DST           = +1
}}
'''Lenvairpulguingila''' ({{val|cy|Llanfairpwllgwyngyll}}) ir ciems [[Englsi sala|Englsi salā]], [[Velsa|Velsā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences: Šajā sarakstā uzskaitīti vārdos nosauktie Zemes garozas [[vairogs (ģeoloģija)|vairogi]] un [[kratons|kratoni]]:

sentences:
un [[Frānsiss Fords Kopola|Frānsisa Forda Kopola]] scenārijs filmai "[[Krusttēvs 2]]"]]
'''Scenārists''' jeb '''scenārija autors''' ir [[Scenārijs|scenārija]] autors [[Kinofilma|filmām]], [[televīzijas seriāls|televīzijas seriāliem]], [[Teātris|teātra]] lugām vai [[Datorspēle|datorspēlēm]]. Bieži filmas [[kinorežisors]] ir uzņemamās filmas scenārija autors vai līdzautors. Lielākā daļa scenāristu, kuri ir kļuvuši slaveni, iesāk savu scenārija rakstīšanu no [[Sižets|sižeta]] ieceres. Viņi sacer scenāriju, vēl nepieņemti darbā vai nesaņemot apmaksu.

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Zilupes rajons]]
[[Kategorija:Ludzas apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''28. jūlijs''' ir gada 209. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (210. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 156 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Augu sekundārajā metabolismā''' dažādos [[sintēze]]s ceļos veidojas daudzveidīgas vielas, kas nav vitāli nepieciešamas [[Augi|auga]] augšanai un attīstībai. Sekundārajā metabolismā iegūtās vielas sauc par augu sekundārajiem metabolītiem. Augs tos sintezē, lai nodrošinātu savu aizsardzību pret dažādiem abiotiskiem un biotiskiem traucējumiem: augēdājiem, sēnēm, [[Baktērijas|baktērijām]], [[Ultravioletais starojums|UV starojumu]], citiem augiem; lai piesaistītu apputeksnētājus un [[Sēkla|sēklu]] izplatītājus.<ref name="Chapter 16. Heldt H.W. 2005. Plant biochemistry. Third Edition. Burlington: Elsevier Academic Press, 630 lpp.">{{grāmatas atsauce |last1=Heldt |title=Plant biochemistry. Third Edition. |publisher=Elsevier Academic Press |isbn=0-12-088391-0 |pages=630}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = X-cilvēki: Apokalipse
| attēls                   = X-Men - Apocalypse.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: Apocalypse''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Braiens Singers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Lorensa]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Oskars Izāks]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Tajs Šeridans]]
* [[Sofija Tērnere]]
* [[Evans Pīterss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|5|9|Londonas pirmizrāde|2016|5|27|ASV|2016|5|18|Latvija|}}
| ilgums                   = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-apocalypse-2016|title= X-Men: Apocalypse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|178 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x-men2016.htm |title=
X-Men: Apocalypse (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|543,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x-men2016.htm |title=
X-Men: Apocalypse (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = [[X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas]]
| nākamā                   = [[X-cilvēki: Tumšais Fēnikss]]
| imdb                     =
}}
'''"X-cilvēki: Apokalipse"''' ({{val|en|X-Men: Apocalypse}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Braiens Singers]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "[[X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas]]", savukārt 2019. gadā filmai iznāca turpinājums "[[X-cilvēki: Tumšais Fēnikss]]".

sentences: '''Vidusjūras diēta''' ir [[diēta]], kuru iedvesmojuši to cilvēku ēšanas paradumi, kuri dzīvo [[Vidusjūra]]s reģionā. Sākotnēji tas tika izstrādāts 1960. gados, un balstījās uz [[Grieķija]]s, [[Turcija]]s, [[Itālija]]s un [[Spānija]]s virtuvēm. Kopš desmitgadēm no tā laika, tajā ir iekļautas arī citas Vidusjūras virtuves, piemēram, [[Levante|Turcijas]], [[Balkānu pussala|Balkānu]], [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]], [[Ziemeļāfrika]]s un [[Portugāle]]s.<ref name="bmc">{{Publikācijas atsauce|last=Trichopoulou|first=A|last2=Martínez-González|first2=MA|last3=Tong|first3=TY|last4=Forouhi|first4=NG|last5=Khandelwal|first5=S|last6=Prabhakaran|first6=D|last7=Mozaffarian|first7=D|last8=de Lorgeril|first8=M|date=24 July 2014|title=Definitions and potential health benefits of the Mediterranean diet: views from experts around the world.|journal=BMC Medicine|volume=12|pages=112|doi=10.1186/1741-7015-12-112|pmc=4222885|pmid=25055810}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Italian Cuisine: A Cultural History|url=https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993|last=Alberto Capatti|last2=Massimo Montanari|date=September 2003|page=[https://archive.org/details/italiancuisinecu00capa_993/page/n126 106]|publisher=[[Columbia University Press]]|isbn=978-0231122320}}</ref>

sentences: '''15. septembris''' ir gada 258. diena (259. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 107 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ferdinands Grīniņš
| vārds_orig =
| attēls = Grinins Ferdinands.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1884
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 27
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Ventspils|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1906
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 27
| m_vieta = Starp Rīgu un [[Koknese|Koknesi]], {{vieta|Krievijas Impērija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenibuta R (pa kreisi) un S (pa labi) enantiomēru racēmiskais maisījums
|       citi nosaukumi = γ-amino-β-fenilsviestskābe, (±)-4-amino-3-fenilbutānskābe, ''Phenibut'', ''Anvifen'', ''Fenibut'', ''Noofen''
|           CAS numurs = 3060-41-1 (hidrohlorīds)
|      ķīmiskā formula = C10H13NO2
|              molmasa = 179,216
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 253 °C
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 53
 | lv  = Piecdesmit trīs
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Enteropneusta USNM 1431735, MBIO32531, BMOO 08254 - Specimen Image.jpg
| att_nosaukums =Zarnelpotājs ''[[Balanoglossus]] sp.''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Deuterostomia
| apakšnod_lv =Otrmutnieki
| tips =Hemichordata
| tips_lv =Pushordaiņi
| klase =Enteropneusta
| klase_lv =Zarnelpotāji
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Harrimaniidae}}
* {{TaksoSaite|Protoglossidae}}
* {{TaksoSaite|Ptychoderidae}}
* {{TaksoSaite|Saxipendiidae}}
* {{TaksoSaite|Spengelidae}}
* {{TaksoSaite|Torquaratoridae}}
}}
'''Zarnelpotāji''' (''Enteropneusta'') ir sīku [[Tārpi|tārpveidīgu]] [[Pushordaiņi|pushordaiņu]] tipa [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] klase, kurā ietilpst tikai viena kārta. Tuvākie pushordaiņu tipā neietilstošie radinieki ir [[adatādaiņi]]. Pašlaik ir zināmas 111 zarnelpotāju sugas, no kuriem visvairāk izpētīta ir ''Saccoglossus kowalevskie''. Ir zināms, ka divas dzimtas ''[[Harrimaniidae]]'' un ''[[Ptychoderidae]]'' nodalījušās ne vēlāk, kā pirms 370 mlj. gadu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Luišs Vašs di Kamoinšs
|         vārds_orig = ''Luís Vaz de Camões''
|             attēls = Luís de Camões por François Gérard.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = [[1524. gads|1524]]. gada decembrī vai [[1525. gads|1525]]. gada janvārī
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Lisabona]], [[Portugāles karaliste]]
({{POR}})
|             m_gads = 1580
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 10
|            m_vieta = [[Lisabona]], [[Portugāles karaliste]]
({{POR}})
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[klasicisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Os Lusíadas]]'' (1572)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Koimbras universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akonītskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=191—195 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Akonītskābe''' (''cis''-1,2,3-propēntrikarbonskābe, HOOC−CH=C(COOH)−CH2−СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā trīsvērtīgā [[karbonskābe]]. Akonītskābe kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida vai plāksnīšveida kristāli. Akonītskābes sāļus un esterus sauc par '''akonitātiem'''.

sentences: '''Valodas filozofija''' ir [[filozofija]]s pētniecības joma, kas nosaka [[valoda]]s un [[runa]]s pamatlomu [[Izziņa (filozofija)|izziņā]] un [[apziņa]]s un zināšanu struktūrās.

sentences: '''30. septembris''' ir gada 273. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (274. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 92 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Daugava (nozīmju atdalīšana)|Daugava}}
{{Upes infokaste
| nosaukums = Daugava
| citvalsts = Baltkrievija
| citnosaukums = Zahodņaja Dzvina
| citvaloda = be
| citvaloriģin = Заходняя Дзвіна
| citvalsts1 = Krievija
| citnosaukums1 = Zapadnaja Dvina
| citvaloda1 = ru
| citvaloriģin1 = Западная Двина
| attēls = Riga Daugava 2008.jpg
| attēla_izmērs = 250px
| paraksts = Daugava [[Rīga|Rīgā]], iepretim [[Ķīpsala]]i
| karte = Fluss-lv-Düna.png
| kartes_paraksts =
| kartes_izmērs = 288px
| garums = 1005
| garums_latvijā = 352
| iztekas_augstums = 221
| ietekas_augstums = 0
| kritums = 221
| kritums_latvijā = 99
| caurtece = 678
| gada_notece = 21
| baseins = 87900
| baseins_latvijā = 24700
| izteka = [[Ohvats|Ohvata ezers]] ([[Krievija]])
| ieteka = [[Rīgas līcis]]
| tek_caur = {{RUS}}
{{BLR}}
{{LAT}}
| baseina_valstis = {{RUS}}
{{BLR}}
{{LAT}}
{{LTU}}
{{EST}}
| pietekas = [[Aiviekste]], [[Dzisna]], [[Drisa (upe)|Drisa]], [[Ogre (upe)|Ogre]]
| sāk_plat_d = 56
| sāk_plat_m = 44
| sāk_plat_s = 10
| sāk_plat_NS = N
| sāk_gar_d = 32
| sāk_gar_m = 18
| sāk_gar_s = 20
| sāk_gar_EW = E
| iet_plat_d = 57
| iet_plat_m = 03
| iet_plat_s = 41
| iet_plat_NS = N
| iet_gar_d = 24
| iet_gar_m = 01
| iet_gar_s = 32
| iet_gar_EW = E
}}
'''Daugava''' ([[lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Vēna''<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Valodniecība Somugristika 49.lpp | work= Latvijas Universitāte | url= http://www.lu.lv/materiali/apgads/raksti/708.pdf | accessdate= 2012. gada 28. decembrī | language= latviski}}</ref>), vēsturiski pazīstama arī kā '''Dina''' ({{val|de|Düna}}, {{val|pl|Dźwina}}), bet augšpus Latvijas teritorijas - '''Rietumu Dvina''' ({{val|ru|За́падная Двина́}}, [[baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Заходняя Дзвіна''), ir [[Latvija]]s lielākā [[upe]], kas iztek no [[Valdaja augstiene]]s [[Krievija|Krievijā]], tek cauri Krievijai, [[Baltkrievija]]i un Latvijai, līdz ietek [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], kur veido [[Rīgas osta]]s akvatoriju. Daugavas garums ir 1005 km, no tiem 352 km Latvijā.<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=Daugava&id=936492&g=1 Daugava] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304201400/http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1&q=Daugava&id=936492&g=1 |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}, šķirklis Latvijas Enciklopēdiskajā vārdnīcā portālā letonika.lv, informācija iegūta 04.06.2008</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Charlie Hebdo}}
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = ''Charlie Hebdo'' apšaude
| attēls            = Charlie-Hebdo-2015-11.JPG
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Francija|Parīze}}<ref>{{cite web|url=http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/europe/france/11330241/Charlie-Hebdo-shooting-several-terror-attacks-foiled-in-recent-weeks-says-Francois-Hollande.html|title=Charlie Hebdo shooting: 'several terror attacks' foiled in recent weeks, says Francois Hollande|author=Andrew Marszal|work=The Telegraph|date=7 January 2015}}</ref>
| koordinātas       =
| map_type          = Parīze
| map_caption       =
| map_alt           =
| map_size          =
| latd  = 48 | latm  = 51 | lats  = 33.29 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 22 | longs = 12.93 | longEW = E
| datums            = {{dat|2015|1|7|N}}
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = Bruņots uzbrukums
| bojā_gājušie      = 12
| ievainotie        = 11
| izraisītāji       =
* Saīds Kuašī
* Šerīfs Kuašī
* Hamīds Murāds {{small|(turēts aizdomās)}}
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''''Charlie Hebdo'' apšaude''' notika {{dat|2015|1|7||bez}} [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Liu Sjaobo
|     vārds_orig = 刘晓波
|         attēls =
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1955
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Čančuņa]], [[Dzjiliņa]], [[Ķīna]]
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Rakstnieks, literatūras kritiķis, [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aktīvists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Liu Sja]] (no 1996. gada)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Liu Sjaobo''' ({{val|zh|刘晓波}}, ''Liu Xiaobo''; {{dat|1955|12|28|N}}—{{dat|2017|7|13|N}}) bija ķīniešu profesors, literāts un [[cilvēktiesības|cilvēktiesību]] aizstāvis, kurš savā retorikā aicināja veikt demokrātiskas reformas un izbeigt [[komunisms|komunistu]] vienpartijas režīma valdīšanu [[Ķīna|Ķīnas Tautas Republikā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Liu Sjaobo biogrāfija|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/1656918/Liu-Xiaobo |publisher=Encyclopedia Britannica {{en ikona}} |year=2010}}</ref> Mūža beigās viņš bija ieslodzīts ĶTR cietumā kā [[disidents]]. 2017. gada 26. jūnijā viņu atbrīvoja no cietuma, pārceļot uz uzraudzību slimnīcā, jo viņam bija diagnosticēts [[aknu vēzis]]. Viņš nomira slimnīcā 13. jūlijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-asia-40403416|title=Liu Xiaobo: Jailed Chinese dissident has terminal cancer|publisher=BBC News|date=26 June 2017}}</ref>

sentences: '''Interneta vārdu un numuru piešķires organizācija''' ({{val|en|Internet Corporation for Assigned Names and Numbers}}; ICANN), arī zināma kā [[internets|interneta]] [[Domēna vārds|domēnu]] pārvaldes organizācija, ir [[sabiedriskā labuma organizācija]], kas koordinē vairāku ar interneta vietņu identifikatoriem ([[Domēna vārds|domēna vārdiem]] un [[DNS (protokols)|domēna nosaukumu sistēmām]]) saistītu datu bāzu uzturēšanu, kā arī izstrādā to politiku. ICANN cieši sadarbojas ar domēna vārdu reģistriem un reģistratoriem visā pasaulē (piemēram, Latvijā — [[NIC (domēna .lv reģistra uzturētājs)|NIC]]).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.icann.org/get-started|title=Welcome to the global community! - ICANN|website=www.icann.org|access-date=2022-10-12}}</ref> ICANN ir būtiska ietekme globālā interneta infrastruktūras attīstībā.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Šveicē|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Šveices zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences: '''Akomodācija''' ({{val|fr|accomodation}}, no {{val|la|accomodatio}} — 'piemērošanās') ir [[acs lēca]]s spēja mainīt tās izliekumu, respektīvi, [[fokuss (optika)|fokusu]] jeb optisko stiprumu, pielāgojoties priekšmetu aplūkošanai dažādā attālumā. Akomodējoties acs izmaina savu optiskās sistēmas laušanas spēju tā, lai visu objektu attēli, kuri atrodas starp tuvāko skaidras redzes punktu un tālāko skaidras redzes punktu, veidotos uz tīklenes, nevis pirms vai pēc tās.

sentences:
{{Palīdzība}}
'''Maznozīmīgs labojums''' ir tāds labojums, kas rakstam nedod neko būtisku. Jebkurš reģistrēts dalībnieks var atzīmēt savu veikto izmaiņu kā maznozīmīgu, ieliekot ķeksīti lodziņā "maznozīmīgs labojums" tieši zem izmaiņu kopsavilkuma. Anonīmie dalībnieki nevar savas veiktās izmaiņas atzīmēt kā maznozīmīgas. [[Special:RecentChanges|Pēdējo izmaiņu lapā]] maznozīmīgām izmaiņām tiek priekšā norādīts '''m''' burts. Maznozīmīgas izmaiņas pēdējo izmaiņu lapā iespējams paslēpt ar attiecīgu komandu.

sentences: '''Ticējums''' ir laika gaitā pārbaudīta [[atziņa]], padoms, kas balstās uz dzīves [[novērojums|novērojumiem]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 38. lpp.</ref> Dabas un cilvēka dzīves parādību un likumsakarības skaidrojums, kas veidojies dzīves pieredzē.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Ticējumi saistās ne tikai ar [[ticība|ticību]] vai [[reliģija|reliģiju]], bet arī ar praktiskiem paņēmieniem, [[zināšanas|zināšanām]], ko darīt, kā rīkoties, kā izzināt, lai labi klātos, lai viss atrisinātos pēc iespējas labāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.senioriem.lv/raksti/2012/2/13/piesit-pie-koka/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|12|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304235011/http://www.senioriem.lv/raksti/2012/2/13/piesit-pie-koka/# |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref>

sentences: '''Latvijas Neredzīgo bibliotēka''' ('''LNerB''') ir [[kultūra]]s, [[izglītība]]s un [[informācija]]s iestāde, kuras darbības mērķis ir [[redze]]s [[Invalīds|invalīdu]] bibliotekārā, bibliogrāfiskā un informacionālā apkalpošana. Tās pamatuzdevums ir nodrošināt pieeju grāmatām un informācijai cilvēkiem, kuri nevar lasīt parasto iespiedrakstu, viņiem pieejamā formātā – grāmatas neredzīgo jeb [[Braila raksts|Braila rakstā]] un [[klausāmgrāmata]]s. Tās neredzīgie un vājredzīgie lasītāji bez maksas var saņemt [[bibliotēka]]s 7 filiālēs, kas atrodas [[Latvija]]s lielākajās pilsētās un centrā [[Rīga|Rīgā]]. Katrai filiālei un centram Rīgā ir noteikti apkalpošanas rajoni, tādējādi visā Latvijas teritorijā ir nodrošināta bibliotekārā apkalpošana cilvēkiem ar redzes traucējumiem.<ref> [http://www.neredzigobiblioteka.lv Latvijas Neredzīgo bibliotēka]</ref>

sentences: '''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

sentences: '''Nivelieris''' ir [[ģeodēzija|ģeodēzisks]] instruments, kas darba stāvoklī nodrošina horizontālu vizūru. Tā galvenās sastāvdaļas ir tālskatis un ierīce vizūras horizontēšanai — [[cilindriskais līmeņrādis]] vai [[kompensators]].<ref>[https://tezaurs.lv/nivelieris Tezaurs. Nivelieris]</ref> Gandrīz visiem nivelieriem apakšējā daļā ir iebūvēts [[limbs]] horizontālo leņķu mērīšanai ar ne visai augstu precizitāti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktanitrokubāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C8N8O16
|molmasa=464,13
|blīvums=1979
|kušanas temperatūra=sadalās?
|viršanas temperatūra=sadalās?
}}
'''Oktanitrokubāns''' (C8(NO2)8, ONC) ir ļoti spēcīga [[sprāgstviela]], kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā [[trinitrotoluols]]. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela.<ref> В. Благутина. Взрывчатка столетия. Žurn. Химия и жизнь, 2001, № 11, 80.—81. lpp. {{ru ikona}}</ref> Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir [[kubāns|kubāna]] struktūra (8 [[ogleklis|oglekļa]] atomi, kas savienoti [[kubs|kuba]] veidā), kuras visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupām]].

sentences: {{Commonscat|Anthropologists from the United Kingdom|Antropologi no Apvienotās Karalistes}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|binomial=Galium aparine|attēls=Galium aparine01.jpg|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Ķeraiņu madara|suga=Galium aparine|ģints_lv=Madaras|ģints=Galium|dzimta_lv=Rubiju dzimta|dzimta=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae}}'''Ķeraiņu madara''' (''Galium aparine'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir izplatījusies gandrīz visur pasaulē. Tās sākotnējās izcelsmes areāli ir galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]], tostarp, [[Latvija|Latvijā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galium-aparine-l/|title=ķeraiņu madara - Galium aparine L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-09}}</ref> Mūsdienās tā ir sastopama arī [[Centrālamerika|Centrālamerikā]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un [[Okeānija|Okeānijas salās]], un izkaisīti — [[Āfrika|Āfrikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fs.fed.us/database/feis/plants/forb/galapa/all.html|title=Species: Galium aparine|website=www.fs.fed.us|access-date=2022-02-09}}</ref>

sentences: '''1941. gada jūnija notikumi Litenē''' bija [[Latvijas Bruņotie spēki|Latvijas Bruņoto spēku]]  virsnieku, karavīru un instruktoru nogalināšana vai apcietināšana un tai sekojošā izsūtīšana uz PSRS [[Gulags|Gulaga nometnēm]] 1941. gada jūnijā, ko veica [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] un [[NKVD]] karaspēka vienības. Nošaušanas un apcietināšanas notika bijušās Latvijas armijas [[Litene]]s un [[Ostraviešu nometne|Ostraviešu vasaras nometnēs]] un to apkārtnē. Tika nogalināti apmēram 50 karavīri, bet izsūtīti apmēram 560.<ref>[http://books.google.lv/books?id=IPv1gjLhtZ4C&pg=PA133&dq=Litene+shot&ei=LctOSbSFI5O2ygSSncWTDA&redir_esc=y#v=onepage&q=Litene%20shot&f=false] Litenē nošauto skaits {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius torminosus (cropped).jpg
| att_nosaukums= {{TaksoSaite|Lactarius torminosus|Parastais vilnītis}}
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. torminosus
| suga_lv =Parastais vilnītis
| binomial =Lactarius torminosus
| kategorijas =nē
}}
'''Parastais vilnītis''', arī '''meža vilnītis'''<ref name="Seenes">[http://www.fungi.lv/lactarius_torminosus.htm Fungi.lv: Parastais vilnītis]</ref> (''Lactarius torminosus'') ir Latvijā bieža vidēji liela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]] un ģints [[tipiskā suga]], kuras augļķermeņi pēc novārīšanas [[ēdamās sēnes|ir ēdami]]. Tomēr parastie vilnīši pieder pie tām sēņu sugām, ar kurām Latvijā cilvēki saindējas visbiežāk,<ref name="gift">[https://jauns.lv/raksts/zinas/209496-edamas-senes-var-klut-toksiskas Jauns.lv: Ēdamas sēnes var kļūt toksiskas], 2010</ref> jo svaigā veidā bez novārīšanas tie ir neletāli indīgi un var izraisīt pārejošus, bet nopietnus veselības traucējumus.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefs Listers
|     vārds_orig = ''Joseph Lister''
|         attēls =Joseph Lister, 1st Baron Lister (1827 – 1912) surgeon Wellcome M0002551.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1827
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom (3-5).svg}} [[Vethema]], [[Londona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom (3-5).svg}} [[Volmera]], [[Kenta]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom (3-5).svg}} [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Joseph Lister signature.png
|        zinātne =
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Londonas Universitātes koledža]]|[[Londonas Universitāte]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[asepse]]s principu ieviesējs medicīnā
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Alumīnija hlorīds''' (AlCl3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Hlors|hlora]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Alumīnija hlorīds ir balts, bet dažreiz paraugi var saturēt [[Dzelzs trihlorīds|dzelzs trihlorīdu]], kas dod dzeltenu nokrāsu. AlCl3 ir cieta viela ar zemu [[kušana]]s un [[vārīšanās|viršanas]] temperatūru. Alumīnija hlorīdu lielākoties izmanto [[metāls|metāliskā]] alumīnija iegūšanai, taču to izmanto arī citos ķīmijas industrijas nolūkos. Tas ir piemērs, kad neorganisks savienojums mērenā temperatūrā sašķeļas, atgriezeniski pārejot no [[Polimērs|polimēra]] [[Monomērs|monomērā]].

sentences: '''Svainis''', arī '''švāģeris''' (no {{val|de|Schwager}} — 'svainis'), ir [[māsa]]s [[vīrs]].

sentences: {{Commonscat|Waterfalls in Zambia|Zambijas ūdenskritumi}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Māra Zālīte
| vārds_orig =
| attēls = MaraZalite.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dzejniece un dramaturģe Māra Zālīte 2011.gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnojarskas novads|td=Krievija}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = [[Ilze Ķuzule-Skrastiņa]], [[Jānis Ķuzulis]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, dramaturģe, sabiedriska darbiniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]], Barikāžu piemiņas medaļa
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Māra Zālīte''' (dzimusi {{dat|1952|02|18}}) ir latviešu dzejniece un dramaturģe, kā arī sabiedriskā darbiniece.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial = Fritillaria
| autors = Tourn. ex L.
| attēls = Fritillaria ruthenica. Verhnya Khortitsa.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Fritillaria ruthenica''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Liliales
| rinda_lv = Liliju rinda
| dzimta = Liliaceae
| dzimta_lv = Liliju dzimta
| ģints = Fritillaria
| ģints_lv = Fritilārijas
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}'''Fritilārijas''' ({{val|la|Fritillaria}}) ir ģints [[Liliju dzimta|liliju dzimtā]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir Ziemeļrietumu [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]] līdz [[Mjanma]]s ziemeļiem, no [[Aļaska]]s līdz [[Meksika]]s ziemeļrietumiem.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30008840-2|title=Fritillaria Tourn. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-25|language=en}}</ref>

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Pasuga''' ({{val|la|subspecies}}, vispārpieņemtā abreviatūra ''subsp.'' vai ''ssp.'') [[bioloģiskā sistemātika|bioloģiskajā sistemātikā]] ir vai nu par [[suga|sugu]] zemāks [[taksons|taksonomiskais rangs]], vai arī taksonomiskā grupa šādā rangā. Pasugas nevar tikt noteiktas izolēti: vai nu suga tiek noteikta bez pasugām, vai arī tai ir divas vai vairākas pasugas. Nekad pasuga nevar būt viena.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Francijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Francijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Nogaju stepe
 |attēls                 = Ногай 3.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
 | pushpin_map           = Krievijas Eiropas daļa#Dagestāna
 | latd  =  44| latm  = 40 | lats  =  | latNS  = N
 | longd =  45| longm = 39| longs =  | longEW = E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                = Orange_pog.svg
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Eiropa]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{RUS}}
 |ģeo_apgabals           = [[Ziemeļkaukāzs]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               = [[Piekaspijas zemiene]]
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |platība                = 25 000
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  =
 |augstums               = -28 līdz 170
 |pilsētas               =
 |kategorijas = nē
}}
'''Nogaju stepe''' ({{val|ru|Ногайская степь}}) ir ap {{sk|10000}} kvadrātkilometru liels, sauss līdzenumu apgabals [[Krievijas Federācija]]s [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]] reģionā. Atrodas [[Piekaspijas zemiene]]s malā starp [[Tereka|Tereku]] dienvidos un [[Kuma (upe)|Kumu]] ziemeļos, atrodas galvenokārt [[Dagestāna]]s ziemeļos, bet neliela daļa arī [[Čečenija|Čečenijā]] un [[Stavropoles novads|Stavropoles novadā]].<ref>{{PZT|514}}</ref> Nosaukums cēlies no reģiona pamatiedzīvotājiem [[nogaji]]em.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Evergleidsas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = Everglades National Park
 |   iucn_category = II
 |           photo = Sunset over the River of Grass, NPSphoto, G.Gardner (9255157507).jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = ASV#Florida
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 25 |  latm = 19 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 80 | longm = 41 | longs =  | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|ASV|Florida}}
 |    nearest_city = [[Maiami]]
 |            area = {{mērv|km2=6106.61}}
 |     established = {{dat|1934|5|30|N|bez}}
 |  visitation_num = 597124
 | visitation_year = 2018
 |  governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests]]
 |         website = {{url|https://www.nps.gov/}}
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Evergleidas nacionālais parks''' ({{val|en|Everglades National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Florida]]s štata dienvidos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis parks galvenokārt sastāv no [[Evergleidsa]]s [[purvs|purviem]] un [[dumbrājs|dumbrājiem]]. Gada laikā to apmeklē mazliet vairāk nekā miljons cilvēku. Evergleida ir trešais lielākais parks "galvenajā" ASV teritorijā.

sentences:
<pre>{{Dzīvnieka šķirnes infokaste
| nosaukums        =
| attēls           =
| at_izm           =
| paraksts         =
| izmiris          =
| statuss          =
| citi_nos         =
| iesaukas         =
| izcelsme         =
| svars            =
| svars_tēv        =
| svars_māt        =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "svars" 2) "svars_tēv" un "svars_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| augums           =
| augums_tēv       =
| augums_māt       =
<!-- lietot tikai vienu: 1) "augums" 2) "augums_tēv" un "augums_māt" (no šiem var būt arī tikai viens) -->
| ādas_krāsa       =
| olu_krāsa        =
| cekuls           =
| apspalvojums     =
| apvalks          =
| vilna            =
| seja             =
| rags             =
| krāsa            =
| metiens          =
| dzīve            =
| īpašs_paz        =
| īpaš_nos         =
| īpaš_dat         =
| īpaš1_nos        =
| īpaš1_dat        =
<!-- var līdz īpaš4_nos un īpaš4_dat -->
| klasif_nos       =
| klasif_dat       =
| klasif1_nos      =
| klasif1_dat       =
<!-- var līdz klasif8_nos un klasif8_dat -->
| piezīmes         =
| vernacular_name  =
| binominal_name   =
| trinominal_name  =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]
</includeonly>

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Angnēta Feltskūga
|      Vārds_orig = ''Agnetha Fältskog''
|          Attēls = Agnetha Fältskog 2013-07-22 002.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Angnēta Feltskūga 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1950|04|5}}<ref name="bio">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biography.com/people/agnetha-f%C3%A4ltskog-20631221 |title=Angnētas biogrāfija |access-date={{dat|2014|11|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141019094422/http://www.biography.com/people/agnetha-f%C3%A4ltskog-20631221 |archivedate={{dat|2014|10|19||bez}} }}</ref>
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Jenšēpinga}}<ref name="bio"/>
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[eiropops]], [[disko]], [[šlāgermūzika]], [[mūsdienu tautas mūzika]], [[rokmūzika]], orķestrālais pops
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs|Dziedātāja]], [[komponists|komponiste]]
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ērģeles]]
|            Gadi = 1967—1988, 2004—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Polar Music, Cupol, CBS Records, [[Warner Bros. Records|Warner]], [[Universal Music Group]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], [[Bjērns Ulveuss]], [[Gērijs Bārlovs]]
|           Mlapa = {{url|http://www.agnetha.com/}}
|         Dzimums = S
}}

sentences:
istabas temperatūrā 298.15 K (25 C). Uz y-ass [[mērvienība]]s ir s/m, lai laukums zem līknes(kas atbilst varbūtībai kādai molekulai atrasties šajā ātruma diapazonā) būtu bez mērvienībām.]]
'''Maksvela sadalījums''' ir [[Varbūtību blīvums|varbūtību blīvuma]] funkcija [[Fizika|fizikā]], statistiskajā [[Mehānika|mehānikā]]. To oriģināli definēja un izmantoja, lai skaidrotu [[gāze]]s daļinu [[Ātrums|ātrumus]] ideālās gāzēs, kur tās neiedarbojās cita ar citu izņemot ar [[Sadursme (klasiskā mehānika)|sadursmēm]], kur tās apmainās ar [[Enerģija|enerģijām]] un [[Impulss|impulsiem]] savā starpā vai ar trauka sienām. Tiek pieņemts, ka ir iestājies termodinamiskais līdzsvars. Maksvela sadalījums ir rezultāts no [[Molekulāri kinētiskā teorija|gāzu kinētiskās teorijas]], kad tiek pieņemti vienkāršoti skaidrojumi [[Spiediens|spiedienam]] un [[difūzija]]i. Maksvela sadalījumu pielieto daļiņu ātrumiem trijās [[Dimensija|dimensijās]] un tas ir neatkarīgs no daļiņu kustības virziena.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Oulu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Oulu Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Oulu katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Oulu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 65.014722
| longd                 = 25.475833
| location              = {{vieta|Somija|Ziemeļpohjanmā|Oulu}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = Daniels Hagmans ([[Kārlis Ludvigs Engels]])
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1777. gads (1832. gads)
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Oulu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q201935"
}
</mapframe>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Forona struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H14O
|molmasa=138,20
|blīvums=885
|kušanas temperatūra=28 °C
|viršanas temperatūra=198-199 °C
}}
'''Forons''' (diizopropilidēnacetons, 2,6-dimetil-2,5-heptadiēn-4-ons, CO[CH=C(CH3)2)]2 pieder pie nepiesātinātajiem [[ketoni]]em. Forons ir dzeltenzaļa kristāliska viela ar ģerāniju smaržu.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džeimss Ričards Teitro'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://search.ancestry.com/cgi-bin/sse.dll?indiv=1&db=cabirth1905&rank=1&new=1&MSAV=0&msT=1&gss=angs-d&gsfn=James&gsln=Tatro&uidh=fk7&pcat=BMD_BIRTH&fh=2&h=22441346&recoff=7+9&ml_rpos=3|title=California Birth Index, 1905-1995|last=Ancestry.com}}</ref> ({{val|en|James Richard Tatro}}, dzimis {{dat|1992|2|16}}) ir amerikāņu aktieris, komiķis, rakstnieks un ''[[YouTube]]'' personība. Viņš ir ''YouTube'' kanāla ''LifeAccordingToJimmy'' radītājs, kuram ir aptuveni 3 miljoni abonentu un vairāk nekā 510 miljoni video skatījumu. Teitro raksta, producē un vada katru savu video kopā ar savu kolēģi Kristianu Pīrsu.

sentences:
vilktām kamanām]]
'''Kamanas''' jeb '''ragavas''' ir [[transportlīdzeklis]], kas paredzēts [[transports|pārvietošanās]] vajadzībām pa [[sniegs|sniegu]] vai [[ledus|ledu]]. Parasti kamanām ir divas sliedes, kuras savieno virsma ar dažādiem pielāgojumiem dažādu mērķu vajadzībām, piemēram, cilvēku transportēšanai vai kravu vešanai. Kamanām ir dažādi izmēri un formas, atkarībā no pielietojuma. Kamanām ir liela nozīme sniegotos un aukstos apvidos.

sentences:
tulkojums, 1689)]]
'''Vecā Derība''' ir [[jūdaisms|jūdaismā]] galvenā, un [[Kristietība|kristīgajā]] mācībā viena no divām (otra ir [[Jaunā Derība]]), galvenajām atklāsmes liecībām, un ir šo reliģiju svētie teksti.
Gan jūdaisti gan kristieši attiecas pret Veco Derību kā pret [[Dievs|Dieva]] vārdu.

sentences: {{Commonscat|Musicians from Ukraine|Mūziķi no Ukrainas}}

sentences:
'''Ķērpji''' ({{val-la|Lichenes}}) ir kompleksi [[simbiotiski organismi]], kas ir izveidojušies [[Aļģes|aļģu]] un [[Sēnes|sēņu]] kopdzīves rezultātā. Tos veido [[asku sēnes]] ar [[zaļaļģes|zaļaļģēm]] vai [[zilaļģes|zilaļģēm]]. Trīs ķērpju ģintīs ietilpst [[bazīdiju sēnes]]. Šie koporganismi ir ļoti stabili un vienoti kā morfoloģiski, tā fizioloģiski. Ķērpjos esošās [[aļģes]] sauc par gonīdijām. Daži pētnieki to neuzskata par [[simbioze|simbiozi]], bet par īpašu [[Sēnes|sēņu]] [[parazītisms|parazītisma]] veidu uz aļģēm: sēne uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un [[minerālvielas]], bet aļģe sintezē [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]]. Vairāki pētnieki atraduši, ka ķērpju [[laponis|lapoņos]] ir arī [[baktērijas]] ([[Azotobacter]]), kas saista [[slāpeklis|slāpekli]]. Botānikas nozari, kas pēta ķērpjus sauc par [[Lihenoloģija|lihenoloģiju]], pētniekus - par lihenologiem.<br>
Tā kā ķērpjiem piemīt īpašības un pazīmes, kas raksturīgas gan sēnēm, gan aļģēm, gan tikai ķērpjiem, tās mēdz izdalīt atsevišķā nodalījumā<ref>A. Piterāns, E. Vimba, L. Vulfa Zemāko augu sistemātika. Rīga, 1975.</ref> vai pieskaitīt sēņu (Fungus) valstij un klasificēt atbilstoši ķērpju laponī esošajai sēnei<ref name="auto">{{Cite web|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7254|title=ķērpji Latvijā|website=enciklopedija.lv}}</ref>.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marija Geperte-Maiere
|     vārds_orig = ''Maria Goeppert-Mayer''
|         attēls = Maria Goeppert-Mayer.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marija Geperte-Maiere 1963. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Katovica, [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Katovice]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vāciete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Maria Goeppert-Mayer signature.JPG
|   darba_vietas =[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]], [[Argonnas Nacionālā laboratorija]], [[Kalifornijas Universitāte, Sandjego]]
|     alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Makss Borns]], [[Džeimss Franks]], [[Ādolfs Vindauss]]
|       studenti =
|     sasniegumi =[[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] struktūra
|    apbalvojumi = 1963. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''19. novembris''' ir gada 323. diena (324. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 42 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Konstantīns Grēvinks
|          vārds_orig = ''Constantin von Grewingk''
|              attēls = Constantin Grewingk.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1819
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Vīlande]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = Krievijas zinātņu akadēmija Sanktpēterburgā
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Konstantīns Kaspars Andrejs fon Grēvinks''' ({{val|de|Constantin Caspar Andreas von Grewingk}}, 1819-1887) bija [[latvieši|latviešu]] cilmes [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ģeologs]]. [[Tērbatas Universitāte]]s ģeoloģijas profesors (1854—1887).

sentences:
{{cita nozīme|mentālo stāvokli, kuram ir raksturīga uzticēšanās kā patiesumam|reliģisko pārliecību|ticība}}
 veido [[zināšanas]]]]
'''Pārliecība''', arī '''ticēšana''', '''ticība''' vai '''uzskats''', ir mentāls stāvoklis, kuram raksturīga uzticēšanās kā [[patiesība]]i, [[īstenība]]s atbilstībai, arī pārliecība par kā [[vērtība|vērtību]], nozīmi bez [[pierādījums (loģika)|pierādījumiem]], pārbaudes. Pārliecība ir arī paļaušanās, piemēram, ticība sev, cilvēkam, nākotnei, ticība saviem spēkiem vai ticība labajam cilvēkā.<ref>Latviešu valodas vārdnīca: A-Ž / Atbildīgā redaktore D. Guļevska. — Rīga: Avots, 1998.</ref> Pārliecība ir kādas [[parādība]]s vai [[ideja]]s vēlme atzīt par patiesu, balstoties uz iekšēju subjektīvu pārliecību un neprasot pierādījumus. Pārliecībai nav obligāti jābalstās uz [[fakts|faktiem]] vai [[loģika|loģiku]].

sentences: '''9. novembris''' ir gada 313. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (314. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 52 dienas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Edamie augi}}
[[Kategorija:Augi pēc lietojuma]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
'''Puzle''' (no {{val-en|puzzle}} - mīkla) ir [[mozaīka]], kas sastāv no vairākiem kopā savietojamiem gabaliņiem, kuri parasti kopā veido [[attēls|attēlu]]. Tiek uzskatīts, ka pirmo puzli 1760. gadā izgatavoja gravieris un kartogrāfs Džons Spilsberijs no [[Londona]]s - izmantodams vienu no savām [[karte|kartēm]], viņš no koka plāksnes izzāģēja [[valsts|valstu]] kontūras. Spilsberija mērķis bija radīt izglītojošu rotaļlietu, kas palīdzētu britu bērniem apgūt ģeogrāfiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jigsaw-puzzle.org/jigsaw-puzzle-history.html |title=Puzzle History<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140211155914/http://www.jigsaw-puzzle.org/jigsaw-puzzle-history.html |archivedate={{dat|2014|02|11||bez}} }}</ref> Mūsdienās puzles lielākoties izgatavo, uzlīmējot attēlu uz kartona un ar presi sadalot gabaliņos. Puzles gabaliņu skaits palielina tās grūtības pakāpi, izplatītākās puzles ir ar 500 vai 1000 gabaliņiem. Patlaban lielākā komerciāli ražotā puzle ir [[Spānija|spāņu]] kompānijas Educa Borra ražotā ''Life'' ar 24 000 gabaliņu, kuru sāka ražot 2007. gadā, pirms tam šis rekords piederēja [[Vācija|vācu]] firmas Ravensbuger puzlei ''Historical World Maps'', kurai ir vairāk nekā 18 000 gabaliņu. Lai atvieglotu uzdevumu, lielizmēra puzles (sākot no ≈8000 kauliņiem) attēlu mēdz sadalīt vairākās, parasti četrās, daļās, iepakojot katras daļas gabaliņus atsevišķi, piemēram, arī abas iepriekšminētās puzles var salikt kā četras atsevišķas, attiecīgi 6000 vai 4500 gabaliņu puzles.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldslargestpuzzle.com/index.html |title=The World's Largest Jigsaw Puzzle<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20081219003942/http://www.worldslargestpuzzle.com/index.html |archivedate={{dat|2008|12|19||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://chrisandnaomi.hathawayhome.net/news/family/the_worlds_largest_jigsaw_puzzle/ |title=Putting Together the World's Largest Jigsaw Puzzle | Chris & Naomi Hathaway Home<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2007|07|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070703140113/http://chrisandnaomi.hathawayhome.net/news/family/the_worlds_largest_jigsaw_puzzle#comment-3018 |archivedate={{dat|2007|07|03||bez}} }}</ref>
Ir arī trīsdimensiju puzles, kas parasti attēlo kādu slavenu ēku un [[lode]]s formas puzles, kas apvieno trīsdimensionālo un divdimensionālo pužļu elementus, proti, lai gan puzlei ir trīsdimensionāla forma, ir jāsaliek divdimensionāls attēls uz lodes [[virsma]]s.

sentences: '''Volkots''' ({{val-en|Walcott}}) var būt:

sentences: '''Pārspriedums''' ir [[domraksts]], kurā [[autors]] cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus [[Argumentācija|argumentus]], [[Vērtējums|vērtējumu]], attieksmi un [[Secinājums|secinājumus]].<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/tekstu-veidi-4539/re-f0d6e9d9-1a08-46e3-bd10-7ea973f34e56</ref> Pārspriedums [[Vēstījums|vēstījumā]] un [[Apraksts|aprakstā]] visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora [[Spriedums|spriedumi]] un to argumentācija.<ref name=":0" />

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Kandava (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kandava
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Tirgus laukums in Kandava (1).JPG
| imagesize =
| image_caption = Tirgus laukums Kandavas centrā
| image_flag = Kandavas pilsētas karogs.png
| flag_link = Kandavas karogs
| flag_size = 150px
| image_shield = Kandava COA.svg
| shield_link = Kandavas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 02
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 46
| longs = 30
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Tukuma novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1917]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Kandau}}
| area_total_km2 = 5.8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Kandava}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 75
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3120
| website = {{URL|www.kandava.lv}}
| footnotes =
}}
'''Kandava''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s austrumos, [[Abavas senleja]]s austrumu galā, [[Tukuma novads|Tukuma novadā]]. Tā atrodas {{nobr|97 km}} no [[Rīga]]s un {{nobr|28 km}} no [[Tukums|Tukuma]].<ref name="NacEnc">[https://enciklopedija.lv/skirklis/57158-Kandava Nacionālā enciklopēdija. Kandava]</ref> Kandava ir vietējas nozīmes tūrisma centrs, pilsētā atrodas dabas liegums [[Čužu purvs]] un sākas ūdenstūrisma maršruts pa [[Abava|Abavu]]. Galvenā ražošanas nozare pilsētā ir kokapstrāde.<ref name="NacEnc" />

sentences: '''30. oktobris''' ir gada 303. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (304. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 62 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Imleria badia - Maronenröhrling cropped.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. badius
| suga_lv =Lāču samtbeka
| binomial =Xerocomus badius
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| title = ChatGPT
| logo = ChatGPT logo.svg
| developer = [[OpenAI]]
| released = 2022. gada 30. novembris
| license = [[slēgtais kods]]
| website = {{URL|https://chat.openai.com/chat}}
| genre = [[sarunbots]]
| logo_size = 130
}}

sentences: '''Atdzejojums''' jeb '''atdzeja''' ir [[dzeja|dzejiska]] teksta [[Tulkošana|tulkojums]] citā [[valoda|valodā]], saglabājot oriģināla jēgu un formas īpatnības.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kalnu Badahšānas
autonomais vilojats
|official_name=''Вилояти Мухтори Кӯҳистони Бадахшон''
|settlement_type=autonoms apgabals
|image_skyline =Karakol_Lake_and_Village.jpg
|image_caption =
|image_flag =
|image_shield =
|shield_size = 75px
|image_map = Gorno-Badakhshan Autonomous Province in Tajikistan.svg
|map_caption = Novietojums Tadžikistānā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{TJK}}
|subdivision_type1=
|subdivision_name1=
|seat_type=Centrs
|seat = [[Horuga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = {{dat|1925|1|2}}
|official_language = [[tadžiku valoda]]
|parts_type = Administratīvais
iedalījums
|parts=1 pils., 7 raj.
|p1=[[Horuga]]
|p2=

|p3=[[Vandžas rajons]]
|p4=[[Darvozas rajons]]
|p5=[[Iškāšīmas rajons]]
|p6=[[Murgobas rajons]]
|p7=[[Roštkalas rajons]]
|p8=[[Rešonas rajons]]
|p9=[[Šugnonas rajons]]
|area_total_km2 = 64200
|total_type=
|population_total = 230100
|population_as_of = 2022
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[pamirieši]], [[tadžiki]], [[kirgīzi]]
| population_density_km2   = auto
|website=
|footnotes =
}}
'''Kalnu Badahšānas autonomais vilojats'''<ref>Pasaules uzziņu atlants. SIA «Karšu izdevniecība Jāņa sēta», 2010</ref> ({{val|tg|Вилояти Мухтори Кӯҳистони Бадахшон}}) ir autonoma administratīva vienība [[Tadžikistāna]]s dienvidaustrumos.<ref>{{PZT|319|Kalnu Badahšanas autonomais apgabals}}</ref> Tā teritorija pilnībā izvietojusies [[Pamirs|Pamira]] kalnos, robežojas ar Tadžikistānas [[Hatlonas vilojats|Hatlonas vilojatu]] un republikas pakļautības rajoniem rietumos, [[Kirgizstāna]]s [[Ošas apgabals|Ošas apgabalu]] ziemeļos, [[Ķīna]]s [[Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions|Siņdzjanas Uiguru autonomo reģionu]] austrumos un [[Afganistāna]]s [[Badahšāna]]s vilajetu dienvidos. Kalnu Badahšānas autonomais vilojats veido 44,9% Tadžikistānas teritorijas, bet tikai 3% no iedzīvotāju kopskaita.

sentences:
[[Kategorija:Futbola stadioni pēc valsts|Monako]]
[[Kategorija:Monako]]
[[Kategorija:Celtnes un būves Monako]]

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdiskais stils+}}
{{cita nozīme|pārvietošanās veidu|sporta veidu|Peldēšana (sports)}}

sentences:
[[Kategorija:Vecdaugava]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Vecdaugava]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētās Marijas baznīca
| native_name           =
| image                 = Ikskile1.jpg
| image_size            =
| caption               = Baznīcas drupas
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| latd  = 56.815659542749 | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =   24.5005110071 | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation =
| historic_religious_affiliation =
| location              = {{vieta|Latvija|Ikšķile|Svētā Meinarda sala}}
| status                =
| functional_status     = Drupas
| heritage_designation  =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| height_max            =
| materials             =
| embedded              = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ikšķiles baznīcas drupas
|      numurs = 2884
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
}}
'''Ikšķiles viduslaiku baznīca''' bija [[dievnams]] [[Ikšķile|Ikšķilē]], pašreizējā Svētā Meinarda salā. Baznīca un [[Ikšķiles viduslaiku pils]] ir vecākās mūra celtnes [[Baltijas valstis|Baltijā]].<ref name="lat">{{LAT e|3|39}}</ref> Nosaukta Svētās Marijas vārdā.<ref name="lelb">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lelb.lv/lv/?ct=draudzes_lv&fu=i&id=86|title=Ikšķiles draudze|publisher=LELB|accessdate={{dat|2015|7|22||bez}}}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|apstrīdētu teritoriju|daļēji atzītu valsti|Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika}}
{{Coord|25|N|13|W|type:country|display=title}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الصحراء الغربية}}
''{{Unicode|As-Ṣaḥarā' al-Ġarbiyya}}''
Sahara Occidental
|    pilnais_valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|            valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|               kartes_attēls = LocationWesternSahara.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (Lājūna)
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]] «de jure»1,
 [[Spāņu valoda|Spāņu]] un [[franču valoda|franču]] «plaši lietotas»,
 [[berberu valodas|berberu]] un [[hasanīja]] arābu (sarunvalodas)
|             etniskās_grupas =
|                    demonīms = [[Sahrāvī]]
|              valsts_iekārta =
|        neatkarības_iegūšana = '''Apstrīdēta neatkarība2'''
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība no [[Spānija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1975|11|14}}
|                 platība_km2 = 266 000
|               platība_rangs = 76.
|              procenti_ūdens = nenozīmīgs
|          iedzīvotāju_skaits = 513 000<ref name=unpop>{{Laikraksta atsauce | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=.PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs
Population Division | year=2009 | accessdate= 2009-03-12}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 168.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 237.
|                      valūta = [[Rietumsahāras peseta]] (RADR pārvaldītajā daļā),
 [[Marokas dirhams]] (Marokas pārvaldītajā daļā)
|                  utc_offset = +0
|                      domēns = nav3
|              tālsarunu_kods = 2124
|                    piezīme1 = Arābu ir vienīgā oficiālā valoda gan [[Maroka]]s, gan [[Rietumsahāras Arābu Demokrātiskā Republika|Rietumsahāras Arābu Demokrātiskās Republikas]] (RADR) pārvaldītajā daļā.
|                    piezīme2 = Pārsvarā Marokas valdījumā, kā tās [[Dienvidu provinces]]. Polisario fronte kontrolē pierobežas apgabalus aiz [[Marokas valnis|robežvaļņa]] kā [[brīvā zona (apgabals)|Brīvo zonu]], RADR vārdā.
|                    piezīme3 = [[.eh]] ir rezervēts.
|                    piezīme4 = Marokas kods; [[Starptautiskā telekomunikāciju savienība|STS]] nav izsniegusi individuālu kodu Rietumsahārai.
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 53
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| 10
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| 20
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| 30
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| 40
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| 60
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| 70
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| 80
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|-
| 90
| [[29. februāris|29]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 9
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| 10
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| 11
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| 12
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| 13
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 13
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| 14
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| 15
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| 16
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| 17
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 17
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| 18
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| 19
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| 20
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| 21
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| 22
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| 0
|
|
|
|
|
|
|-
| 22
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| 23
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| 24
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| 25
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| 26
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 26
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| 27
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| 28
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| 29
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| 30
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| 32
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| 33
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| 34
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| 35
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 35
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| 36
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| 37
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| 38
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| 39
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 39
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| 40
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| 41
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| 42
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| 43
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| 44
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| 45
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| 46
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| 47
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| 48
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 48
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| 49
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| 50
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| 51
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| 52
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Eiropā|Vatikāns]]
[[Kategorija:Vatikāns]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Valmieras pagasts
| karte             = Valmieras pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs2           = [[Vanagi (Valmieras pagasts)|Vanagi]]
| platība           = 101,2
| iedzīvotāji       = 3251<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3251 / 101.2 round 1}}
| izveidots         = 1894
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Valmieras pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Valmiera]]s pilsētu un [[Burtnieku pagasts|Burtnieku]], [[Rencēnu pagasts|Rencēnu]], [[Jērcēnu pagasts|Jērcēnu]], [[Trikātas pagasts|Trikātas]], [[Brenguļu pagasts|Brenguļu]] un [[Kauguru pagasts|Kauguru]] pagastiem.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Airbus S.A.S.''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = Apvienots ar mātes uzņēmumu ''[[Airbus|Airbus Group SE]]''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1970. gads (kā ''Airbus Industrie'')<br />2001. gads (kā ''Airbus SAS'')
| founder          =
| defunct          = 2017. gads
| location_city    = [[Tulūza]]
| location_country = {{FRA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = lidmašīnu būve
| products         = [[lidmašīna]]s
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 59 000<ref name="People" />
| parent           = ''[[Airbus Group]]'' {{NED}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.airbus.com airbus.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'']]
'']]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Druve
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ezere (upe)]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=28 | iet_plat_s=38 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=40 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 22,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Supermēness''' ir [[pilnmēness]] vai [[jauns mēness|jauna mēness]] sakritība ar [[Mēness]] tuvāko punktu [[Zeme]]i tā eliptiskajā orbītā, kā rezultātā Mēness no Zemes ir redzams lielākajā izmērā. Termins "supermēness" nav [[Astronomija|astronomisks]], bet gan radies no mūsdienu [[astroloģija]]s.<ref name=Discover>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ |title=Kryptonite for the supermoon {{!}} Bad Astronomy {{!}} Discover Magazine |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191022223111/http://blogs.discovermagazine.com/badastronomy/2011/03/18/kryptonite-for-the-supermoon/ }}</ref> Mēness saistība ar okeāna un zemes garozas svārstībām ir radījusi apgalvojumus, ka supermēness fenomens var būt saistīts ar lielāku risku tādiem notikumiem kā [[zemestrīces]] un [[vulkānu izvirdumi]], bet pierādījumi šādai saistībai tiek uzskatīti par nepārliecinošiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html |title="No Link Between 'Super Moon' and Earthquakes" at news.discovery.com |access-date={{dat|2014|08|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110613074015/http://news.discovery.com/earth/super-moon-earthquake-no-link-110318.html }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiCl4
|molmasa=189,71
|blīvums=1730
|kušanas temperatūra=-24 °C
|viršanas temperatūra=136,4 °C
}}
'''Titāna tetrahlorīds''' (TiCl4) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, smags šķidrums. Šo savienojumu iegūst, hlorējot [[titāns|titāna]] rūdu (kas sastāv no netīra [[titāna dioksīds|titāna dioksīda]]). Titāna tetrahlorīds ir stabilākais titāna hlorīds, to attīra destilējot. Titāna tetrahlorīdu lieto par visu pārējo titāna savienojumu izejvielu. Titāna tetrahlorīds ir viens no dažiem metālu hlorīdiem, kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[šķidrums]].

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Aizkraukle (nozīmju atdalīšana)|Aizkraukle}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aizkraukle
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Aizkraukles kulturas nams.JPG
| imagesize =
| image_caption = Aizkraukles kultūras nams
| image_flag = Aizkraukle flag.svg
| flag_link = Aizkraukles karogs
| image_shield = Aizkraukle COA.svg
| shield_link = Aizkraukles ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 36
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 15
| longs = 19
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1967. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = Stučka (līdz 1990. gadam)
| area_total_km2 = 12.09
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aizkraukle}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5101
LV-5102
| area_code =
| website = {{URL|http://www.aizkraukle.lv}}
| footnotes =
}}
'''Aizkraukle''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s dienvidu daļā, [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvais centrs. Aizkrauklei cauri tek [[Daugava]] un tai blakus atrodas [[Pļaviņu HES ūdenskrātuve]].

sentences:
pilsētā [[Eniva (pilsēta)|Eniva]] (2012. gads)]]
'''Ledus adatas''' ir cieti [[nokrišņi]] sīku [[ledus]] kristāliņu veidā, kuri lēni lido gaisā. Tie veidojas temperatūrā, kas zemāka par −10, −15 °C. Dienā tie spīd [[Saule]]s, bet naktī — ielas apgaismojuma vai prožektoru gaismā. Bieži šīs adatas veido [[Saules stabs|spīdošus stabus]], kuri iet no elektrības stabiem uz augšu. Novērojami skaidrā laikā. Parasti ledus adatas izkrīt no [[spalvmākoņi]]em un [[spalvu slāņmākoņi]]em.

sentences:
[[Kategorija:Inovācijas]]
[[Kategorija:Pētniecība]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds =
| Attēls = Jeff Porcaro Toto Fahrenheit World Tour 1986.jpg
| Dzimis = {{birth date|1954|4|1|mf=y}}
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors, ierakstu producents
| Dz_vārds = Džefrijs Tomass Porkaro
| Miris = {{death date and age|1992|8|5|1954|4|1}}
| Vieta_mr = West Hills, California, U.S.
| Gadi = 1971–1992
| Darbojies_arī = {{hlist|[[Toto (band)|Toto]]|[[Steely Dan]]|[[Nik Kershaw]]|[[Boz Scaggs]]|[[Michael Jackson]]|[[Bee Gees]]}}
| Vieta_dz = South Windsor, Connecticut, U.S.
| Žanrs = {{hlist|Hard rock|pop rock|progressive rock|jazz fusion}}
| Instrumenti = Bungas, sitaminstrumenti
| Apraksts = Džefs Porkaro pie bungām, Toto Farenheit Pasaules Tūrē, iekš [[Blaisdell Arena]] Honolulu, Havaju salās, 1986. gada 10. novembrī.
| Vārds_orig = Jeffrey Thomas Porcaro
}}'''Džefrijs Tomass Porkaro''' (''Jeffrey Thomas Porcaro'';<ref>{{Youtube|"Jeff Porcaro and Joe Porcaro Drum Lesson Video"}}</ref> 1. aprīlis 1954 — 5. augusts 1992) ir amerikāņu [[bundzinieks]], dziesmu autors un ierakstu producents. Viņš ir vislabāk pazīstams ar savu darbu rokgrupā Toto, bet ir viens no visvairāk ierakstītajiem sesiju mūziķiem, kurš strādājis pie simtiem albumu un tūkstošiem sesiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php|title=Freedrumlessons.com|publisher=Freeodrumlessons.com|access-date=2010-12-09|date=|archive-date=2016-01-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20160109131921/http://www.freedrumlessons.com/drummers/jeff-porcaro.php}}</ref><ref name="autogenerated1">{{Tīmekļa atsauce|url={{Allmusic|class=artist |id=jeff-porcaro-p112306/biography |pure_url=yes}}|title=Jeff Porcaro|last=Ruhlmann|first=William|publisher=AllMusic|access-date=2011-10-24|date=}}</ref> Kamēr viņš jau bija pazīstams studijas spēlētājs 1970. gados, viņš izcēlās Amerikas Savienotajās Valstīs kā bundzinieks Steely Dan albumā ''Katy Lied''.

sentences: '''Futūrisms''' (no {{val|fr|futurisme}}, kas savukārt no {{val|la|futurum}} — 'nākotne')<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=3. |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=241}}</ref> ir [[māksla]]s un [[literatūra]]s kustība, kas radās 20. gadsimta sākumā [[Itālija|Itālijā]]. Visspilgtāk futūrisms izpaudās tieši Itālijā, taču sekotāji tam bija arī citās valstīs, kuru starpā īpaši minama [[Krievija]] (jo sevišķi — [[Veļimirs Hļebņikovs]], [[Vladimirs Majakovskis]]). Futūrisms ilga aptuveni 1909. līdz 1939. gadam.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Tammes-Lauri ozols
|      krāsu_shēma = koks
|           attēls = Tamme-Lauri Tamm suvel.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Igaunija
|vietaskartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 57.917222 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 26.576667 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Igaunija|Veru apriņķis|Anstlas pagasts}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga = [[Parastais ozols]]
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 17 m
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs = 8,31 m
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Tammes-Lauri ozols''' ({{val|et|Tamme-Lauri tamm}}) ir resnākais un vecākais apzinātais koks [[Igaunija|Igaunijā]]. Dižozols atrodas Anstlas pagastā, [[Veru apriņķis|Veru apriņķī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušenas 8
| attēls                   = OceansEightPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's 8''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Gerijs Ross]]
| producents               =
* [[Stīvens Soderbergs]]
* [[Sjūzana Ekinsa]]
| scenārija autors         =
* Gerijs Ross
* [[Olīvija Milča]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Sandra Buloka]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Mindija Kalinga]]
* [[Sāra Polsone]]
* [[Nora Luma]]
* [[Rianna]]
* [[Helēna Bonema Kārtere]]
| mūzika                   =  [[Daniels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Smoke House Pictures]]''
* ''[[Larger Than Life Productions]]''
| izplatītājs              = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|6|5|Manhatana|2018|6|8|ASV|2018|6|15|Latvija|}}
| ilgums                   = 110 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-8-2018|title=Ocean's 8|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 5, 2018|archive-date={{dat|2019|07|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190716051250/https://bbfc.co.uk/releases/oceans-8-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wbeventfilm2018c.htm|title=Ocean's 8 (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|297,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Oušenas 8"''' ({{val|en|Ocean's 8}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Gerijs Ross]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anna Hetaveja]], [[Sandra Buloka]], [[Keita Blanšeta]], [[Mindija Kalinga]], [[Sāra Polsone]], [[Nora Luma]], [[Rianna]] un [[Helēna Bonema Kārtere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|6|5||bez}} Manhatanā.

sentences: '''Deminutīvs''' jeb '''pamazināmais vārds''' ir [[lietvārds|lietvārda]] vai [[īpašības vārds|īpašības vārda]], retāk citas vārdšķiras<ref>[https://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/apgads/PDF/VNF_4/I_Urbanovica_VNF_4.pdf Deminutīvu darināšana un lietvārdu deklinācijas]</ref> pamazināmā forma. Piemēram, [[latviešu valoda|latviešu valodā]] vārdu "grāmata" un "saule" deminutīvi ir "grāmatiņa" un "saulīte".

sentences: '''Daudznacionāla valsts''' jeb '''multinacionāla valsts''' ir [[valsts]], kuras teritorijā dzīvo dažādas [[Etniskā grupa|etniskās grupas]] — [[Nācija|nācijas]], [[Tauta|tautības]], nacionālās un [[Etnogrāfiskā grupa|etnogrāfiskās grupas]], kurām ir politiskā subjektivitāte.

sentences:
{{cita nozīme|Ziemeļāfrikas tautu|ciemu Ezeres pagastā|Mauri (ciems)}}
, 13. gadsimta Hadīta Bajāda va Rijāda (''Hadîth Bayâd wa Riyâd'') glezna [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā. ]]
'''Mauri''' bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi]], pārsvarā [[berberi|berberu]] un [[arābi|arābu]] ciltis, kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika]]s [[Magriba]]s reģionu (mūsdienu [[Maroka]], [[Alžīrija]], [[Tunisija]], [[Rietumsahāra]], [[Mauritānija]]), [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]], Francijas dienvidrietumus ([[Langdoka-Rusijona]]),<ref>Romas province ''Gallia Narbonensis'' (''Marca Gothica''). </ref> [[Sicīlija|Sicīliju]] un [[Malta|Maltu]]. Mauri savu zemi Pireneju pussalā [[Arābu valoda|arābu valodā]] sauca par [[Andalusa|Andalusu]] ({{val|ar|الأندلس}}, ''Al-Ándalus'').

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Karību jūra
|attēls=Topographic30deg N0W60.png
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Atlantijas okeāns#Ziemeļamerika
 |latd = 15 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 75 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums =
 |relief = jā
 |alt_karte    =
| okeāns       = Atlantijas okeāns
|platība       = 2 754 000
|garums        = 2400
|platums       = 1400
|Max_dziļums   = 7686
|Vid_dziļums   = 2500
|tilpums       = 6 860 000
|sāļums        = 36
|temperatūra   = 25—28
|valstis=
|pilsētas=[[Kartahena (Kolumbija)|Kartahena]]
[[Barankilja]]
[[Marakaibo]]
[[Karakasa]]
[[Santodomingo]]
}}
'''Karību jūra''' ({{val|es|Mar Caribe}}, {{val|en|Caribbean Sea}}, {{val|fr|Mer des Caraïbes}}, {{val|nl|Caraïbische Zee}}, {{val|ht|Lamè Karaïb}}, {{val|pap|Laman Karibe}}) ir [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīga [[iekšējā jūra]] [[tropi|tropu]] joslā [[Rietumu puslode|Rietumu puslodē]]. Klāj lielāko daļu [[Karību plātne|Karību tektoniskās plātnes]]. Dienvidos no tās atrodas [[Dienvidamerika]], dienvidrietumos un rietumos — [[Centrālamerika]] un [[Meksika]], ziemeļos — [[Lielās Antiļu salas]], austrumos — [[Mazās Antiļu salas]].

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Suecas kanāla sastrēgums
| image                    = Container Ship 'Ever Given' stuck in the Suez Canal, Egypt - March 24th, 2021 cropped.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Konteinerkuģis ''Ever Given'' Suecas kanālā 24. martā
| map_type                 = Ēģipte
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 30 | latm  = 1 | lats  = 3 | latNS  = N
| longd = 32 | longm = 34 | longs = 38 | longEW = E
| date                     = 2021. gada 23. marts
| time                     = 05:40 UTC
| place                    = {{vieta|Ēģipte|Suecas kanāls|Sueca}}
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             = Konteinerkuģis ''Ever Given''
| outcome                  =
| reported injuries        = 0
| reported death(s)        = 0
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}
'''Suecas kanāla sastrēgums''' 2021. gadā bija [[Konteinerkuģis|konteinerkuģa]] ''[[Ever Given]]'' uzskriešanas uz sēkļa radīts sastrēgums [[Suecas kanāls|Suecas kanālā]] un tā apkaimē.<ref name=":0">{{ziņu atsauce |last=Samaan |first=Magdy |last2=Deng |first2=Shawn |last3=El Sirgany |first3=Sarah |last4=Salem |first4=Mostafa |last5=Said-Moorhouse |first5=Lauren |title=Suez Canal blocked by traffic jam after massive container ship runs aground |url=https://www.cnn.com/2021/03/24/middleeast/suez-canal-container-ship-intl-hnk/index.html |archive-url=https://web.archive.org/web/20210324235023/https://www.cnn.com/2021/03/24/middleeast/suez-canal-container-ship-intl-hnk/index.html |archive-date=24 March 2021 |access-date=25 March 2021 |publisher=[[CNN]]}}</ref> 23. martā sānvēja un, iespējams, citu kļūmju ietekmē 400 metru garais kuģis novirzījās no kursa un 5 km uz ziemeļiem no [[Sueca]]s pilsētas centra ar priekšgalu iebrauca kanāla malā, kur iestrēga.<ref>{{tīmekļa atsauce|date=2021-03-28|title=Suez Canal remains blocked for fifth day with over 320 ships stuck in queue|url=https://www.independent.co.uk/news/world/middle-east/suez-canal-ship-ever-given-b1823469.html|access-date=2021-03-28|website=The Independent|language=en}}</ref> Kuģa pakaļgals sagriezās un iestrēga pretējā krastā, tādējādi aizsprostojot kanālu un pilnībā pārtraucot kustību pa to.<ref>{{ziņu atsauce |date=25 March 2021 |title=Container ship facts: Egypt's Suez Canal blocked by massive boat |work=Newsround |publisher=BBC |url=https://www.bbc.co.uk/newsround/56511717 |access-date=25 March 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210326031201/https://www.bbc.co.uk/newsround/56511717 |archive-date=26 March 2021}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Zasulauks (nozīmju atdalīšana)|Zasulauks}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Zasulauks
| tips                = stacija
| attēls              = Zasulauks stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Zasulauka stacija 2021. gadā
| karte = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
[[dzelzceļa līnija Zasulauks—Bolderāja|Zasulauks—Bolderāja]]
| atvērta             = 1873
| citi_nosaukumi      = Zasenhof
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 3
| platformu_tips      = 2 salas, 1 malas
| sliežu_ceļi         = 3 (neskaitot [[depo]] [[sliežu ceļš|sliežu ceļus]])
| adrese              = Tapešu iela 1,
 [[Rīga]], LV-1046
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 30 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 03 | longs = 8 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Torņakalns (stacija)|Torņakalns]] (4 km)
[[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (10 km)
[[Lāčupe (stacija)|Lāčupe]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Zasulauka Depo]] (1 km)
 [[Zolitūde (stacija)|Zolitūde]] (2 km)
 [[Imanta (stacija)|Imanta]] (3 km)
 [[Babīte (stacija)|Babīte]] (6 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 7
}}

sentences:
)|300px]]
'''Kritis kaujā''' ('''KIA''') ir apzīmējums, ko parasti izmanto, lai apzīmētu [[Karaspēks|militārpersonu]], personāla [[Nāve|nāvi]] no ienaidnieka vai naidīgu spēku rokām kauju laukā. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://ww.dtc.mil/doctrine/jel/doddict/data/k/03003.html|title=U.S. Department of Defense Dictionary: killed in action|access-date=2007-02-04|archive-date=2012-09-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20120927022355/http://www.dtic.mil/doctrine/jel/doddict/data/k/03003.html}}</ref>

sentences: '''Algas kalkulators''' ir tiešsaistes rīks potenciālās nākotnes [[Alga|algas]] aprēķināšanai.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Elementi"
| image            = [[File:Title page of Sir Henry Billingsley's first English version of Euclid's Elements, 1570 (560x900).jpg|frameless|alt=Cover]]
| caption    = 1570. gada izdevums angļu valodā
| author           = [[Eiklīds]]
| title_orig       =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          =
| language         = [[Sengrieķu valoda]]
| series           =
| subject          = [[Eiklīda ģeometrija]], elementārā [[skaitļu teorija]]
| genre            = Matemātika
| publisher        =
| publisher2       =
| pub_date         = apmēram 300. gads p.m.ē.
| english_pub_date =
| media_type       =
| pages            = 13 grāmatas
| awards           =
| isbn             =
| oclc             =
| dewey            =
| congress         =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Elementi"''' ({{val-grc|Στοιχεῖα}}, ''Stoicheia'') ir [[matemātika]]s un [[ģeometrija]]s [[traktāts]], kas sastāv no 13 grāmatām, kuras sarakstīja [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis [[Eiklīds]] [[Aleksandrija|Aleksandrijā]] apmēram 300. gadā p.m.ē.

sentences: '''Biogāze''' ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez [[skābeklis|skābekļa]] piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgais resurss]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecsalienas pagasts
| karte             = Vecsalienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Saliena
| platība           = 81,98
| iedzīvotāji       = 701<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 701 / 81.98 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vecsaliena.lv
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(III) formulvienības struktūrformula

Pudele ar sarkano asinssāli
|       citi nosaukumi = sarkanais asinssāls, kālija fericianīds,
 sarkanais prusiāts, Gmelina sāls
|           CAS numurs = 13746-66-2
|      ķīmiskā formula = K3[Fe(CN)6]
|              molmasa = 329,24
|              blīvums = 1890
|  kušanas temperatūra = 300 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 464 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(III)''' jeb '''sarkanais asinssāls''' (K3[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(III)]]. Sarkanais asinssāls ir sarkani, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] ļoti labi šķīstoši kristāli. Ūdens šķīdumam piemīt dzeltenzaļa [[fluorescence]]. Atšķirībā no [[dzeltenais asinssāls|dzeltenā asinssāls]] sarkanais asinssāls tiek uzskatīts par indīgu vielu,<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 307. lpp. {{ru ikona}}</ref> kaut arī, nonākot acīs vai uz ādas, ir praktiski nekaitīgs (atskaitot kairinošu iedarbību), bet [[kuņģis|kuņģī]] esošā temperatūra un sālsskābes koncentrācija ir par vāju, lai rastos [[zilskābe]].

sentences: '''Gāzes strūklas dzinējs''' ir [[reaktīvais dzinējs]], kurš atbrīvo ātri plūstošu [[gāze]]s ([[gaiss|gaisa]] vai [[degviela]]s sadegšanas produktu) strūklu, izraisot grūdienu saskaņā ar [[trešais Ņūtona likums|trešo Ņūtona likumu]]. Gāzes strūklas dzinējs ir plašs jēdziens un tajā tiek iekļauti [[turbodzinējs|turbodzinēji]], [[turboventilators|turboventilatori]], [[raķete]]s, [[caurplūdes reaktīvais dzinējs|caurplūdes]], [[impulsu reaktīvais dzinējs|impulsu]] un [[sūkņu reaktīvais dzinējs|sūkņu reaktīvie dzinēji]], bet parasti ar gāzes strūklu dzinēju saprot [[gāzu turbīna]]s Braitona cikla dzinēju, dzinējs ar rotējošu [[kompresors|kompresoru]].

sentences:
veic kaķa aprūpi]]
'''Veterinārmedicīna''', arī '''veterinārija''', ir starpdisciplināra nozare, kas saistīta ar [[Lauksaimniecība|lauksaimniecības]], [[Medicīna|medicīnas]], [[Bioloģija|bioloģijas]], pārtikas ražošanas, [[Farmācija|farmācijas]], ķīmijas un fizikas nozarēm.<ref name="enciklopedija.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=http://enciklopedija.lv/|title=Nacionālā Enciklopēdija|website=enciklopedija.lv|access-date=2019-06-03|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190115225553/https://enciklopedija.lv/|archivedate=2019-01-15}}</ref> Galvenie darbības virzieni ir saistīti ar [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] veselību un slimībām. Galvenie veterinārmedicīnas uzdevumi ir nodrošināt dzīvnieku ārstēšanu, izstrādā veterinārās prasības, kuru izpilde veicina dzīvnieku veselību, produktivitāti un labturību, nodrošina dzīvnieku [[Infekcijas slimība|infekcijas slimību]] profilaksi un apkarošanu, pasargā iedzīvotājus no saslimšanas ar dzīvniekiem un cilvēkiem kopīgām infekcijas slimībām (zoonozēm), nodrošina kvalitatīvu un patērētāju veselībai nekaitīgu [[Dzīvnieku izcelsmes produkti|dzīvnieku izcelsmes produktu]] apriti, kā arī nodrošina [[Dabas aizsardzība|vides aizsardzību]].<ref name="enciklopedija.lv"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20436|title=Veterinārmedicīnas likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2019-06-03|language=lv}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Eiropas Kosmosa aģentūra|Kosmonauti]]
[[Kategorija:Kosmonauti]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Gaurenītes
| ģints = Sagina
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Sagina nodosa kz11.jpg
| att_nosaukums =
| suga = Sagina nodosa
| suga_lv = Mezglainā gaurenīte
| binomial = Sagina nodosa
}}'''Mezglainā gaurenīte''' ({{val|la|Sagina nodosa}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Āzija|Āzijā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama diezgan bieži visā valsts teritorijā, kur skrajas grupas aug mitros, smilšainos pazeminājumos [[Mežs|mežos]], kā arī [[Kāpa|starpkāpu]] ieplakās, ūdenstilpju krastos, ceļmalās un nezālienēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sagina-nodosa-l-fenzl/|title=mezglainā gaurenīte - Sagina nodosa (L.) Fenzl - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-09}}</ref>

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{atveidošana+}}
 glezna ''Vētraina jūra naktī'' (1849. gads) ]]
'''Ūdens''' ([[Mitoloģija|mitoloģijā]]) un [[Reliģija|reliģijā]] ir arhaisks un universāls dzīvības izcelšanās un auglības simbols. Ambivalents spēks, kurš gan rada un uztur visu dzīvo, gan spēj to arī iznīcināt. Ir arī tīrības, šķīstības, pārmaiņu, kā arī [[Haoss|haosa]] un nāves simbols. Ūdens bieži saistīts ar [[Pagānisms|pagāniskiem]] un reliģiskiem rituāliem, ar augstāku spēku klātbūtni un svētību. Tas garīgi atjauno, attīra un pasargā no ļaunā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 10
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|              simbols = Ne
|             atommasa = 20,1797
|   valences elektroni = [He]2s22p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = -
|  elektronegativitāte = 4,4 (?)
|              blīvums = 0,8999
|  kušanas temperatūra = 24,48 K (-248,67 °C)<ref name="Neon Facts"/>
| viršanas temperatūra = 27,102 K (-246,048 °C)<ref name="Neon Facts"/>
|   trīskāršais punkts = 24,5561 K (-249 °C), 43 kPa
|    kritiskais punkts = 44,4 K, 2,76 MPa
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lauztie ziedi
| operators =
| attēls = Broken blossoms poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Deivids Vorks Grifits]]
| producents = Deivids Vorks Grifits
| scenārijs = Deivids Vorks Grifits
| aktieri = * [[Liliana Giša]]
* [[Ričards Bartelmess]]
* [[Donalds Krisps]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Broken Blossoms''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1919|5|13}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lauztie ziedi"''' ({{Val|en|Broken Blossoms}}) ir 1919. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[mēmais kino|mēmā filma]], kuras režisors, scenārists un producents ir [[Deivids Vorks Grifits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Liliana Giša]], [[Ričards Bartelmess]] un [[Donalds Krisps]]. Filma balstīta uz [[Tomass Bērks (rakstnieks)|Tomasa Bērka]] īso stāstu ''The Chink and the Child''.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
]]
'''Mikrocefālija''' (no {{val|el|μικρός}}, ''mikros'' — 'mazs' un ''κεφαλή'', ''kephalē'' — 'galva' <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/microcephaly|title=Definition of microcephaly|website=Merriam-Webster|access-date=02.04.2021}}</ref>) ir [[patoloģija]], kuras raksturīgākā iezīme ir par normu mazāks [[galvaskauss]] un [[smadzenes]].<ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cdc.gov/ncbddd/birthdefects/microcephaly.html|title=Facts about Microcephaly|website=Centers for Disease Control and Prevention|access-date=02.04.2021}}</ref> Šī [[slimība]] var izraisīt [[garīgā atpalicība|garīgu]] un [[Fiziska atpalicība|fizisku atpalicību]] un ir [[Iedzimta slimība|iedzimta]] vai pirmajos dzīves gados iegūta, ir reta un [[Neārstējama slimība|nav ārstējama]].<ref name=":2">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/microcephaly|title=Microcephaly|website=World Health Organization|access-date=02.04.2021}}</ref>

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums      = Tevantepekas zemesšaurums
| attēls       = Mining and Scientific Press - March 28 1885 - Interoceanic Ship Railway (206).png
| paraksts     = Projektētais kuģu starpokeānu dzelzceļš (1885. gada zīmējums)
| vieta        = [[Ziemeļamerika]]
| vietaskarte  = Ziemeļamerika#Meksika
| reljefa_karte= jā
| label        = Tevantepekas
zemesšaurums
| ietilpst     =
| savieno      = Ziemeļamerika
| savieno1     = [[Centrālamerika]]
| atdala       = [[Meksikas līcis]]
| atdala1      = [[Klusais okeāns]]
| plat_d=17| plat_m=12| plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=94| gar_m=44| gar_s=0 | gar_EW=W
| platība      =
| garums       =
| platums      = 216
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Tevantepekas zemesšaurums''' ({{val|es|Istmo de Tehuantepec}}) ir [[zemesšaurums]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas atdala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīgo [[Meksikas līcis|Meksikas līci]] no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]. Tiek uzskatīts par [[Centrālamerika]]s ziemeļu robežu.<ref>{{PZT|700}}</ref> Izvietojies [[Meksika]]s [[Oahaka]]s un [[Verakrusa (štats)|Verakrusas]] štatos. Šaurākajā vietā starp [[kampečes līcis|Kampečes]] un [[Tevantepekas līcis|Tevantepekas]] līčiem zemesšaurums ir 192 līdz {{nobr|216 km}} plats. Zemesšauruma augstākais punkts ir 224 m vjl [[Čivelas pāreja|Čivelas pārejā]], kam no austrumiem piekļaujas [[Čjapasas Sjerramadre]]s, bet no rietumiem — [[Oahakas Sjerramadre]]s kalnu grēdas. Šauruma ziemeļu daļā plaša [[džungļi]]em klāta [[zemiene]], dienvidu daļā — šaurs piekrastes līdzenums, kam piekļaujas lagūnas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H2C=CH2
|molmasa=28,05
|blīvums=1,178
|kušanas temperatūra=-169,1 °C
|viršanas temperatūra=-103,7 °C
}}
'''Etilēns''' (etēns, H2C=CH2) ir bezkrāsaina gāze, tas ir vienkāršākais [[nepiesātinātais ogļūdeņradis]]. To iegūst no naftas. To lieto par [[polietilēns|polietilēna]] monomēru (polimerizācija), [[etanols|etanola]] (pievieno [[ūdens|ūdeni]]), [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] ([[hlorēšana]]) un etilbenzola (pievieno [[benzols|benzolu]]) izejvielu. Etilēns ir [[augu hormoni|augu hormons]] un augos piedalās dažādu fizioloģisku un bioķīmisku procesu regulācijā. Piemēram, tas paātrina augļu nogatavošanos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Manu jūtu objekts
| attēls                   = objectofmyaffectionposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Object of My Affection''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Nikolass Hitners]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Vendija Vaseršteina]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Alans Alda]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Džons Pankovs]]
* [[Tims Dalijs]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|4|17||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/object-my-affection-film|title=The Object of My Affection|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=objectofmyaffection.htm|title=The Object of My Affection (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Manu jūtu objekts"''' ({{val|en|The Object of My Affection}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Stīvena Makkolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors  ir [[Nikolass Hitners]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Dženifere Anistone]], [[Alans Alda]], [[Naidžels Hotorns]], [[Džons Pankovs]] un [[Tims Dalijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|4|17||bez}}.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #663333
| nos = FK Limbaži
| logo = Fk limbazi.png
| logo_izm = 163px
| pilns = Futbola klubs "Limbaži"
| dib = 2016
| stad = {{vieta|Latvija|Limbaži}} Limbažu OC stadions
| ietilp =
| prez =
| īpašn =
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Ģirts Kreics]]
| body1 = 000000
| leftarm1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| body2 = FFFFFF
| pattern_b2 = FF0000
| leftarm2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FF0000
| socks2 = FF0000
| pilsēta = {{vieta|Latvija|Limbaži}}
| līga = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez = 2018
| poz = 1. vieta ([[Vidzemes čempionāts futbolā|Vidzeme]])
}}
'''FK Limbaži''' ir [[futbols|futbola]] klubs no [[Limbaži|Limbažiem]] Latvijā. Tas ir dibināts 2016. gadā. Šajā gadā komanda piedalījās [[Latvijas futbola 2. līga]]s Vidzemes zonā un ieguva 11. vietu no 14. komandām. 2017. gadā 15 komandu konkurencē FK Limbaži ierindojās 6. vietā, bet 2018. gadā — 1. vietā Vidzemē un ieguva tiesības piedalīties finālsacensībās, taču turnīra finālā neiekļuva.

sentences:
s sīpols]]
'''Bumbuļsīpols''' ir īpašas struktūras pazemes [[vasas pārveidne]], kurai raksturīgs palielināts reducēts [[stumbrs]]. Stumbrā uzkrājas barības vielas. Apkārt tam ir sakārtotas sausās lokveida [[lapas]]. Lapu funkcija ir pasargāt stumbru no ievainojumiem un samazināt [[ūdens]] zudumus no tā. Bumbuļsīpolam ir terminālais pumpurs, no kura attīstīsies zieds, un laterālie pumpuri, no kuriem attīstīsies jaunie augi. Bumbuļsīpoli raksturīgi, piemēram, [[Gladiolas|gladiolām]] ''(Gladiolus)'' un [[Krokusi|krokusiem]] ''(Crocus)''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Barts
|     vārds_orig = ''Heinrich Barth''
|         attēls = Barth Unterschrift.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hamburga]], [[Vācu konfederācija]]
({{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ceļotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Hokeja ledus laukums''' ir laukums, kas klāts ar [[ledus|ledu]] un paredzēts [[hokejs|hokeja]] spēļu aizvadīšanai. Ledus laukumam ir [[taisnstūris|taisnstūra]] forma, kura stūri ir noapaļoti, gar laukuma malām ir aptuveni 1 [[metrs|metru]] augsta siena - borts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Prom no Āfrikas
| attēls                   = Out of africa poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Africa''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Sidnijs Polaks]]
| producents               =
* [[Kims Jorgensens]]
* Sidnijs Polaks
| scenārija autors         = [[Kurts Ledke]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Klauss Marija Brandauers]]
| mūzika                   = [[Džons Barijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1985|12|18}}
| ilgums                   = 155 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/out-africa-1985|title=Out of Africa|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 3, 2019|archive-date={{dat|2019|05|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190503203140/http://www.bbfc.co.uk/releases/out-africa-1985}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|227,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofafrica.htm|title=Out of Africa|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Prom no Āfrikas''' ({{val|en|Out of Africa}}) ir 1985. gada ASV romantiska drāmas filma, kuras pamatā ir [[Karena Bliksena|Karenas Bliksenas]] tāda paša nosaukuma [[Prom no Āfrikas (romāns)|romāns]]. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Sidnijs Polaks]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Roberts Redfords]] un [[Klauss Marija Brandauers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1985|12|18||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieki pēc valodas]]
[[Kategorija:Urdu]]

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Kipras arābu valoda
|nativename=Σάννα / Sanna
|image=
|region=[[Kipra]]
|familycolor=Afroaziātu
|fam1=[[Afroaziātu valodas|Afroaziātu]]
|fam2=[[Semītu valodas|Semītu]]
|fam3=[[Centrālās semītu valodas|Centrālās semītu]]
|fam4=[[Arābu valodas|Arābu]]
|script=[[Grieķu alfabēts]]
|speakers=9300 (2013)
|iso1=—
|iso2=—
|iso3=acy
|map=<br />Valodas izplatības areāls
}}

sentences: '''Pārdošana''' ir [[komercija|komerciāla]] maiņas darbība, kas saistīta ar produkta nodošanu no [[pārdevējs|pārdevēja]] [[pircējs|pircējam]] pret samaksu pēc abu pušu vienošanās par [[Cena (ekonomika)|cenu]] un citiem [[Produkts|produkta]] piegādes nosacījumiem. Pārdošanas procedūra, tās sarežģītība un citi aspekti ir atkarīgi no konkrētā produkta specifiskajām īpašībām. Tā, ābolu vai vairuma citu plaša [[patēriņš|patēriņa]] preču pirkšana [[veikals|veikalā]] vai [[tirgus|tirgū]] ir salīdzinoši vienkāršs, īslaicīgs komerciāls akts. Taču, piemēram, [[elektrostacija]]s pirkšana būs komplicēts process ar daudzu pušu - [[valdība]]s, [[banka|banku]], daudzu elektrostacijas daļu un komponentu izgatavotāju, [[projektēšana|projektētāju]], [[celtniecība|celtnieku]] utt. iesaistīšanos.

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences:
.]]
'''Anfilāde''' ir telpu plānojuma princips, kurā uz vienas ass tiek izvietotas telpas, durvju ailes un arkas ar mērķi radīt perspektīvu. Šāds telpu plānojums ir reprezentatīva rakstura un parasti atrodams vēsturiskās celtnēs, sākot no Antīkās pasaules, vēlāk arī [[Baroks|baroka]] un [[Klasicisms|klasicisma]] pilīs un kungu mājās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.artermini.lv/raksts.php?t=57&bu=1|title=Anfilāde - Ilustrētā vārdnīca|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> Šajā telpu virknējumā katra no telpām var būt ar atsevišķu interjeru vai funkciju. Apmeklētājs, virzoties pa tām, pakāpeniski tiek sagatavots gājiena mērķim, veidojot emocionāli estētisku kāpinājumu un iekšējo pārdzīvojumu. Atsevišķās reizēs anfilādes garums nosaka ēkas iemītnieku svarīgumu. Anfilāde kā princips sastopams arī ārtelpas organizēšanā.

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums=Putilov-Garford
|        attēls=
|    virsraksts=Putilov Garford M1916/M1917
|       apkalpe=8
|        garums=5,7 m
|       platums=2,3 m
|      augstums=2,7 m
|          masa=8,6 - 11 t
|        bruņas=7 - 13 mm
|     primārais=1×76,2 mm vai 57 mm lielgabals un 60 lādiņi
|   sekundārais=3×7,62 mm ''Maxim'' ložmetēji
|       dzinējs=[[Garford]]
| dzinēja_jauda=36 ZS
|ātrums_uz ceļa=18 km/h
| zs_koeficents=?
|maks. attālums=120 km
}}
'''Putilov-Garford''' ir [[Krievija|Krievijā]], laika posmā no 1914. līdz 1917. gadam izgatavotas bruņu mašīnas. Tās tika būvētas uz amerikāņu [[Garford]] kravas automašīnu šasijām, un mūsdienās tiek uzskatītas par vissmagāk bruņotajām [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laika bruņu mašīnām.
== Vēsture ==
=== Izstrāde ===
[[1914]]. gada rudenī ''Putilov'' rūpnīcā [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]] tika izstrādāts dizains jaunai bruņu mašīnai uz amerikāņu ''[[Garford]]'' kravas automašīnas bāzes. Automobilim bija aizmugurējo riteņu ķēdes piedziņa, 36 zs motors un samērā vājas spējas pārvietoties pa sliktiem ceļiem. Cara armija pasūtīja kopumā 70 šādus bruņu automobiļus.

sentences: Uzskatu par '''[[Sfēra|Sfērisku]] [[Zeme|Zemi]]''' pirmie pauda [[Senā Grieķija|sengrieķu]] filozofi aptuveni 6. gadsimtā p.m.ē.,<ref name="dicks">{{grāmatas atsauce  |last=Dicks |first=D.R. |title=Early Greek Astronomy to Aristotle |url=https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick |pages=[https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick/page/72 72]–198 |year=1970 |isbn=978-0-8014-0561-7 |publisher=Cornell University Press |location=Ithaca, N.Y.}}</ref> taču tas bija tikai filozofisks prātojums, līdz to pieņēma [[Hellēnisms|Hellēnisma]] [[astronomija]] 3. gadsimtā p.m.ē. Hellēnisma uzskatu vēlā antīkā laikmeta un viduslaiku laikā pakāpeniski pieņēma arī pārējā [[Vecā pasaule]].<ref name="Krüger: Roman and medieval continuation">Continuation into Roman and medieval thought: Reinhard Krüger: "[http://www.uni-stuttgart.de/lettres/krueger/forschungsvorhaben_erdkugeltheorie_biblio.html Materialien und Dokumente zur mittelalterlichen Erdkugeltheorie von der Spätantike bis zur Kolumbusfahrt (1492)]"</ref><ref name="Ragep: Islamic adoption">Direct adoption of the Greek concept by Islam: Ragep, F. Jamil: "Astronomy", in: Krämer, Gudrun (ed.) et al.: ''Encyclopaedia of Islam'', THREE, Brill 2010, without page numbers</ref><ref name="Pingree: Indian adoption">Direct adoption by India: [[David Pingree|D. Pingree]]: "History of Mathematical Astronomy in India", ''Dictionary of Scientific Biography'', Vol. 15 (1978), pp. 533−633 (554f.); Glick, Thomas F., Livesey, Steven John, Wallis, Faith (eds.): "Medieval Science, Technology, and Medicine: An Encyclopedia", Routledge, New York 2005, {{ISBN|0-415-96930-1}}, p. 463</ref><ref name="Martzloff, Cullen: Chinese adoption">Adoption by China via European science: Jean-Claude Martzloff, “Space and Time in Chinese Texts of Astronomy and of Mathematical Astronomy in the Seventeenth and Eighteenth Centuries”, ''Chinese Science'' 11 (1993-94): 66–92 (69) and Christopher Cullen, "A Chinese Eratosthenes of the Flat Earth: A Study of a Fragment of Cosmology in Huai Nan tzu 淮 南 子", ''Bulletin of the School of Oriental and African Studies'', Vol. 39, No. 1 (1976), pp. 106–127 (107)</ref> Praksē zemes apaļumu pierādīja [[Fernāns Magelāns|Fernāna Magelāna]] un [[Huans Sevastjans Elkano|Huana Sevastjana Elkano]] ceļojums apkārt zemeslodei (1519-1522).<ref>Ilustrētā pasaules vēsture, novembris 2011. Magelāns palika pusceļā.</ref><ref>Pigafetta, Antonio (1906). Magellan's Voyage around the World. Arthur A. Clark. [http://www.archive.org/details/primerviajeentor00piga]</ref>

sentences: '''Rietumu filozofija''' ({{val|en|Western philosophy}}) ir [[Rietumu pasaule|Rietumu civilizācijas]] [[Filozofija|filozofiskā doma]] un darbi. Vēsturiski šis termins attiecas uz [[Rietumu kultūra]]s filozofisko domāšanu, sākot ar [[Sengrieķu filozofija|sengrieķu filozofiju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = PPSh-41 from soviet.jpg
|paraksts           =
|nosaukums          = Špagina mašīnpistole, PPŠ
|valsts             = {{flaga|PSRS}} PSRS
|tips               = [[Mašīnpistole]]
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = {{flaga|PSRS}} PSRS
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 7,62 × 25 mm TT
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 1000 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 500 m/s
|attālums           =
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = 71 patronas
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''Špagina mašīnpistole''' jeb '''PPŠ''' bija PSRS [[mašīnpistole]], kas izstrādāta Otrajā pasaules karā. Galvenais projektētājs bija Georgijs Špagins.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Medņevas pagasts
| karte             = Medņevas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Semenova
| platība           = 99,28
| iedzīvotāji       = 696<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 696 / 99.28 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Visums''' jeb '''Universs''' ir viss [[laiktelpa]]s [[kontinuums]], kurā mēs pastāvam, ieskaitot visu tajā atrodošos [[matērija|matēriju]] un [[enerģija|enerģiju]]. Citā definējumā tā ir laiktelpas daļa, ko jebkādiem cilvēkam pieejamiem līdzekļiem iespējams novērot ('''Metagalaktika'''). Līdz aptuveni [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidum populārāka bija pirmā no šīm [[definīcija|definīcijām]], taču tagad ar terminu '''novērojamais Visums''' saprot tieši otro definīciju, jo nav iespējams [[eksperiments|eksperimentāli]] pārbaudīt, vai tas, kas atrodas aiz novērojamās [[laiktelpa]]s robežām, atbilst paredzējumiem. Tam nav arī nozīmes [[fizika]]s teoriju izveidē. Ar Visuma [[pētniecība|pētniecību]] nodarbojas [[kosmoloģija]], kas attīstījusies no fizikas un [[astronomija]]s. Teorētiskās kosmoloģijas pārstāvji uzskata, ka šādi ierobežojumi nepastāv vai tos iespējams bez nopietnām sekām pārkāpt, savukārt novērošanas kosmoloģijas pārstāvji uzsver, ka pilnīgi novērojumi nav iespējami, ja fizika vēlas saglabāt vismaz salīdzinošu [[objektivitāte|objektivitāti]].

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Ūša
|attēls=
|paraksts=
|garums=60
|baseins=
|kritums=
|gada_notece=
|izteka=[[Skabi|Skabu]] apkaime
|augštece=
|iztekas_augstums=
|ieteka=[[Dubna (upe)|Dubna]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=21 | iet_plat_s=09 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=36 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''3. oktobris''' ir 276. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (277. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 89 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frensiss Janghazbends
|     vārds_orig = ''Francis Edward Younghusband''
|         attēls = Francis Younghusband 1905.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Marī|td=Pakistāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Dorseta}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Helēna Augusta Manjaka
|          bērni = Eilīna
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Konstantīns Rērihs
|     vārds_orig = ''Константин Фёдорович Рерих''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1837
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Paplaka|Paplakas muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Virgas pagasts]], [[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Rērihs, Šarlote Konstantija Šūšela
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Kalašņikova
|          bērni = Lidija, [[Nikolajs Rērihs|Nikolajs]], Boriss, Vladimirs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pasaules čempiones šahā''' – [[FIDE]] labākās Pasaules [[šahs|šahistes]] nosaukuma izcīņas uzvarētājas.

sentences: '''Ziepju opera''' ({{val|en|Soap opera}}), arī '''telenovele''' ({{val|es|Telenovela}}), ir ilgstošs [[televīzija]]s seriāls, kas parasti tiek pārraidīts dienas laikā katru dienu un ar masu gaumei atbilstošu viegli uztveramu [[Sižets|sižetu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:366041|title=ziepju opera {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-06}}</ref> Ziepju operas pamatā ir intrigas, melodrāma, daudzi galvenie varoņi un sentimentālisms.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5588726/ka-radas-un-attistijas-mums-tik-milas-ziepju-operas|title=Kā radās un attīstījās mums tik mīļās ziepju operas?|website=Attiecības|access-date=2024-01-06|date=2010-08-13|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Katastrofu mākslinieks
 | oriģinālnos = ''The Disaster Artist''
 |      attēls = TheDisastorArtistTeaserPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Džeimss Franko]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergs]]
* [[Džeimss Vīvers]]
* Džeimss Franko
* [[Sets Rogens]]
* [[Vinss Džolivete]]
 |   scenārijs =
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Skots Noištaders]]
 |     aktieri =
* Džeimss Franko
* [[Deivs Franko]]
* Sets Rogens
* [[Elisona Briē]]
* [[Džošs Hatčersons]]
 |      mūzika = [[Deivs Porters]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Point Grey Pictures]]''
* ''[[Rabbit Bandini Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[A24]]''
* ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|3|12|Ostina|2017|12|1|ASV|}}
 |      ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017|title=The Disaster Artist|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2017|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171208175020/http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|29,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thedisasterartist.htm|title=The Disaster Artist (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Katastrofu mākslinieks"''' ({{val|en|The Disaster Artist}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džeimss Franko]]. Galvenās lomas atveido [[Deivs Franko]], [[Sets Rogens]], [[Elisona Briē]] un [[Džošs Hatčersons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|3|12||bez}} Ostinā.

sentences: '''ITF-14''' ir [[GS1]] Interleaved 2 of 5 (ITF) [[Svītrkods|svītrkoda ieviešana,]] [[Globālais tirdzniecības vienības numurs|Globālā Tirdzniecības Vienības Numura]] kodēšanai. ITF-14 simboli parasti tiek izmantoti produkta iepakojumu līmeņu kodēšanai, piemēram, kastīte, kurā ir 24 zupas kārbas. ITF-14 vienmēr tiek iekodēti 14 cipari.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1964 Winter Olympics}}

sentences: {{Commonscat|Religious faiths, traditions and movements|Reliģiskās ticības, tradīcijas un kustības}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Magnuss fon der Pālens
|     vārds_orig = ''Carl Magnus Freiherr von der Pahlen
Матвей Иванович Пален''
|         attēls = Magnus Freiherr von der Pahlen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1779
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1863
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Palmse]], [[Krievijas Impērija]]
([[Rietumviru apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Dao'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|zh|道}}) ir senās Ķīnas viedā [[Laodzi]] sarakstīta manuskripta [[Daodedzin]] un uz tā pamata izveidojušos [[daoisms|daoisma]] pamatjēdziens. Tas ir [[metafizika|metafizisks]] koncepts, kas ir izplatīts arī [[konfūcisms|konfūcismā]], [[čaņbudisms|čaņbudismā]], [[dzenbudisms|dzenbudismā]], vairākās citās [[Austrumāzijas reliģijas|austrumāzijas reliģijās]] un [[ķīniešu filozofija|ķīniešu filozofijā]]. Lai arī vārda literārie tulkojumi ir dažādi (''ceļš'', ''virziens'', ''princips'', ''doktrīna''), tomēr vārds tiek lietots, lai apzīmētu abstraktu konceptu, kas nav tik viegli izsakāms vārdos, bet ko var raksturot kā Pirmatnējo Būtību, [[Visums|visuma]] un [[Dabiskā kārtība (filozofija)|dabiskās kārtības]] eksistenci.

sentences: '''X.509''' ir publiskās atslēgas kriptogrāfisko sertifikātu formāta standarts.

sentences:
ir melīguma simbols]]
'''Meli''' ir apzināti izteikts [[apgalvojums]], kas ir pretrunā ar [[patiesība|patiesību]]. Melus mēdz dēvēt arī par '''nepatiesību'''. Tie parasti veikti, lai kādu konkrētu cilvēku vai cilvēku grupu apzināti [[maldināšana|maldinātu]]. Melošanas iemesli var būt dažādi, piemēram, lai izvairītos no [[sodīšana]]s vai [[kritika]]s. Cilvēku, kas melo, sauc par meli. Parasti meliem ir negatīva nozīme, un līdz ar to, atkarībā no konteksta, melu izplatītājus var skart arī sociālas, juridiskas, kriminālas, reliģiskas sekas.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ieva Lase
| vārds_orig =
| attēls = Ieva Lase (1957).jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1916
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 2002
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 25
| m_vieta = Rīga, {{LAT}}
| dzīves_vieta = [[Rīga]], [[Inta (pilsēta)|Inta]] ([[Komi]])
| pilsonība = {{LAT}}
| nodarbošanās = tulkotāja
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| dzīvesbiedrs =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| māsas = Ruta Birgere
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jaroslavs Ribakovs
 |          attēls = Yaroslav Rybakov Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = J. Ribakovs 2010. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1980|11|22}}
 |         dz_viet = [[Mogiļeva]], [[Baltkrievijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 196 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 84 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē = Vladimirs Ribakovs<ref>[http://www.iaaf.org/news/kind=103/newsid=55268.html No longer ‘Mr. Silver’: Experience reaps dividends for Rybakov] {{en ikona}}</ref>
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Jaroslavs Ribakovs''' ({{val|ru|Ярослав Владимирович Рыбаков}}; dzimis {{dat|1980|11|22}} [[Mogiļeva|Mogiļevā]], [[Baltkrievijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) ir krievu [[vieglatlēts]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Piedalījies divās Olimpiskajās spēlēs ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]]), 2008. gadā Pekinā izcīnīja bronzas medaļu. Pasaules čempionātos ir izcīnījis uzvaru [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009. gadā Berlīnē]] un trīs sudraba medaļas (2001, 2005, [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]]). Pasaules čempionātos telpās ir izcīnījis uzvaru 2006. gadā Maskavā un četras sudraba medaļas (2003, 2004, 2008, 2010). 2002. gada Eiropas čempions. 2005. gada Eiropas vicečempions telpās un 2002. gadā šajās sacensībās viņš izcīnīja trešo vietu.

sentences:
mačs [[Umanaka]]s pilsētā, [[Grenlande|Grenlandē]].]]
'''[[Futbols]]''' ir samērā plaši izplatīts sporta veids '''[[Grenlande|Grenlandē]]''', kur aptuveni 10% no kopējiem 57 000 salas iedzīvotājiem spēlē futbolu vai ir citādā veidā saistīti ar to ikdienā, kas tādējādi to padara par populārāko nacionālo sporta veidu salas teritorijā.<ref name="TheGurdian">{{cite web|url= https://www.theguardian.com/football/these-football-times/2014/oct/22/unlikely-success-story-football-greenland|title= The unlikely success story of football on the massive island of Greenland|work=thegurdian.com|publisher=The Gurdian|first=Tomos|last=Knox|date=22 October 2014|accessdate=24 June 2018}}</ref><ref name="cnn">{{Tīmekļa atsauce|url= https://edition.cnn.com/2017/08/18/football/greenland-the-worlds-shortest-football-season/index.html|title= Greenland: The football season where you can glimpse whales and icebergs|work=cnn.com|publisher=CNN|first=Chris|last=Scott|date=18 August 2017|accessdate=24 June 2018}}</ref>

sentences:
'''Aplokciems''' ir [[Mīlgrāvis|Mīlgrāvja]] [[apkaime]]s austrumu daļa [[Rīga]]s pilsētas [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]]. Tas robežojas ar [[Mežaparks|Mežaparka]] un [[Trīsciems|Trīsciema]] apkaimēm (pa [[Mīlgrāvja tilts|Mīlgrāvja tiltu]]), bet pa ūdeni tai ir robežas ar [[Jaunciems (Rīga)|Jaunciema]] apkaimi [[Ķīšezers|Ķīšezera]] pretējā krastā.
Aplokciema ziemeļu daļā atrodas golfa klubs “''Ozo Golf Club''”, bet pārējā daļā ir dzīvojamās ēkas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Antana
| native_name    = {{gree|Ἀνθάνα}}
| image          = Ancient Anthini Hill fortification remains, Agios Andreas, Arcadia, Greece1.jpg
| image_size     =
| caption        = Antanas nocietinājumu paliekas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 22| lats = 09| latNS = N
| longd = 22| longm = 47| longs = 01| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Kinurija}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Antana''' (Ἀνθάνα) jeb '''Antene''' (Ἀνθήνη) bija sena pilsēta [[Kinurija|Kinurijā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], netālu no mūsdienu [[Astrosa]]s. Tā atrodas [[Tirejas līdzenums|Tirejas līdzenuma]] dienvidu malā, netālu no [[Brasiatisa]]s ietekas [[Argolidas līcis|Argolīdas līcī]]. Uz paugura, kas ir pazīstams kā "Sv. Andreja sala", atrodas ciklopiskā krāvuma nocietinājumu paliekas, kas redzamas paugura ziemeļu daļā. Ir saglabājušies arī ārējā nocietinājuma fragmenti ar torņiem, kas datējami ar 5-4 gadsimtu pr.Kr. Vēlāk apmetne tika pārcelta tuvāk jūrai, kur mūsdienās atrodas [[Romas impērija|Romas]] vēlā perioda drupas, kā arī papildus nocietinājumi, kas tika celti [[Austrumromas impērija|Bizantijas]] laikā. Netālu no pilsētas atrodas sens arkveidīgs akmens [[tilts]] pāri Brasiatisas upei.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 35
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 7
 |               simbols = Br
 |              atommasa = 79,904
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s24p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Ampula ar šķidru bromu un broma molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+7''', '''+5''', +3, '''+1''', '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 2,96
 |               blīvums = 3119
 |   kušanas temperatūra = 265,8 K (-7,3 °C)
 |  viršanas temperatūra = 332 K (58,8 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Epiglotālie līdzskaņi''' ir [[Līdzskanis|līdzskaņi]], kas tiek artikulēti ar [[balsene]]s krokām pret [[uzgāmurs|uzbalseni]] (uzgāmuru).<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences: '''Justspēja''' ir dzīvu būtņu spēja ar [[Maņu orgānu sistēma|maņu]] palīdzību [[Uztvere|uztvert]] pasauli un gūt [[subjektivitāte|subjektīvu]] pieredzi. Justspēja ir nozīmīgs jēdziens [[Dzīvnieku tiesības|dzīvnieku tiesību]] filosofijā, kā arī diskusijās par [[Aborts|aborta]] ētiskajiem aspektiem, jo no tās ir atkarīga indivīda spēja [[Ciešanas|ciest]] un līdz ar to atsevišķu [[Tiesības|tiesību]] atzīšana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Transā
| operators =
| attēls = Trance2013Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģiskais trilleris
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Makevojs]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Rosario Dosone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Trance''
| studija = * ''Pathé''
* ''Film4''
* ''Cloud Eight Films''
* ''Decibel Films''
* ''TSG Entertainment''
* ''Ingenious Media''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
* ''Pathé Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|3|19}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3161949697/|title=Trance |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Transā"''' ({{Val|en|Trance}}) ir 2013. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Makevojs]], [[Vinsents Kasels]] un [[Rosario Dosone]].

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
[[Fonētika|Fonētikā]] par '''labiodentālu līdzskani''' sauc [[Līdzskanis|līdzskani]], ko artikulē ar apakšlūpu un augšzobiem. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] iekļautie labiodentālie līdzskaņi ir:<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|       binomial = Caracal aurata <small>([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1827)</small>
|         attēls = FelisAurataKeulemans.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
|    apakšdzimta = Felinae
| apakšdzimta_lv = Kaķu apakšdzimta
|          ģints = Caracal
|       ģints_lv = Karakali
|  suga = Caracal aurata
|  suga_lv = Āfrikas zeltainais kaķis
|    kategorijas = nē
|  izplatība =

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada novembrī,}}
'''Oligofrenopedagoģija''' ir [[defektoloģija]]s nozare, kuras mērķis ir pētīt un analizēt garīgi atpalikušo bērnu attīstības problēmas, gan psihiskās, gan fiziskās, kā arī rast koriģēšanas iespējas to risināšanai ar [[rehabilitācija]]s un sociālās adaptācijas palīdzību. Oligofrenopedagoģija pirmo reizi kā medicīnas nozare minēta [[19. gadsimts|19. gadsimta]] sākumā, kad tā bija noteikta par [[medicīna]]s un [[pedagoģija]]s virzienu. Pamatus šai nozarei 19. gadsimta vidū lika franču psihologs [[E. Segēns]], izveidojot mācību sistēmu izveidošanai garīgi stipri atpalikušu bērnu audzināšanai. Šo izveidoto mācību sistēmu viņš pamatoja ar fizioloģiskajām atziņām, izceļot maņu orgānu darbības nozīmi un attīstību.

sentences: '''Iznīcinātājs''' ir [[kara lidmašīna]], kuru galvenais uzdevums ir iznīcināt pretinieku [[lidmašīna]]s, pretēji [[bumbvedējs|bumbvedējiem]], kuri uzbrūk, nometot [[bumba (spridzeklis)|bumbas]] uz zemes. To izmanto arī kā pavadošo [[lidmašīna|lidmašīnu]], lai nodrošinātu [[transportlidmašīna|transportlidmašīnu]], [[civilā lidmašīna|civilo lidmašīnu]] un jau pieminēto bumbvedēju [[drošība|drošību]] no citām lidmašīnām. Retāk tā tiek izmantota arī [[uzbrukums|uzbrukumiem]] uz sauszemes un jūrā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems
|          vārds_orig = ''Christoph Dietrich Georg von Medem''
|              attēls =Kristofers Georgs Dītrihs fon Mēdems.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_gads = 1721
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Vilce]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]<br />(tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =
|               brāļi = [[Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|               māsas =
|               bērni = Georgs Kārlis Dītrihs Medems (1752-1816)
|            paraksts =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Zamzams
|      krāsu_shēma = avots
|           attēls = بئر_زمزم_الأثري.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Saūda Arābija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 21.422 | plat_NS = N
| gar_d  = 39.826 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Saūda Arābija|Meka|Harāma mošeja}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Skolas infokaste
| name                 = Lielvārdes pamatskola
| logo                 =
| logo_size            = 100px
| seal_image           =
| image                = Lielvārdes Pamatskola.jpg
| image size           =
| caption              = Skats uz Lielvārdes pamatskolu no Gobu/Riekstu ielas 2023. gadā.
| location             = [[Avotu iela (Lielvārde)|Avotu iela 2]], [[Lielvārde]], {{LAT}}
| schooltype           =
| fundingtype          =
| type                 =
| map_type             = Latvija
| map_caption          =
| map_alt              =
| map_size             =
| latd  = 56 | latm  = 43 | lats  = 55.5 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 48 | longs = 12.8  | longEW = E
| established          = 1994 (1984)
| headmaster           = Andis Pētersons
| staff                =
| teaching_staff       =
| employees            =
| grades               =
| years                =
| students             = 315 (2022)
| language             = latviešu
| revenue              =
| homepage             = {{URL|https://lpskola.lv/}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|sabiedrības darbību|lauksaimniecības uzņēmumu|zemnieku saimniecība}}
{{cita nozīme|sabiedrības darbību|zinātni|ekonomika}}
'''Saimniecība''', '''saimniekošana''', arī '''ekonomika''' (no {{val|grc|οἰκονομία}} (''oikonomía'') — 'mājsaimniecība, mājturība'), ir ar [[prece|preču]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] ražošanu, sadali, apmaiņu un patērēšanu saistīta [[sabiedrība]]s darbība. Valstī vai kādā citā teritorijā izveidojies saimniecisko attiecību kopums.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Valsts līmenī šāda saimniekošana tiek saukta par '''tautsaimniecību'''. Saimniekošanu var iedalīt pēc nozarēm, piemēram, [[lauksaimniecība]] vai [[mežsaimniecība]]. Šo jomu pētošo zinātnes nozari sauc par [[ekonomika|ekonomiku]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Segaudi''' klāj [[Augi|auga]] orgānus no ārpuses, saista augus ar apkārtējo vidi un izpilda [[Aizsardzības mehānismi augos|aizsargfunkciju]]. Segaudi aizsargā augu no pārmērīgas ūdens iztvaikošanas ([[Mitrais tropu mežs|tropu mežos]] epiderma transpirāciju neierobežo, bet gan pasargā lapas no saplaisāšanas tropu lietus laikā), pārāk spilgta apgaismojuma, no krasām temperatūras izmaiņām, no sīkiem mehāniskiem bojājumiem, no atmosfēras putekļiem, sīku dzīvnieku uzbrukumiem, kā arī no parazītisku [[Sēnes|sēņu]] un [[Baktērijas|baktēriju]] iekļūšanas organismā. Ūdens augu segaudi aizkavē ūdens ieplūšanu intercelulāros. Bez tam pa segaudiem notiek gāzu apmaiņa ar apkārtējo vidi un tiek uzņemtas barības vielas.
Izšķir '''''primāros''''', '''''sekundāros''''' un '''''terciāros''''' segaudus. '''Primārie''' segaudi ir '''''epiderma''''', '''sekundārie''' audi ir '''''periderma''''' un '''terciārie''' ir '''''kreve'''''.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Kondratovičs|first1=Rihards|title=Augu anatomijas praktikums|date={{dat|1976|07|29||bez}}|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|pages=108.-109.|accessdate={{dat|2015|12|12||bez}}}}</ref>

sentences: '''Rentgendifraktometrija''' jeb '''rentgenstruktūranalīze''' ir [[kristalogrāfija]]s metode, kurā iegūst un analizē [[rentgenstari|rentgenstaru]] [[difrakcija]]s ainu [[kristāls|kristālos]], lai noteiktu [[Kristālrežģis|kristālrežģa]] īpašības. Kristālrežģa starpplākšņu attālumus nosaka pēc Brega likuma. Rentgenstarus izkliedē (difraģē) ap [[atoms|atomiem]] esošie [[elektrons|elektroni]], nevis paši [[Atoma kodols|atomu kodoli]].

sentences: '''Kaps''' ir vieta, padziļinājums zemē vai celtne mirušo apglabāšanai. Kaps var atrasties daļēji vai pilnībā zem zemes virsmas.

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Aģe
|attēls=Aģe pie Zvejniekciema 2000-10-21 - panoramio.jpg
|paraksts=Aģe pie Zvejniekciema
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
|garums=43
|caurtece=1,9
|baseins=214,9
|gada_notece=0,055
|kritums=51,4
|izteka=[[Aģes ezers]]
|ieteka=[[Rīgas līcis]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Tora (upe)|Tora]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=18 | sāk_plat_s=1 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=48 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=2 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
}}
'''Aģe''', arī '''Skultes upe''',<ref>{{Latvijas daba|1|22}}</ref><ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95310 |title=Informācija par objektu: Aģe |accessdate={{dat|2018|01|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ([[Lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Aḑā''; [[Vācu valoda|vācu]]: ''Adja'') ir [[Vidzeme]]s piekrastes [[upe]] [[Siguldas novads|Siguldas]], [[Limbažu novads|Limbažu]] un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu]] novados. Iztek no [[Aģes ezers|Aģes ezera]], uzņem arī [[Aijažu ezers|Aijažu ezera]] ūdeņus. Baseinā daudz purvu, lielākais no tiem — [[Druļļu purvs]]. Pie Aģes ietekas [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]] izbūvēti moli un [[Skultes osta]]. Senatnē Aģe kalpojusi par iekšējo satiksmes un tirdzniecības ceļu. 13.gs. [[Indriķa hronika|Livonijas hronikā]] [[Latviešu Indriķis]] pieminēja Aģi ar vārdu ''Adya'' (lībiski - ‘mala’),<ref>[http://www.upes.lv/plaukts/locijas/nosaukumi/ Karte kā dažu nosaukumu piemērs] no upes.lv</ref> stāstot par Aģes [[lībieši|lībiešu]] cīņām pret vācu iebrucējiem. Aģes lejtece ietilpa lībiešu [[Metsepole]]s (Mežu zemes) valstī.

sentences: {{Commonscat|Graphical user interface|Grafiskās lietotāju saskarnes}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sjula
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Sioule
| attēls            = Pont_menat_3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Tilts pār Sjulu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Aljē (upe)|Aljē]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=39 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=04 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=21 | iet_plat_s=56 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=19 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 163,7
| iztekas_augstums  = 1 093
| ietekas_augstums  = 224
| kritums           =
| caurtece          = 25,6
| gada_notece       =
| baseins           = 2 458
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .mz
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[Eduardo Mondlāna Universitāte]]
|sponsors              = Eduardo Mondlāna Universitāte
|domātais-pielietojums = Ar [[Mozambika|Mozambiku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Mozambikā
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             = [http://www.gobin.info/domainname/mz-template.doc Domain name application]
|mājas-lapa            =
|}}

sentences:
'''Levins''' var būt:
* [[Emanuels Levins]] — franču un ebreju filozofs;
* [[Tonijs Levins]] — amerikāņu mūziķis.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Hieracium glaucinum kz04.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Hieracium glaucinum''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjzieži
| dzimta_r = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Hieracium
| ģints_lv = Mauragas
| binomial = Hieracium
| autors = L.
}}
'''Mauragas''' ({{val|la|Hieracium}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kas ir tuvu radniecīga [[pienenes|pienenēm]] (''Taraxacum''), [[cigoriņi (ģints)|cigoriņiem]] (''Cichorium''), [[salāti (ģints)|salātiem]] (''Lactuca'') un [[mīkstpienes|mīkstpienēm]] (''Sonchus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.montana.edu/wwwpb/pubs/mt9816.html|title=Orange and Meadow Hawkweed, from the Montana State University Extension Service|website=web.archive.org|access-date=2023-02-22|date=2007-08-14|archive-date=2007-08-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20070814175819/http://www.montana.edu/wwwpb/pubs/mt9816.html}}</ref> Mauragas ir liela ģints — tajā identificēts vairāk nekā 10 000 sugu un pasugu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ipni.org/?q=genus:Hieracium|title=International Plant Names Index|website=www.ipni.org|access-date=2023-02-22}}</ref> Daži [[Botānika|botāniķi]] visas šīs sugas vai pasugas sagrupē aptuveni 800 pieņemtās sugās,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bgbm.org/IOPI/GPC/PTaxonDetail.asp?PTRefFk=&NameCache=Hieracium|title=International Organization For Plant Information - Provisional GPC|website=web.archive.org|access-date=2023-02-22|date=2013-12-13|archive-date=2013-12-13|archive-url=https://web.archive.org/web/20131213223601/http://www.bgbm.org/IOPI/GPC/PTaxonDetail.asp?PTRefFk=&NameCache=Hieracium}}</ref> savukārt citi dod priekšroku vairākiem tūkstošiem sugu.

sentences: '''Fašisms''' ({{val|it|fascismo}}) bija [[autoritārisms|autoritāra]] [[politika|politiskā]] kustība, kas no 1922. līdz 1943. gadam bija valdošā [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijā]] ar līderi [[Benito Musolīni]].

sentences: '''Griezes kustības enerģija''' (<math>{E_k}_r</math>) ir [[Griezes kustība|rotējošam]] [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]] piemītoša [[enerģija]]. Ja ķermenis vienlaikus atrodas gan griezes, gan [[Virzes kustība|virzes kustībā]], tad griezes kustības enerģija ir daļa no šī ķermeņa [[Kinētiskā enerģija|kinētiskās enerģijas]].

sentences:
šķirne 'Yecoro' (pa labi) ir jutīga pret augsnes sāļumu, augi, kas iegūti, krustojot ar šķirni 'W4910' (pa kreisi) ir izturīgāki pret augsnes sāļumu]]
'''Augu selekcija '''ir [[zinātne]] par to, kā mainīt [[Augi|augu]] pazīmes, lai iegūtu vēlamās īpašības.<ref>Breeding Field Crops. 1995. Sleper and Poehlman. Page 3</ref> Tā tiek izmantota, lai uzlabotu pārtikas un lopbarības produktu kvalitāti.<ref name=":0">{{Cite journal|last=Hartung|first=Frank|last2=Schiemann|first2=Joachim|date=|title=Precise plant breeding using new genome editing techniques: opportunities, safety and regulation in the EU|url=http://onlinelibrary.wiley.com.libproxy.uregina.ca:2048/doi/10.1111/tpj.12413/full|journal=The Plant Journal|volume=78|issue=5|pages=|doi=10.1111/tpj.12413|via=}}</ref> Augu selekcijā tiek izmantotas dažādas metodes — sākot ar augu izlasi pēc vēlamajām pazīmēm, līdz metodēm, kuras izmanto zināšanas par [[ģenētika|ģenētiku]], [[hromosomas|hromosomām]] un dažādām molekulārajām tehnikām. Augu gēni nosaka, kādas kvalitatīvās vai kvantitatīvās īpašības būs augam. Augu audzētāji cenšas radīt īpašus augus un arī jaunas augu šķirnes.

sentences: '''9. janvāris''' ir 9. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 356 dienas (357 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Nāvessods Grieķijā''' bija [[Nāvessods|nāvējošu soda veidu kopums]], kurus izpildīja [[Grieķija|Grieķijas]] teritorijā esošās varas iestādes vai atsevišķas organizētas grupas. Mūsdienās šāds sods Grieķijā ir atcelts.

sentences: '''18. decembris''' ir gada 352. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (353. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 13 dienas.

sentences:
== Paraugs ==
<pre>
{{Personvārda infokaste
| vārds               =
| izruna              =
| izcelsme            =
| izcelsme1           =
| izcelsme2           =
}}
</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ella Muižarāja
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Naudas infokaste
| currency_name_in_local = norsk krone {{no ikona}}
| iso_code = NOK
| using_countries = {{flag2|Norway}}
{{Collapsible list
| title = 4 teritorijas
|''{{flag2|Svalbāra}}''
''{{flagicon|Norway}} [[Buvē Sala]]''
''{{flagicon|Norway}} [[Karalienes Modas Zeme]]''
''{{flagicon|Norway}} [[Pētera I Sala]]''}}
| inflation_rate = 2,3%
| inflation_source_date = ''[https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/fields/2092.html The World Factbook]'', 2006. gads
| subunit_ratio_1 = 1/100
| subunit_name_1 = [[ēre (monēta)|ēre]]
| symbol = kr
| plural = kronas
| plural_subunit_1 = ēre
| used_coins = 1, 5, 10, 20 kr
|frequently_used_banknotes = 50 kr, 100 kr, 200 kr, 500 kr
|rarely_used_banknotes = 1000 kr
| issuing_authority = [[Norvēģijas banka]]
| issuing_authority_website = {{URL|www.norges-bank.no}}
}}
'''Norvēģijas krona''' ({{val-no|norsk krone}}) ir [[Norvēģija]]s un tās [[Atkarīgo teritoriju uzskaitījums|atkarīgo teritoriju]] oficiālā [[valūta]]. To parasti apzīmē ar "kr." vai ar [[ISO 4217|ISO kodu]] NOK. 1 krona atbilst 100 ērēm. Par Norvēģijas oficiālo valūtu tā kļuva {{dat|1875||||bez}}. Kronas emitē Norvēģijas banka. 2014. gada maijā viens [[eiro]] atbilda 8,14250 Norvēģijas kronām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bank.lv/statistika/datu-telpa/galvenie-raditaji/valutu-kursi|title=Eiropas Centrālās bankas publicētie eiro atsauces kursi|publisher=Bank.lv|accessdate={{dat|2014|5|31||bez}}}}</ref>

sentences: '''Anketēšana''' ({{val|fr|enquête}}) ir noteiktā jautājumā izdarīta [[aptauja]]. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis [[Objektivitāte|objektīvus]] faktus, bet gan iztaujāto [[Lietpratējs|lietpratēju]] subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur [[statistika]] nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

sentences:
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Sports]]
[[Kategorija:Dzīvnieku labklājība]]

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Greifsvaldes Universitāte
|attēla_nos   = EMAU - Baltistik, Slawistik, AAA.JPG
|att_izm      = 250px
|moto         = ''Wissen lockt. Seit 1456''
|dibin        = 1456. gada 17. oktobrī
|valsts       = Vācija
|valsts_en    =
|vieta        = [[Greifsvalde]]
|tips         = sabiedriski finansēta
|dotācijas    =
|studenti     = 10 857 <small>''(2015/2016)''</small>
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.uni-greifswald.de/ www.uni-greifswald.de]
|}}

sentences: '''Dzēšgumija''' jeb '''dzēšamgumija''' ir [[kancelejas piederums]], kas paredzēts [[rakstīšana|uzrakstītā]] izdzēšanai. Dzēšgumiju ražo no dažādiem materiāliem. Viens no izplatītākajiem materiāliem ir [[gumija]] (kas ir piesaukts arī šī kancelejas piederuma nosaukumā), bet to gatavo arī no [[polivinilhlorīds|vinila]] un [[plastmasas|plastmasām]].

sentences:
[[Kategorija:Medicīnas nozares]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences: '''Sniegavīrs''' ir no [[sniegs|sniega]] veidots [[cilvēks|cilvēka]] figūras atdarinājums. Senākās rakstiskās liecības par sniegavīru celšanu ir no 16. gadsimta, bet populāra šī nodarbe kļuva tikai 18. gadsimtā. Sniegavīru parasti veido, vienu uz otras saliekot 2 — 3 no sniega saveltas, citu par citu mazākas bumbas. [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] sniegavīru biežāk veido trīsdaļīgu, bet [[Āzija|Āzijā]] — divdaļīgu. Tad no oglēm, akmentiņiem, koka gabaliem, sniega pikām, [[augļi]]em vai [[dārzeņi]]em izveido sniegavīra seju un bieži vien pievieno arī citas detaļas. Sniegavīru parasti var izveidot tikai no tāda sniega, kas ir tuvu [[kušana]]i un kļuvis mitrs, šāds sniegs līp kopā un to ir viegli savelt nepieciešamā izmēra bumbās. No pūdersniega sniegavīru izveidot ir grūti, jo tas nelīp, un arī kūstošs sniegs, temperatūrai krītoties, var pārklāties ar [[sērsna|sērsnu]] un kļūt nepiemērots sniegavīra celšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|          suga = V. komodoensis
|       suga_lv = Komodo varāns
|     izplatība =

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Noels Hinnerss
|     vārds_orig = ''Noel William Hinners''
|         attēls = Imagenoel-w-hinners-bw.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bruklina]], [[Ņujorka]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Litltona (Kolorādo)|Litltona]], [[Kolorādo]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Dianna Platt Hinners''
|          bērni = 2 dēli
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], ''[[Lockheed Martin]]''
|     alma_mater = Ratgerza Universitāte
[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[ģeoķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Noels Viljams Hinnerss''' (''Noel William Hinners''; dzimis {{dat|1935|12|25}}, miris {{dat|2014|9|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ģeoloģija|ģeologs]] un [[ģeoķīmija|ģeoķīmiķis]]. Plašāk pazīstams pēc darbības [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], kur no 1963. līdz 1989. gadam veicis dažādus zinātniskus un administratīvus darbus.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kopenbergs
| Photo                = Koppenberg_hill_1.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Beļģija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=50.81057 |latNS=N
| longd=3.5823 |longEW=E
| Augstums         = 77
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Flāmu Ardēni]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{starpviki+}}
'''Mehāniskās īpašības''' apraksta [[materiāls|materiāla]] izturēšanos mehānisku slodžu iedarbībā. [[Slodze]]s iedarbībā materiāls [[deformācija|deformējas]] un tajā rodas [[mehāniskais spriegums|spriegums]]. Mehāniskās īpašības raksturo materiālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] pretestību deformācijām un pretestību sagraušanai, tādēļ mācību disciplīnu, kurā apskata šo tēmu sauc par [[materiālu pretestība|materiālu pretestību]]. Mehānisko pārbaužu rezultātā iegūst mehānisko īpašību skaitliskās vērtības. Visas pārbaudes var iedalīt trīs grupās.<ref name="meh">Vērdiņš G., Dukulis I. Materiālu mācība: mācību līdzeklis. – Jelgava: LLU, 2008. –
240 lpp. {{ISBN|978-9984-784-74-8}}.</ref>
* statiskas gludu paraugu standartizētas pārbaudes stiepē, spiedē, liecē, cietības noteikšanā un dinamiskas pārbaudes stingrības noteikšanai;
* materiālu drošuma un ilgizturības pārbaude [[ekspluatācija]]s apstākļos;
* visas [[konstrukcija]]s stiprības noteikšana slogošanas apstākļos.<ref name="meh" />

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Grosbergs
|          vārds_orig =
|              attēls = Oskars Grosbergs.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1862
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Skultes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Mārtiņš Grosbergs, Anna Iknere
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Mežvalde"; opera "Ilga"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =[[Edvarts Virza]]
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Aizkrūtes dziedzeris''' jeb '''tīmuss''' ({{val-la|thymus}}) ir [[Iekšējā sekrēcija|iekšējās sekrēcijas]] [[dziedzeris]]. Atrodas augšējā [[Videne|videnē]], aiz [[Krūšu kauls|krūšu kaula]] roktura un ķermeņa. 70% gadījumos tīmuss sastāv no divām izstieptām daivām, kuras vidū ir saaugušas.<ref name="KozlovKrivskiy2005">Козлов В. И., Кривский И. Л. ''Анатомия лимфоидной системы и путей оттока лимфы'': Учеб. пособие. - М.:Изд-во «РУДН», 2005. - 56 с.: ил. {{ISBN|5-209-01469-x}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Vīze
|     vārds_orig = ''Владимир Юльевич Визе''
|         attēls = Vladimir Wiese 1930.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladimirs Vīze (1930)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Puškina|Carskoje Selo]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vācietis
|   nodarbošanās = polārpētnieks, okeanologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladimirs Vīze''' ({{val|ru|Владимир Юльевич Визе}}) vai '''Valdemārs Kurts Blass-Vīze''' ({{val|de|Waldemar Kurt Blass-Wiese}}; dzimis {{dat|1886|2|21}}, miris {{dat|1954|2|19}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] polārpētnieks, okeanologs, PSRS Zinātņu akadēmijas biedrs kopš 1933. gada. Tiek uzskatīts par pamatlicēju zinātniskajām [[ledus]] apstākļu prognozēm [[Arktika|arktiskās]] kuģniecības nodrošināšanai.<ref>[http://www.ras.ru/win/db/show_per.asp?P=.id-49876.ln-ru.dl-.pr-inf.uk-0 Визе Владимир Юльевич]</ref><ref>[http://qwercus.narod.ru/wiese_bio.htm Владимир Юльевич Визе, 1886–1954]</ref>

sentences: '''Mērinstruments''' ('''mērrīks''', '''mērlīdzeklis''') ir rīks, ar kuru veic [[Mērīšana|mērīšanu]]. Mērinstrumenta jēdziens ietver sevī etalonus (paraugus, standartus), ar kuriem mērāmais objekts tiek salīdzināts un kuri darbojas, tas ir, uzrāda [[Fizikāls lielums|fizikālo lielumu]] skaitliskās vērtības (mērskaitļus ar [[mērvienība|mērvienībām]]), bez [[enerģija]]s patēriņa, un mēraparātus (mērierīces, mēriekārtas), kuru darbību nodrošina tiem pievadītā enerģija.

sentences:
'''"Kurzemes Šveice"''' ir abstrakts apzīmējums, kas ieviests 19. gadsimtā [[Abavas senleja]]s un apkārtnes posmam no [[Kandava]]s, kas tiek dēvēta par „Kurzemes Šveices” vārtiem, līdz [[Sabile]]i un tālāk līdz [[Renda]]i.<ref name="sd">[http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:129979|article:DIVL1460 No M. Skruzischa, Kurzemes Schweizija.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_aust1894n01{{!}}article:DIVL1460{{!}}query:SabilesSabiles{{!}}issueType:P|date={{dat|2016|04|06||bez}}}} publicēts: „Austrums” – zinības un rakstniecības mēnešraksts, Jelgavā,Nr.1., 1894. gada 1. janvārī, 64.lpp.</ref> Poētiskā apzīmējuma ieviešanas cēlonis ir apvidus krāšņās ainavas un īpatnējā augu valsts. Jau izsenis Kurzemes Šveicē plaukusi [[vīnkopība]]. Tagad tur atrodas vairāki vīnogulāji, kā, piemēram, [[Sabiles vīnakalns]], vīna darītavas "Abavas" vīnogulāji un vīna darītavas "Drubazas" vīnogulāji Sabiles apkārtnē, zemnieku saimniecības "Celmiņi" vīnogulāji Kandavas apkārtnē, Hercoga Jēkaba "Riesling" vīnogu audzētava Rendā un tiek stādīti arī jauni vīnogulāji Sabiles apkārtnē un citur Kurzemes Šveicē. Kurzemes Šveicē atrodas arī daudzas muižas, kas tagad atjaunotas, piemēram, [[Lielvirbu muiža]], uz kuru savulaik vēstules savam draugam [[Kārlis Amenda|Kārlim Amendam]] rakstījis [[Bēthovens]], [[Kukšu muiža]], [[Rūmenes muiža]], [[Pedvāles muiža]], [[Valdeķu muiža]] un daudzas citas.
<gallery>
Attēls:Kandavas pulvera dzirnavas.jpg|Skats uz hercoga Jēkaba pulvera sudmalām Kandavā (20. gadsimta sākumā)
Attēls:Sabile abava 2006 06.jpg|[[Sabile]] 2006. gadā
Attēls:AbavaSabile.JPG|Abava pie [[Sabile]]s
Attēls:SabileBaznica.JPG|[[Sabile]]s baznīca
</gallery>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Guandžou
 | official_name            = {{ubl|广州市|廣州}}
 | settlement_type          = Subprovinciālas nozīmes pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Ķīna#Guanduna
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{CHN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        = [[Guanduna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 7433
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2016. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 14043500
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Ķīnas laiks]]
 | utc_offset               = +8
 | latd = 23 | latm = 6 | lats = 32 | latNS = N
 | longd = 113 | longm = 15 | longs = 53 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 510000
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0–639
 | website                  = {{URL|http://www.gz.gov.cn/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CHOH
|molmasa=60,10
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=185 K (-88 °C)
|viršanas temperatūra=355 K (82 °C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = OpenProj
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| developer              = Projity
| released               = [[6 August]] [[2007. gads|2007]]
| latest_release_version = OpenProj 1.1
| latest_release_date    = [[25 Aprīlī]] [[2008. gads|2008]]
| programming language   = [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating system       = [[Cross-platform]]
| language               = angļu
| genre                  = [[Projktu pārvaldības programmatūra]]
| license                = [[Common Public Attribution License]]
| website                = {{URL|http://www.projity.com/}}
}}
'''Open Proj''' bija bezmaksas [[Lietojumprogrammatūra|datorprogramma]], kas ir paredzēta [[Projektu vadība|projektu]] plānošanai uz Ganta un tīklu diagrammu būves bāzes. Programma ir līdzīga [[Microsoft Project]], un tā ļauj arī saglabāt failus ''Microsoft Project'' formātā.

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Gudenieku pagasts}}

sentences:
]]
'''Augstais purvs''' jeb '''sūnu purvs''' jeb '''oligotrofais purvs''' ir viens no [[purvs|purvu]] veidiem. Tie veidojas no [[Zemais purvs|zemajiem]] vai [[Pārejas purvs|pārejas purviem]], kad tie pieaugot augstumā sasniedz apkārtējās virsas līmeni, un [[gruntsūdens]] pieplūde tiek pārtraukta — purvi saņem tikai atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņus]]. Augstajiem purviem raksturīgs pacēlums vidusdaļā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Jūlija Timošenko
| attēls              = Yulia Tymoshenko November 2009-3cropped.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Jūlija Timošenko 2009. gadā
| amats               = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministre]]
| term_sākums         = {{dat|2007|12|18|N}}
| term_beigas         = {{dat|2010|3|11|N}}
| prezidents          = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis         = [[Viktors Janukovičs]]
| pēctecis            = [[Mikola Azarovs]]
| term_sākums2        = {{dat|2005|1|24|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2005|9|8|N}}
| prezidents2         = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis2        = [[Mikola Azarovs]]
| pēctecis2           = [[Jurijs Jehanurovs]]
| dzim_dati           = {{dat|1960|11|27|N}}
| dzim_vieta          = [[Dņipro]]petrovska, [[Ukraina]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Jūlijas Timošenko bloks]]
| dzīvesb             = [[Oleksandrs Timošenko]]
| profesija           =
| reliģija            = Ukrainas pareizticīgo
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{vielas infokaste|attēls=
 Muscimola struktūrformula|citi nosaukumi=Panterīns, agarīns|ķīmiskā formula=C4H6N2O2|CAS numurs=2763-96-4|kušanas temperatūra=175 °C|molmasa=114,10|šķīdība ūdenī=labi šķīstošs}}
'''Muscimols''' (5-(aminometil)3-izoksazols) ir [[sarkanā mušmire|sarkanajās mušmirēs]] ''Amanita muscaria'' un [[Panteru mušmire|panteru mušmirēs]] ''Amanita pantherina'' atrodama viela ar centrālo nervu sistēmu ietekmējošām īpašībām. Tas ir [[ibotēnskābe]]s degradācijas produkts, viegli izšķīdināms ūdenī, metilspirtā, etilspirtā un [[DMSO]]. Tiek pieskaitīta [[disociatīvie halucinogēni|disociatīvo halucinogēnu]] klasei.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Amanita Muscaria: chemistry, biology, toxicology and ethnomycology|last=Michelot D.|first=D.|last2=Mendelez-Howell|first2=L.M.|publisher=The British Mycological Society|year=2003|isbn=|edition=Mycol. Res. Volume 107 Issue 2|volume=|location=United Kingdom|date=|page=131-146|pages=}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Kovaļevskis
|     vārds_orig = ''Владимир Онуфриевич Ковалевский''
|         attēls = Kovalevskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1842
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1883
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 28
| m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = polis/krievs
| dzimums = V
| vecāki = Onufrijs Kovaļevskis
| brāļi = [[Aleksandrs Kovaļevskis]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Sofija Kovaļevska]]
| bērni = Sofija
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas universitāte]]
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]], [[Jēnas universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = evolucionārās paleontoloģijas pamatlicējs
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Vladimirs Kovaļevskis''' ({{val-ru|Владимир Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat|1842|08|14}} [[Vārkavas pagasts|Vārkavas pagastā]], miris {{dat|1883|04|28}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[biologs]], bioloģijas doktors, [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis, evolucionārās [[paleontoloģija]]s pamatlicējs.

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jāzeps Leitāns''' (dzimis 1901. gadā, miršanas gads nezināms) bija Bauskas pilsētas domes deputāts (1929), Bauskas pilsētas vecākais (1940-41).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mums pieder nakts
| attēls                   =  We Own The Night poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''We Own the Night''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents               =
* [[Marks Butans]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Niks Vekslers]]
| scenārija autors         = Džeimss Grejs
| galvenajās lomās         =
* Vakīns Fīnikss
* Marks Volbergs
* [[Eva Mendesa]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika                   = [[Vojcehs Kilars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[2929 Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|5|25|Kannu filmu festivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007|title=We Own the Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902171946/https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weownthenight.htm|title=We Own the Night (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mums pieder nakts"'' ({{val|en|We Own the Night}}) ir 2007. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Marks Volbergs]], [[Eva Mendesa]] un [[Roberts Djuvals]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|25||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Polārā diena''' - laika periods, kad [[Saule]] nepazūd zem horizonta ilgāk par 1 diennakti. Pati īsākā polārā diena novērojama uz [[Ziemeļu polārais loks|Ziemeļu polārā loka]] (66°33' Z.p.) un [[Dienvidu polārais loks|Dienvidu polārā loka]] (66°33' D.p.) - 1 diennakti, pati garākā polārā diena ir [[Ziemeļpols|Ziemeļpolā]] un [[Dienvidpols|Dienvidpolā]] - 6 mēnešus (pusgadu). Polārās dienas iemesls ir [[Zeme]]s ass slīpums 23°26' lielumā, kura dēļ aiz polārajiem lokiem ir polārā diena un arī polārā nakts. Polāro loku tuvumā tajā laikā kad aiz tiem ir polārā nakts, ir [[Baltā nakts|baltās naktis]], bet kad aiz lokiem ir polārā diena, tad polāro loku tuvumā ir garas dienas un ļoti īsas naktis.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Cyanocorax chrysops 001 1280.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Cyanocorax
 |      ģints_lv = Cekulsīļi
 |          suga = Cyanocorax chrysops
 |       suga_lv = Samta cekula sīlis
 |      binomial = Cyanocorax chrysops <small>([[Vieillot]], 1818)</small>
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Fennovoima Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2007. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[elektroenerģija]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Voimaosakeyhtiö SF''<br />''RAOS Voima Oy'' (''[[Rosatom]]'')
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.fennovoima.fi fennovoima.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Fennovoima Oy''''' ir [[Somija]]s elektroapgādes uzņēmums, kas ap 2024. gadu plāno sākt elektroenerģijas ražošanu ''Hanhikivi 1'' [[atomelektrostacija|atomelektrostacijā]]. Dibināts 2007. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Helsinki|Helsinkos]].

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Stalbes pamatskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Stalbes vidusskola 2002-06-01.jpg
|image size             =
|alt                    =
|motto                  =
|location               = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Stalbe}}
|postcode               =
|map_type               =
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 57 | latm  = 22 | lats  = 27.3252 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 1 | longs = 54.3354 | longEW = E
|schooltype             = Vispārizglītojošā mācību iestāde
|fundingtype            =
|religion               =
|denomination           =
|patron                 =
|established            = 1988. gadā
|approx                 =
|founded                =
|founder                =
|status                 = Aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|schoolnumber           =
|school code            =
|president              =
|chair                  =
|chairman               =
|chairperson            =
|director               =
|headmistress           = Jolanta Dzene
|headmaster             =
|head_teacher           =
|executive_headteacher  =
|acting_headteacher     =
|custodian              =
|staff                  =

sentences: '''51 Pegasi''' (arī '''51 Peg'''; {{val|lv|Pegazs 51}}) jeb '''Helvēcijs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Helvetios'')<ref>[http://www.iau.org/news/pressreleases/detail/iau1514/ "Final Results of NameExoWorlds Public Vote Released"]. ''International Astronomical Union''. December 15, 2015. Retrieved January 8, 2016.</ref> ir zvaigzne, kas atrodas [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Tā atrodas aptuveni 50 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref>[http://www.solstation.com/stars2/51pegasi.htm "51 Pegasi"]. ''Solstation.com''. 2006. Retrieved January 30, 2015.</ref><ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 57.</ref> un, kaut gan salīdzinoši blāvi, nakts debesīs tā ir pamanāma ar neapbruņotu aci. 51 Pegasi kļuva plašāk pazīstama tad, kad 1995. gadā tā kļuva par pirmo [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigzni]], ap kuru tika atrasta [[citplanēta]], kurai vēlāk tika dots nosaukums [[51 Pegasi b]].<ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 34.</ref><ref>Perryman, M. ''The Exoplanet Handbook''. Cambridge: Cambridge University Press, 2011. P. 20.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Meija Endželu
|         vārds_orig = ''Maya Angelou''
|             attēls = Maya Angelou visits YCP Feb 2013.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Endželu 2013. gadā
|            dz_gads = 1928
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 4
|           dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Misūri|Sentluisa|2s=Misūri (štats)}}
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Ziemeļkarolīna|Vinstona-Seilema}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{USA}}
|            tautība = [[afroamerikāņi|afroamerikāniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = 3 vīri
|              bērni = viens dēls
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, esejiste, dzejniece, žurnāliste, kinorežisore, kinoproducente, dziesmu autore, dziedātāja, teātra aktrise, cilvēktiesību aktīviste
| rakstīšanas valoda = angļu valoda
|            periods = 1969—2014
|              žanri = [[autobiogrāfija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[I Know Why the Caged Bird Sings|Es zinu, kāpēc iesprostots putns dzied]]” (1969)|''[[On the Pulse of Morning]]''|''[[And Still I Rise]]''}}
|        ietekmējies = [[Čārlzs Dikenss|Čārlza Dikensa]], [[Edgars Alans Po|Edgara Alana Po]], [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]], [[Džeimss Veldons Džonsons|Džeimsa Veldona Džonsona]], [[Zora Nīela Herstona|Zoras Nīelas Herstonas]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Rags''' var būt:
* [[ragi|rags]] — pārkaulojies izaugums uz dzīvnieku galvas;
* [[zemesrags]] — krasta izvirzījums, kas iestiepjas jūrā, ezerā vai upē;
* [[Ēriks Rags]] — Latvijas šķēpa metējs.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2498
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2498''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Strela-3M]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Strela-3M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnyje sputnikovyje sistemy|ISS]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|23|SK}} 05:27:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Rokot-KM]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 133/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2496]]'', ''[[Kosmos-2497]]'', ''[[Kosmos-2499]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-028C
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 225 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2014" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 82,44°
| Periods                = 115,82 min
| Apoapsīda              = 1509 km
| Periapsīda             = 1477 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2497]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2507]]''
}}
'''''Kosmos-2498''''' (''Космос-2498'') ir [[Krievija]]s militārais [[sakaru pavadonis]]. Tas orbītā palaists 2014. gada maijā.
Domājams, pavadonis ir no ''[[Strela-3M]]'' (''Rodnik-S'') sērijas.<ref name="russianforces.org" />

sentences:
[[Kategorija:Indonēzija]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Indonēzija]]

sentences:
[[Kategorija:Būves| ]]
[[Kategorija:Arhitektūras vēsture]]

sentences: {{Citas nozīmes|jēdzienu bioloģijā un ķīmijā|DNS (nozīmju atdalīšana)|DNS}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 86
 | lv  = Astoņdesmit seši
}}
'''86 (astoņdesmit seši)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[85 (skaitlis)|85]] un [[87 (skaitlis)|87]]. [[Gads|Gada]] astoņdesmit sestā diena ir [[27. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[26. marts]]).

sentences: '''Septuaginta''' (no {{val|la|septuaginta}} — 'septiņdesmit'), apzīmējums: '''LXX''', ir vecākais [[Tora]]s tulkojums [[grieķu valoda|grieķu valodā]] (precīzāk — [[koinē grieķu valoda|koinē grieķu valodā]]).

sentences:
{{Jāuzlabo|Jāprecizē definīcija}}
'''Līklīnijas kustība''' ir [[kustība]] pa riņķa līniju, kuras [[trajektorija]] ir riņķa līnija.

sentences:
[[File:Usmas ezers.JPG|thumb|250px|Usmas ezers]]
'''Ūdenstilpe''' ir dabīgs vai mākslīgs zemes virsas pazeminājums, kurā ir uzkrājies [[ūdens]]. Ir beznoteku ūdenstilpes vai ūdenstilpes ar vāju noteci. Ūdenstlpes veidojas, ja [[ezerdobe|ezerdobē]] ūdens pietece pārsniedz zudumus, kas rodas filtrācijas un iztvaikošanas procesā.<ref>{{LPE|10|88}}</ref> Parasti pie ūdenstilpēm pieskaita [[ezers|ezerus]], [[dīķis|dīķus]] un [[ūdenskrātuve]]s,<ref>[https://likumi.lv/ta/id/292166-noteikumi-par-udenstilpju-klasifikatoru Ministru kabineta noteikumi Nr. 403 «Noteikumi par ūdenstilpju klasifikatoru»]</ref> bet plašākā nozīmē pieskaita arī [[jūra]]s un [[okeāns|okeānus]].

sentences: '''AC+79 3888''' ir [[sarkanais punduris]], atrodas netālu no [[Polārzvaigzne]]s [[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafes zvaigznājā]]. Zvaigznei nav piešķirts patstāvīgs vārds, eksistē tikai kataloga numurs. [[Zvaigzne]] atrodas 17,6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s. Tās [[redzamais spožums]] ir 11m. Tas nozīmē, ka ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]] to nevar redzēt.

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Tramplīnlēkšana
| attēls       = Vikersund skiflygingsbakke.jpg
| att_izm      =
| paraksts     =
| piktogramma  = Ski jumping pictogram.svg
| pikt_izm     = 150px
| pikt_par     =
| savienība    = [[Starptautiskā Slēpošanas federācija]]
| citi_nos     =
| pirmais      = 1808. gadā Norvēģijā
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     =
| komanda      =
| ilgums       =
| jdzimums     =
| kategorijas  =
| ekipējums    = [[slēpes]]
| vieta        = [[Tramplīns]]
| olimpisks    = {{oss|Z=1924}}—pašlaik
| novecojis    =
}}
'''Tramplīnlēkšana''' ir [[sporta veidu saraksts|sporta veids]], kurā sportisti ar [[slēpes|slēpēm]] lec no tramplīna un par lēcienu tiek piešķirti punkti (sacensībās).

sentences:
{{Spāņu vārds|Ortega|Gasets}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds =
|          vārds_orig = ''José Ortega y Gasset''
|              attēls =Jose_Ortega_y_Gasset.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1883
|          dz_mēnesis = 05
|            dz_diena = 09
|            dz_vieta = [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[perspektīvisms]], [[pragmatisms]], [[vitālisms]], [[historicisms]], [[eksistenciālisms]]
|           intereses =
|          alma_mater = [[Madrides Komplutense Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Hermans Koens]], [[Georgs Zimmels]], [[Makss Šēlers]], [[Martins Heidegers]]<ref name="LPE"/><ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?cid=20028&r=1&lid=20028&q=&h=307 Ortega I Gasets], šķirklis Latvijas Enciklopēdiskajā vārdnīcā, Nacionālais apgāds, 2002, publicēta portālā letonika.lv, pārskatīts {{dat|2009|01|01|SK}}</ref> [[Vilhelms Diltejs]], [[Edmunds Huserls]], [[Anrī Bergsons]],<ref name="answers.com"/> [[Pauls Natorps]]
|          ietekmējis = [[Martins Heidegers]]
|               darbi = "Masu sacelšanās", "Bezmugurkaulainā Spānija"<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/433305/Jose-Ortega-y-Gasset "José Ortega y Gasset."] Encyclopædia Britannica. 2009. Encyclopædia Britannica Online, pārskatīts {{dat|2009|01|01|SK}}</ref>
|              valoda = [[spāņu valoda|spāņu]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hosē Ortega i Gasets''' ({{val|es|José Ortega y Gasset}};, dzimis {{dat|1883|05|09}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]], miris {{dat|1955|10|18}}) bija spāņu [[filozofs]] un [[kritiķis (profesija)|kritiķis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leptaena rhomboidalis.jpg
| att_nosaukums =Strofomenīdi {{TaksoSaite|Leptaena rhomboidalis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Strophomenida
| kārta_lv =Strofomenīdi
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Labskanība''' jeb '''eifonija''' ({{val|el2|euphōnia}}, ''eu'' — ‘labi’, ''phōnē'' — ‘skaņa’) ir dzirdei patīkams skaņu skanējums. Labskanības pretstats ir '''nelabskanība''' jeb '''kakofonija''' ({{val|el2|kakophōnia}} — ‘slikta skanēšana’).<ref>{{tīmekļa atsauce| url=http://termini.lza.lv/term.php?term=eifonija&list=&lang=LV&h=yes | title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm – eifonija | quote=Divu vai vairāku skaņu dzirdei patīkams skanējums. Labskanības uzlabošanai izmanto dažādus fonētiskus paņēmienus. Latviešu valodā, piemēram, vērojama vairīšanās no šņāceņiem lietvārdu ģenitīva formās: tālskata, nevis tālskaša; tumšmata, nevis tumšmaša; Gunta, nevis Gunša u. c. Pretējais — nelabskanība. (Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007)}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Alūksne]]
[[Kategorija:Ielas Alūksnes novadā|Alūksne]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Alūksne]]

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Maurīcija]]
[[Kategorija:Āfrika]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Rētijas Alpi
|attēls                 = PizBernina3.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Bernīna
| map =
| map_type            = Šveice#Austrija#Itālija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.8 | latNS  = N
| longd = 10 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{CHE}}, {{AUT}}, {{ITA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Bernīna]]
|augstums               = 4 049
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Staiceles pagasts
| karte             = Staiceles pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Staiceles pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Staiceles pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Staicele
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 258,3
| iedzīvotāji       = 676<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 676 / 258.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.staicele.lv
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Tukuma apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
'''13. janvāris''' ir 13. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 352 dienas (353 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Harijs (personvārds)|Harijs]], [[Ārijs (personvārds)|Ārijs]], [[Āris]], [[Aira]]

sentences:
[[Kategorija:Rīsi]]
[[Kategorija:Ēdieni pēc galvenās sastāvdaļas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Coronaviridae
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = {{ubl|[[koronavīrusu apakšdzimta]] (''Orthocoronavirinae'')|[[letovīrusu apakšdzimta]] (''Letovirinae'')}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''''TGV''''' ({{val|fr|Train à Grande Vitesse}} — 'liela ātruma vilciens') ir [[Francija]]s [[ātrvilciens|ātrvilcienu]] sistēma, kuru apkalpo valsts dzelzceļa operatora ''[[SNCF]]'' meitas uzņēmums ''SNCF Voyages''.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 60
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 22
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Nd
|             atommasa = 144,242
|   valences elektroni = [Xe]4f46s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neodīma paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un neodīma magnēti
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,14
|              blīvums = 7010
|  kušanas temperatūra = 1297 K (1024 °C)
| viršanas temperatūra = 3347 K (3074 °C)
}}
'''Neodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Nd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 60. Tas ir ķīmiski aktīvs retzemju [[metāls]]. Tāpat, kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]], neodīmu iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]]. Neodīmu dažreiz lieto [[stikls|stikla]] krāsošanai, un Nd2Fe14B lieto ļoti spēcīgu [[magnēts|magnētu]] izgatavošanai. Savienojumos neodīms parasti ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Thomas Malthus
| attēls =Thomas Malthus.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1766
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =13
| dz_vieta =[[Gildforda]], [[Sari (Anglija)|Sari]], [[Lielbritānijas Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}}
| m_gads =1834
| m_mēnesis=12
| m_diena=23
| m_vieta =[[Bāta (Somerseta)|Bāta]], [[Somerseta]], [[Lielbritānijas impērija|Apvienotā Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Britu Austrumindijas kompānija]]s koledža
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[politekonomika]],<br />[[demogrāfija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Maltusa teorija]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Principatul Transilvaniei
 Erdélyi Fejedelemség
Fürstentum Siebenbürgen
|nosaukums_latv_val  = '''Transilvānijas hercogiste'''
|sugasvārds          = lielhercogiste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Rumānijas ziemeļrietumu daļa
|laikmets            = Agrīnie [[Jaunie laiki]]
|statuss             = [[Osmaņu impērija]]s vasaļvalsts
|statusa_teksts      =
|impērija            = Osmaņu impērija
|valdības_veids      = Domīnija
|
|gads_sākums         = 1571
|gads_beigas         = 1699 (1711)
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Pēc [[Mohāčas kauja]]s ungāru karaļi zaudēja kontroli pār Transilvāniju
|date_pre            =
|event_post          = [[Osmaņu impērija]] atteicās no Transilvānijas par labu [[Austrija]]s impērijai
|date_post           =
|
|p1                  =
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coat of arms of Transylvania.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Transilvānijas hercogistes ģerbonis ap 1659. gadu
|
|image_map           = 1606 map Ward 1912.jpg
|image_map_caption   = Transilvānijas karte 1606. gadā
|
|galvaspilsēta       = Alba Jūlija (1571—1692), [[Sibiu]] (1692—1711)
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = ungāru, vācu, rumāņu
|reliģija            = [[kalvinisms]], [[luterticība]], [[pareizticība]], [[katoļticība]], unitārisms
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     = hercogi (vaivadi)
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
diriģē (1941)]]
'''Maestro''' (no {{val|it|maestro}}, ar nozīmi 'meistars' vai 'skolotājs')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |title=Online Etymology Dictionary |access-date=2009-10-11 |archive-date=2011-09-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110923075603/http://www.etymonline.com/index.php?term=maestro |dead-url=no}}</ref> ir cieņas goda nosaukums. Šo terminu visbiežāk lieto Rietumu [[klasiskā mūzika|klasiskās mūzikas]] un [[opera]]s kontekstā, kas atbilst [[itāļu valoda]]s mūzikas terminu plašajam pielietojumam.

sentences:
{{coord|48|50|55|N|2|20|36|E|region:FR-75_type:landmark|display=title}}
{{Infobox University
|name        = Parīzes Universitāte
|native_name = ''L'Université de Paris''
|image_name  = Coat of arms of the University of Paris.svg
|latin_name  = Universitas magistrorum et scholarium Parisiensis
|motto       = ''Hic et ubique terrarum''
|mottoeng    =
|established = Ap 1150—1793, 1896
|closed      = 1970
|type        =
|location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
}}
'''Parīzes Universitāte''' ({{val|fr|L'Université de Paris}}), pazīstama arī kā '''Sorbonna''' (''Sorbonne, la Sorbonne''), bija universitāte [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]. Viena no pirmajām Eiropā dibinātajām universitātēm.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''OAO Gazprom transgaz Belarus'''
| native_name      = ''ОАО Газпром трансгаз Беларусь''
| logo             =
| caption          =
| type             = Atklāta akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1960. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = dabasgāzes piegāde, transportēšana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Gazprom]]'', {{RUS}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.btg.by btg.by]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''OAO Gazprom transgaz Belarus'''''' ({{val|ru|ОАО Газпром трансгаз Беларусь}}) ir [[Baltkrievija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[dabasgāze]]s importēšanu, sadali un pārdošanu, kā arī veic gāzes tranzītu uz citām valstīm. Uzņēmums pilnībā pieder [[Krievija]]s gāzes ieguves uzņēmumam ''[[Gazprom]]''. Galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Vērmonta
| native_name             = ''Vermont''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           = BurlingtonVT ChurchStreet.jpg
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Baznīcas iela Bērlingtonā, Vērmontas lielākajā pilsētā
| image_flag              = Flag of Vermont.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Vermont state seal.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = ''The Green Mountain State''
| motto                   = ''Freedom and Unity''
| anthem                  =
| capital                 = [[Montpīljera]]
| largest_city            = [[Bērlingtona (Vērmonta)|Bērlingtona]]
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Vermont in United States (zoom).svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Vērmontas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =R
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             =Fils Skots
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 24923
| area_land_km2           = 23976
| area_water_km2          = 947
| area_water_percent      = 3.8
| area_rank               =
| elevation_max_m         = [[Mensfīlda kalns]], 1340
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 625741
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie - 97,95%
melnie - 0,89%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] - 29%
[[katoļi]] - 38%
nereliģiozi - 22%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -5
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -4
| website                 = {{url|http://www.vermont.gov/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name        = Krūtsgals
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Image       = African Breast SG.jpg
| Caption     =
| Width       =
| Image2      =
| Caption2    =
| Latin       = papilla mammae
| Greek       =
| Precursor   =
| System      =
| Artery      =
| Vein        =
| Nerve       =
| Lymph       =
| MeshName    =
| MeshNumber  =
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    =
| DorlandsID  =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Fabiāns
| vārds_orģ           = ''Fabianus''
| attēls              = Saint Fabian1.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 20. [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|236|1|10|N}}
| term_beigas         = {{dat|250|1|20|N}}
| priekštecis         = [[Anters]]
| pēctecis            = [[Kornēlijs]]
| dzim_dati           = ap 200. gadu
| dzim_vieta          =
| mir_dati            = {{dat|250|1|20}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Viesturs Šulcs
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1952
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rankas pagasta Rēveļos
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums = v
| vecāki = Arvīds un Mirdza Šubes
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[Vaskulārie augi|vaskulāro augu]] [[sistemātika]], [[taksonomija]], [[terminoloģija]],
| grāds = Dr. biol.
| darba_vietas = [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Meža fakultāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|LPSR ZA Bioloģijas institūta]] [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta Botānikas laboratorija|Botānikas laboratorija]]
| akad_amats = asociētais [[profesors]]
| alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]]
| pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]], [[Ella Muižarāja]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Teātra režisori|Izrāžu saraksti]]
[[Kategorija:Uzskaitījumi]]

sentences: '''Ceļa pāreju''' veido [[pārmiju pārveda]]s un ceļš, kurš tās savieno. Ceļu pāreja nodrošina vilcienu novirzīšanu no viena ceļa uz otru — blakusesošo sānu ceļu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
'''6 cepuru metode''' ir termins, kuru ieviesis [[Edward de Bono|Edvards de Bono]]. Grāmatas autors Edvards de Bono ir radošās domāšanas pamatlicējs, kas starptautisku atpazīstamību ieguvis ar grāmatu ''Sešas domāšanas cepures'' <ref>De Bono, E.(2009). Sešas domāšanas cepures, Zvaigzne ABC, Rīga</ref> ''Sešas domāšanas cepures'' ir Edvarda de Bono radīta domāšanas efektivitātes uzlabošanas metode. Galvenās grūtības, ar ko cilvēks saskaras domāšanas procesā, ir apjukums, jo vienlaicīgi tiek iesaistītas emocijas, informācija, loģika, cerības, radošais gars. Šo sadursmes procesu var pielīdzināt žonglēšanai ar pārāk daudzām bumbiņām. Edvards de Bono piedāvā vienkāršu risinājumu – cilvēks vienlaicīgi nevar darīt vairākas lietas, tāpēc ir jānošķir emocijas no loģikas, radošums no informācijas un pozitīvā domāšana no kritikas. Sešu domāšanas cepuru metodi visveiksmīgāk var izmantot grupā, jo tad tiek iesaistīta katra grupas dalībnieka zināšanas, pieredze un spējas, kas virzītas uz konkrētas problēmas atrisinājumu. <ref>''De Bono, E.(1985). Six Thinking Hats: An Essential Approach to Business Management. Little, Brown, & Company.''</ref>

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Vostok
| oriģ. nosaukums = Восток
| izgat. nosaukums =
| GRAU indekss = 8K72K
| attēls = Russia-Moscow-VDNH-Rocket R-7-1.jpg
| attēla izmērs = 200
| attēla paraksts = ''Vostok'' raķetes makets Krievijas izstāžu centrā Maskavā
| pielietojums = [[nesējraķete]]
| raķešu saime =[[R-7 (raķešu saime)|R-7]]
| raķešu grupa = Vostok
| valsts = [[Padomju Savienība|PSRS]]
| izgatavotājs =
| augstums = 38,36 m
| diametrs = 2,95 m (centr. bloks)
| masa = 287 000 kg
| pakāpes = 3
| derīgā krava = 200 km orbītā — 4730 kg
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = Tjuratama ([[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]])
| startu skaits = 13
| veiksmīgie = 11
| avārijas = 2
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1960|12|22|sk}}
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1961|3|9|sk}}
| pēdējais = {{dat|1964|7|10|sk}}
}}
'''Vostok''' jeb '''8K72K''' bija [[Padomju Savienība|PSRS]] kosmiskā [[nesējraķete]], ar kuru tika veikti pirmie cilvēku lidojumi kosmosā. Tā tika izveidota, modificējot raķeti [[Vostok 8K72]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Grizelda Blanko
| vārds_orig = ''Griselda Blanco''
| attēls =
| att_izmērs = 225px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1943
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 15
| dz_vieta = [[Kartahena (Kolumbija)|Kartahena]], [[Bolivara (departaments)|Bolivara]] {{Kolumbija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2012
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 3
| m_vieta = [[Medeljina]], [[Antiokvas departaments]] {{Kolumbija}}
| dzīves_vieta = [[Maiami]]
| pilsonība =
| tautība = [[kolumbietis|kolumbiete]]
| nodarbošanās = [[narkobarons|narkobaronese]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Karloss Truhiljo
Alberto Bravo
Dārio Sepulveda
| bērni = 4 dēli<ref>https://izklaide.tv3.lv/kino/kokaina-krustmates-grizeldas-blanko-dels-maikls-stasta-par-mates-noziegumiem-no-sava-skatupunkta/</ref>
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 26
|lv = Divdesmit seši
}}
'''26''' ('''divdesmit seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[25 (skaitlis)|25]] un [[27 (skaitlis)|27]].

sentences: '''Raiņa un Aspazijas piemiņas akmens''' ir [[tēlnieks|tēlnieka]] [[Jānis Zariņš (tēlnieks)|Jāņa Zariņa]] un arhitekta [[Ilgvars Batarags|Ilgvara Bataraga]] veidots piemiņas akmens [[Rainis|Rainim]] un [[Aspazija]]i. Tas uzstādīts 1988. gada vasarā, atrodas [[Kirova|Kirovā]], Vjatkas ielā iepretim Raiņa muzejam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aspazijarainis.lv/kulturas-sapratne-pari-robezam-raina-dienas-kirova/|title=Kultūras sapratne pāri robežām. Raiņa dienas Kirovā|website=Pastāvēs, kas pārvērtīsies|access-date=2020-01-24|date=2015-06-05|language=lv-LV}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Stendes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 37 [[Iela|ielas]] [[Stende|Stendē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Stende, Talsu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|8||bez}}}}</ref>

sentences: '''Hipotalāms''' ir daļa no [[Smadzenes|smadzenēm]], ko veido mazi kodoli ar dažādām funkcijām. Viena no galvenajām hipotalāma funkcijām ir [[Nervu sistēma|nervu sistēmas]] saistīšana ar [[Endokrīnā sistēma|endokrīno sistēmu]] caur [[Hipofīze|hipofīzi]]. Hipotalāms ir novietots zem talāma, tieši virs smadzeņu stumbra un ir daļa no [[Limbiskā sistēma|limbiskās sistēmas]]. Hipotalāms atrodams visiem [[Mugurkaulnieki|mugurkaulniekiem]]. Cilvēkam tas ir mandeles lielumā. Hipotalāms nodrošina dažādus vielmaiņas procesus un autonomās nervu sistēmas darbību. Tas ražo vairākus neirohormonus jeb atbrīvojošos hormonus, kas vai nu aktivē vai nomāc hipofīzes hormonu sekrēciju.  Hipotalāms piedalās ķermeņa temperatūras, izsalkuma, diennakts ritmu, slāpju, noguruma u.c. procesu regulācijā. <ref>NCI Dictionary of Cancer Terms http://www.cancer.gov/publications/dictionaries/cancer-terms?CdrID=46359</ref>

sentences: '''Elektriskais vadītājs''' ir materiāls, kurā ir kustīgi elektriskie lādiņi. [[metāls|Metālos]] šie lādiņi ir brīvie [[elektrons|elektroni]], šķidrumos ([[elektrolīts|elektrolītos]]) un [[plazma|plazmā]] tie ir [[jons|joni]]. Atšķirībā no elektroniem, joni var būt negatīvi lādēti (anjoni) vai pozitīvi lādēti (katjoni). Bieži vārdu "vadītājs" lieto elektriskā vada dzīslas nozīmē. Vielas spēju vadīt elektrisko strāvu sauc par [[elektrovadītspēja|elektrovadītspēju]].

sentences:
[[File:2 digit postcode latvia.png|thumb|300px|2 ciparu pasta kodu reģioni Latvijā (nosaka pirmos divus pasta indeksa ciparus)]]
'''[[Pasta indekss|Pasta indeksi]] [[Latvija|Latvijā]]''' ir četrciparu kodi, pirms kuriem tiek lietots [[ISO 3166-1]] alfa-2 valsts kods (LV). To formāts ir "LV-NNNN".

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Zolitūde (nozīmju atdalīšana)|Zolitūde}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Zolitūde
|attels             =
|paraksts           = Zolitūdes daudzstāvu apbūve: 104. un 119. projekts.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,888 km²
|iedzivotaju_skaits = 19 559 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[4z. autobusu maršruts (Rīga)|4z.]] [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]] [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]] [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]] [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]] [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]] [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      = LV-1029
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/zolitude/ apkaimes.lv]
}}
 Zolitūdē. 2007. gads.]]
'''Zolitūde''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Zemgales priekšpilsēta|Zemgales priekšpilsētā]], kas atrodas tās R daļā. Tā robežojas ar [[Beberbeķi|Beberbeķu]], [[Imanta (Rīga)|Imantas]], [[Šampēteris|Šampētera]], [[Pleskodāle]]s un [[Mūkupurvs|Mūkupurva]] apkaimēm. Zolitūdes apkaimes robežas ir [[Kārļa Ulmaņa gatve]], Gaviezes iela, Čuguna iela, Jāņa Endzelīna iela, [[Jūrkalnes iela (Rīga)|Jūrkalnes iela]], kā arī [[dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II]] tās Z daļā.

sentences:
]]
'''Maķedonijas Pareizticīgā baznīca''' ([[Maķedoniešu valoda|maķedoniešu]]: ''Македонска православна црква'') ir vietējā [[Pareizticība|pareizticīgā]] baznīca, kas darbojas [[Ziemeļmaķedonija|Ziemeļmaķedonijā]] un [[Maķedonieši|maķedoniešu]] diasporā.

sentences: '''Zikas vīruss''' ir viens no ''Flaviviridae'' dzimtas [[Vīruss|vīrusiem]], kas izplatās ar ''Aedes'' ģints [[Odi|odu]] starpniecību un tiek nodots arī seksuāli transmisīvā ceļā.<ref>{{tīmekļa atsauce| url=https://webmirko.de/zika-virus-symptome-uebertragung-und-weitere-fakten/| title=Zika-Virus: Symptome, Übertragung und weitere Fakten| publisher=| accessdate=| language=de| archive-date={{dat|2019|10|28||bez}}| archive-url=https://web.archive.org/web/20191028080900/https://webmirko.de/zika-virus-symptome-uebertragung-und-weitere-fakten/}}</ref> Cilvēkiem Zikas vīruss izraisa vieglu drudzi, ko neuzskata par dzīvībai bīstamu. To sauc par '''Zikas drudzi''' vai '''Zikas slimību'''. Pasaulē satraukumu radījusi atrastā saistība, ka grūtniecības laikā ar Zikas slimību inficētajām mātēm dzimst bērni ar [[Mikrocefālija|mikrocefāliju]].<ref>Oliveira Melo, A. S.; Malinger, G.; Ximenes, R.; Szejnfeld, P. O.; Alves Sampaio, S.; Bispo de Filippis, A. M. (1 January 2016). [http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/uog.15831/abstract "Zika virus intrauterine infection causes fetal brain abnormality and microcephaly: tip of the iceberg?".] ''Ultrasound in Obstetrics & Gynecology'' '''47''' (1): 6—7.doi:10.1002/uog.15831. ISSN 1469-0705.</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.tvnet.lv/4846109/zinatnieki-apstiprina-ka-zikas-viruss-izraisa-iedzimtus-defektus|title=Zinātnieki apstiprina, ka Zikas vīruss izraisa iedzimtus defektus|date=2016. gada 14. apr.|website=TVNET}}</ref>

sentences: '''Sofisms''' — tīša loģiska kļūda — nepareizs, maldinošs [[pierādījums]] vai slēdziens, kas formāli liekas pareizs.

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{pareizrakstība+}}
{{infokaste+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Autodesk Revit Architecture''''', bieži saukts vienkārši par '''''Revit''''', ir [[BIM]] programma, kuru izstrādājis [[Autodesk]]. Ar šo programmu ir iespējams uzreiz strādāt gan [[3D]] modelēšanā, gan ar [[2D]] rasēšanas elementiem. BIM ir [[Datorizētā projektēšana|datorizētas projektēšanas]] (CAD) [[paradigma]], kas izmanto 3D objektus, kas attēlo reālu, fizisku konstrukciju elementus, kā, piemēram, sienas un durvis. Revit projekta datubāze var saturēt informāciju par projektu būvniecības laiku dažādās stadijās: no koncepta līdz būvniecībai un ekspluatācijas pārtraukšanai. Tā ir tā sauktā [[4D]] CAD, kur laiks ir ceturtā dimensija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Amerikas lizihitons
|         binomial = Lysichiton americanus
|           attēls = Lysichiton americanus0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Alismatales
|         rinda_lv = Cirvenes
|          rinda_r = Cirveņu rinda
|           dzimta = Araceae
|        dzimta_lv = Ārumi
|         dzimta_r = Ārumu dzimta
|            ģints = Lysichiton
|         ģints_lv = Lizihitoni
|             suga = L. americanus
|          suga_lv = Amerikas lizihitons
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Polyommatus icarus 001.JPG
| att_nosaukums = Tēviņš
| attēls2 =Polyommatus icarus-02 (xndr).jpg
|| att2_nosaukums = Mātīte
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| kārta =Lepidoptera
| kārta_lv = Zvīņspārņi
| dzimta =Lycaenidae
| dzimta_lv =Zeltainīšu dzimta
| apakšdzimta = Polyommatinae
| apakšdzimta_lv = Zilenīšu apakšdzimta
| ģints = Polyommatus
| ģints_lv = Zilenīši
| suga =Polyommatus icarus
| suga_lv = Parastais zilenītis
| binomial = Polyommatus icarus
| autors =[[Rottemburg]], 1775
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Papilio arion''
*''Glaucopsyche arion''
*''Maculinea arion''
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Majera van den Berga muzejs
| native_name         = ''Museum aan de Stroom''
| image               = MAS_Antwerpen_2016-05_--1.jpg
| imagesize           =
| caption             = ''Museum aan de Stroom''
| alt                 =
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| map_label = ''Museum aan de Stroom''
| latd  = 51.229 | latNS  = N
| longd = 4.4048 | longEW = E
| former_name         =
| established         = 2011. gads
| location            = {{vieta|Beļģija|Antverpenes province|Antverpene}}
| type                = [[mākslas muzejs]], [[kuģniecības muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|https://www.mas.be/}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =352646 Blumbahs
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =I.Eglītis, K.Černis
| discovered ={{Dat|2008|7|25}}
| alt_names = 2008 OZ1
| mp_name = 352646
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2014|12|9}} (JD 2457000.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=blumbahs (352646) Blumbahs = 2008 OZ1]</ref>
| aphelion =2.473 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 1.8880719 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 2.1803791 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.1340625
| period =3.22 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 7.21630°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 1.5  [[kilometrs|km]] <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lu.lv/zvd/2015/blumbahs-canders/ |title=„Blumbahs” un „Canders” – jauni mazo planētu nosaukumi |access-date={{dat|2015|02|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150429030329/http://www.lu.lv/zvd/2015/blumbahs-canders/ |archivedate={{dat|2015|04|29||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150429030329/http://www.lu.lv/zvd/2015/blumbahs-canders/ |date={{dat|2015|04|29||bez}} }}</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =17.6 H
| single_temperature=
}}
'''352646 Blumbahs''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[2008]]. gadā [[Latvijas Universitāte|LU]] Astronomijas institūta [[Baldones observatorija|Astrofizikas observatorijā]] ar Šmidta teleskopu atklāja šīs observatorijas vadītājs [[Ilgmārs Eglītis]] sadarbībā ar Lietuvas Universitātes Teorētiskās Fizikas un Astronomijas institūta darbinieku Kazimiru Černi.<ref>[http://www.lza.lv/index.php?option=com_content&task=view&id=413&Itemid=277 Desmit jauni asteroīdi atklāti LU Astronomijas institūta Astrofizikas observatorijā]</ref>

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums = Ukrainas Nacionālā gvarde
''Національна гвардія України''
|                   attēls = Great_emblem_of_the_National_Guard_of_Ukraine.svg
|            attēla izmērs = 100px
|               virsraksts =
|                   valsts = {{UKR}}
|              pastāvēšana = 1991—2000
2014—pašlaik

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Omniva''
| logo             = Omniva pakomāts.JPG
| caption          = ''Omniva'' pakomāts pie [[Tirdzniecības parks "Alfa"|"Alfas"]]
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = {{Start date|1991}}
| founder          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = [[Igaunija]]
| location         =
| locations        =
| area_served      = [[Baltijas valstis]]
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         = [[pasta pakalpojumi]]
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.omniva.ee}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences: {{jāuzlabo|rakstā esošajā formulā nav saprotams koeficients pie R kvadrāta}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Jaunava
| abbreviation = Vir
| name_latin = Virgo
| RA = 13
| dec = 0
| areatotal = 1294
| arearank = 2. vieta
| numbermainstars = 9, 15
| numberstarsplanets = 8
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 9
| brighteststarname = Spika
| starmagnitude = 1
| neareststarname = ''Ross 128''
| stardistance = 10,92
| numbermessierobjects = 11
| meteorshowers =
| bordering = [[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Krauklis (zvaigznājs)|Krauklis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 80
| latmin = 80
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''Bernhards''' var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Miljardieru klubs
| attēls                   =  Billionaire Boys Club (2018 film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Billionaire Boys Club''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfima, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Kasians Elvss]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         =
* Džeimss Kokss
* [[Kapteinis Mozners]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ansels Elgorts]]
* [[Tarons Edžertons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Emma Robertsa]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Tomass Kokerels]]
| mūzika                   = [[Džoels Dž. Ričards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Armory Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Vertical Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|8|17|ASV|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billionaireboysclub.htm |title=Billionaire Boys Club (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=June 13, 2019 |archive-date={{dat|2018|08|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180820074613/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billionaireboysclub.htm }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Miljardieru klubs"''' ({{val|en|Billionaire Boys Club}}) ir 2018. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džeimss Kokss]]. Galvenās lomas atveido [[Ansels Elgorts]], [[Tarons Edžertons]], [[Kevins Speisijs]], [[Emma Robertsa]], [[Džeremijs Ērvins]] un [[Tomass Kokerels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|17||bez}} ASV. Filma ir balstīta uz patiesiem notikumiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
{{slikts tulkojums}}
'''Hilo''' /ˈhiːloʊ/ (Havajiešu izrunā: [ˈhilo]) ir tautas skaitīšanas noteikta vieta (CDP) un lielākā apdzīvotā vieta Havaju apgabalā, [[Havajas|Havajās]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kas aptver [[Havaja|Havaju salu]]. Pēc 2020. gada tautas skaitīšanas datiem, iedzīvotāju skaits bija 44 186.<ref name="2020census">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.census.gov/quickfacts/hilocdphawaii|title=U.S. Census Bureau QuickFacts: Hilo CDP, Hawaii|publisher=Census.gov|access-date=2022-07-20|date=}}</ref> Tā ir ceturtā lielākā apmetne Havaju salu štatā un lielākā apmetne štatā ārpus [[Oahu]] .

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Skopjes starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Меѓународен аеродром Скопје
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Skopje_Airport_-_View_of_the_main_entrance_by_night_(2018).jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = SKP
| ICAO                       = LWSK
|lat_deg=41.961111 |lat_dir=N
|lon_deg=21.626944 |lon_dir=E
| karte                      = Skopje#Ziemeļmaķedonija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Skopjes starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              =
| ipasnieks-operators        = ''[[TAV Airports Holding]]''
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Ziemeļmaķedonija|Skopjes reģions|Petroveca}}
| apkalpo                    = [[Skopje]]
| elevation-f                = 781
| elevation-m                = 238
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 16/34
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 3 042
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences: '''Turbīna''' ({{val-la|turbo}}, ''turbinis'' — ‘griešanās, virpulis’) ir rotējoša [[iekārta]], uz kuras ass nostiprināts [[darbrats]] ar lāpstiņām, kas [[šķidrums|šķidruma]], [[tvaiks|tvaika]] vai [[gāze]]s spiediena [[potenciālā enerģija|potenciālo enerģiju]] pārvērš par [[kinētiskā enerģija|kinētisko enerģiju]]. Pēc darbvielas izšķir [[tvaika turbīna]]s, [[gāzturbīna]]s un [[hidroturbīna]]s.<ref name="ZTV"/> Savukārt pēc iedarbības veida izšķir [[aktīvā turbīna|aktīvās turbīnas]] un [[reaktīvā turbīna|reaktīvās turbīnas]],<ref name="ZTV"/> bet pēc darbvielas plūsmas virziena — [[radiālā turbīna|radiālās turbīnas]] un [[aksiālā turbīna|aksiālās turbīnas]].<ref name="ZTV"/> Turbīnas iedala arī pēc lietošanas veida, tas ir, [[stacionārā turbīna|stacionārajās]] un [[transporta turbīna|transporta turbīnās]].<ref name="ZTV"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Wespenbussard_European_honey_buzzard_Pernis_apivorus.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Perninae
| apakšdzimta_lv=Ķīķu apakšdzimta
| ģints = Pernis
| ģints_lv = Ķīķi
| suga = Pernis apivorus
| suga_lv = Ķīķis
 |         binomial = Pernis apivorus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geraniaceae - Geranium columbinum-1.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium columbinum
| suga_lv = Baložu gandrene
| binomial = Geranium columbinum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Baložu gandrene''' (''Geranium columbinum'') ir [[Gandrenes|gandreņu]] ģints suga, kura ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Kultivējot tā ir ieviesusies arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Lai gan [[Latvija]] atrodas nedaudz uz ziemeļaustrumiem no sugas vienlaidu izplatības areāla, tā ir reti sastopama valsts rietumdaļā, kur atsevišķi eksemplāri aug [[Tīrums|tīrumos]], nezālienēs un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-columbinum-l/|title=baložu gandrene - Geranium columbinum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-10}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|filmu|Terminators|Terminators}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Terminators
| attēls                   = Terminator1984movieposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Terminator''
| žanrs                    = [[zinātniskā fantastika]]
| režisors                 = [[Džeimss Kemerons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Michael Biehn|Maikls Bīns]]
* [[Linda Hamiltone]]
* [[Paul Winfield|Pols Vinfīlds]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Hemdale Film Corporation]]''
* ''[[Gale Anne Hurd|Pacific Western Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1984|10|26}}
| ilgums                   = 108 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|6,4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=terminator.htm |title=The Terminator (1984) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate=August 27, 2012}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|78 371 200}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Terminators 2: Pastarā diena]]"
| imdb                     = 0088247
}}
'''"Terminators"''' ({{val|en|The Terminator}}) ir 1984. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Džeimss Kemerons]]. [[Arnolds Švarcenegers]] attēlo Terminatoru, kiborgu-slepkavu no nākotnes, kas ieradies nogalināt Sāru Konoru ([[Linda Hamilton]]e). Viņas dēls, Džons Konors, nākotnē kļūs par cilvēces glābēju post-apokaliptiskā karā pret robotiem. [[Michael Biehn|Maikls Bīns]] attēlo Kailu Rīzu, kareivi no nākotnes, kurš nosūtīts atpakaļ pagātnē, lai pasargātu Konoru.

sentences:
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Dalbe - Cena (2).jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Dalbe—Cena]]
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Baloži - Tīraine.jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Baloži—Tīraine]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sieviešu valstībā
| attēls                   = In the land of women.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In the Land of Women''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Kasdans]]
| producents               =
* [[Deivids Kanters]]
* [[Barbara Kellija]]
* [[Stīvs Golins]]
| scenārija autors         = Džons Kasdans
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Mega Raiena]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|4|20||bez}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/land-women-2007|title=In the Land of Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inthelandofwomen.htm|title=In the Land of Women (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sieviešu valstībā"''' ({{val|en|In the Land of Women}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasdans]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Broudijs]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Mega Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|20||bez}}.

sentences: '''Iedzīvotāju skaits''' ir termins [[socioloģija|socioloģijā]] un [[bioloģija|bioloģijā]], kas galvenokārt norāda [[cilvēks|cilvēku]] skaitu kādā [[valsts|valstī]], [[reģions|reģionā]], [[pilsēta|pilsētā]] vai kādā citā [[apdzīvota vieta|apdzīvotā vietā]]. Dažreiz iedzīvotāju skaitu sauc arī par '''populāciju'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Franču sakarnieks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|51,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3511846401/|title=The French Connection (1971) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|2|25}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 104 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|7}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija = ''Philip D'Antoni Productions''
| operators = [[Ouens Roizmens]]
| oriģinālnos = ''The French Connection''
| mūzika = [[Dons Eliss]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Fernando Rejs]]
* [[Rojs Šeiders]]
* [[Tonijs Lo Bjanko]]
* [[Marsels Bozufī]]
| scenārijs = [[Ernests Taidimens]]
| producents = [[Filips D'Antoni]]
| režisors = [[Viljams Frīdkins]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  TheFrenchConnection.jpg
| imdb =
}}'''"Franču sakarnieks"''' ({{Val|en|The French Connection}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Viljams Frīdkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Fernando Rejs]], [[Rojs Šeiders]], [[Tonijs Lo Bjanko]] un [[Marsels Bozufī]]. Filma ir balstīta uz 1969. gada [[Roberts Mūrs|Roberta Mūra]] tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ferdinands de Sosīrs
|          vārds_orig = Ferdinand de Saussure
|              attēls = Ferdinand de Saussure.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1857
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Ženēva]], [[Šveice]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1913
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 22
|             m_vieta = [[Vo kantons]], [[Šveice]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        =
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vēju tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 12 m
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ketlīna Rubinsa
|     vārds_orig = ''Kathleen Rubins''
|         attēls = Kathleen Rubins portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = K. Rubinsa 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Fermingtona (Konektikuta)|Fermingtona]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Maikls Magnani
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| kos_koplaiks  = 300 d 1 h 31 min
| kos_iesaukums = 2009.
| kos_misija    = 1. [[SKS 48. ekspedīcija|SKS-48]], [[SKS 49. ekspedīcija|SKS-49]]<br />2. [[SKS 63. ekspedīcija|SKS-63]],  [[SKS 64. ekspedīcija|SKS-64]]
| kos_kuģi      = ''[[Sojuz MS-01]]'', ''[[Sojuz MS-17]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|        zinātne = [[mikrobioloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = Kalifornijas Universitāte Santjago, [[Stenforda Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Ketlīna Heliseja "Keita" Rubinsa''' (''Kathleen Hallisey "Kate" Rubins'', dzimusi {{dat|1978|10|14}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]], mikrobioloģe.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jehuda Leibs Ašlags
|     vārds_orig = רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג
|         attēls = Baal Sulam yehuda ashlag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Lodza]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)]]<br />({{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{ISR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]], kabalists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jehuda Leibs Halevi Ašlags''' ({{val-he|רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג}}) jeb '''Baals Hasulams''' ({{Unicode|בַּעַל הַסּוּלָם}};{{Dat|1884|10|4|N}}—{{Dat|1954|10|6|N}}) bija viens no ievērojamākajiem 20. gs. kabalas skolotājiem. Viņš ieradās [[Izraēla]] zemē 1921. gadā un drīz vien nodibināja draudzīgas attiecības ar aškenazu ebreju virsrabīnu [[Ābrams Īzaks Kūks|Ābramu Īzaku Kūku]], kas Ašlagu atzina par vienu no dižākajiem [[Īzaks Luria|Īzaka Lurias]] sekotājiem. Viņš ir sarakstījis apjomīgus komentārus par kabalas pamattekstiem ''Zohar'' (1943) un [[Īzaks Luria|Īzaka Luria]] uzskatu apkopojumu ''Ec haim'' ("Dzīvības koks"). Abi šie darbi nodrošināja viņam pagodinošu pievārdu ''Baal Hasulam'' („Vadītāju meistars"). Viens no šobrīd pazīstamākajiem Jehudas Ašlaga sekotājiem ir [[Kabala|kabalists]], [[PhD]], MSc biokibernētikā, [[Ontoloģija|ontoloģijas]] un izziņas teorijas profesors Mihaels Laitmans (Dr. Michael Laitman).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Suleimana kalni
|attēls                 = Mountains_near_Zhob_-_panoramio.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Kalni Beludžistānas Žobas apriņķī
| map_type            = Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 30.5 | latNS  = N
| longd = 70.166667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}}, {{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Zargunhars]]
|augstums               = 3 578
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = France Prešerens
|     vārds_orig    = ''France Prešeren''
|         attēls    = Prešern-Goldenstein.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1800
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 3
|       dz_vieta    = Vrba, [[Karniolas hercogiste]], [[Hābsburgu monarhija]]
([[Žirovnicas občina]], {{SLO}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1849
|      m_mēnesis    = 12
|        m_diena    = 8
|        m_vieta    = [[Kraņa]], [[Austrijas impērija]]
({{SLO}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = slovēnis
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, jurists
|rakstīšanas valoda = [[slovēņu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = "Sonetu vainags" (''Sonetni venec'', 1834)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
'''Nacisms''' - [[NSDAP]] ideoloģija un īstenotā politika.
{{Commonscat|Nazi Germany}}

sentences:
{{citas nozīmes|pīļu ģinti|Netta (nozīmju atdalīšana)|Netta}}
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Red-crested.pochard.slimbridge.arp.jpg
|  att_nosaukums = [[Lielgalvis (putns)|Lielgalvis]] (''Netta rufina'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Aythyinae
| apakšdzimta_lv = Nirējpīļu apakšdzimta
| apakšdzimta_r=Nirējpīles
| ģints=Netta
| ģints_lv=Lielgalvji
|       binomial = Netta <small>([[Johann Jakob Kaup|Kaup]], 1829)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Lielgalvji, lielgalvju ģints''' (''Netta'') ir viena no [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') ģintīm, kas pieder [[nirējpīļu apakšdzimta]]i (''Aythyinae''). Lielgalvju ģintī ir 3 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waterfowl/ World Bird List: Screamers, ducks, geese & swans]</ref> Zinātniskais nosaukums ''Netta'' atvasināts no [[grieķu valoda]]s un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē "pīle".<ref>Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. p. 269. {{ISBN|978-1-4081-2501-4}}.</ref> Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]], [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]].<ref>[https://books.google.lv/books?id=WBks7RRbHjQC&pg=PA198&lpg=PA198&dq=Netta+genus&source=bl&ots=TEvxup4249&sig=fySMSEapp7RnmT8PmVg3N3Vw30w&hl=lv&sa=X&ved=0ahUKEwj10r290MTTAhVGkywKHYqfCHkQ6AEIXjAI#v=onepage&q=Netta%20genus&f=false Avian survivors: The History and Biogeography of Palearctic Birds]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22680348/0 IUCN: Netta rufina]</ref><ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22680351/0 IUCN: Netta peposaca]</ref>

sentences: '''Papes ornitoloģiskā stacija''' ir [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta]] Ornitoloģijas laboratorijas lauka pētījumu bāze [[Latvija]]s galējos dienvidrietumos [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]], [[Pape|Papē]]. Ornitoloģiskā stacija nodrošina [[putni|putnu]] un [[sikspārņi|sikspārņu]] migrāciju pētījumus. Papes ornitoloģiskās stacijas vaditājs ir Oskars Keišs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lu.lv/par-mums/lu-mediji/zinas/zina/t/82093/|title=Dzīve ar putniem, sikspārņiem un spārēm|website=www.lu.lv|access-date=2023-12-30|date=2023-12-29|language=lv}}</ref>

sentences: '''Parafīns''' ({{val|de|Paraffin}}, no {{val|la|parum}} — 'maz' un ''affinis'' — 'radniecīgs')<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 487. lpp.</ref> ir [[vaski|vaskam]] līdzīgs, ķīmiski samērā inerts (no tā cēlies arī tā nosaukums) baltas krāsas [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātināto ogļūdeņražu]] jeb alkānu maisījums. "Parafīni" ir arī novecojis alkānu nosaukums. Parasti parafīna sastāvā ir alkāni ar formulām С18Н38 līdz С35Н72. Parafīna [[kušanas temperatūra]] ir 40—65 °C, blīvums 0,880—0,915 g/cm³ (15 °C temperatūrā). Grūtāk kūstošo parafīna frakciju (kuras sastāvā ir alkāni ar vairāk nekā 35 [[ogleklis|oglekļa]] atomiem), sauc par [[cerezīns|cerezīnu]].

sentences: '''Mediju ētika''' jeb plašsaziņas [[ētika]] ir kvalitatīvās [[Žurnālistika|žurnālistikas]] teorija ar aicinājumu domāt par dziļāku kopsakaru notikumu skaidrojumā, par [[Intelektuālisms|intelektuālismu]], par [[Pilsoniskums|pilsoniskumu]], [[Cilvēcība|cilvēcību]] un citām sensitīvām lietām kopā ar vēlmi pilnveidot sevi. Tā atklājas dažādos žurnālistikas darbības virzienos. Ētika attiecināma gan uz darbības procesu, gan rezultātu: dienas kārtību, vēstījuma tekstu, [[Valoda|valodu]], kurā notikumam piešķirta nozīme, kā arī uz dažādiem žanriem — [[Intervija|interviju]] vai [[Diskusija|diskusiju]] vadīšanu, attiecībām ar kolēģiem, ar ziņu avotiem un auditoriju.<ref name="viens">Lasmane, S. (2012) Komunikācijas Ētika. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds, lpp.167-192</ref> Mediju ētikas uzdevums ir noskaidrot kā caur profesionālu darbību pielāgoties auditorijas prasībām vienlaikus iekļautos lokālās un globālās sabiedrības pilnvērtīgā attīstībā, ņemot vērā, ka žurnālisti piedalās sociālās un privātās dzīves veidošanā.<ref name="viens"/>

sentences:
[[Kategorija:Indijā dzimušie]]
[[Kategorija:Utarpradēša]]
{{catmore|Utarpradēša}}

sentences: '''Šumera''' ir senākā zināmā [[civilizācija]] cilvēces [[vēsture|vēsturē]], kas pastāvēja [[Senā Divupe|Senajā Divupē]] no aptuveni 4100. līdz 1750. gadam [[pirms mūsu ēras]] (p.m.ē.) [[Mezopotāmija]]s dienvidu daļā.<ref name="worldhistory">{{tīmekļa atsauce||url=https://www.worldhistory.org/Sumerians/|title=Sumerians|first=Joshua J.|last=Mark|work=worldhistory.org|publisher=[[World History Encyclopedia]]|date=9 October 2019|accessdate=3 October 2021}}</ref> Ilgu laiku Šumeras teritorija nebija vienota [[valsts]], tā sastāvēja no vairākām neatkarīgām [[pilsētvalsts|pilsētvalstīm]], kuras vienoja [[tirdzniecība]], kā arī kopīga [[valoda]] un [[kultūra]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nozieguma dzīve
| attēls                   = Life of Crime Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Life of Crime''
| žanrs                    = melnā komēdija, kriminālfima
| režisors                 = [[Daniels Šekters]]
| producents               =
* [[Maikls Sīgels]]
* [[Elizabete Destro]]
* [[Elēna Goldsmita-Veina]]
* [[Džordans Keslers]]
* [[Lī Stolmans]]
* [[Ašoks Amritrajs]]
* [[Dženifere Anistone]]
| scenārija autors         = Daniels Šekters
| galvenajās lomās         =
* Dženifere Anistone
* [[Jasīns Bejs]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Vills Forts]]
* [[Marks Būns Juniors]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Deivids Servero]]
| mūzika                   =
* [[Džordans Galands]]
* Ņūtonu brāļi
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Gotham Group]]''
* ''[[Hyde Park Entertainment]]''
* ''[[Image Nation]]''
* ''[[Venture Forth]]''
* ''[[Echo Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|15|Toronto kinofestivāls|2014|8|29|ASV|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-crime-2013|title=Life of Crime|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2016|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160417053656/http://www.bbfc.co.uk/releases/life-crime-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeofcrime.htm|title=Life of Crime (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nozieguma dzīve"''' ({{val|en|Life of Crime}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Daniels Šekters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Jasīns Bejs]], [[Aila Fišere]], [[Vills Forts]], [[Marks Būns Juniors]], [[Tims Robinss]], [[Džons Hokss]] un [[Deivids Servero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|15||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences: '''Latvijas novadu karogi''' tika izstrādāti jaunajiem [[Novads|novadiem]] pēc [[2009. gads|2009]]. gadā pabeigtās [[Latvijas administratīvais iedalījums|administratīvi teritoriālās reformas]]. Tāpat kā [[Latvijas novadu ģerboņi|novadu ģerboņi]], pēc 2021. gada reformas jaunajiem novadiem ir jāizstrādā jauni karogi, ja novada robežas ir mainījušās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/1-julija-no-119-latvijas-pasvaldibam-paliks-42-kads-bus-gerbonu-liktenis.a410404/|title=1. jūlijā no 119 Latvijas pašvaldībām paliks 42. Kāds būs ģerboņu liktenis?|website=[[lsm.lv]]|access-date=2021-08-17|date=2021-05-25|language=lv}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Betacoronavirus
|           attēls = 3D medical animation coronavirus structure.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Bētakoronavīrusa [[SARS-CoV-2]] uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Šmakovkas muzejs
| native_name         =
| image               = Sarkanā_zāle_Šmakovkas_muzejā.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            = Latvia
| map_caption         =
| latd  = 55.869400 |
| longd = 26.511970 |
| map_size            =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 2016. gada 4. jūnijā
| dissolved           =
| location            = [[Rīgas iela (Daugavpils)|Rīgas iela]] 22a, [[Daugavpils]], {{LAT}}
| type                =
| collection          =
| visitors            = vairāk nekā 50 000
| director            = Raivis Malnačs
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{oficiālā tīmekļa vietne|http://smakovka.lv/}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fickaraldo
| operators =
| attēls = Fitzcarraldo.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors = [[Verners Hercogs]]
| producents = * Verners Hercogs
* [[Luckis Stipetičs]]
| scenārijs = Verners Hercogs
| aktieri = * [[Klauss Kinskis]]
* [[Klaudija Kardināle]]
* [[Hosē Levgojs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fitzcarraldo''
| studija = * ''[[Verners Hercogs|Werner Herzog Filmproduktion]]''
* ''Pro-ject Filmproduktion''
* ''Filmverlag der Autoren''
* ''[[ZDF]]''
* ''Wildlife Films Peru S.A., Iquitos''
| montāža =
| izplatītājs = ''Filmverlag der Autoren''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|3|5|Rietumvācija}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = * {{FRG}}
* {{PER}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ašaninku valoda|ašaninku]]
| budžets = 14 miljoni [[Vācijas marka]]s
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Fickaraldo"''' ({{Val|de|Fitzcarraldo}}) ir 1982. gada [[Rietumvācija]]s episka [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Verners Hercogs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klauss Kinskis]], [[Klaudija Kardināle]] un [[Hosē Levgojs]].

sentences: '''Kodoskops''' ir projekcijas [[aparāts]], kas uz caurspīdīgas [[plēve]]s zīmētus [[Attēls|attēlus]] vai rakstītu [[teksts|tekstu]] projicē uz baltas [[siena]]s vai [[ekrāns|ekrāna]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Чёрный дрозд (Turdus merula, per aspera), Битцевский лес.jpg
 | att_nosaukums = Melnā mežastrazda tēviņš
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Turdidae
 |     dzimta_lv = Mežastrazdu dzimta
 |         ģints = Turdus
 |      ģints_lv = Mežastrazdi
 |          suga = T. merula
 |       suga_lv = Melnais mežastrazds
 |      binomial = Turdus merula <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
{{legend|green|Nometnieks}}
{{legend|#00FF00|Ligzdo}}
{{legend|#EFCC00|Ziemo}}
{{legend|#C3B091|Introducēts}}
 |   kategorijas = nē
}}
'''Melnais mežastrazds''' jeb '''melnais strazds''' (''Turdus merula'') ir [[Latvija|Latvijā]] parasta [[mežastrazdu dzimta]]s (''Turdidae'') [[suga]], kas apdzīvo [[Eiropa|Eiropu]], [[Āfrika]]s ziemeļrietumus un [[Āzija]]s dienvidu daļu. Tas ir introducēts arī [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]. Melnajiem mežastrazdiem izdala 7 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/thrushes/ World Bird List: Thrushes, 2020]</ref> [[Latvija|Latvijā]] mājo nominālpasuga (''T. m. merula'').<ref name=orn/> Atkarībā no izplatības reģiona melnais mežastrazds var būt gan gājputns, gan daļējs gājputns, gan nometnieks.

sentences: '''Imunoloģija''' ir zinātne, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] un [[dzīvnieks|dzīvnieka]] organisma neuzņēmības pret [[infekcija]]s ierosinātājiem, svešiem [[audi]]em un vielām nodrošinošās aizsargreakcijas.<ref name="lpe">{{lpe|4|229.—230}}</ref>

sentences: '''Muskete''' ir pa [[stobrs|stobra]] galu pielādējama liela [[kalibrs|kalibra]] [[gludstobra ierocis|gludstobra]] [[šaujamierocis]], ko strēlnieki izmantoja 16. un 17. gadsimtā.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Hidra|Hidra}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Hidra
| abbreviation = Hyi
| name_latin = Hydrus
| RA = 0h05m - 4h40m
| dec = −58° - −82
| areatotal = 243
| arearank = 61. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''β Hyi''
| starmagnitude = 2,82
| neareststarname = ''β Hyi''
| stardistance = 24,37
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Zelta Zivs]]
[[Eridāna]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 8
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Nikolaja Kopernika universitātes polārstacija
| oriģinālnosaukums    = ''Stacja Polarna Uniwersytetu Mikołaja Kopernika''
| attēls               = Hahut 110804.jpg
| paraksts             =
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{POL}}
| latd=78| latm=40| lats=34| latNS=N
| longd=11| longm=49| longs=38| longEW=E
| novietojums          = [[Špicbergena]]
| tips                 = vasaras
| atvērta              = 1975
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Nikolaja Kopernika universitāte]]
| pers_vasara          =
| pers_ziema           = 3-15
| augstums             = 1
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            = https://www.home.umk.pl
}}
'''Nikolaja Kopernika universitātes polārstacija Špicbergenā''' ({{val|pl|Stacja Polarna Uniwersytetu Mikołaja Kopernika na Spitsbergenie}}), dažkārt arī '''Hahuta''' (''Hahut'') vai pēc abreviētā universitātes nosaukuma '''UMK''', ir vasaras sezonas [[Polija]]s [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.home.umk.pl/~geopolar/stacja/STACJA.HTML Strona główna Stacji Polarnej UMK na Spitsbergenie]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s rietumos [[Forlannsunnets|Forlanndunneta]] šauruma austrumu krastā [[Kaffieira]]s līdzenuma ziemeļu malā. Stacija pieder [[Toruņa]]s [[Nikolaja Kopernika universitāte]]i.<ref>[http://www.kbp.pan.pl/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=51&lang=pl Komitet Badań Polarnych. Polskie Stacje Polarne]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Taizeme]]
[[Kategorija:Taizeme]]

sentences:
{{Parka infokaste
|name=Nacionālā aleja
|photo=National Mall, DC.jpg
|type=
|location={{vieta|ASV|Vašingtona}}
|area=
|visitation_num=apmēram 24 miljoni katru gadu
|status=Atvērts visu gadu
|map=Vašingtonas centrs
 | latd  =  38| latm  = 53 | lats  = 24 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm = 1 | longs = 25 | longEW = W
}}
'''Nacionālā aleja''' ({{val|en|National Mall}}) ir parks [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētas [[Vašingtona]]s centrā. Parku pārvalda nacionālais parku serviss (''National Park Service'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|archiveurl=https://www.webcitation.org/66yjMqg3i?url=http://www.nps.gov/nacc/index.htm|archivedate=2012-04-16|url=http://www.nps.gov/nacc/index.htm|title=National Mall, District of Columbia|publisher=[[National Park Service]]|accessdate=2012-04-16}}</ref> Parku ik gadu apmeklē aptuveni 24 miljoni cilvēku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nps.gov/mall/faqs.htm |title=National Mall Frequently Asked Questions |publisher=[[National Park Service]] |date=2008-10-28 |accessdate=2010-04-18}}</ref> Nacionālajā alejā atrodas [[ASV Kapitolijs]], dažādi muzeji, pieminekļi un citi objekti. Tāpat parks ir populāra [[Protests|protestu]] un mītiņu vieta, 1963. gadā [[Mārtins Luters Kings]] tajā teica runu ''[[I Have a Dream]]''. Nacionālajā alejā notiek arī dažādi ikgadēji festivāli, piemēram, martā [[Gaisa pūķis|gaisa pūķu]] festivāls.

sentences: '''Pensionēšanās vecums''' attiecināms uz valstīm, kurās sociālās apdrošināšanas [[pensija]]s saņemšana ir noteikta likumā. Piemēram, [[Pensiju sistēma Latvijā|pensiju sistēmu Latvijā]] regulē likums "Par valsts pensijām".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Heterocarpus ensifer.jpg
| att_nosaukums =Garnele ''[[Heterocarpus ensifer]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips=Crustacea
| apakštips_lv=Vēžveidīgie
| klase =Malacostraca
| klase_lv =Augstākie vēži
| kārta =Decapoda
| kārta_lv =Desmitkājvēži
| apakškārta=Pleocyemata
| apakškārta_lv=Pleocimāti
| infrakārta =Caridea
| infrakārta_lv=Garneles
| kategorijas =nē
| binomial = Caridea <small>([[James Dwight Dana|Dana]], 1852)</small>
}}
'''Garneles''' (''Caridea''; {{val|de|Garnele}}) ir plaša [[peldvēži|peldvēžu]] grupa, kas izdalīta kā [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu]] (''Decapoda'') infrakārta. Tā pieder [[pleocimāti|pleocimātu apakškārtai]] (''Pleocyemata''). [[Krievu valoda]]s ietekmē garneles reizēm sauc arī par '''krevetēm''' ({{val|ru|креве́тки}}). Par garnelēm mēdz saukt arī sugas, kuras nepieder garneļu infrakārtai, piemēram, [[boksergarneles]] (''Stenopodidea'') vai [[zāģveida garneles]] (''Dendrobranchiata''), ({{val|en|prawns}}).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arhibalds fon Keizerlings
|         attēls = admiralis Arhibalds Keizerlings.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Grobiņa]], [[Kurzemes guberņa]]
|         m_gads = 1951
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Rietumvācija|VFR]]
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs = Marina Konstantinova, Olga Diņina, Edīte Līca
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[admirālis]]
|  dienesta_laiks = 1898. — 1918.
1919. augusts — 1931. septembris
|          valsts =
|       struktūra = kara flote
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Japānas karš]], [[Pirmais pasaules karš]], [[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība = [[Pēterburga]]s Jūras kadetu korpuss (1901)
[[Liepāja]]s zemūdeņu kursi (1907-1908)
|     apbalvojumi = Sv. Staņislava ordenis (II un III šķiras), Sv. Annas ordenis (III šķiras), Sv. Vladimira ordenis (IV šķiras),[[Igaunijas Brīvības krusts]] (I šķiras, 3. pakāpes), [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (II šķira)
|      cits_darbs =
}}}}
 un Arhibalds Keizerlings]]

sentences:
== Instrukcijas ==
Lieto, ja militārpersonas rakstā jau ir cita infokaste (skatīt, piemēram, rakstu [[Gustavs Mannerheims]])

{{Militārpersonas mazā infokaste
|             platums =
|     dienesta_pakāpe =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|              pakāpe =
|     mācību_iestādes =
|              armija =
|                karš =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiO2
|molmasa=78,89
|blīvums=4230
|kušanas temperatūra=1870 °C
|viršanas temperatūra=2972 °C
}}
'''Titāna dioksīds''' (TiO2) ir stabilākais [[titāns|titāna]] [[oksīds]]. Tas ir sastopams dabā vairāku minerālu formā, no kuriem izplatītākais ir [[rutils]]. Titāna dioksīds ir titāna rūdas galvenā sastāvdaļa. Tīrā veidā titāna dioksīds ir balta, cieta, kristāliska viela. Titāna dioksīdu var attīrīt to hlorējot, lai iegūtu [[titāna tetrahlorīds|titāna tetrahlorīdu]], kuru tālāk var attīrīt destilējot un oksidēt atpakaļ par oksīdu.

sentences:
Writer'' lietojumprogrammatūra]]
'''Lietojumprogrammatūra''' ({{val|en|Application software}}) jeb vienkārši '''lietotne''' ({{val|en|Application}}) ir [[programmatūra]]s apakšklase, kas nodrošina darbības, ko lietotājs vēlas veikt ar [[dators|datora]] palīdzību.

sentences: '''Depkini''' ({{val|de|Depkin}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]] un [[Vidzeme]]s luterāņu mācītāju dzimta.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils|Valoda, teikumu uzbūve}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Klauss Fukss
|     vārds_orig = ''Klaus Fuchs''
|         attēls = Klaus Fuchs - police photograph.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Policijas uzņemtā fotogrāfijā (ap 1940)
| dz_gads =1911
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
|       dz_vieta = [[Riselsheima]], [[Vācijas Impērija]]
(tagad [[Vācija]])
| m_gads =1988
| m_mēnesis=1
| m_diena=28
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] (tagad Vācija)
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Losalamosas Nacionālā laboratorija|Losalamosas Nacionālā Laboratorija]]
[[Harvelas Kodolenerģijas izpētes nodibinājums]]
[[Rozendorfa Kodolizpētes institūts]]
|     alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
[[Ķīles Universitāte]]
[[Bristoles Universitāte]]
[[Edinburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[teorētiskā fizika]]
|    pasniedzēji = [[Nevils Motts]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Kārļa Marksa ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Branchiostoma_lanceolatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Branchiostoma lanceolatum|Eiropas lancetnieks}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Cephalochordata
| apakštips_lv =Galvhordaiņi
| iedalījums =
{{TaksoSaite|Leptocardii|Lancetnieki}}
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Acrania''
}}
'''Galvhordaiņi''' jeb '''bezgalvaskausaiņi''' (''Cephalochordata'') ir [[Hordaiņi|hordaiņu]] tipa apakštips. Tie ir sīki [[jūra|jūru]], reizēm arī [[esuārijas|esuāriju]] [[dzīvnieki]], kuri pēc formas atgādina [[zivis]]. Saglabājuši visas galvenās hordaiņu pazīmes: ir [[iekšējais skelets]] ([[muguras stiegra]]) un cauruļveida [[nervu sistēma]]; [[rīkle]] ar atverēm kalpo par elpošanas orgānu, [[gremošanas trakts|gremošanas traktam]] ir [[aknas|aknu]] izaugums.

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Gulbenes apriņķis]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Galgauskas pagasts}}

sentences: '''Tabors''' ([[Čehu valoda|čehu]]: ''tabor'') ir [[Čigāni|romu]] grupa, kas ir radniecīgi saistīti un ceļo vai dzīvo kopā, kā arī romu kompakta apmetnes vieta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Labie zēni
| operators =
| attēls = GoodBoys poster LV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džīns Stupnickis]]
| producents = * Lī Eizenbergs
* Evans Goldbergs
* [[Sets Rogens]]
* Džeimss Vīvers
| scenārijs = * Lī Eizenbergs
* Džīns Stupnickis
| aktieri = * [[Džeikobs Tremblejs]]
* [[Kīts L. Viljamss]]
* [[Breidijs Nūns]]
* [[Mollija Gordone]]
* [[Lils Rels Houerijs]]
* [[Midori Frānsisa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Good Boys''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|3|11}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|111,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1275299329/|title=Good Boys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Labie zēni"''' ({{Val|en|Good Boys}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džīns Stupnickis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeikobs Tremblejs]], [[Kīts L. Viljamss]], [[Breidijs Nūns]], [[Mollija Gordone]], [[Lils Rels Houerijs]] un [[Midori Frānsisa]].

sentences: {{Commonscat|Education in Japan|Izglītība Japānā}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Pauls Hermanis fon Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Hermann von Lieven''
|         attēls = Paul Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Krimuldas muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Teplice]], [[Bohēmijas karaliste]] (tagad {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Georgs Līvens, Marija Anrepa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon der Pālena, 1842—1920)
|          bērni = [[Anatols Leonīds Līvens|Anatols]], [[Pauls Līvens|Pauls]], Marija, Aleksandra, Sofija
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Hermanis fon Līvens''' ({{val|de|Paul Hermann von Lieven}}; 1821—1881) bija [[Krimuldas muiža]]s īpašnieks, [[Krievijas Impērija]]s galminieks, [[firsts]] ([[kņazs]]), [[Vidzemes landmaršals]] (1862—1866). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans fon der Borhs
|     vārds_orig = ''Johann von der Borch<br />Jan Andrzej Borch''|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|         attēls = Jan Andrzej Borch.PNG

sentences:
{{Futbolista infokaste
| playername          = Roberts Enke
| image               =
| fullname            =
| dateofbirth         = {{dat|1977|08|24}}
| cityofbirth         = [[Jēna]]
| countryofbirth      = {{GDR}}
| dateofdeath         = {{miršanas datums un vecums|2009|11|10|1977|08|24}}
| cityofdeath         = ''Neustadt am Rübenberge''
| countryofdeath      = {{flag|Vācija}}
| height              = 186<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hannover96.com/CDA/profis0/portraits0/versteck-fuer-portraits/robert-enke0.html|title= Robert Enke|accessdate= {{dat|2010|7|2}}|author= |date= |publisher= hannover96.de|archiveurl= https://web.archive.org/web/20081026072136/http://www.hannover96.com/CDA/profis0/portraits0/versteck-fuer-portraits/robert-enke0.html|archivedate= {{dat|2008|10|26||bez}}}} {{en ikona}}</ref>
| position = [[Vārtsargs (futbols)|Vārtsargs]]
| youthyears1 = 1985 |youthclubs1 = {{flaga|Vācija}} BSG Jenapharm
| youthyears2 = 1986—1995 |youthclubs2 = {{flaga|Vācija}} [[FC Carl Zeiss Jena|Carl Zeiss Jena]]
| years1 = 1995—1996 |clubs1 = {{flaga|Vācija}} [[FC Carl Zeiss Jena|Carl Zeiss Jena]] |caps1 = 4 |goals1 = 0
| years2 = 1996—1999 |clubs2 = {{flaga|Vācija}} [[Menhengladbahas "Borussia"|Borussia Mönchengladbach]] |caps2 = 32 |goals2 = 0
| years3 = 1999—2002 |clubs3 = {{flaga|Turcija}} [[Lisabonas "Benfica"|Benfica]] |caps3 = 77 |goals3 = 0
| years4 = 2002—2003 |clubs4 = {{flaga|Spānija}} [[FC Barcelona|Barcelona]] |caps4 = 1 |goals4 = 0
| years5 = 2003 |clubs5 = {{flaga|Turcija}} {{Īre}} [[Stambulas "Fenerbahçe"|Fenerbahçe]] |caps5 = 1 |goals5 = 0
| years6 = 2004 |clubs6 = {{flaga|Spānija}} {{Īre}} [[CD Tenerife|Tenerife]] |caps6 = 9 |goals6 = 0
| years7 = 2004—2009 |clubs7 = {{flaga|Vācija}} [[Hannover 96]] |caps7 = 164 |goals7 = 0
| totalcaps = 288 |totalgoals = 0
| nationalyears1 = 1997—1999 |nationalteam1 = {{flaga|Vācija}} Vācija U21 |nationalcaps1 = 15 |nationalgoals1 = 0
| nationalyears2 = 2007—2009 |nationalteam2 = {{fb|GER}} |nationalcaps2 = 8 |nationalgoals2 = 0
}}
'''Roberts Enke''' ({{Val|de|Robert Enke}}; dzimis {{dat|1977|08|24}} [[Jēna|Jēnā]], [[Austrumvācija|Austrumvācijā]], miris {{dat|2009|11|10}} ''Neustadt am Rübenberge'', [[Vācija|Vācijā]]) bija vācu [[futbolists]], spēlēja [[Vārtsargs (futbols)|vārtsarga]] pozīcijā.

sentences: '''Jonizējošais starojums''' jeb '''jonizējošā radiācija''' ir daļiņu plūsma vai [[elektromagnētiskais starojums]], kas spēj [[jonizācija|jonizēt]] [[viela|vielu]] — radīt tajā [[jons|jonus]] un brīvus [[elektrons|elektronus]]. Ļoti bieži ar terminu "radiācija" saprot tieši jonizējošo radiāciju. No elektromagnētiskā starojuma veidiem par jonizējošo starojumu uzskata [[gamma stari|gamma starus]] un [[rentgenstari|rentgenstarus]]. Lai arī dažos gadījumos spējīgs jonizēt ir arī [[ultravioletais starojums]] (tā augstfrekvences daļa) un pat redzamā [[gaisma]], tos parasti nepieskaita pie jonizējošās radiācijas. [[Mikroviļņi]] un [[radioviļņi]] nav jonizējoši, neatkarīgi no to intensitātes.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Leņķmērs
| abbreviation = Nor
| name_latin = Norma
| RA = 16,05
| dec = −52,01
| areatotal = 165
| arearank = 74. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''γ2  Nor''
| starmagnitude = 4
| neareststarname = ''HD 139211''
| stardistance = 101
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Reihstāgs
| native_name         = ''Reichstagsgebäude<br />Plenarbereich Reichstagsgebäude''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              = [[Vācija]]s [[Bundestāgs|Bundestāga]] centrālā ēka
| image               = Reichstagsgebäude 2023.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Reihstāga ēka 2023. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
| location_country    =
| pushpin_map         = Berlīne
| latd  =52.5186  | latm  =  | lats  =  | latNS  =N
| longd =13.3763  | longm =  | longs =  | longEW =E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1884. gada 9. jūnijs
| completion_date     = 1894. gadā
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 1992—1999
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 40 m
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           = Pauls Vallo
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       = [[Normans Fosters]]
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''6. septembris''' ir gada 249. diena (250. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 116 dienas.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Produkts''' ({{val|de|Produkt}}, kas savukārt no {{val|la|productus}} — ‘radīts, ražots’), šaurākā nozīmē arī '''izstrādājums''' vai '''ražojums''', ir [[priekšmets]], [[viela]], [[enerģija]], [[informācija]] utt., ko iegūst fiziskā un/vai garīgā darbā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Grobiņas pagasts
| karte             = Grobiņas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Grobiņas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Grobiņas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs2           = [[Dubeņi]]
| platība           = 131,4
| iedzīvotāji       = 2 836<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2836 / 131.4 round 1}}
| izveidots         = 1820
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#E31837|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=4 (1969, 2019, 2022<ref>https://www.sportazinas.com/chiefs-treso-reizi-triumfe-super-bowl/</ref>, 2023<ref>https://sportacentrs.com/amerikanu_futbols/12022024-mahoumss_no_bezizejas_situacijas_pagarina</ref>)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=4 (2019, 2020, 2022, 2023)|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Endijs Rīds|bg_color=#FFB612|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Kansas City Chiefs|logo=Kansas City Chiefs logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Kanzassitijas "''Chiefs''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Misūri|Kanzassitija|2s=Misūri (štats)|3s=Kanzassitija (Misūri)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Amerikas futbola konference|dibināts=1959|menedžeris=Brets Vīčs|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''[[Arrowhead Stadium]]''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=76 416|krāsas=sarkana, dzeltena, balta<br />{{color box|#E31837}} {{color box|#FFB612}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Hantu ģimene|prezidents=Marks Donovans|divīzijas tituli=15}}'''Kanzassitijas "Chiefs"''' ({{Val|en|Kansas City Chiefs}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Kanzassitija (Misūri)|Kanzassitijā]], [[Misūri (štats)|Misūri]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1959. gadā kā '''Dalasas "Texans"'''. "Chiefs" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Amerikas futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''[[Arrowhead Stadium]]'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis četrās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās, pēdējo reizi 2023. gadā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Hydrangea aspera|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|apakšklase=Asteridae|apakšklase_lv=Asterveidīgo klada|rinda=Cornales|dzimta=Hydrangeaceae|dzimta_lv=Hortenziju dzimta|ģints=Hydrangea|ģints_lv=Hortenzijas|suga=Hydrangea aspera|suga_lv=Aslapu hortenzija|attēls=Azores - Hydrangea aspera.jpg}}
'''Aslapu hortenzija''' ({{val-la|Hydrangea aspera}}) ir [[hortenziju dzimtas]] suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir reģionā starp [[Himalaji|Himalajiem]], pāri [[Ķīna|Ķīnas]] dienvidiem un [[Taivāna (sala)|Taivānai]]. Tas ir liels, stāvs [[krūms]], kas var sasniegt 3 m garumu un platumu, tam ir plašas, ovālas [[lapas]]. Vasaras beigās [[Zieds|ziedi]] ir lieli, plakani čemuri, kuri var būt dažādos gaiši zilos un rozā toņos, ko ieskauj balti vai gaiši rozā neauglīgi ziedi.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=[3rd ed.]|title=A-Z encyclopedia of garden plants|url=https://www.worldcat.org/oclc/299238159|publisher=Dorling Kindersley in association with the Royal Horticultural Society|date=2008|location=London|isbn=978-1-4053-3296-5|oclc=299238159|pages=1136}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Rowers from the Germany|Vācijas airētāji}}

sentences:
{{Citas nozīmes|lidaparātu|Pūķis (nozīmju atdalīšana)|Pūķis}}
s pilsētā [[Berkeley|Berklijā]]]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Cytisus emeriflorus.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Cytisus emeriflorus''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Cytisus
| ģints_lv = Slotzari
| suga =
| suga_lv =
| binomial = Cytisus
| kategorijas =
}}'''Slotzari''' ({{Val|la|Cytisus}}, sinonīms ''Sarothamnus'') ir augu ģints [[Tauriņziežu dzimta|tauriņziežu dzimtā]], kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:60455196-2|title=Cytisus Desf. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-04|language=en}}</ref> Viena suga ir sastopama arī [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":0" />

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 76
 | lv  = Septiņdesmit seši
}}
'''76 (septiņdesmit seši)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[75 (skaitlis)|75]] un [[77 (skaitlis)|77]]. [[Gads|Gada]] septiņdesmit sestā diena ir [[17. marts]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[16. marts]]).

sentences: '''Skinera kaste''' ir laboratorijas iekārta dzīvnieku uzvedības pētīšanai.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Daugavpils reģionālā slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Daugavpils|Vasarnīcu iela 20}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = Reģionālas nozīmes daudzprofilu ārstniecības iestāde
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         = Rīgas Stradiņa universitātes studiju un pētniecības klīniskā bāze.
| patron              =
| network             =
| beds                = 782 (2016)
| founded             = 2010
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://slimnica.daugavpils.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Komiķa infokaste|name=Jevgens Voļnovs|image=|imagesize=|caption=|pseudonym=|birth_name=|birth_date={{dat|1986|11|4}}|birth_place={{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}|death_date=|death_place=|medium=|nationality=[[ukrainis]]|active=|genre=pranks|subject=|influences=|influenced=|spouse=|domesticpartner=|notable_work=|signature=|website={{URL|https://t.me/prankota_ch}}|footnotes=|current_members=|past_members=}}
'''Jevgens Voļnovs''' ({{val|uk|Євген Вольнов}}, {{val|ru|Евгений Вольнов}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Pranks|prankeris]] un [[blogeris]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Viktors Juščenko
| attēls = Портрет 3-го президента України Віктора Ющенка.jpeg
| mazs_att =
| apraksts = Juščenko 2008. gadā
| amats = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministrs]]
| term_sākums = {{dat|1999|12|22|N}}
| term_beigas = {{dat|2001|5|29|N}}
| prezidents = [[Leonīds Kučma]]
| priekštecis = [[Valērijs Pustovoitenko]]
| pēctecis = [[Anatolijs Kinahs]]
| amats2 = 3. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums2 = {{dat|2005|1|23|N}}
| term_beigas2 = {{dat|2010|2|25|N}}
| premjers2 = [[Mikola Azarovs]]
[[Jūlija Timošenko]]
[[Jurijs Jeharunovs]]
[[Viktors Janukovičs]]
| priekštecis2 = [[Leonīds Kučma]]
| pēctecis2 = [[Viktors Janukovičs]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1954|2|23}}
| dzim_vieta = [[Horuživka]], [[Sumu apgabals]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija = [[PSKP]]
Tautas demokrātiskā partija
[[Mūsu Ukraina]]
| dzīvesb = Katerīna Čumačenko
| profesija =
| reliģija = Ukrainas pareizticīgo
| paraksts = Viktor Yushchenko's signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Gvineja]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
— [[botulisms|botulisma]] izraisītājas]]
'''Mikroorganismi''' ({{val|el|μικρός}} (''mikros'') — ‘mazs’ + ‘organismi’), '''mikrobi''' jeb '''sīkbūtnes'''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://termini.lza.lv/term.php?term=s%C4%ABkb%C5%ABtne&list=s%C4%ABkb%C5%ABtne&lang=LV |title= sīkbūtne |publisher= Akadēmiskā terminu datubāze |accessdate= 2020. gada 22. jūnijā}}</ref> ir tik ļoti mazi [[organisms|organismi]], ka tos nav iespējams saskatīt ar [[neapbruņota acs|neapbruņotu aci]], bet tikai ar [[mikroskops|mikroskopu]]. Mikroorganismi kļūst saredzami ar neapbruņotu aci tikai tad, ja tie ļoti savairojas, piemēram, [[raugs|raugi]] nefiltrētā [[alus|alū]], [[tējas sēne]] (kas patiesībā ir raugu un [[baktērijas|baktēriju]] simbiotiska sabiedrība, nevis atsevišķa sēņu suga) vai [[Gļotas|gļotu]] slānis uz kanalizācijas caurulēm. No šo būtņu mazajiem izmēriem arī cēlies to nosaukums. Ikdienas valodā tas ir sinonīms [[vienšūnas organisms|vienšūnas organismiem]]. Mikroorganismu pasaule ir ārkārtīgi daudzveidīga. Pie tiem pieder [[baktērijas]], [[aktinomicētes]], mikroskopiskās [[sēnes]], mikroskopiskās [[aļģes]], [[vienšūņi]] un [[vīruss|vīrusi]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Eric Kandel''
| attēls =Eric Kandel 01.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1929
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{AUT}}, {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Kolumbijas Universitāte]]s Ārstu un ķirurgu koledža, [[Hovarda Hjūza Medicīnas institūts]]
| alma_mater = [[Ņujorkas Universitāte]]s Medicīnas skola, [[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[psihiatrija]], [[neirozinātne]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =pētījumi [[atmiņa]]s [[fizioloģija|fizioloģijā]]
| apbalvojumi =2000. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{enciklopēdisks stils}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viens pats mājās 3
| attēls                   = Home Alone 3 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = Home Alone 3
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Raja Gosnells]]
| producents               =
* [[Džons Hjūzs]]
* [[Hiltons Grīns]]
| scenārija autors         = Džons Hjūzs
| galvenajās lomās         =
* [[Alekss D. Linzs]]
* [[Oleks Krupa]]
* [[Ria Kihlsteda]]
* [[Lenijs von Dollens]]
* [[Deivids Torntons]]
* [[Havilands Moriss]]
* [[Skārleta Johansone]]
| mūzika                   =
* [[Džons Viljamss]]
* [[Niks Glenijs-Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
* [[Malkoms Kempbels]]
* [[Brūss Grīns]]
| studija                  = Hughes Entertainment
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 102 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              = "[[Viens pats mājās 2]]" (1992)
| nākošā                   = "[[Viens pats mājās 4]]" (2002)
| imdb                     = 0119303
}}

sentences: '''Herdera laukums''' ir laukums [[Vecrīga|Vecrīgā]] starp  [[Palasta iela (Rīga)|Palasta ielu]], [[Doma laukums|Doma laukumu]] un [[Rīgas Doms|Rīgas Domu]].

sentences:
'''Ledus''' ir cieši sablīvētu [[ūdens]] kristāliņu kopums. Tas ir ūdens cietais [[viela|agregātstāvoklis]], kaut gan tam ir mazāks [[blīvums]] nekā ūdenim. Zemāka blīvuma dēļ ledus gabali spēj noturēties virs ūdens. Tīrs ūdens sasalst ledū, ja tā [[temperatūra]] ir zemāka par 0 °C. Ledus var veidoties arī [[sublimācija (fizikā)|desublimējoties]] ūdens tvaikiem, pietiekoši zemā temperatūrā ([[sarma]]). Kā dabā sastopams ciets [[kristāls]], ledus tiek pieskaitīts minerāliem — [[minerāls]] ir dabiski veidojusies neorganiska, homogēna, cieta viela ar noteiktu ķīmisko sastāvu un sakārtotu atomu struktūru, kas atbilst ūdenim pēc definīcijas ūdens - H2O, tas dabiski veidojas temperatūrā zem 0 °C, ir homogēns ar specifisku [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un [[skābeklis|skābekļa]] atomu izvietojumu.
Ledum ir iespējamas vairākas kristāliskās modifikācijas. Spiedienos līdz ≈200 MPa (trīskāršais punkts ≈200 MPa un ≈-20 °C) veidojas ledus-1, kura blīvums (0,9167 g/cm³) ir mazāks nekā ūdens blīvums sasalšanas temperatūrā (0,9998 g/cm³), tāpēc šajos apstākļos ledus sasalstot izplešas. Spiedienos, kas ir lielāki par ≈200 MPa, veidojas citas ledus modifikācijas, kuru [[blīvums]] ir lielāks par ūdens blīvumu.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = GeoWorks
| logo             =
| caption          =
| type             = Kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1983. gads]]
| founder          =
| defunct          = 2003. vai 2004. gads
| location_city    = ''Emeryville'', [[Kalifornija]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Braiens Douertijs
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = [[operētājsistēma]]s ''[[GEOS (16 bitu operētājsistēma)|GEOS]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
'']]
'''''GeoWorks''''' bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas nodarbojās ar [[programmatūra]]s izstrādi. Dibināts 1983. gadā. Beidzis darbību 2000. gadu sākumā.

sentences:
{{Citas nozīmes|bāzes/sārma jēdzienu ķīmijā|bāze|bāze}}
'''Bāzes''' ir ķīmisku vielu klase, kuru [[molekula]]s sastāv no [[metāli|metālu]] vai [[amonija jons|amonija]] joniem un [[hidroksiljons|hidroksiljoniem]] OH<sup>−</sup>. Ūdenī disociē, veidojot katjonus un hidroksiljonus, tātad uzskatāmas par bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Stiprākās ūdenī šķīstošās bāzes sauc par [[sārmi]]em. Pēc citas definīcijas, bāzes ir vielas, kuru molekulas ir [[protons|protonu]] akceptori (atšķirībā no [[skābes|skābēm]], kas ir protonu donori, t.i. atšķeļ protonus). [[Organiskā ķīmija|Organiskajā ķīmijā]] pēc tradīcijas par bāzēm uzskata savienojumus, kas veido [[sāļi]]em līdzīgas vielas ([[adukts|aduktus]]) ar stiprām skābēm, piemēram, [[alkaloīdi|alkaloīdus]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Žils Dimons d'Irvils
|     vārds_orig = ''Jules Dumont d'Urville''
|         attēls = Jules_dumont_d_urville.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Kondēsirnuaro]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1842
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Medona]], {{FRA}}
}}
'''Žils Sebastjēns Sezārs Dimons d'Irvils''' ({{val|fr|Jules Sébastien César Dumont d’Urville}}, dzimis {{dat|1790|5|23}}, miris {{dat|1842|5|8}}) bija [[francija|franču]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs, ceļotājs un okeanogrāfs. Slavens ar trim kuģojumiem apkārt pasaulei ar kuģiem ''Coquille'' un ''L’Astrolabe''.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kvarcs
|attēls=
|klase=Oksīdi un hidroksīdi — [[oksīdu minerāls]], kvarca grupa
|ŠtruncaID=4/D.01-10
|ķīm_formula=Silīcija dioksīds, SiO2
|singonija=[[trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas (tīrs), paveidi gandrīz visās krāsās
|svītra=Balta
|habituss=Seššķautņaina prizma, kas noslēdzas ar seššķautņainu piramīdu
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7, var būt zemāks, ja piejaukumi
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=1,544—1,553
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,65
}}

sentences: '''Radioaktivitāte''' (no {{val|la|radiare}} — 'izstarot' un ''activus'' — 'aktīvs, darbīgs') — dažu [[atoms|atomu]] [[atoma kodols|kodolu]] spēja pašiem no sevis sabrukt, veidojot jaunus, atšķirīgus kodolus (vai arī mainās kodola iekšējā enerģija). Pastāv divi galvenie radioaktīvās sabrukšanas veidi: [[alfa sabrukšana]] un [[bēta sabrukšana]]. Dažiem smago elementu kodoliem piemīt spēja spontāni dalīties (sk. [[kodolu dalīšanās]]). Alfa sabrukšanas procesā kodols izmet pozitīvi lādētu [[alfa daļiņa|alfa daļiņu]] ([[hēlijs|hēlija]] atoma kodolu). Šis sabrukšanas veids ir raksturīgs smagajiem elementiem, un to bieži pavada [[gamma starojums]]. Bēta sabrukšanā radioaktīvais kodols izstaro [[bēta daļiņa|bēta daļiņu]] ([[elektrons|elektronu]] vai [[pozitrons|pozitronu]]). Dabisko [[izotops|izotopu]] ([[rādijs|rādija]], [[polonijs|polonija]], [[urāns (elements)|urāna]], [[torijs|torija]] un citu) radioaktivitāti sauc par dabisko. Dažādu [[kodolreakcija|kodolreakciju]] rezultātā mākslīgi iegūto izotopu radioaktivitāti sauc par mākslīgu radioaktivitāti.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Akdalaīts
|attēls=
|klase= Hidroksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/F.09-10
|ķīm_formula=(Al2O3)4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balta, bāli zaļgandzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Lēcveida agregāti, atsevišķi kristāli līdz 0,1 mm lieli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=7 - 7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.747 nε = 1.741
|pleohroisms=
|blīvums=3,68
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Teātris Jozefštatē
| nosaukums_orig   = ''Theater in der Josefstadt''
| attēls           = Wien_Theater_Josefstadt.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne#Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48.209444 | plat_NS = N
| gar_d  = 16.352778 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{URL|https://www.josefstadt.org/}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''MetaTrader 4''' jeb MT4 ir elektroniska tirdzniecības platforma, kuru plaši izmanto tiešsaistes tirgotāji. Tās izstrādātājs ir uzņēmums ''MetaQuotes Software''.

Programmatūra sastāv no klienta un servera komponentiem. Servera komponentu pārvalda brokeris, bet klienta programmatūra tiek nodrošināta brokera klientiem, kuri to izmanto, lai skatītu cenas un diagrammas reāllaikā, veiktu pasūtījumus un pārvaldītu savus kontus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Currency Trading Platform|url=https://www.investopedia.com/terms/forex/c/currency-trading-platforms.asp|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=investopedia.com}}</ref>

Klienta programmatūra ir lietotne uz ''[[Microsoft Windows]]'' bāzes. Lai gan oficiāla ''MetaTrader 4'' versija operētājsistēmai ''[[Mac OS]]'' nepastāv, daži brokeri piedāvā pašu izstrādātus MT4 variantus operētājsistēmai Mac OS.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=XEMarkets Launches XEM MT4 for Mac Operating System|url=http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=forexbrokernews.com|archive-date=2017. gada 22. Aprīlis|archive-url=https://web.archive.org/web/20170422033231/http://www.forexbrokernews.com/xemarkets/xemarkets-launches-xem-mt4-for-mac-operating-system/}}</ref>

Platforma ''MetaTrader 4'' ir orientēta uz maržinālo tirdzniecību. Daži lieli brokeru uzņēmumi izmanto ''MetaTrader 4'' CFD tirdzniecībai,<ref>{{tīmekļa atsauce|title=AvaTrade Review 2021|url=https://comparebrokers.co/avatrade-review/|accessdate=2021. gada 3. decembris|website=comparebrokers.co}}</ref> tomēr tā nav paredzēta pastāvīgam darbam fondu tirgū:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz bīstamās zemes
| operators =
| attēls = Poster - On Dangerous Ground (1952) 01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', melodrāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Aida Lupino]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Vords Bonds]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| oriģinālnos = ''On Dangerous Ground''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|12|17}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uz bīstamās zemes"''' ({{Val|en|On Dangerous Ground}}) ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' melodrāmas filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aida Lupino]], [[Roberts Raians]] un [[Vords Bonds]]. Filmas sižets balstīts uz [[Džeralds Batlers|Džeralda Batlera]] 1945. gada romānu ''Mad with Much Heart''. Lai gan titros nav minēta, Lupino šī bija arī viena no pirmajām pieredzēm režijā, aizstājot Reju, kad viņš filmēšanas brīžos nebija pieejams.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/11/24/movies/ida-lupino-a-woman-of-spine-on-both-sides-of-the-lens.html|title=Ida Lupino, a Woman of Spine on Both Sides of the Lens (Published 2016)|access-date=2023-07-30|date=2016-11-24|language=en}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|klase=Liliopsida|suga_lv=Plūksnainais epipremns|suga=Epipremnum pinnatum|ģints_lv=Epipremni|ģints=Epipremnum|dzimta_lv=Kallu dzimta|dzimta=Araceae|rinda_lv=Cirveņu rinda|rinda=Alismatales|klase_lv=Viendīgļlapji|nodalījums_lv=Segsēkļi|nosaukums=Plūksnainais epipremns|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=Nobriedis plūksnainais epipremns savvaļā|att_izmērs=|attēls=Wild Epipremnum pinnatum (tibatib) - Misamis Oriental, Philippines 04.jpg|autors=|binomial=Epipremnum pinnatum|kategorijas=nē}}

sentences:
kronēšana (1429)]]
'''Kronēšana''' ir oficiāla procedūra, kas simbolizē [[Monarhs|monarha]] varas un tās atribūtu ([[Tronis|troni]], [[Kronis|kroni]]) pārņemšanu. Kronēšanas ceremonijā var būt arī daudzi citi [[Rituāls|rituāli]], piemēram, monarha īpašs solījums un regāliju pasniegšana, jaunā valdnieka pavalstnieku veltījumi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Makss Frišs
| vārds_orig = ''Max Frisch''
| attēls = ETH-BIB-Max Frisch in der Galerie Erker, St. Gallen-Com A0900-0005.tif
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1911
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 15
| dz_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1991
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Cīrihe]], {{CHE}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs, arhitekts, filozofs
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Biathletes from the United States|ASV biatlonisti}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Semjuels Kolts
|     vārds_orig = ''Samuel Colt''
|         attēls = Samuel Colt by Brady, 1857.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1814
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Konektikuta|Hārtforda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Konektikuta|Hārtforda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Izgudrotājs, uzņēmējs, mednieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi = Džons S. Kolts
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Harta Džarvisa (prec.1856-1862)
|          bērni = Kaldvels Harts Kolts
|     alma_mater =
|       paraksts = Samuel Colt signature 1855.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Semjuels Kolts''' ({{val|en|Samuel Colt}}; dzimis {{dat|1814|7|19}}, miris {{dat|1862|1|10}}) bija amerikāņu uzņēmējs un izgudrotājs, kas popularizēja [[revolveris|revolveri]]. Dibinājis uzņēmumu, kas mūsdienās pazīstams kā ''[[Colt's Manufacturing Company]]'', kas masveidā ražoja revolverus.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Klapje de Kolongs
|          vārds_orig = ''Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue''
|              attēls = Johans Klapjē de Kolongs.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1839|3|2}}|22. februārī}}
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Daugavpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt = {{Dat VS|{{dat|1901|5|26}}|13. maijā}}
| m_gads = 1901
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 26
| m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta = [[Krievijas Impērija]]
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Klapje de Kolongs''' pilnā vārdā '''Žans Aleksandrs Heinrihs Klapje de Kolongs''' ({{val|de|Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue}}; {{val|ru|Иван Петрович де-Колонг}}; 1839—1901) bija [[Daugavpils|Daugavpilī]] dzimis [[Krievijas Impērija]]s kara flotes virsnieks un izgudrotājs. Krievijas Impērijas Galvenās hidrogrāfiskās pārvaldes vadītājs. [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s korespondētājloceklis, [[Lomonosovs|Lomonosova]] prēmijas laureāts (1882).

sentences: '''Golden Hammer''' ir sadarbībā ar Latvijas Reklāmas asociāciju rīkots starptautisks reklāmas festivāls, kas notiek katru gadu un pulcē reklāmas profesionāļus no Baltijas un citām Eiropas valstīm.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,10
|blīvums=1002
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=144-148 °C
}}
'''Acetoīns''' (acetilmetilkarbinols, 3-oksi-2-butanons, 3-hidroksibutanons, CH3COCH(OH)CH3) pieder pie oksi[[ketoni]]em. Acetoīns ir bezkrāsaina vai dzeltenīga šķidra viela ar patīkamu smaržu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences: '''24. marts''' ir gada 83. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (84. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 282 dienas.

sentences:
[[File:PersianGulf vue satellite du golfe persique.jpg|thumb|250px|Persijas līča satelītattēls]]
'''Epikontinentāla jūra''' vai '''šelfa jūra''' ir [[jūra]], kas pilnībā izvietojusies [[Kontinentālais šelfs|kontinenta šelfa]] robežās uz [[kontinents|kontinentālas]] [[zemes garoza]]s un kuru gandrīz pilnībā iekļauj kontinenta krasts vai piekrastes [[sala]]s.<ref>[http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/epicontinental+sea McGraw-Hill Dictionary of Scientific & Technical Terms]</ref> Parasti veidojas [[jūras transgresija]]s rezultātā augsta pasaules [[okeāns|okeāna]] līmeņa periodā. Šādas jūras parasti ir seklas (100—200 m).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial =Betula nana
| autors =L.
| attēls =Betula nana0.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. nana
| suga_lv = Pundurbērzs
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mantineja
| native_name    = {{gree|Μαντίνεια}}
| image          = Mantinia Ancient Theater.jpg
| image_size     =
| caption        = Mantinejas teātra drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 37| lats = 4| latNS = N
| longd = 22| longm = 23| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Brīva piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Mantineja''' (sengr. ''Μαντίνεια'') pirms tam bija zināma kā '''Antigonija''' (sengr. ''Ἀντιγόνεια'') bija [[Sengrieķi|sengrieķu]] pilsēta [[Arkādija (Grieķija)|Arkādijā]], [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā. Mūsdienās Mantinejas drupas atrodas netālu no [[Nestani]] ciema Tripoles apgabalā, [[Arkādijas nome|Arkādijas nomē]]. [[Antīkie laiki|Antīkajos laikos]] pie pilsētas ir notikušas vairākas kaujas, no kurām pazīstamākā ir [[Mantinejas kauja]] 362. gadā pr.Kr. starp spartiešiem un tēbiešiem, kuras gaitā gāja bojā pazīstamais [[Tēbas (Grieķija)|Tēbu]] karavadonis [[Epaminonds]].

sentences: '''Atols''' ir gredzenveida [[koraļļu sala]] ar [[lagūna|lagūnu]] vidū un paceļas nelielā augstumā virs [[jūras līmenis|jūras līmeņa]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Parasti atoli nepaceļas augstāk par 4—6 metriem. Atoli var būt līdz 50 km. diametrā un pat lielāki.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Oskars Frīdrihs Borkovskis
 |    vārds_orig = ''Oskar Friedrich Borkowsky''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1872
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1945
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = jurists, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Oskars Frīdrihs Borkovskis''' ({{val|de|Oskar Friedrich Borkowsky}}, 1872—1945) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] jurists un politiķis.

sentences:
{{cita nozīme|salu Indonēzijā|kimono jostu|obi (apģērbs)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Obi
|attēls              = Rumah Sakit Obi.jpg
|attēla paraksts     = Obi slimnīca
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Obi''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Obi salas]]
|latd= 1 |latm= 34 |lats= |latNS= S
|longd=127 |longm= 42|longs= |longEW=E
|platība             = 2542
|garums              = 47
|platums             = 84
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 1611
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 29 642 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Kavasi
|piezīme =
}}
'''Obi''' ({{val|id|Pulau Obi}}) vai '''Obira''' ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgā ietilpstošajā [[Obi salas|Obi salu]] grupas lielākā sala. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, daļa no Dienvidhalmaheras apriņķa.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Eduards Ļimonovs
|         vārds_orig = ''Эдуард Лимонов''
|             attēls = Eduard Limonov 2016.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Eduards Ļimonovs 2016. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1943
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Dzeržinska|3s=Dzeržinska (Krievija)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2020
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 17
|            m_vieta = [[Maskava]], {{RUS}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Krievija
|            tautība = [[Krievs]]
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Krievu valoda|Krievu]]
|            periods =
|              žanri = novele , dzeja, īsais stāsts, autbiogrāfija, politiskā eseja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Harkivas Nacionālā Pedagoģiskā Universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Eduards Ļimonovs''' ({{val-ru|Эдуард Лимонов}}, īstajā vārdā '''Eduards Savenko''' ({{val-ru|Эдуард Вениаминович Савенко}}); dzimis {{dat|1943|02|22}} [[Dzeržinska (Krievija)|Dzeržinskā]], miris {{dat|2020|3|17}}) bija [[Krievija]]s [[rakstnieks]] un [[politiķis]], Krievijas [[Nacionālboļševiku partija]]s līderis.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{coord|60|12|20.66|N|24|55|44.03|E|type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Hartwall Arena
|attēls            = Helsinki Arena March 2022.jpg
|valsts            = {{flag|Somija}}
|pilsēta           = Helsinki
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|atklāts           = {{dat|1997|4|19||bez}}
|izmaksas1         =
|koncerts          = 12 000—15 000
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        =
|hokejs            = 13 349
|klubu-mājvieta    = [[Jokerit]] (1997—pašlaik)
}}
'''''Hartwall Arena''''' (bieži tiek saukta par '''''Helsinki Areena''''', '''''Helsingin Areena''''' un '''''Helsingforsarenan''''') ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Helsinki|Helsinkos]], [[Somija|Somijā]]. Nosaukta tās galvenā sponsora dzērienu ražotāja ''[[Hartwall]]'' vardā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Pēteris Handke
|     vārds_orig    = ''Peter Handke''
|         attēls    = Peter-handke.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1942
|     dz_mēnesis    = 12
|       dz_diena    = 6
|       dz_vieta    = [[Grifene]], [[Trešais reihs]]<br />([[Karintija]], {{AUT}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Signature of Peter Handke.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = ''Die Angst des Tormanns beim Elfmeter'' (1970)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Aral Sea|Arāla jūra}}

sentences: '''Bigoss''' ({{val|pl|bigos}}, {{izrunā|ˈbʲiɡɔs}}) jeb '''mednieku sautējums''' ir [[poļi|poļu]] ēdiens — gaļas un kāpostu [[sautējums]]. Ēdiens ir izplatīts arī [[Lietuviešu virtuve|lietuviešu]], [[Baltkrievu virtuve|baltkrievu]] un [[Ukraiņu virtuve|ukraiņu virtuvēs]]. Latviski dēvē arī par [[sautēti kāposti|sautētiem kāpostiem]] poļu gaumē.<ref>{{tīmekļa atsauce | url = https://www.delfi.lv/tasty/receptes/bigoss-jeb-sauteti-kaposti-polu-gaume.d?id=48438593 | title= Bigošs jeb sautēti kāposti poļu gaumē | publisher= delfi.lv | accessdate= 2019. gada 30. maijā}}</ref> Lai iegūtu bigosu, [[cūkgaļa|cūkgaļu]], [[galviņkāposti|kāpostus]], [[loki|lokus]], [[gurķi|gurķus]] sautē nevis ūdenī, bet gan [[kvass|kvasā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://dic.academic.ru/dic.nsf/enc_pohlebkin/1273/%D0%91%D0%98%D0%93%D0%9E%D0%A1 | title= БИГОС - это... Что такое БИГОС? | author= В.В. Похлебкин | year= 2005 | language= ru | accessdate= 2019. gada 30. maijā}}</ref> Divas trešdaļas no ēdiena veido kāposti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       =
| binomial      = Prunus cerasus
| autors        = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls        = Prunus cerasus - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-113.jpg
| att_izmērs    =
| att_nosaukums =
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Plūmes
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (koki)
| suga          = P. cerasus
| suga_lv       = Skābais ķirsis
| sinonīmi      =
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Braiena dzīve
| oriģinālnos = ''Monty Python's Life of Brian''
| attēls = Lifeofbrianfilmposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Terijs Džonss]]
| producents = [[Džons Goldstons]]
| scenārijs = * [[Greiems Čepmens]]
* [[Džons Klīzs]]
* [[Terijs Giljams]]
* [[Ēriks Aidls]]
* Terijs Džonss
* [[Maikls Peilins]]
| aktieri = * Greiems Čepmens
* Džons Klīzs
* Terijs Giljams
* Ēriks Aidls
* Terijs Džonss
* Maikls Peilins
| mūzika =
| operators = [[Pīters Bizinu]]
| montāža =
| studija = * ''Python (Monty) Pictures''
* ''HandMade Films''
| izplatītājs = ''Cinema International Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1979|8|17|ASV|1979|11|8|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0079470/|title=
Life of Brian (1979) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|29}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Braiena dzīve"''' ({{Val|en|Life of Brian}}) ir 1979. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] komēdijas filma, kuras autori un aktieri ir humora trupas ''[[Monty Python]]'' dalībnieki ([[Greiems Čepmens]], [[Džons Klīzs]], [[Ēriks Aidls]], [[Terijs Giljams]], [[Terijs Džonss]] un [[Maikls Peilins]]). Filmas režisors ir Terijs Džonss.

sentences: '''Pasaules izstāde Parīzē''' ({{val|fr|Exposition universelle de Paris}}) bija starptautiska izstāde, kas notika [[Francija]]s galvaspilsētā no [[1889]]. gada 6. maija līdz 31. oktobrim. Tās galvenā tēma bija [[Franču revolūcija]]s simtgade. Tā bija desmitā pēc kārtas no starptautiskajām 19. gadsimtā popularizētajām [[Pasaules izstāde|pasaules izstādēm]], no kurām pirmā bija [[Lielā izstāde]] (''The Great Exhibition'') [[Londona|Londonā]]. Vairākas celtnes bija uzbūvētas speciāli šim notikumam. No tām līdz mūsu dienām ir saglabājies [[Eifeļa tornis]].<ref name="expounparis">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.expositions-universelles.fr/1889-exposition-universelle-paris.html|title=1889 exposition universelle. Commémoration du centenaire de la révolution française.|publisher=expositions-universelles.fr|accessdate={{dat|2014|8|11||bez}}}}</ref>

sentences:
. Šķidruma kolonnu augstumu starpība parāda, ka kinētiskā enerģija palielinās uz spiediena rēķina]]
[[File:Venturi_Tube_en.webm|thumb|Video ar [[Venturi caurule|Venturi caurules]] demonstrāciju]]
'''Bernulli likums''' ir [[Fizika|fizikas]] likums [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kas atspoguļo [[Fluīds|fluīda]] ([[Šķidrums|šķidruma]] vai [[Gāze|gāzes]]) [[Ātrums|ātruma]], statiskā [[Spiediens|spiediena]] un [[Potenciālā enerģija|potenciālās enerģijas]] savstarpējo saistību. Tas nosaka, ka kāds no šiem lielumiem var palielināties tikai tad, ja kāds cits no tiem samazinās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=FIZIKA VIDUSSKOLAI. Konspektīvs izklāsts|last=Branka|first=Visvaldis|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC|year=2007|isbn=978-9984-37-377-5|location=|pages=72-76|first2=Valdis|last2=Gaumigs|first3=Pēteris|last3=Puķītis}}</ref>  Princips nosaukts [[Dāniels Bernulli|Dāniela Bernulli]] vārdā, kurš to publicēja savā grāmatā ''Hydrodynamica'' 1738. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/658890/Hydrodynamica#tab=active~checked%2Citems~checked&title=Hydrodynamica%20–%20Britannica%20Online%20Encyclopedia|title=Hydrodynamica|publisher=Britannica Online Encyclopedia|access-date=2008-10-30}}</ref> Lai arī Bernulli pirmais izsprieda, ka, palielinoties plūsmas ātrumam, samazinās spiediens, '''Bernulli vienādojumu''' mūsdienu formā pirmais ieguva [[Leonards Eilers]] 1752. gadā.<ref name="Anderson2016">{{Atsauce|title=Handbook of fluid dynamics|edition=2nd|editor-last=Johnson|editor-first=R.W.|chapter=Some reflections on the history of fluid dynamics|last=Anderson|first=J.D.|author-link=John D. Anderson|year=2016|publisher=CRC Press|isbn=9781439849576|chapter-url={{google books|id=TQfYCwAAQBAJ|page=2-1|plainurl=yes|keywords=Anderson}}}}</ref><ref>{{Atsauce|first=O.|last=Darrigol|first2=U.|last2=Frisch|title=From Newton's mechanics to Euler's equations|journal=Physica D: Nonlinear Phenomena|volume=237|number=14–17|year=2008|pages=1855–1869|doi=10.1016/j.physd.2007.08.003|bibcode=2008PhyD..237.1855D}}</ref> Šis likums ir piemērojams tikai [[Entropija|izentropiskām]] ([[Adiabātisks process|adiabātiskām]] un atgriezeniskām) plūsmām — tādām, kurās neatgriezeniski procesi un enerģijas apmaiņa ar ārējo vidi rada gana nelielu iespaidu, lai to neņemtu vērā.

sentences: '''[[Datubāze]]s dzinējs''' ir programmatūra, kas [[datubāžu pārvaldības sistēma]]s (DBPS) uzdevumā veic datu glabāšanu un operācijas ar tiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Oto fon Kurzells
|     vārds_orig = ''Otto von Kursell''
|         attēls = KursellOttovon.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, valsts darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šugarlendas ekspresis
| attēls                   = Attēls:Sugar Land Express poster 01.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = The Sugarland Express
| žanrs                    = [[Drāma]]
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Ričards D. Zanuks]]
* [[Deivids Brauns]]
| scenārija autors         =
* [[Hals Barvuds]]
* [[Metjū Robinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Goldija Hona]]
* [[Bens Džonsons (aktieris)|Bens Džonsons]]
* [[Viljams Atertons]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                = [[Vilmošs Žigmonds]]
| montāža                  =
* Edvards M. Ebroms
* [[Verna Fīlds]]
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1974|4|5}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}
| imdb = 0072226
}}

sentences:
{{eksperts}}
. Tas sastāv no daudziem maziem trijstūriem]]
'''Datorgrafika''' ir [[Datorzinātne|datorzinātņu]] apakšnozare, kurā tiek pētītas vizuālā satura sintezēšanas un manipulācijas metodes. Lai gan datorgrafikas termins visbiežāk tiek saistīts ar [[3D datorgrafika|trīs dimensiju grafiku]], tas ietver arī [[2D datorgrafika|divu dimensiju grafiku]] un attēlu apstrādi. Ir atzīts, ka datorgrafika ir iekļauta dažādās jomās, kas nav tīri skaitļošana, piemēram, inženierzinātnēs, matemātikā, fizikā un mākslā, taču tā no datorzinātņu apakšnozarēm atšķiras ar to, ka ir vizuāla.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kjelldahl|first=Lars|date=June 2004|title=Visual perception in computer graphics courses|url=https://doi.org/10.1016/j.cag.2004.03.015|journal=Computers & Graphics|volume=3|pages=451-456|via=Elsevier Science Direct}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences: '''Majonēze''' (no {{val|fr|mayonnaise}}) ir bieza, krēmveida [[mērce]], kas bieži tiek izmantota kā [[garšviela]]. Tā tiek gatavota no [[ola]]s [[Olas dzeltenums|dzeltenuma]], augu [[eļļa]]s un [[etiķis|etiķa]] vai [[citrons|citronskābes]], vēl var tikt pievienotas dažādas garšvielas, piemēram, [[sinepes]], [[tomātu mērce]], [[pipari]]. Tiek veidotas dažāda veida majonēzes, tai skaitā galda, asā, saldā majonēze.<ref name="lpe">{{LPE|6|367}}</ref> Tā tiek izmantota, lai uzlabotu dažādu ēdienu garšu un [[uzturvērtība|uzturvērtību]].<ref name="lpe" /> Parasti 100 g produkta ir 700 kilokalorijas (2900 kJ), tātad majonēze ir [[kalorija|kalorijām]] bagāts produkts.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Lolo Džonsa
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Bobsleigh pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite = Bobslejs
 |          vārds_orig = ''Lolo Jones''
 |              attēls = LoloJones2008.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|8|5}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Aiova|Demoinsa}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība = Amerikāniete
 |         dzīvesvieta =
 |              garums = {{mērvienība|cm=175}}
 |               svars = {{mērvienība|kg=64}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{USA}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna = Barjersprints
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Profesionālā informācija2 ------>
 |  pārstāvētā valsts2 = {{USA}}
 |       sporta veids2 = [[Bobslejs]]
 |         disciplīna2 =
 |                poz2 =
 |           tvēriens2 =
 |            kar_sāk2 =
 |           kar_beig2 =
 |       kar_sāk_amat2 =
 |      kar_beig_amat2 =
 |           treneris2 =
 |        bij_treneri2 =
 |              trenē2 =
 |          partneris2 =
 |       klubs_sadaļa2 =
 |        karj spēles2 =
 |         karj cīņas2 =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība =
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ PČT informācija ------>
 |           PČT_saite =
 |          pčt_dalība =
 |         pčt_medaļas =
 |        pčt_lab sasn =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |                 PR1 =
 |               PR1_d =
 |                 PR2 =
 |               PR2_d =
 |                 PR3 =
 |               PR3_d =
 |                 PR4 =
 |               PR4_d =
 |                 PR5 =
 |               PR5_d =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}
'''Lori "Lolo" Džonsa''' ({{val|en|Lori "Lolo" Jones}}; dzimusi {{dat|1982|8|5}}),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nbcolympics.com/athletes/athlete=lolo-jones/index.html|title=Lolo Jones|publisher=Nbcolympics.com|accessdate={{dat|2012|7|27||bez}}}}</ref><ref name="MSN">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nbcolympics.com/athletes/athlete=195/bio/index.html |title=Athletes  > Lolo Jones > Bio |author=MSN |accessdate=2008-08-18 |year=2008 |publisher=NBC Beijing Olympics 2008 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080824152516/http://www.nbcolympics.com/athletes/athlete=195/bio/index.html |archivedate=2008-08-24 }}</ref><ref name="boston">{{ziņu atsauce |url=http://www.boston.com/sports/other_sports/running/articles/2008/02/23/jones_has_made_a_name_for_herself/|title=Jones has made a name for herself|author=John Powers |accessdate=2008-08-18 |publisher=The Boston Globe | date=2008-02-23}}</ref> amerikāņu [[vieglatlēte]] un [[bobslejiste]]. Vieglatlētikā startējusi [[100 m/b]] distancē.

sentences: '''Ultimāts''' ({{Val-la|ultimatum, ultimare}} — ‘tuvoties beigām, beigties’) ir prasība izpildīt kādus noteikumus noteiktā laika periodā, kas papildināta ar draudiem par to, kas notiks prasības nepildīšanas gadījumā.

sentences: '''BDSM''' ir seksuālu prakšu kopums, kas ietver erotisku varas apmaiņu ar asām sajūtu stimulācijām un dažādām [[lomu spēle|lomu spēlēm]]. BDSM ir saīsinājums no dažādiem angļu valodas vārdiem, kas ietver duālus dalījumus starp partneriem un to attiecībām, kas veic šīs prakses: [[seksuālā verdzība|verdzību]] un [[disciplīna|disciplīnu]] (''bondage''/''discipline''), vienam no partneriem tiek noteikti ierobežojumi, piemēram, runāt, skatīties vai kustēties, kā arī izvirzīti noteikumi, kuru pārkāpšanas gadījumā tiks saņemts sods. [[dominance un pakļaušanās|Dominanci un pakļaušanos]] (''dominance''/''submission''), vairāk saistās ar varas pozīcijām, kur viens no partneriem otram ļauj pilnībā kontrolēt sevi fiziski un/vai psiholoģiski. [[sadomazohisms|Sadismu un mazohismu]] (''sadism''/''masochism''), sadistam patīk sagādāt otram sāpes, bet mazohists sāpes izbauda. Šie dalījumi lomu spēlēs bieži BDSM partnerattiecībās veido kunga vai kundzes un verga vai verdzenes tēlus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Melitskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C12H6O12
|molmasa=342,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=286—288 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Melitskābe''' (benzolheksakarbonskābe, C6(COOH)6) ir aromātiskā [[karbonskābes|karbonskābe]] ar sešām [[karboksilgrupa|karboksilgrupām]]. Tīra melitskābe ir bezkrāsaina, kristāliska viela (adatveida kristāli no etanola). Viegli šķīst ūdenī un spirtā.

sentences: {{Commonscat|Unsaturated fatty acids|Nepiesātinātās taukskābes}}

sentences: '''Koraļļu rifs''' ir virsūdens [[sala]] vai zemūdens sēklis, kurus izveidojuši koloniālu [[koraļļpolipi|koraļļu]] [[kalcīts|kaļķa]] [[skelets|skeleti]]. Koraļļu rifi ir izplatīti pārsvarā seklās tropu [[jūra|jūrās]]. Optimālais koraļļu rifu augšanas dziļums ir 10-20 metri.

sentences: '''Animators''' ir [[mākslinieks]], kurš izveido vairākus attēlus, dizainus vai modeļus, lai izveidotu [[animācijas filma|animācijas filmu]]; animācijas speciālists.<ref>{{tezaurs|MLVV|Animators|animators}}</ref>

sentences:
Šis ir '''pasaulē augstāko ēku''' saraksts. Šajā sarakstā nav iekļauti televīzijas torņi un citi līdzīgi objekti.
{| class="wikitable sortable"
!Nr.
!Attēls
!Nosaukums
!Pilsēta
!Valsts
!Augstums
!Stāvu skaits
!Gads
! class="unsortable" |Piezīmes
|-
|1
|
|[[Halīfa tornis]]
|[[Dubaija]]
|{{flag|Apvienotie Arābu Emirāti}}
|828 m
|163
|2010
|Kopš 2010. gada augstākā ēka pasaulē
|-
|2
|
|[[Šanhajas tornis]]
|[[Šanhaja]]
|{{flag|Ķīna}}
|632 m
|128
|2015
|Augstākā ēka Ķīnā un Austrumāzijā
|-
|3
|
|''[[Abraj Al Bait]]''
|[[Meka]]
|{{flag|Saūda Arābija}}
|601 m
|120
|2012
|Augstākā ēka Saūda Arābijā un augstākā ēka ar pulksteni
|-
|4
|
|''[[Ping An International Finance Centre]]''
|[[Šeņdžeņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|599 m
|115
|2017
|
|-
|5
|
|''[[Goldin Finance 117]]''
|[[Tiaņdzjiņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|596,6 m
|128
|2019
|
|-
|6
|
|''[[Lotte World Tower]]''
|[[Seula]]
|{{flag|Dienvidkoreja}}
|554,5 m
|123
|2016
|Augstākā ēka Dienvidkorejā
|-
|7
|
|''[[One World Trade Center]]''
|[[Ņujorka]]
|{{flag|ASV}}
|541,3 m
|104
|2014
|Augstākā ēka ASV un Ziemeļamerikā
|-
|8
|
|''[[Guangzhou CTF Finance Center]]''
|[[Guandžou]]
|{{flag|Ķīna}}
|530 m
|111
|2016
|
|-
|9
|
|''[[Tianjin CTF Finance Center]]''
|[[Tiaņdzjiņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|530 m
|98
|2018
|
|-
|10
|
|''[[China Zun]]''
|[[Pekina]]
|{{flag|Ķīna}}
|528 m
|108
|2018
|
|-
|11
|
|''[[Taipei 101]]''
|[[Taipeja]]
|{{flag|Taivāna}}
|508 m
|101
|2004
|No 2004. gadam līdz 2010. gadam augstākā ēka pasaulē
|-
|12
|
|[[Šanhajas pasaules finanšu centrs]]
|[[Šanhaja]]
|{{flag|Ķīna}}
|492 m
|101
|2008
|
|-
|13
|
|''[[International Commerce Centre]]''
|[[Honkonga]]
|{{flag|Ķīna}}
|484 m
|118
|2010
|
|-
|14
|
|''[[Wuhan Greenland Center]]''
|[[Uhaņa]]
|{{flag|Ķīna}}
|475,6 m
|97
|2019
|
|-
|15
|
|[[Centrālparka tornis]]
|[[Ņujorka]]
|{{flag|ASV}}
|472 m
|131
|2020
|Augstākā dzīvojamā ēka pasaulē<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newyorkyimby.com/2019/09/central-park-tower-officially-tops-out-1550-feet-above-midtown-becoming-worlds-tallest-residential-building.html|title=Central Park Tower Officially Tops Out 1,550 Feet Above Midtown, Becoming World's Tallest Residential Building|website=New York YIMBY|access-date=2019-11-22|date=2019-09-17|language=en-US}}</ref>
|-
|16
|
|[[Lahtas centrs]]
|[[Sanktpēterburga]]
|{{flag|Krievija}}
|462 m
|86
|2018
|Augstākā ēka Eiropā un Krievijā
|-
|17
|
|''[[Landmark 81]]''
|[[Hošimina]]
|{{flag|Vjetnama}}
|461,2 m
|81
|2018
|Augstākā ēka Vjetnamā
|-
|18
|
|''[[Changsha IFS Tower T1]]''
|[[Čanša]]
|{{flag|Ķīna}}
|452,1 m
|88
|2017
|
|-
| rowspan="2" |19
| rowspan="2" |
|[[Petronas dvīņu torņi|Petronas 1. tornis]]
|[[Kualalumpura]]
|{{flag|Malaizija}}
|451,9 m
|88
|1998
| rowspan="2" |Augstākie dvīņu torņi pasaulē, kopš 1998. gada līdz 2004. gadam augstākā ēka pasaulē
|-
|[[Petronas dvīņu torņi|Petronas 2. tornis]]
|[[Kualalumpura]]
|{{flag|Malaizija}}
|451,9 m
|88
|1998
|}

sentences:
atoma modelis]]
'''Bora atoma uzbūves modelis''' piedāvā vienkāršotu atoma uzbūves novērtējumu. Šo modeli 1915. gadā ieviesa ievērojamais dāņu fiziķis [[Nilss Bors]]. Bora modelis ir pazīstams kā "planetārais modelis". Tajā [[neitrons|neitroni]] un [[protons|protoni]] aizņem nelielu platību [[atoms|atoma]] centrā, ko dēvē par [[atoma kodols|kodolu]], bet [[elektrons|elektroni]] riņķo orbītās ap kodolu aptuveni tāpat, kā planētas riņķo ap Sauli.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Jāpārraksta}}
'''Ienākumi''' ir [[nauda]]s līdzekļi vai materiālie [[aktīvi]], ko [[valsts]], [[Fiziska persona|fiziskā]] vai [[Juridiska persona|juridiskā persona]] saņēmusi kādas darbības rezultāta noteiktā laika posmā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Fimbulheimens
|attēls                 = Drygalskiberge.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Drigalska grēda]] [[Orvina kalni|Orvina kalnos]].
|lat_dir =S |lat_deg =72 |lat_min =00 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =5 |lon_min =30 |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 500
|platums                = 40-100
|kalns                  = [[Jēkulkirhja]]
|augstums               = 3148
|pilsētas               =
}}
'''Fimbulheimens''' ({{val|no|Fimbulheimen}}) ir ap 500 km gara un līdz 80 km plata kalnu sistēma [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Stiepjas no [[Jūtulstreumens|Jūtulstreumena]] [[glečers|glečera]] rietumos līdz [[Sērrondanes kalni]]em austrumos. Atrodas ap 200 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes ([[Princeses Martas krasts]] un [[Princeses Astridas krasts]]), kuru klāj [[Fimbulisens|Fimbulisena]], [[Nivlisens|Nivlisena]] un [[Lazareva šelfa ledājs|Lazareva]] [[šelfa ledājs|šelfa ledāji]]. Augstākā virsotne ir [[Jēkulkirhja]]s kalns (3148 m).

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase=Liliopsida|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex pseudocyperus.jpeg|rinda=Poales|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex pseudocyperus|autors=L.|suga_lv=Dižmeldru grīslis|suga=Carex pseudocyperus|ģints_lv=Grīšļi}}'''Dižmeldru grīslis''' ({{val-la|Carex pseudocyperus}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir galvenokārt sastopama [[Eiropa|Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Nereti visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, ūdenstilpju krastos, applūstošos pazeminājumos [[Pļava|pļavās]] un mežu laucēs, skrajos purvainos mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-pseudocyperus-l/|title=dižmeldru grīslis - Carex pseudocyperus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-01}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glutārskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–CH2–CH2–COOH
|molmasa=132,12
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=95 - 98 °C
|viršanas temperatūra=200 °C
}}
'''Glutārskābe''' (pentāndiskābe, 1,3-propāndikarbonskābe, n-pirovīnskābe, HOOC-(CH2)3-COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Glutārskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''glutarātiem'''. Glutārskābe ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Interesanti, ka glutārskābes tuvākie homologi - [[dzintarskābe]] ar 4 oglekļa atomiem un [[adipīnskābe]] ar 6 oglekļa atomiem - daudz sliktāk šķīst ūdenī. Relatīvi laba šķīdība ir visu piesātināto dikarbonskābju, kurām molekulā ir nepāra skaits oglekļa atomu, īpašība.

sentences: '''Ekosistēmu pakalpojumi''' ir daudzi un dažādi labumi, kurus cilvēkiem sniedz [[ekosistēma|ekosistēmas]]. Tie nodrošina ne tikai cilvēka eksistenci, bet arī labklājību. Pārtika, ūdens, kurināmais, koksne, gaisa attīrīšana, [[Apputeksnēšana|apputeksnēšanās]], [[fotosintēze]], atpūta pie dabas – tie ir tikai daži piemēri labumiem, ko mums sniedz ekosistēmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Digamels
|     vārds_orig = ''Александр Дюгамель''
|         attēls = Dyugamel'.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1801
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1880
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 28
|        m_vieta = Noskovci (''Носковцы''), Vinnicas apriņķis, [[Podolijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Vinnicas apgabals]], {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Osips Digamels]], māte - Henriete, dzimusi [[Heikingi|fon Heikinga]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Jūlija, dzimusi Kozlovska
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''22. jūlijs''' ir gada 203. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (204. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 162 dienas.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = "Kurbads" ledus halle
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =
| caption             =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Lidlauka iela 37|Rumbula|3s=Lidlauka iela}}
| map_type            = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 53 | lats  = 11 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 13 | longs = 15 | longEW = E
| broke_ground        = {{dat|2016|08|16|N|bez}}
| built               =
| opened              = {{dat|2017|08|29|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 3,5 miljoni eiro
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  = SIA “Būvkore”
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 58×28
| acreage             =
| tenants             = [[HK Kurbads]] ([[LHL]])
[[Latvijas hokeja izlase]]
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          = 1 500
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|http://kurbadshalle.lv/}}
| publictransit       =
<!-- parametri no vecās infokastes:
|ēkas-garums       =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =  -->
}}
'''Kurbads ledus halle''' ir halle [[Rumbula|Rumbulā]], [[Rīga|Rīgā]],  [[Latvija|Latvijā]]. Tā ir atvērta 2017. gadā un ir [[HK Kurbads]] mājvieta. Tajā ir 500 sēdvietas un 1000 stāvvietas, sportistu ģērbtuves, trenažieru zāle un kafejnīca.
Nākotnē plānots uzcelt arī otru ledus laukumu treniņiem. Ledus hallē atrodas sporta skola ar 80 audzēkņiem.

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
 |           name = Viktorijas ūdenskritums
 |          photo = Victoriafälle.jpg
 |    photo_width =
 |  photo_caption =
 |       map_type = Zambija#Zimbabve#Āfrika
 |    map_caption =
 | label_position = top
| relief = jā
 | latd  = 17.924444 | latNS  = S
| longd = 25.856667 | longEW = E
 |         region =
 |       location = {{vieta|Zambija}}, {{vieta|Zimbabve}}
 |           type =
 |      elevation = 1470
 |         height = 108
 | height_longest =
 |   number_drops = 2
 |          width =
 |  average_width =
 |    watercourse = [[Zambezi]]
 |   average_flow = 1088
 |     world_rank =
 |       embedded = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Mosi-oa-Tunja / Viktorijas ūdenskritums
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = vii, viii
|        designation1_date = 1989
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/509 509]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Zambija}}, {{vieta|Zimbabve}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 6860 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences: '''Tauste''' ir viena no [[Cilvēks|cilvēka]] [[maņa|maņām]]. Sajūta, kas rodas, pieskaroties kādam priekšmetam, ir tauste. Vārds ''tauste'' ir radies no vārda ''taustīt'', kas nozīmē ''pieskarties''.

sentences: {{Citas nozīmes|vampīriem - fantastiskām būtnēm|Vampīrs (nozīmju atdalīšana)|vampīrs}}

sentences:
{{Coord|42|22|28|N|71|07|01|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Hārvarda Universitāte
|native_name   = ''Harvard University''
|image_name    = Harvard Wreath Logo 1.svg
|image_size    =
|caption       =
|latin_name = Universitas Harvardiana
|motto         = ''Veritas''
|established = 1636
|mottoeng      =
|type          = Privāta
|calendar      = Semestris
|endowment     = {{ASV dolārs|32 miljardi}} (2011)<ref name="Harvard Management Company">{{Tīmekļa atsauce|last=Mendillo|first=Jane L.|title=September 2011 Harvard Management Company Endowment Report|url=http://www.hmc.harvard.edu/docs/Sept%2021%20Draft-Annual%20Report.pdf|publisher=Harvard Management Company|accessdate=September 23, 2011}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref name="NACUBO">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2009_NCSE_Public_Tables_Endowment_Market_Values.pdf |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2009 Endowment Market Value |publisher=National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute |accessdate=August 27, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171214124106/http://www.nacubo.org/Documents/research/2009_NCSE_Public_Tables_Endowment_Market_Values.pdf |archivedate={{dat|2017|12|14||bez}} }}</ref>
|president     = Drū Gilpina Fosta
|students      = 21 225
|undergrad     = 7181
|postgrad      = 14 044
|staff         = 2497 ārpus medicīniskā pers.<br />10 674 medicīniskais pers.
|faculty       = 2107<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Office of Institutional Research.|title=Harvard University Fact Book|year=2009|chapter=Faculty|url=http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/Provost_-_09_18-19facuni.pdf|accessdate={{dat|2014|02|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120425050912/http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/Provost_-_09_18-19facuni.pdf|archivedate={{dat|2012|04|25||bez}}}} ("Unduplicated, Paid Instructional Faculty Count: 2,107. Unduplicated instructional faculty count is the most appropriate count for general reporting purposes.")</ref>
|location      = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|campus        =
|athletics     =
|colors        = ''Crimson'' {{Color box|#991122}}
|free_label    = Laikraksts
|free          = ''[[The Harvard Crimson]]''
|nickname      = ''Harvard Crimson''
|website       = {{URL|http://www.harvard.edu/|Harvard.edu}}
}}
s bibliotēkas lasītava]]
'''Hārvarda Universitāte''' ({{val|en|Harvard University}}) ir vecākā augstskola [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un pēdējos gadus pēc [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|universitāšu reitingiem]] tiek atzīta par labāko [[universitāte|universitāti]] pasaulē. Tā atrodas [[Keimbridža|Keimbridžā]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], ASV (nejaukt ar [[universitāte]]s pilsētu [[Kembridža|Kembridžu]] [[Anglija|Anglijā]]). Tajā pašlaik ir ap 21 000 studentu, no kuriem ap 7100 studē bakalaura programmās, bet 14 000 — profesionālajās, maģistra vai doktora programmās.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Igors Girkins
|     vārds_orig = ''Игорь Гиркин''
|         attēls = Igor Ivanovich Strelkov Yekaterinburg3.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Igors Girkins 2015. gadā
|        dz_gads = 1970
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievi|krievs]]
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Signature of Igor Strelkov.png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Igors Girkins''' ({{val|ru|Игорь Всеволодович Гиркин}}, dzimis {{dat|1970|12|17}} [[Maskava|Maskavā]]), pazīstams ar pseidonīmu '''Strelkovs''' ({{val|ru|Стрелков}}), ir [[Krievija]]s publicists, krievu [[nacionālisms|nacionālists]] un [[monarhists]], vairāku militāro konfliktu dalībnieks. Viņam bijusi nozīmīga loma vairākos militāros konfliktos, īpaši 2014. gadā [[Donbasa karš|Donbasa karā]]. Ukrainas varas iestādes viņu vaino [[Terorisms|terorismā]] un [[Eiropas Savienība]] iekļāva sankcijām pakļauto personu sarakstā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Medicīnas eponīmi'''{{fact}} ir pazīmes un simptomi, kas parasti tiek nosaukti atklājēju vai pacientu vārdos. Šajā sarakstā uzskaitīti arī citi jēdzieni, kas ir nozīmīgi klīniskajā praksē, piemēram, testi, refleksi u.c.
{| class="sortable wikitable"
! Burts
! Pazīme/Simptoms
! Termins angļu valodā
! Specialitāte
! Saistītā slimība/stāvoklis
! Apraksts
 |-
 | A ||  Ārona pazīme   ||Aaron sign|| [[Ķirurģija]] || [[Apendicīts]]  ||Sāpes epigastrijā izdarot spiedienu Makbērnija punktā.
 |-
 | A ||  Abadija pazīme   ||  Abadie's sign||[[Endokrinoloģija]]  ||[[Greivsa slimība]] ||m.levator palpebrae superioris spazma
 |-
 | A ||  Abadija simptoms   ||  Abadie's symptom||[[Neiroloģija]]  ||Tabes dorsalis   ||Sāpju izzušana uzspiežot uz [[ahileja cīpsla]]s.
 |-
 | A ||  Addis skaits   ||  Addis count||[[Nefroloģija]]  ||[[Pielonefrīts]]  ||[[Šūna|Šūnu]] un cilindru skaits 24 stundu urīnā
 |-
 | A ||  Adija zīlīte   ||  Adie pupil|| Neiroloģija  || N.ciliaris bojājums  || Paplašināta [[Acs zīlīte|zīlīte]], vāja reakcija, bet ar gandrīz normālu akomodāciju
 |-
 | A ||  Aleksandra likums  ||Alexander's law||Neiroloģija   ||[[Vestibulārais aparāts|Vestibulārie]] bojājumi   ||Apraksta nistagmu vestibulāro traucējumu gadījumā
 |-
 | A ||  Allena tests   ||  Allen's test|| [[Asinsvadi|Asinsvadu]] ķirurģija  || Plaukstas arteriālās apasiņošanas traucējumi   ||Pārbauda ulnāro-radiālo anastamozi.
 |-
 | A ||  Apgara skala   ||  Apgar score||[[Dzemdniecībā]] || ||Novērtē jaundzimušā stāvokli.
 |-
 | A ||  Aplija berzes tests   ||  Apley grind test||[[Ortopēdija]]  ||[[Menisks|Meniska]] bojājums   ||Manevri, kas provocē sāpes celī
 |-
|A
|Aušpices pazīme
|Auspitz's sign
|[[Dermatoloģija]]
|[[Psoriāze]]
|Noņemot zvīņas, parādās neliela asiņošana no asinsvadiem
|-
|D
|Denija-morgana līnija
|Dennie–Morgan fold
|Dermatoloģija
|[[Atopiskais dermatīts]]
|Kroka zem apakšējā plakstiņa [[tūska]]s rezultātā
|-
|K
|Kobnera fenomens
|Koebner phenomenon
|Dermatoloģija
|Dažādi
|Bojājumi, piem., izsitumi parādās līnijas veidā
|-
|R
|Renboka fenomens
|Renbök phenomenon
|Dermatoloģija
|Dažādi
|Apraksta gadījumus dermatoloģijā, kad viens simptoms pārklājas citam to apslēpjot.
|-
|N
|Nikolskija pazīme
|Nikolsky's sign
|Dermatoloģija
|Pemphigus vulgaris, toksiskā epidermolītiskā [[nekroze]]
|Uzspiežot uz ādas un viegli parīvējot atlobās āda
|-
|K
|Kurvuazjē simptoms
|Courvoisier symptom
|[[Gastroenteroloģija]]
|[[Žultspūslis|Žultspūšļa]] vai [[Aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzera]] audzējs
|Iegremdējot īkšķi žultspūšļa projekcijas vietā un kustina. Pozitīvs simptoms ir tad, ja žultspūslis ir palpējams, pārvietojams un nesāpīgs.
|-
|Z
|Zaharjina simptoms
|
|Gastroenteroloģija
|[[Holecistīts]]
|Siptoms ir pozitīvs, ja sāpes rodas, apklauvējot vai uzspiežot uz žultspūšļa projekcijas vietas
|}

sentences: '''Vilkinsons''' ({{val|en|Wilkinson}}) ir [[normāņi|normāņu]] izcelsmes angļu [[uzvārds]]. Tas ir uzvārda [[Viljamsons|Viljamsona]] variants, kas atvasināts no Viljama, Vilkina varianta un kas [[normāņu Anglijas iekarošana]]s laikā nonāca līdz [[Anglijas—Skotijas robeža]]i. 1881. gada Lielbritānijas tautas skaitīšanas laikā<ref>[http://forebears.co.uk/surnames/wilkinson Wilkinson Surname at Forebears]</ref> šis uzvārds visbiežāk bija reģistrēts [[Vestmorlenda|Vestmorlendā]] (4,3 reizes pārsniedza vidējo Lielbritānijas rādītāju), kam sekoja [[Jorkšīra]], [[Darema (ceremoniālā grāfiste)|Daremas grāfiste]], [[Linkolnšīra]], [[Kamberlenda]], [[Nortamberlenda]], [[Lankašīra]], [[Češīra]] un [[Notingemšīra]].

sentences: '''Žagas''', '''žagošanās''' ir ritmisks process [[cilvēka ķermenis|cilvēka ķermenī]], kurā [[diafragma]] savelkas un atslābst, radot raksturīgu skaņu. Diafragmas saraušanās brīdī rodas pēkšņa ieelpa, kas šo skaņu izsauc. Žagas ir [[smadzenes|smadzeņu]] nekontrolēts process, diafragmas saraušanos rada [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] īpatnības. Līdz galam žagu cēloņi nav izpētīti. Ļoti reti žagas ir kādas slimības [[simptoms]].

sentences:
'''Nacionālā drošība''' ir [[valsts]] un [[sabiedrība]]s īstenotu vienotu, mērķtiecīgu pasākumu rezultātā sasniegts stāvoklis, kurā ir garantēta valsts [[neatkarība]], tās konstitucionālā iekārta un teritoriālā integritāte, sabiedrības brīvas attīstības perspektīva, labklājība un stabilitāte. Nacionālās drošības garantēšana ir valsts pamatpienākums. <br />
[[Latvijas Republika]]s Nacionālās drošības sistēmu veido valsts varu un pārvaldi realizējošās institūcijas un Latvijas [[pilsonis|pilsoņi]], kam [[likums]] deleģē pienākumus un [[tiesības]] nacionālās drošības jomā noteiktas kompetences ietvaros.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Arturs Velzlijs, Velingtonas hercogs
| vārds_orģ           = ''Arthur Wellesley, Duke of Wellington''
| attēls              = Sir Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington.png
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1828|1|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1830|11|16|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              =
| term_sākums2        = {{dat|1834|11|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1834|12|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1769|5|1}}
| dzim_vieta          = [[Dublina]], [[Īrijas Karaliste]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1852|9|14|1769|5|1}}
| mir_vieta           = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Kenta|Volmera}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Toriji (Apvienotā Karaliste)|Toriji]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Arturs Velzlijs, pirmais Velingtonas hercogs''' ({{val|en|Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington}}; dzimis {{dat|1769|5|1}}, miris {{dat|1852|9|14}}) bija britu karavīrs un valstsvīrs, [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = House Sparrow (M) I IMG 7881.jpg
 | att_nosaukums = [[Mājas zvirbulis]] (''Passer domesticus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Psittacopasserae
 |  virskārta_lv = Papagaiļu un zvirbuļu virskārta
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |      binomial = Passeriformes <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
3 apakškārtas:
*[[Dziedātājputni]] (''Passeri'')
*[[Jaunzēlandes paceplīšu dzimta|Jaunzēlandes paceplīši]] (''Acanthisitti'')
*[[Tirāniņu apakškārta|Tirāniņi]] (''Tyranni'')
}}
'''Zvirbuļveidīgo putnu kārta''' (''Passeriformes'') ir viena no [[Putni|putnu klases]] (''Aves'') kārtām, kas pieder [[papagaiļu un zvirbuļu virskārta]]i (''Psittacopasserae''). Tā apvieno vairāk kā pusi no visiem [[putni]]em pasaulē. Zvirbuļveidīgo kārtā ir 6456 [[suga]]s, kas iedalās apmēram 100 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]].<ref name=ord>[https://www.worldbirdnames.org/classification/orders-of-birds-draft/ Orders of Birds: Psittaciformes, 2018]</ref> Bieži zvirbuļveidīgos putnus sauc arī par [[dziedātājputni]]em (''Passeri''), kas ir tikai viena zvirbuļveidīgo putnu apakškārta no trijām. Kārtai nosaukumu ir devis mazais [[mājas zvirbulis]] (''Passer domesticus''), tādējādi tiek uzsvērts zvirbuļveidīgo putnu salīdzinoši mazais augums. Zvirbuļveidīgo putnu tuvākie radinieki ir [[papagaiļveidīgie]] (''Psittaciformes'').<ref>[https://www.theguardian.com/science/punctuated-equilibrium/2011/aug/23/5 Jumping genes capture deep relationships between parrots and songbirds]</ref>

sentences: '''Hadsons''' (sieviešu dzimtē '''Hadsone''') ir [[angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]] ({{val|en|Hudson}}). Personas ar šādu uzvārdu:

sentences:
[[Kategorija:Polinēzija]]
[[Kategorija:Francijas aizjūras teritorijas]]
[[Kategorija:Salu valstis]]
[[Kategorija:Okeānija]]

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Mana cīņa"
| attēls        = ManaCiinja.jpg
| att_izm       = 150px
| image_caption =
| author        = [[Ādolfs Hitlers]]
| cover_artist  =
| country       = {{GER}}
| language      = [[Vācu valoda|Vācu]]
| genre         =
| publisher     = ''[[Eher Verlag]]''
| release_date  = 1925. gada 18. jūlijs
| pages         = 720
| isbn          =
| preceded_by   =
| followed_by   = ''[[Zweites Buch]]''
}}
'''"Mana cīņa"''' ({{val|de|Mein Kampf}}) ir bijušā [[Trešais reihs|Vācijas]] [[Diktators|diktatora]] [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] sarakstīta [[grāmata]], kurā [[Autobiogrāfija|autobiogrāfiski]] elementi tiek kombinēti ar [[Nacionālsociālisms|nacisma]] [[Ideoloģija|ideoloģiju]]. Pirmais grāmatas sējums tika izdots 1925. gadā, bet otrais — 1926. gadā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Florence
 | official_name            = ''Firenze''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sunset over florence 1.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Florence.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = FlorenceCoA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Italy#Toskāna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_name1        = [[Toskāna]]
 | subdivision_name2        = [[Florences province|Florence]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 102.41
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010. gada 31. oktobrī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 370702
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = CEST
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 43 | latm = 47 | lats =  | latNS = N
 | longd = 11 | longm = 15 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 50100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 50
 | website                  = {{URL|http://www.comune.firenze.it}}
 | blank_name               = Patrons
 | blank_info               = [[Jānis Kristītājs]]
 | footnotes                =
 | embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Florences vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1982. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/174 174]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 532 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Florence" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2044"
}
</mapframe>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Aglonas maizes muzejs
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Aglonas maizes muzejs1.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aglona]], [[Aglonas pagasts]], [[Preiļu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56.1332363 | latNS  = N
| longd = 27.0017417 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|ģints_lv=Pelašķi|ģints=Achillea|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|dzimta=Asteraceae|rinda_lv=Asteru rinda|rinda=Asterales|klase=Magnoliopsida|binomial=Achillea (L.)|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums={{TaksoSaite|Achillea millefolium|Parastais pelašķis}}|att_izmērs=200px|attēls=Achillea millefolium - Common Yarrow.jpg|kategorijas=nē}}'''Pelašķi''' (''Achillea'') ir augu ģints [[asteru rinda]]s [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Šo ģinti pirmo reizi aprakstīja zviedru botāniķis [[Kārlis Linnejs]] 1753.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Caroli Linnaei ... Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas...|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13830|publisher=Impensis Laurentii Salvii,|date=1753|location=Holmiae :|volume=2|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius}}</ref> gadā. Ģints savu [[Latīņu valoda|latīnisko]] nosaukumu "Achillea" ir ieguvusi par godu [[sengrieķu mitoloģija]]s tēlam [[Ahillejs|Ahillejam]], jo sengrieķu leģendās Ahilleja vadītie karavīri ar pelašķiem aprūpēja ievainojumus.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jalali|first=Farnood Shokouhi Sabet|last2=Tajik|first2=Hossein|last3=Hadian|first3=Mojtaba|date=2012-04-01|title=Efficacy of topical application of alcoholic extract of yarrow in the healing process of experimental burn wounds in rabbit|url=https://doi.org/10.1007/s00580-010-1081-7|journal=Comparative Clinical Pathology|language=en|volume=21|issue=2|pages=177–181|doi=10.1007/s00580-010-1081-7|issn=1618-565X}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Višķu Svētā Jāņa Kristītāja<br/>Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Višķu baznīca 2001-08-11.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Višķu katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position=left
| map_label = Višķu katoļu baznīca
| latd  = 56 | latm  = 03  | lats  = 27  | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 46  | longs = 30  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Višķu pagasts]], [[Višķi]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1930]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Andrejs Aglonietis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1908]]
| year_completed        = [[1925]]
| length                = 30 m
| width                 = 15 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = šķelti [[laukakmens|laukakmeņi]]
}}
'''Višķu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub555 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Višķu pagasts|Višķu pagasta]] [[Višķi|Višķos]]. [[Valsts]] nozīmes [[arhitektūra]]s piemineklis. Viena no nedaudzām baznīcām, kas būvēta no šķeltiem akmeņiem un ir viena torņa bazilikāņu krusta baznīcu tipa dievnams.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 102
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = No
|             atommasa = [259]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +3
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1100 K (827 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences: Šajā kategorijā ir nepabeigti raksti par [[bioķīmija|bioķīmiju]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| title = ''DALL-E''
| logo = DALL-E 2 Signature.svg
| developer = ''[[OpenAI]]''
| released = 2021. gada 5. janvāris
| license =
| website = {{URL|labs.openai.com}}
| genre = [[valodas modelis]]
| logo_size = 130
| screenshot = DALL-E 2 artificial intelligence digital image generated photo.jpg
| caption = Attēls, kas ģenerēts ar ''DALL-E 2'' no uzvednes “[[Rotaļu lācītis|Lācīši]] strādā pie jauniem mākslīgā intelekta pētījumiem zem ūdens ar [[1990. gadi|1990. gadu]] tehnoloģiju”
}}'''''DALL-E''''' (stilizēts '''''DALL·E''''') un '''''DALL-E 2''''' ir [[Mākslīgā intelekta māksla|mākslīgā intelekta attēlveidošanas]] modeļi, kurus izveidoja pētniecības laboratorija ''[[OpenAI]]''. Līdzīgi kā ''[[Midjourney]]'' un ''[[Stable Diffusion]]'', ''DALL-E'' ģenerē attēlus, balstoties uz dabiskā valodā sniegtiem aprakstiem, ko sauc par "[[Uzvedņu inženierija|uzvednēm]]". ''DALL-E'' izmanto ''[[GPT-3]]'' valodas modeļu<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://venturebeat.com/business/openai-debuts-dall-e-for-generating-images-from-text/|title=OpenAI debuts DALL-E for generating images from text|website=VentureBeat|access-date=2023-05-01|date=2021-01-05|language=en-US}}</ref> versiju, kas pārveidota, lai ģenerētu attēlus. 2022. gada aprīlī ''OpenAI'' paziņoja par ''DALL-E 2'' — nākamās paaudzes rīku, kas izstrādāts, lai radītu [[Reālisms|reālistiskākus]] attēlus ar augstāku izšķirtspēju, kas "var apvienot koncepcijas, atribūtus un stilus".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://openai.com/product/dall-e-2|title=DALL·E 2|website=openai.com|access-date=2023-05-01|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kanjoni
| attēls = The Canyons.png
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Canyons''
| žanrs = erotiska filma, drāma, trilleris
| režisors = [[Pols Šreiders]]
| producents = [[Brekstons Poups]]
| scenārija autors = [[Brets Īstons Elliss]]
| galvenajās lomās = * [[Lindsija Loena]]
* Džeimss Dīns
| mūzika = * [[Brendans Kanings]]
* [[Me & You]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Post Empire Films]]''
* ''[[Sodium Fox]]''
* ''[[Prettybird Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2013|8|2||bez}}
| ilgums = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013|title=Canyons|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 10, 2018|archive-date={{dat|2014|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141025034532/http://www.bbfc.co.uk/releases/canyons-2013}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|250,000}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|265,670}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=canyons.htm|title=The Canyons (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Kanjoni"''' ({{val|en|The Canyons}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] erotiska drāma, kuras režisors ir [[Pols Šreiders]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]] un Džeimss Dīns. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|8|2||bez}}.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             =
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Antique Valentine 1909 01.jpg
| attēla_izmērs         = 200px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = 1909. gadā izdota Valentīna dienas kartīte
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = Valentīna diena<br />Visu mīlētāju diena
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = 14. februāris
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Svētais Valentīns|Svēto Valentīnu]], [[mīlestība|mīlestību]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences: '''Plākšņu bruņas''' ir no lielām [[metāls|metāla]] plāksnēm veidotas krūšu vai visa ķermeņa bruņas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Acorus calamus.JPG
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Acorales
|           dzimta = Acoraceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Acorus
|         ģints_lv =
|             suga = Acorus calamus
|          suga_lv = Parastā kalme
|         binomial =
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā kalme''' jeb '''smaržīgā kalme''' (''Acorus calamus'') ir garš (60-120 cm), pārmitrā zemē augošs [[viendīgļlapji|viendīgļlapju]] [[Ārumu dzimta|ārumu dzimtas]] augs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/acorus-calamus-l/|title=smaržīgā kalme - Acorus calamus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-20}}</ref> Auga dabīgā izcelsmes vieta ir [[Indija]] un [[Arābija]]s zemes, bet mūsdienās tas ir izplatījies pa visu pasauli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Squalius_cephalus_Prague_Vltava_2.jpg
|  att_nosaukums = [[Sapals|Sapali]] (''Squalius cephalus'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Leuciscidae
|      dzimta_lv = Sapalu dzimta
|          ģints = Squalius
|       ģints_lv = Eiropas sapali
|       binomial = Squalius <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1837)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Eiropas sapali, Eiropas sapalu ģints''' (''Squalius'') ir [[sapalu dzimta]]s (''Leuciscidae'') ģints, kas apvieno 52 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s. Tās sastopamas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].<ref name=fish/>

sentences:
{{aan}}
{{Kopienas portāla arhīvs}}
== Rakstu kvalitātes kategorijas ==

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

sentences: '''3. jūlijs''' ir gada 184. diena (185. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 181 diena.

sentences:
{{Cita nozīme|Jūrmalas pilsētas daļu|dzelzceļa staciju|Ķemeri (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Ķemeri
|attels             = [[File:Ķemeru kūrorts.jpg|250px]]<br>

sentences: '''5. janvāris''' ir gada 5. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 360 dienas (361 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Redvudas nacionālais parks
''Redwood National Park''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{{Image label begin
| image = US Locator Blank.svg
| width = 275px
| float=none}}
{{Image label|x=-10.0|y=-66.0|scale=-1|text=}}
{{Image label end}}Redvudas nacionālā parka atrašanās vieta
ASV teritorijā norādīta ar sarkano punktu
|-
| width=40% | '''Dibināts''' || {{dat|1968|1|1}}
|-
| '''Atrašānās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kalifornija]]s štats
|-
| '''Tuvākā pilsēta''' || [[Krescenta]]
|-
| '''Platība''' || 534,12 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Apmeklētāji''' || 391 282 gadā (2004. gadā)
|}
{{infokaste+}}
'''Redvudas nacionālais parks''' ({{val|en|Redwood National Park}}) atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] pie [[Kalifornija]]s ziemeļu krasta. Parka teritorijas kopējā platība ir 534,12 [[kvadrātkilometrs|km²]]. Tā teritorija plešas divos Kalifornijas apgabalos: [[Delnortes apgabals|Delnortes]] un [[Humbolta apgabals|Humbolta]].
Tuvākā pilsēta ir ''Krescen''. Parku klāj Sarkano sekvoju koku mežs. Jūras un zemes dzīve ir tikpat ievērojama, it īpaši jūras lauvas, kailie ērgļi un Kalifornijas apdraudētie brūnie pelikāni.
1850. gados Redvudas mežs aptvēra vairāk nekā 2 000 000 akrus (8100 km²) Kalifornijas piekrastē. Ziemeļu daļā sākotnēji dzīvoja indiāņi. Redvudas nacionālais parks tika izveidots 1968. gadā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-60
|ķīm_formula=(Y,Ce,Ca)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|dzimta=Magnoliopsida|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta_lv=Rubiju dzimta|binomial=Cruciata laevipes <small>(Opiz.)</small>|ģints=Cruciata|ģints_lv=Krustmadaras|suga=Cruciata laevipes|suga_lv=Skropstainā krustmadara|rinda=Gentianales|att_izmērs=250px|attēls=Cruciata laevipes 3 RF.jpg|sinonīmi=Galium cruciata (L.) Scop.}}
'''Skropstainā krustmadara''' (''Cruciata laevipes'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[krustmadaras|krustmadaru]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s [[Dienvideiropa|dienvidos]], rietumos un vidusdaļā, kā arī [[Rietumāzija|Rietumāzijā]]. [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], tā ir adventīva augu suga.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cruciata-laevipes-opiz/|title=skropstainā krustmadara - Cruciata laevipes Opiz - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-12}}</ref>

sentences:
— tipiska vieglā automašīna]]
'''Vieglā automašīna''' ir [[mehāniskais transportlīdzeklis]], kas paredzēts pasažieru un bagāžas pārvadājumiem, ietilpībā no 2 līdz 8 cilvēkiem. Ja ir vairāk vietas pasažieriem, automašīna tiek saukta par [[autobuss|autobusu]].

sentences:
[[Silūrs|silūra]] merģelī.]]
'''Merģelis''' ir mālains [[karbonāti]]sks [[nogulumiezis]], kas satur 50—75% [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] un 25—50% [[Sālsskābe|sālsskābē]] nešķīstošu atlikumu, ko veido [[silīcija dioksīds]], [[Alumīnija oksīds|alumīnija]], [[dzelzs oksīds|dzelzs]] u.c. [[oksīdi]]. Ja no karbonātiem sastāvā ir [[dolomīts]], tad iezi sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]] jeb [[domerīts|domerītu]]. Pretējā gadījumā tas ir kaļķa merģelis. Parastiem merģeļiem SiO2 attiecība pret pārējiem oksīdiem nepārsniedz vairāk kā četras reizes. Pretējā gadījumā tie ir attiecināmi pie silikātu grupas.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Sarangani
| official_name = ''Sarangani''
| image_skyline = Maitumcoastal.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Sulavesi jūra]]s piekraste pie Maitumas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Sarangani in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Soksksarhena]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1992
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3601.25
| population_total = 558946
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 5 | latm = 52 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 17 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Alabela]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 11
| p1 = '''7 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[ilongi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SAR
| website                  = {{URL|http://www.sarangani.gov.ph/}}
}}
'''Sarangani''' ({{val|fil|Lalawigan ng Sarangani}}, {{val|en|Province of Sarangani}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Sarangani}}, {{val|hil|Kapuoran sang Sarangani}}, {{val|mdh|Dairat nu Sarangani}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Soksksarhena]]s reģionā. Administratīvi dalās 7 municipalitātēs un sīkāk 142 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Alabela]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kaut kur
| operators =
| attēls = Somewhere Poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sofija Kopola]]
| producents =
| scenārijs = Sofija Kopola
| aktieri = * [[Stīvens Dorfs]]
* [[Elle Faninga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Somewhere''
| studija = * ''Pathé Distribution''
* ''Medusa Film''
* ''Tohokushinsha''
* ''American Zoetrope''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|9|11|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2010|12|22|ASV}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,9  miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3178268161/|title=Somewhere |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kaut kur"''' ({{Val|en|Somewhere}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s un [[Japāna]]s [[drāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Sofija Kopola]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvens Dorfs]] un [[Elle Faninga]].

sentences:
[[File:Radiocarbon dating calibration.svg|thumb|''BP'' radiooglekļa datēšanas [[kalibrācija]] ]]
'''Pirms mūsdienām''' ({{val|en|Before Present}} jeb '''BP''') ir laika atskaites mērs, kuru izmanto [[arheoloģija|arheoloģijā]], [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] un citās zinātnes nozarēs, lai atzīmētu, ka notikums ir noticis pagātnē. Tā kā "mūsdienu" laiks mainās, tad pieņemts uzskatīt [[1950. gads|1950. gadu]] par mūsdienu atskaites punktu. Tas ir saistīts ar to, ka 1950. gados [[radiooglekļa datēšana]] kļuva praktiski pielietojama.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Agresīvie ūdeņi''' ir [[skābe]]s vai [[sāļi|sāļus]] saturoši dabiskie ūdeņi, kas iedarbojas uz [[betons|betonu]] un [[kaļķi]]em.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Leitas kalni
|attēls                 = Leithagebirge.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Leitas kalni pie [[Eizenštate]]s
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.875556 | latNS  = N
| longd = 16.475556 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 35
|platums                = 5-7
|kalns                  = [[Zonnenbergs]]
|augstums               = 484
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Ozolaine''', agrāk  '''Eihenhaima''' ({{val-de|Eichenhaim}}) vai '''Eihenhaina''' ({{val-de|Eichenhain}}), ir viena no [[Sarkandaugava]]s apkaimes daļām ar parku [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{stack|
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Rērihs
|     vārds_orig = ''Николай Рёрих''
|         attēls = N_Roerich.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|10|9}}|{{dat||9|27}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 13
| m_vieta = Kulu, [[Himāčala Pradēša]], [[Indijas Domīnija]] (tagad {{IND}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki = Konstantīns Rērihs
Marija Kalašņikova
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jeļena Rēriha (Šapošņikova)
| bērni = Jurijs Rērihs
[[Svjatoslavs Rērihs]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
{{Listen
 |filename     = "About Shambala" N.Roerich.ogg
 |title        = "Rēriha stāstījuma ieraksts par Šambalu"
 |description  = 1929. gada ieraksts.
}}
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas vecticībnieku baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kaunas._Sentikių_cerkvė.JPG
| image_size            =
| caption               = Kauņas vecticībnieku baznīca
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Kauņas vecticībnieku baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.9081
| longd                 = 23.9196
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| religious_affiliation = [[vecticība]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1905. gads
| year_completed        = 1906. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = ķieģelis
}}
<mapframe text="Kauņas vecticībnieku baznīca" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16455778"
}
</mapframe>
'''Kauņas Sv. Nikolaja Brīnumdarītāja vecticībnieku baznīca''' ({{val|lt|Kauno šv. Mikalojaus Stebukladario sentikių cerkvė}}) ir 1906. gadā uzcelts [[vecticība|vecticībnieku]] [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s [[Žaļakalni|Žaļakalnu]] rajonā. Dievnams ir reģiona nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 31613).

sentences: '''Podagra''' ({{val|el2|podagra}} — ‘kāju slazds’), arī '''ģikts''' (no {{val|de|Gicht}}), ir [[slimība]], kuru izraisa [[vielmaiņa]]s traucējumi. Tā ir [[urīnskābe]]s sāļu (urātu) uzkrāšanās organismā un izgulsnēšanās dažādos orgānos.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Johans Frīdrihs Hartknohs''' ({{val-de|Johann Friedrich Hartknoch}}; dzimis {{dat|1740|9|28}} [[Goldapa|Goldapā]], miris {{dat|1789|4|12}} [[Rīga|Rīgā]]) bija [[vācieši|vācu]] grāmatu tirgotājs, izdevējs.
. „Tīrā prāta kritika“. Rīga, J. F. Hartknoha izdevniecība 1781.]]

sentences:
[[Kategorija:Džezs]]
[[Kategorija:Mūziķi pēc žanra]]

sentences:
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Vera'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|Veras izteka
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 292 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 5 496 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Tīringenes mežs]]
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| satekot ar [[Fulda (upe)|Fuldu]] veido [[Vēzere|Vēzeri]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīca.
2010. gada 13. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
no rietumu puses 1980. gados ar piemiņas zīmēm zināmiem un nezināmiem upuriem]]
'''"Kauna mūris"''' ({{val|de|Schandmauer}}, {{val|en|Wall of Shame}}) ir frāze, ko visbiežāk saista ar [[Berlīnes mūris|Berlīnes mūri]].<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Greinacher, Uso|title=The Wall of Shame: The Berlin Wall|publisher=[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]|date=1991}}</ref> Šajā kontekstā frāzi ieviesa [[Villijs Brants]], un to izmantoja [[Rietumberlīne]]s valdība, bet vēlāk, sākot ar 60. gadu sākumu, to popularizēja angliski runājošajā pasaulē un citur. Iedvesmojoties no tā lietojuma saistībā ar Berlīnes mūri, terminu vēlāk izmantoja plašāk.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pūpe
| abbreviation = Pup
| name_latin = Puppis
| RA = 7,5
| dec = −30
| areatotal = 673
| arearank = 20. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''ζ Pup''
| starmagnitude = 2,25
| neareststarname = ''HD 69830''
| stardistance = 41
| numbermessierobjects = 3
| meteorshowers =[[Pī Pupīdas]]
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Kompass (zvaigznājs)|Kompass]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Lielais Suns]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ja....
| operators =
| attēls = If British poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Lindsijs Andersons]]
| producents = * Lindsijs Andersons
* [[Maikls Medvins]]
| scenārijs = [[Deivids Šērvins]]
| aktieri = * [[Malkolms Makdauels]]
* [[Ričards Vorviks]]
* [[Kristīne Nūnana]]
* [[Deivids Vuds]]
* [[Roberts Svons]]
* [[Pīters Džefrijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''if...''
| studija = ''Memorial Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|12|19|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ja...."''' ({{Val|en|if...}}) ir 1968. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Satīra|satīriska]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Lindsijs Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Malkolms Makdauels]], [[Ričards Vorviks]], [[Kristīne Nūnana]], [[Deivids Vuds]], [[Roberts Svons]] un [[Pīters Džefrijs]].

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Larisa Ceriča
 |       piktogramma_1 = Judo pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Džudo
 |       piktogramma_2 =
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite =
 |          vārds_orig = ''Larisa Cerić''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|1|26}}
 |             dz_viet = {{vieta|Dienvidslāvija|Travnika|td=Bosnija un Hercegovina}}
 |             mir_dat =
 |            mir_viet =
 |             tautība =
 |         dzīvesvieta =
 |              garums =
 |               svars = {{mērvienība|kg=+78}}
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
 |          vidusskola =
 |             koledža =
 |          augstskola =
 |        universitāte =
 |          izgl iest1 =
 |      izgl iest1_nos =
 |          izgl iest2 =
 |      izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{BIH}}
 |        sporta veids = [[džudo]]
 |          disciplīna =
 |                 poz =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |        kar_sāk_amat =
 |       kar_beig_amat =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
 |           partneris =
 |        klubs_sadaļa =
 |         karj spēles =
 |          karj cīņas =
<!------ Profesionālā informācija2 ------>
 |  pārstāvētā valsts2 =
 |       sporta veids2 =
 |         disciplīna2 =
 |                poz2 =
 |           tvēriens2 =
 |            kar_sāk2 =
 |           kar_beig2 =
 |       kar_sāk_amat2 =
 |      kar_beig_amat2 =
 |           treneris2 =
 |        bij_treneri2 =
 |              trenē2 =
 |          partneris2 =
 |       klubs_sadaļa2 =
 |        karj spēles2 =
 |         karj cīņas2 =
<!------ Kluba informācija ------>
 |               klubs =
 |             komanda =
 |              numurs =
 |               amats =
 |                līga =
<!------ Pasaules kausa informācija ------>
 |           PK1_saite =
 |           pk_debija =
 |           pk_beigas =
 |              pk_sez =
 |          pk_uzvaras =
 |       pk_pjedestāli =
 |           pk_tituli =
 |         dist_tituli =
 |         pk_lab sasn =
<!------ Pasaules kausa2 informācija ------>
 |           PK2_saite =
 |          pk_debija2 =
 |          pk_beigas2 =
 |             pk_sez2 =
 |         pk_uzvaras2 =
 |      pk_pjedestāli2 =
 |          pk_tituli2 =
 |        dist_tituli2 =
 |        pk2_lab sasn =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ({{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ PS informācija ------>
 |           ps_dalība =
 |          ps_medaļas =
 |         ps_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ PČT informācija ------>
 |           PČT_saite =
 |          pčt_dalība =
 |         pčt_medaļas =
 |        pčt_lab sasn =
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
 |          reģ1_saite =
 |          reģ2_saite =
 |                reģ1 =
 |          reģ_dalība =
 |         reģ_medaļas =
 |        reģ_lab sasn =
<!------ Lielākās uzvaras ------>
 |            liel uzv =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |      karj stat līga =
 |         karj stat 1 =
 |    karj stat 1_dati =
 |         karj stat 2 =
 |    karj stat 2_dati =
 |         karj stat 3 =
 |    karj stat 3_dati =
 |         karj stat 4 =
 |    karj stat 4_dati =
 |         karj stat 5 =
 |    karj stat 5_dati =
 |         karj stat 6 =
 |    karj stat 6_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |          taut_sez 1 =
 |              taut 1 =
<!------ Trenera karjera ------>
 |      tr_klubs_sez 1 =
 |          tr_klubs 1 =
 |      tr_klubs_sez 2 =
 |          tr_klubs 2 =
<!---ja ir vairāk klubu, var pievienot līdz pat 30, pārsaucot tr_klubs_sez # un tr_klubs#--->
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = S
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas =jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition | [[Pasaules čempionāts džudo|Pasaules čempionāti]] }}
{{MedalBronze | [[2018. gada Pasaules čempionāts džudo|2018 Baku]] | virs 78 kg }}
{{MedalCompetition | [[Eiropas spēles]] }}
{{MedalSilver | [[Džudo 2019. gada Eiropas spēlēs|2019 Minska]] | virs 78 kg }}
{{MedalCompetition | [[Eiropas čempionāts džudo|Eiropas čempionāti]] }}
{{MedalSilver | [[2014. gada Eiropas čempionāts džudo|2014 Monpeljē]] | virs 78 kg }}
{{MedalBronze | [[2017. gada Eiropas čempionāts džudo|2017 Varšava]] | virs 78 kg }}
{{MedalSilver | [[2018. gada Eiropas čempionāts džudo|2018 Telaviva]] | virs 78 kg }}
}}
'''Larisa Ceriča''' ({{val|bs|Larisa Cerić}}; dzimusi {{dat|1991|1|26}}) ir bosniešu [[džudo|džudiste]], [[Eiropas čempionāts džudo|Eiropas]] un [[Pasaules čempionāts džudo|Pasaules čempionātu]] medaļniece.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Artūrs Bethers
|     vārds_orig = ''Arthur Böttcher''
|         attēls = Arthur Boettcher.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Bauska]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Tartu]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = patologs, anatoms
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Vilhelma II krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =16
|poz_x          =94
|poz_y           =44
}}
'''Vilhelma II krasts''' ({{val-de|Kaiser-Wilhelm-II.-Land}}) ir [[Austrumantarktīda]]s piekrastes daļa gar [[Deivisa jūra]]s krastiem. Stiepjas no [[Filhnera rags|Filhnera raga]] austrumos (66°27′S 91°54′E) līdz [[Penka rags|Penka ragam]] rietumos (66°43′S 87°55′E). Kopējais piekrastes garums ap {{nobr|180 km}}. Austrumos robežojas ar [[Karalienes Mērijas krasts|Karalienes Mērijas krastu]], rietumos - ar [[Leopolda un Astridas krasts|Leopolda un Astrīdas krastu]]. Krastā noplūst vairāki šļūdoņi, lielākais no kuriem ir [[Filipi glečers]]. Uz rietumiem no [[Posadovska līcis|Posadovska līča]] piekrasti sedz [[Rietumu šelfa ledājs]]. Piekrastē izvietojies {{nobr|370 m}} augstais apdzisušais vulkāns [[Gausbergs]].

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Planētas infokaste|mean_radius|name=Tīgārgens b (Teegarden b)|image=[[File:Teegarden's star proper motion.gif|300 px]]|caption=Tīgārdenas Zvaigznes pareizā kustība
<!-- DISCOVERY           -->|discoverer=|discovery_site=[[Calar Alto Observatory]]|discovered=2019. gada 7. jūlijs|discovery_method=[[Doplera spektroskopija]]
<!-- DESIGNATIONS        -->
<!-- ORBITAL             -->|apsis=|semimajor={{val|0.0252|0.0008|0.0009}} [[astronomical unit|AU]]|eccentricity={{val|0|+0.16|0}}|period={{val|4.91|0.0014}}
<!-- PHYS CHARS          -->|single_temperature={{convert|301|K|C}}
<!-- ATMOSPHERE          -->
<!-- NOTES               -->}}'''Tīgārdens b''' (''Teegarden b'') ir [[eksoplanēta]], kas riņķo ap Tīgārdena zvaigzni, apdzīvojamā zonā. Tīgārdena zvaigzne — M veida [[Sarkanais punduris|sarkanā pundurzvaigzne]] atrodas apmēram 12 gaismas gadu attālumā no [[Saules sistēma]]s. Sākot ar 2019. gada jūlija, tā tiek uzskatīta par visapdzīvojamāko planētu, kas atklāta, saskaņā ar Zemes līdzības indeksu ([[:en:Earth_Similarity_Index|''Earth Similarity Index'']]) ar rezultātu 0,93.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://phl.upr.edu/projects/habitable-exoplanets-catalog|title=The Habitable Exoplanets Catalog - Planetary Habitability Laboratory @ UPR Arecibo|website=phl.upr.edu|access-date=2019-10-31}}</ref> Tā ir ceturtā tuvākā potenciāli apdzīvojamā eksoplanēta no 2019. gada 7. jūlija.

sentences: '''Džodrela Benka observatorija''' (''Jodrell Bank Observatory''), sākotnēji '''Džodrela Benka eksperimentālā stacija''' (''Jodrell Bank Experimental Station''), ir [[observatorija]], kurā atrodas vairāki [[radioteleskops|radioteleskopi]]. Tā ir [[Mančestras Universitāte]]s Džodrela Benkas astrofizikas centra daļa. Šī observatorija atrodas [[Češīra|Češīras grāfistē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Australija]]
[[Kategorija:Austrālijas arhitektūra]]
[[Kategorija:Austrālija]]

sentences:
(''Robert Plutchik'') emociju ritenis]]
'''Emocijas''' ({{val-fr|émotion}}, {{val-la|emovere}} — ‘satraukt’, ‘saviļņot’), arī '''jūtas''', ir cilvēku un dzīvnieku subjektīvas [[reakcija]]s uz iekšējo un ārējo kairinātāju iedarbību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/33637/mod_resource/content/0/emocijas_un_jutas.garastavoklis_un_stress2.ppt&wdOrigin=BROWSELINK|website=view.officeapps.live.com|access-date=2023-01-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/emocijas:1|title=emocijas {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-01-28}}</ref> Emocijas ir cieši saistītas ar indivīda aktuālajām vajadzībām. To psiholoģiskais pamats — daudzveidīgi iedzimti [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] un [[psihe]]s pašregulācijas mehānismi, kas vienkāršoti, stereotipiski atspoguļo [[indivīds|indivīda]] [[attieksme|attieksmi]] pret problēmsituācijām. Emocijas ļoti spēcīgi ierosina vai kavē centrālās nervu sistēmas un visa [[organisms|organisma]] enerģētisko un funkcionālo rezervju mobilizēšanu un izmantošanu indivīda aktuālo vajadzību apmierināšanai.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Bottle Sedge Carex rostrata (6524769999).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex rostrata|autors=Stokes|suga_lv=Uzpūstais grīslis|suga=Carex rostrata|sinonīmi=Carex inflata <i>V.I.Krecz.</i>}}'''Uzpūstais grīslis''' ({{val|la|Carex rostrata}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši izplatīta arktisko, ziemeļu (boreālo) un kalnu apvidos. [[Latvija|Latvijā]] suga bieži sastopama visā valsts teritorijā, mitrās [[Pļava|pļavās]] un purvos, ūdenstilpju krastos, [[Grāvis|grāvjos]] un skrajos pārpurvotos mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-rostrata-stokes/|title=uzpūstais grīslis - Carex rostrata Stokes - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-05}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
'''Zagrebeļnijs''' var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Dzintra Knape
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1940
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = "Līgotņi", {{vieta|Latvija|Valmieras apriņķis|Tūja (Liepupes pagasts)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Alfrēds Knaps, Paulīne Knape
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[augu fizioloģija]], [[botānika]], [[dendroloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa|Dendrofloras nodaļa]]
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]], [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Dzintra Knape''' (1940—2023) bija augu [[Fizioloģija|fizioloģe]], [[Dendroloģija|dendroloģe]], [[botāniķe]], [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] Dendrofloras nodaļas vadošā pētniece, Introdukcijas kokaudzētavas vadītāja un NBD skujkoku kolekcijas veidotāja.

sentences: '''Baka''' ({{val|en|Buck}}, {{val|es|Bacca}}) var būt:

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Vīnes Centrālā kapsēta
| native_name = ''Wiener Zentralfriedhof''
| image       = Simmering (Wien) - Luegerkirche (1).JPG
| imagesize   =
| caption     = Svētā Karlo Borromeo baznīca kapsētas centrā
| map_type    = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1874
| country     =
| location    = {{vieta|Austrija|Vīne|Zimmeringa}}
| coordinates =
| latd  = 48.1525 | latNS  = N
| longd = 16.44 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 2,4 km²
| interments  = 3 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639511/zentralfriedhof 639511]
| political   =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Guntiņas
| ģints = Lychnis
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Lychnis yunnanensis kz01.jpg
| att_nosaukums = ''Lychnis yunnanensis''
| att_izmērs =
}}'''Guntiņas''' ({{val|la|Lychnis}}) ir [[neļķu dzimta]]s augu ģints. Daži avoti guntiņas neizdala kā atsevišķu ģinti, bet gan klasificē kā [[plaukšķenes]] (''Silene'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30004691-2|title=Lychnis Tourn. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-15|language=en}}</ref>

sentences: '''Turmalīns''' (no {{val|si|turamali}} — 'pelnus pievelkošais akmens') ir termins, ar ko apzīmē radniecīga [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] un [[kristāliskā struktūra|kristāliskās struktūras]] [[minerāls|minerālu]] grupu.

sentences: '''Metadati''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''meta'' + [[latīņu valoda|latīņu]] ''data'') jeb "dati par datiem" ir informācija, kas apraksta kādu citu [[dati|datu]] kopu. Populārs piemērs ir [[bibliotēka]]s [[Bibliotēkas katalogs|kataloga]] kartīte, kas satur informāciju par noteiktas grāmatas saturu un atrašanās vietu. Šajā gadījumā šī kartīte satur datus par grāmatā atrodamajiem datiem.

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada augusts}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jānis Cālītis
| attēls              =Calitis Janis.png
| amats               = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums         = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas         = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
| dzim_dati           ={{dat|1888|08|11}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Ilūkstes apriņķis|Lašu pagasts|td=Latvija|4s=Lašu pagasts (Ilūkstes apriņķis)}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1939|10|17|1888|08|11}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| partija             =[[Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija|LSDSP]], [[Mazinieku partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Jānis Cālītis''' (dzimis {{dat|1888|08|11}}, miris {{dat|1939|10|17}}) bija [[Latvija]]s sabiedrisks darbinieks, politiķis. Bijis [[Latvijas Satversmes sapulce]]s deputāts, [[Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija|LSDSP]], vēlāk — [[Mazinieku partija]]s biedrs.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Iebrukums Dženinā (2023. gada jūlijs)
| partof            = [[Izraēlas—Palestīnas konflikts]]
| image             = File:Jenin RC - panoramio (2).jpg
| caption           = Dženinas bēgļu nometne 2011. gadā
| date              = 2023. gada 3. jūlijs – 2023. gada 5. jūlijs

| place             = {{vieta|Palestīna|Rietumkrasts|Dženina}}
| coordinates       =
| result            = Izraēliešu uzvara, Palestīniešu kaujinieki neitralizēti
Izraēlas spēku taktiska atkāpšanās ar minimāliem zaudējumiem
| combatant1        = {{flaga|Izraēla}} [[Izraēla]]
| combatant2        = {{flagicon image|Flag_of_the_Islamic_Jihad_Movement_in_Palestine.svg}} [[Palestīnas islāma džihāda kustība|PIJ]]
{{flagicon image|Flag of Hamas.svg}} [[Hamās]]
''Citas kaujinieku grupas''
| units1            = {{flagicon image|Flag of the Israel Defense Forces.svg}} [[Izraēlas Aizsardzības armija|IAA]]
| units2            = {{flagicon image|Flag_of_the_Islamic_Jihad_Movement_in_Palestine.svg}}  [[Al Kuda brigādes]]
{{flagicon image|Flag of Hamas.svg}} [[Al Kasama brigādes]]
[[Dženinas bataljons]]
| commander1        = [[Herci Halevi]]
| commander2        = Nezināms
| strength1         = 1000 karavīru<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2023/07/05/world/middleeast/israel-military-jenin-palestinians.html|title=Israel’s Major Incursion in the West Bank Is Over. Did It Solve Anything?|first=Isabel|last=Kershner|date=July 5, 2023|work=The New York Times|access-date=6 July 2023}}</ref>
daži bruņoti droni
Aviācijas atbalsts
| strength2         = Nezināms
| casualties1       = 1 nogalināts<ref>{{Ziņu atsauce |last1=Sawafta |first1=Ali |title=Israeli troops withdraw in West Bank, Gaza rockets fired |url=https://www.reuters.com/world/middle-east/israel-signals-jenin-operation-close-completion-10-palestinians-dead-2023-07-04/ |access-date=5 July 2023 |agency=Reuters |date=5 July 2023}}</ref>
| casualties2       = 12<ref name="auto2">{{Tīmekļa atsauce|title=What is happening in Jenin in the occupied West Bank, and why now?|url=https://www.washingtonpost.com/world/2023/07/05/jenin-explained-israel-west-bank/|work=The Washington Post|first=Niha|last=Masih|first2=Miriam|last2=Berger|date=5 July 2023|access-date=7 July 2023}}</ref>(18 pēc izraēliešu datiem), ieskaitot<ref name="ToLF" >{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.timesofisrael.com/idf-soldier-killed-in-jenin-operation-shortly-before-troops-begin-to-withdraw/|title=Soldier killed as massive Jenin operation winds down, all troops leave West Bank city|work=The Times of Israel|first=Emanuel|last=Fabian|date=5 July 2023|access-date=5 July 2023}}</ref>
 vismaz 8 PIJ kaujinieki un 1 Hamās kaujinieks<ref name="Sawafta">{{Ziņu atsauce |last1=Sawafta |first1=Ali |title=Palestinians defiant and angry after Israel's Jenin raid |url=https://www.reuters.com/world/middle-east/palestinians-defiant-amid-damage-after-israel-ends-jenin-raid-2023-07-05/ |access-date=18 July 2023 |work=Reuters |date=2023-07-05}}</ref><ref name="CNN">{{Ziņu atsauce |title=Angry Palestinians mourn 12 killed in Israeli military operation in Jenin |url=https://www.cnn.com/2023/07/04/middleeast/jenin-israel-operation-not-over-intl/index.html |access-date=6 July 2023 |work=CNN|first1=Hadas|last1=Gold|first2=Salma|last2=Abdelaziz|first3=Mostafa|last3=Salem|first4=Ibrahim|last4=Dahman|first5=Abeer|last5=Salman|date=5 July 2023}}</ref>
100 ievainoti, 20 kritiski
(nezināms skaits civilpersonu un kaujinieku)
| notes             =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ernesto Gevara
| vārds_orig = Ernesto Guevara
| attēls = Che Guevara - Guerrillero Heroico by Alberto Korda.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Če Gevaras slavenākais attēls
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Rosario]], [[Argentīna|Argentīnā]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1967
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 9
| m_vieta = [[Bolīvija|Bolīvijā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}'''Ernesto Gevara''' (''Ernesto Guevara'', dzimis 1928. gada 14. jūnijā [[Rosario]], miris 1967. gada 9. oktobrī [[Bolīvija|Bolīvijā]]), arī '''Komandante''', '''Če Gevara''' jeb '''Če''', bija ārsts kardiologs, publicists, politiķis, viens no [[Kuba]]s revolucionāro partizānu kustības līderiem.

sentences: '''Bezmatu teorēma''' apgalvo, ka pēc iekļūšanas [[melnais caurums|melnajā caurumā]] [[matērija]]s [[elementārdaļiņa|daļiņas]] saglabā tikai savu [[masa|masu]], [[spins|spinu]] un [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], taču zaudē formu un ķīmisko sastāvu, pārstājot būt matērija vai [[antimatērija]].<ref name="Misner">{{Grāmatas atsauce  | last1 = Misner  | first1 = Charles W.  | last2 = Thorne  | first2 = Kip S.  | last3 = Wheeler  | first3 = John Archibald  | title = Gravitation  | publisher = W. H. Freeman  | date = 1973  | location = San Francisco  | pages = 875–876  | url = http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | accessdate = 24 January 2013  | isbn = 0716703343  | archiveurl = http://arquivo.pt/wayback/20160523041157/http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | archivedate = {{dat|2016|05|23||bez}}  }}</ref> Visa pārējā informācija (šai gadījumā "mati" ir [[metafora]], lietota šīs informācijas apzīmēšanai) par matēriju, kas veidojusi melno caurumu vai nokļuvusi tajā, pazūd aiz melnā cauruma [[notikumu horizonts|notikumu horizonta]], līdz ar to kļūstot nepieejama jebkādai novērošanai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Augusts Sangs
|         vārds_orig = ''August Sang''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Pērnava|td=Igaunija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1969
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Tallina|td=Igaunija}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Kersti Merilāsa]]
|              bērni = 1
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]]
| rakstīšanas valoda = [[igauņu valoda|igauņu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Augusts Sangs''' ({{val|et|August Sang}}, dzimis {{dat|1914|7|27}}, miris {{dat|1969|10|14}}) bija [[igauņi|igauņu]] dzejnieks un tulkotājs.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Puers''' ('''Pu-erh''') ir fermentēta [[tēja]], ko iegūst no [[tējas koks|tējas koka]] galvenokārt [[Juņnaņa]]s provincē [[Ķīna|Ķīnā]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kuopio katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Kuopio Cathedral 2022-02-28 (7).jpg
| image_size            =
| caption               = Kuopio katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Kuopio katedrāle
| position              = left
| latd                  = 62.891111
| longd                 = 27.683889
| location              = {{vieta|Somija|Ziemeļsavo|Kuopio}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Pērs Vilhelms Palmrots]] (''Per Wilhelm Palmroth'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1806. gads
| year_completed        = 1815. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kuopio katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942693"
}
</mapframe>

sentences:
[[Kategorija:Krievijas ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeoķīmiķi]]
[[Kategorija:Krievijas ģeologi| ]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Frīdrihs Parots
| vārds_orig = ''Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot''
| attēls = Friedrich_Parrot.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1791
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Karlsrūe]] (tagad {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1841
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]] (1814)
| zinātne = [[medicīna]], [[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots''' ({{val-de|Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot}}, {{val-ru|Иван Егорович Паррот}}, 1791—1841) bija [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] un ārsts, kas 1829. gadā pirmais uzkāpa [[Ararats|Araratā]]. Bērnību pavadījis [[Cēsis|Cēsīs]] un Rīgā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 230px
|           attēls = Tanrek.jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = [[Bezastes tenreks]] (''Tenrec ecaudatus'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| augstākā kārta=Afrotheria
| augstākā kārta_lv=Āfrikas placentāļi
| virskārta=Afroinsectiphilia
| virskārta_lv=Āfrikas kukaiņēdāji
| binomial=Afroinsectiphilia
| kategorijas=nē
}}

sentences: '''Reliģiozitāte''' vispārējā nozīmē ir daudzpusīgs [[socioloģija|socioloģisks]] termins, kas tiek lietots dažādos [[reliģija|reliģiskos]] aspektos. Parasti šis termins tiek saistīts ar [[cilvēks|cilvēka]] uzticību kādai no reliģijām. Reliģiozitāte parāda konkrēta indivīda attieksmi pret kādu no reliģijām. Jo reliģiozāks ir cilvēks, jo biežāk viņš apmeklē [[baznīca (celtne)|baznīcu]], veic [[ziedojums|ziedojumus]], piedalās dažādos ar baznīcu saistītos pasākumos.

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Tartu Universitātes slimnīca
| org/group           =
| image               = Tartu Ülikooli Kliinikum.JPG
| alt                 =
| image_size          = 200px
| caption             = Slimnīcas galvenā ēka L. Pūsepa ielā
| map_type            =
| map_caption         =  58° 22′ ″ N, 26° 42′ 0,1″ E
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 58 | latm  = 22 | lats  = 11.91 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 42 | longs = 0.1 | longEW = E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = [[Universitātes slimnīca]], daudzprofila ārstiecības, izglītības un zinātnes institūcija
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1998 (1632)
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.kliinikum.ee/eng/}}
| other_links         =
}}
'''Tartu Universitātes slimnīca''' ({{val-et|Tartu Ülikooli Kliinikum}}) ir [[universitātes slimnīca]], kas atrodas [[Tartu]], [[Igaunija|Igaunijā]].

sentences: '''Veloceļš Centrs — Mežaparks''' ir viens no pirmajiem [[Veloceļš|veloceļiem]] [[Rīga|Rīgā]], kas uzbūvēts pēc neatkarības atjaunošanas. Tā maršruts savieno [[Centrs (Rīga)|pilsētas centru]] ar [[Skanste (Rīgas apkaime)|Skansti]], [[Čiekurkalns|Čiekurkalnu]] un [[Mežaparks|Mežaparku]]. Tas tika atklāts {{dat|2007|6|18}}<ref>[http://www.veloriga.lv/?ct=jaunumi&fu=read&id=143&start=1 Atklāts veloceliņš Centrs-Mežaparks]</ref>, piedaloties tā brīža [[Rīgas domes priekšsēdētājs|Rīgas domes priekšsēdētājam]] [[Jānis Birks|Jānim Birkam]].

sentences: '''Bulgārijas turki''' ([[Turku valoda|turku]]: ''Bulgaristan Türkleri'') ir otra lielākā etniskā, lingvistiskā un reliģiskā iedzīvotāju grupa mūsdienu [[Bulgārija|Bulgārijas Republikā]] pēc [[Bulgāri|bulgāriem]]. Saskaņā ar tautas skaitīšanas datiem 2011. gadā turki veidoja 8,5 % no valsts iedzīvotājiem jeb 588 000 cilvēku. Pēc reliģiskās piederības pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]], bet ir arī [[Šiītu islāms|šiīti]] (aptuveni 50 000 cilvēku) un neliels skaits [[Kristieši|kristiešu]] ([[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Protestantisms|protestanti]] un [[Katoļticība|katoļi]]).

sentences: '''11. novembris''' ir gada 315. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (316. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 50 dienas.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Tomass Holopainens
|Attēls           = Tuomasautograph2004.JPG
|Att_izm          = 200 px
|Fons             = instrumentālists_bez_vokāla
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
|Vieta_dz         = {{vieta|Somija|Kitē}}
|Instrumenti      = [[sintezators]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[balss]]
|Žanrs            = [[simfoniskais metāls]]
[[pauermetāls]]
[[gotiskais metāls]]
|Nodarbošanās     = [[komponists]] ,[[dzejnieks]], [[mūzikas producents]]
|Gadi             = [[1992]]—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Spinefarm Records|Spinefarm]], [[Nuclear Blast]], [[Roadrunner Records|Roadrunner]], [[Century Media]], [[Drakkar Entertainment]]
|Mlapa            = [http://www.tuomasholopainen.net/ http://www.tuomasholopainen.net/]
|Dzimums          = v
}}

sentences:
[[Kategorija:Pionieris]]
[[Kategorija:Latviešu mūzikas albumi]]
[[Kategorija:Albumi pēc izpildītāja]]
[[Kategorija:Repa_albumi]]
[[Kategorija:Hiphopa albumi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 17194-00-2
|      ķīmiskā formula = Ba(OH)2
|              molmasa = 171,342
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 408 °C
| viršanas temperatūra = 780 °C
| šķīdība ūdenī        = 5,6g/100g
|                 citi =
}}
'''Bārija hidroksīds''' (Ba(OH)2) ir balta, [[Kristāls|kristāliska]] [[viela]]. Tas parasti ir sastopams monohidrāta veidā (Ba(OH)2·H2O). Bārija hidroksīds ir stiprs [[sārms]], tas ir kodīgs un [[Toksiskums|toksisks]] (tāpat, kā visi šķīstošie bārija savienojumi). Tas veidojas, [[bārija oksīds|bārija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]]. Bārija hidroksīda [[Šķīdums|šķīdumu]] sauc arī par '''barīta ūdeni'''. Bārija hidroksīda dzidru šķīdumu lieto [[analītiskā ķīmija|analītiskajā ķīmijā]] vāju skābju [[titrēšana]]i, jo tas garantēti nesatur [[karbonāti|karbonātjonus]] — [[bārija karbonāts]], kas rodas, bārija hidroksīdam reaģējot ar CO2 vai šķīstošajiem karbonātiem, ir ļoti mazšķīstoša [[viela]] un izgulsnējas.
{{kodīgs|Kā visi [[sārmi]], koncentrēts bārija hidroksīda šķīdums ir kodīgs.}}
{{inde|Šķīstošie bārija savienojumi ir stipri toksiski!}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Tamili
| skaits    = aptuveni 77 miljoni
| vieta     = {{IND}} 60,79 miljoni
{{LKA}} 3,09 miljoni
{{MYS}} 1,06 miljoni
{{ZAF}} 250 000
{{CAN}} 200 000
{{SGP}} 111 000
| valoda    = [[tamilu valoda]]
| reliģija  = galvenokārt [[hinduisms]]
| grupas    =
| radi      =
}}

sentences: '''Pavlovas kūka''' ir [[deserts]], kas tika radīts par godu slavenai krievu baletdejotājai [[Anna Pavlova|Annai Pavlovai]], kas 20. gadsimta 20. gados viesojās [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>[https://svetkulaiks.lv/raksts/pavlova-kuka Pavlovas kūka]</ref>

sentences:
{{cita nozīme|polārstaciju|apdzīvotu vietu|Sjojaha}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sejaha
| oriģinālnosaukums    = ''Сеяха''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jamalas Ņencu autonomais apvidus#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=70| latm=10| lats=11.3| latNS=N
| longd=72| longm=30| longs=48.7| longEW=E
| novietojums          = [[Jamala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1936
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 4
| pers_ziema           = 4
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+5]]
| mājaslapa            =
}}
'''Meteoroloģiskā stacija «Sejaha»''' ({{val|ru|Метеорологическая станция «Сеяха»}}) ir [[Krievija]]s vissezonas [[meteostacija|meteoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Jamala]]s pussalas austrumu krastā pie [[Obas līcis (Krievija)|Obas līča]] [[Sjojaha]]s ciema ziemeļu nomalē. Administratīvi ietilpst [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus|Jamalas Ņencu autonomā apvidus]] [[Jamalas rajons|Jamalas rajonā]].<ref>[http://yarsale-muzey.ru/tinybrowser/files/omuzee/npa/enciklopediya-yamal-skogo-rayona-dlya-interneta.-web.pdf Энциклопедия «Ямальский район»]</ref>

sentences:
'''Proporcionālās vēlēšanās''' [[mandāts|mandātu]] skaits tiek aprēķināts proporcionāli vēlētāju nodotajam balsu skaitam par katru politisko partiju.
Proporcionālo vēlēšanu galvenā pieņemamā priekšrocība ir paaugstināta politisko partiju atbildība. Vēl viena īpatnība ir ierobežots [[parlaments|parlamentā]] ievēlēto partiju skaits.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kiziljurta
| official_name = ''Гъизилюрт'' / ''Къызыл-юрт'' / ''Кизилюрт''
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Кизилюрт.jpg
| image_caption =
| image_flag =
| image_seal =
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Kiziljurt.png
| shield_link =
| flag_link =
| shield_size =
| pushpin_map = Krievija#Dagestāna
| pushpin_map_caption =
| pushpin_label_position =
| pushpin_map1 =
| pushpin_map_caption1 =
| pushpin_label_position1 =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = Republika
| subdivision_name1 =  [[Dagestāna]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title =
| established_date =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_magnitude =
| area_total_km2 = 50
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_urban_km2 =
| area_metro_km2 =
| population_as_of = 2021. gadā
| population_footnotes =
| population_total = 38335
| population_urban =
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Maskavas laiks|MSK]]
| utc_offset = +4
| latd = 43
| latm = 13
| lats =
| latNS = N
| longd = 46
| longm = 52
| longs =
| longEW = E
| postal_code_type =
| postal_code =
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| website = {{URL|https://mo-kizilurt.ru}}
| footnotes =
}}'''Kiziljurta''' ([[Avāru valoda|avāru]]: ''Гъизилюрт'', [[Kumiku valoda|kumiku]]: ''Къызыл-юрт'', [[Krievu valoda|krievu]]: ''Кизилюрт'') ir pilsēta [[Krievija|Krievijā]], [[Dagestāna|Dagestānas Republikā]]. 2021. gadā pilsētā dzīvoja vairāk nekā 38 tūkstoši iedzīvotāju.

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           = AVN balva
| current_awards = 40. AVN balva
| image          =
| alt            =
|caption         = 2015. gada AVN balva, kas pasniegta kategorijā "Labākais pilnmetrāžas filmas režisors", ko ieguva [[Breds Armstrongs]]
|sponsor         = ''[[Adult Video News]]''
|presenter       = ''Adult Video News''
|host            =
|location        = [[Lasvegasa]], [[Nevada]]
|country         = ASV
|reward          =
|year            = 1984. gadā<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.telecinco.es/informativos/Rebeca-Linares-Toni-Ribas-Oscar_0_964950062.html#|title=Rebeca Linares y Toni Ribas triunfan en los 'Oscar del porno'|work=telecinco.es|accessdate=December 14, 2014}}</ref>
|year2           =
|website         = {{URL|https://avn.com/awards}}
|network         =
* ''[[Playboy TV]]'' (1998–2009)
* ''[[Showtime]]'' (ASV) (kopš 2009. gada)
* ''[[The Movie Network]]'' un ''[[Movie Central]]'' (Kanāda)
|previous        = [[35. AVN balva]]
|main            = AVN balva
|next            = [[36. AVN balva]]
}}
'''AVN balva''' ({{val|en|AVN Awards}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] žurnāla ''AVN (Adult Video News)'' balva, ko piešķir par sasniegumiem [[pornofilma|pornofilmu]] veidošanā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Čamaņu kapu kapliča
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Čamaņu kapu kapliča
| position = left
| latd  = 56.030412 | latNS  = N
| longd = 26.149811  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Bebrenes pagasts]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[kapliča]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1821. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Čamaņu kapu kapliča
|      numurs = 8728
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|2010|04|02|N|bez}}
}}
}}

sentences: '''Interference''' ir viļņu ([[Mehāniskie viļņi|mehānisko]], [[Elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko]] u.c.) pārklāšanās telpā un savstarpējā mijiedarbība. Mijiedarbības rezultātā dažos telpas apgabalos viļņu [[Viļņu intensitāte|intensitāte]] palielinās, bet citos samazinās. Vietās, kur intensitāte palielinās notiek '''konstruktīva interference''', bet vietās, kur samazinās - '''destruktīva interference'''. Lai būtu iespējams novērot interferenci, nepieciešami vismaz divi viļņu avoti, tiesa gan tie var būt [[Sekundārs viļņu avots|sekundāri]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2009-07-04 Leccinum pseudoscabrum.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. pseudoscabrum
| suga_lv =Neīstā bērzubeka
| binomial =Leccinum pseudoscabrum
| kategorijas =nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|ģermāņu apdzīvotu teritoriju|Ģermānija (nozīmju atdalīšana)|Ģermānija}}

sentences: '''Igaunijas gada sportists''' ({{val|et|Eesti Aasta Sportlane}}) ir apbalvojums, kuru piešķir kopš 1955. gada, bet kopš 1967. gada atsevišķi sievietēm un vīriešiem. Kopš 1969. gada tiek apbalvota arī labākā komanda, bet 1988. gadā ieviesta arī kategorija treneriem un 2006. gadā jaunajiem sportistiem. Visvairāk apbalvojumus saņēmusi riteņbraucēja [[Erika Salumē]] (deviņi apbalvojumi) un slēpotāja [[Kristina Šmiguna]] (astoņi apbalvojumi).

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Antikitiras mehānisma A fragments
| direction = vertical
| width     = 275
| image1    = NAMA Machine d'Anticythère 1.jpg
| image2    = NAMA Machine d'Anticythère 4.jpg
}}
'''Antikitiras mehānisms''' ir sens [[analogais dators]] un Saules sistēmas modelis, kuru izmantoja, lai prognozētu astronomiskās pozīcijas un aptumsumus kalendāram un astroloģiskiem mērķiem, kā arī [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiāžu]] ciklu noteikšanai.<ref>Kaplan, Sarah (June 14, 2016). [https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/06/14/the-worlds-oldest-computer-is-still-revealing-its-secrets/ "The World's Oldest Computer Is Still Revealing Its Secrets"], ''The Washington Post''. Retrieved June 16, 2016.</ref>

sentences:
{{Tauta|native_name=Talysh / Tolışon|image=|population={{flag|Irāna}} 700,000–1,000,000
{{flag|Azerbaidžāna}} 500,000–1,000,000
{{flag|Krievija}} 3 595 (2021)|reliģija=[[šiītu islāms]], [[sunnītu islāms]]|related=citas [[irāņu tautas]]|languages=[[tališu valoda]]}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Dunikas pagasts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Asterolepis ornata-2.JPG
| att_nosaukums = ''[[Asterolepis ornata]]'' veselie skeleti no [[Lodes māla raktuves|Lodes]].
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|         kārta = Euantiarcha
|      kārta_lv =
|        dzimta = Asterolepididae
|     dzimta_lv = Asterolepidīdi
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Asterolepis}} †
* {{TaksoSaite|Pambulaspis}} †
|   kategorijas = nē
| binomial =Asterolepididae <small>Traquair, 1888</small>
}}
'''Asterolepidīdi''' (''Asterolepididae'')  ir izmirušu [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] [[Antiarhi|antiarhu]] dzimta, kas dzīvoja [[Devons|devona]] periodā. Asterolepidīdi bija no dažiem centimetriem līdz apmēram 1 metram lielas zivis. [[Stratigrāfija|Stratigrāfijā]] tos izmanto devona ģeoloģisko slāņu vecuma noteikšanai. Asterolepidīdi ir sastopami arī [[Latvija]]s devona nogulumos.

sentences: '''Glikozīdi''' ir [[organiskā viela|organiskas vielas]], ko veido caur [[glikozīdiskā saite|glikozīdisko saiti]] saistījušies [[monosaharīds|monosaharīda]] vai [[oligosaharīds|oligosaharīda]] atlikumi — [[glikoni]] — un neogļhidrāta savienojumu atlikumi — [[aglikons|aglikoni]]. Glikons var būt [[glikoze]], [[galaktoze]], [[ramnoze]], [[arabinoze]], [[ksiloze]] un citi cukuri, bet aglikoni — [[terpēnu spirti]], [[fenoli|fenolu]] atvasinājumi un citi savienojumi, kuru sastāvā ir [[hidroksilgrupa]].<ref>{{Grāmatas atsauce |editor=Evita Straumīte |title=Bioloģiski aktīvās vielas pārtikas produktos |year=2012 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location=Jelgava |isbn=978-9984-4808-3-1 |page=251}}</ref>

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{cita nozīme|optisku parādību|filmu|Mirāža (filma)}}
'''Mirāža''' ir optiska parādība, kad [[Saule]]s stari atstarojas uz siltu un aukstu (t.i., dažādi blīvu) [[gaiss|gaisa]] masu robežas.

sentences:
'''Ranger programma''' (laikaposms: 1961 — 1965) bija ASV [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] automātisko aparātu programma ar mērķi pētīt [[Mēness|Mēnesi]] un iegūt virsmas fotogrāfijas.
)]]
Aparāti tika konstruēti tā, lai tie nepārtraukti uzņemtu Mēness virsmas attēlus un uzreiz tos pārraidītu uz Zemi, līdz aparāts ietriektos Mēness virsmā. Pirmie seši lidojumi bija neveiksmīgi un programmu iesauca par "palaid un ceri"<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jsc.nasa.gov/history/oral_histories/CortrightEM/EMC_8-20-98.pdf |title=Cortright Oral History (p25) |access-date={{dat|2015|07|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120910040446/http://www.jsc.nasa.gov/history/oral_histories/CortrightEM/EMC_8-20-98.pdf |archivedate={{dat|2012|09|10||bez}} }}</ref>, pēc programmas reorganizācijas ''Ranger 7'' veiksmīgi izpildīja savu mērķi un ieguva Mēness fotogrāfijas. Vēlāk tika palaisti vēl divi veiksmīgi ''Ranger'' aparāti. Kopumā programma tika iedalīta trijos aparātu blokos — katra bloka ietvaros [[Reaktīvās kustības laboratorija]] cerēja sasniegt labākus rezultātus un attīstīt kosmosa kuģu būvniecību. ''Ranger'' programma kopumā izmaksāja 190 miljonus ASV dolāru.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Jolla Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2011. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[programmatūra]]
| products         = operētājsistēma ''[[Sailfish OS|Sailfish]]''
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://jolla.com jolla.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences: '''Sērsna''' ir blīva un cieta [[sniegs|sniega]] virskārta, kas rodas pēc neliela atkušņa vai silta laika perioda ziemā, sasalstot mitram sniegam. Sērsna, kas izveidojusies virs sniega segas, nelabvēlīgi ietekmē mežos dzīvojošās zīdītāju sugas. Nagaiņiem — [[Stirna|stirnām]], [[Briežu dzimta|briežiem]], [[meža cūka|meža cūkām]] — šādi laika apstākļi ir ļoti nelabvēlīgi, jo virs sniega segas izveidojusies ledus kārta neiztur viņu svaru. Dzīvniekiem salaužot plāno ledus kārtu, tiek savainotas kājas, tādējādi apgrūtinot pārvietošanos.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/193458-sersna_nelabveligi_var_ietekmet_meza_dzivojosas_ziditaju_sugas Sērsna nelabvēlīgi var ietekmēt mežā dzīvojošās zīdītāju sugas.], tvnet.lv, {{dat|2002|12|30|SK}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = [[File:Equisetum arvense nf.jpg|Tīruma kosa|thumb|center]]
|           valsts = plantae
|        valsts_lv = Augi
|      apakšvalsts = Pteridophytes
|   apakšvalsts_lv = Sporaugi
|       nodalījums = Pteridophyta
|    nodalījums_lv = Paparžaugi
|         apakšnod = Equisetophyta
|      apakšnod_lv = Kosveidīgie
|            klase = Equisetopsida
| klase_lv =Kosu klase
| klase_r =Kosas
| rinda =Equisetales
| rinda_lv =Kosu kārta
| rinda_r =Kosas
| dzimta =Equisetaceae
| dzimta_lv =Kosu dzimta
| dzimta_r =Kosas
| ģints =Equisetum
| ģints_lv =Kosas
|             suga = Equisetum arvense
|          suga_lv =  Tīruma kosa
|        izplatība =<!-- Brīvs teksts -->
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =<!-- Sīkāko kategoriju uzskaitījums, brīvs Teksts. Te var pielietot veidni {{TaksoSaite}} -->
|      kategorijas = nē <!-- nepievienot kategoriju automātiski -->
}}

sentences: '''Veģetārisms''' ir uztura veids, kura pamatā ir [[augi|augu]] valsts barība ([[augļi]], [[dārzeņi]], [[graudaugi]], [[rieksti]], [[sēklas]] u.c.), bet netiek ēsti produkti, kas iegūti, nogalinot [[dzīvnieki|dzīvniekus]] (visu veidu [[gaļa]]).<ref>[http://www.vegsoc.org/info/definitions.html Definition of "vegetarian"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/19991128112640/http://www.vegsoc.org/info/definitions.html |date={{dat|1999|11|28||bez}} }} Definīcija, ko piedāvā 1984. gadā dibinātā Veģetāriešu biedrība. Skatīt arī [http://www.vegsoc.org/fish/ "VEGETARIANS DO NOT EAT FISH!"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150315132700/https://www.vegsoc.org/fish |date={{dat|2015|03|15||bez}} }}</ref> Plašākā nozīmē par veģetārismu var runāt arī kā par [[dzīvesveids|dzīvesveidu]], jo daļa veģetāriešu apsvērumus, kuru dēļ tie mainījuši savu uzturu, attiecina arī, piemēram, uz izturēšanos pret dzīvnieku izmantošanu izklaidei vai uz apģērba izvēli un citiem dzīves aspektiem.

sentences:
{{Vērtīgs saraksts}}
{{Diskogrāfijas infokaste
| Nosaukums        = Madonnas albumu
| Image            = Madonna Buenosaires2.jpg
| Caption          = Mūziķe ''Sticky & Sweet'' koncerttūrē [[Buenosairesa|Buenosairesā]].
| Alt              = 2009
| Studio           = 11
| Studio link      = Studijas albumi
| Live             = 3
| Live link        = Koncertalbumi
| Compilation      = 8
| Comp link        = Labāko dziesmu izlases un remiksu albumi
| Singles          =
| Singles link     =
| Video            =
| Video link       =
| Music videos     =
| MV link          =
| Option name      =
| Option           =
| Option color     = #79443B
| Option link      = Studijas albumi
| 1Option name     =
| 1Option          =
| 1Option color    =
| 1Option link     =
| References       = Yes
| Ref link         = Piezīmes un atsauces
|}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Tartu lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Tartu lennujaam''
| attels                     = Approach lighting system of Tartu Airport.jpg
| attela-platums             =
| paraksts                   = Tartu lidostas signālugunis
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = TAY
| ICAO                       = EETU
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Igaunija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d = 58  | plat_m  = 18 | plat_s = 27 | plat_NS = N
| gar_d  = 26  | gar_m   = 41 | gar_s  = 13 | gar_EW  = E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = Publiskā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  = [[Igaunija]]
| operators                  = ''[[Tallinn Airport Ltd.]]''
| apkalpo                    = [[Tartu]]
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Igaunija|Kambjas pagasts|Reola}}
| uzcelta                    = <!-- for military airports -->
| used                       = <!-- for military airports -->
| komandieris                = <!-- for military airports -->
| majas_lapa                 = {{URL|www.tartu-airport.ee}}
| metric-elev                = Y
| elevation-m                = 67
| elevation-f                = 219
| r1-number    = 08/26
| r1-length-m  = 1799
| r1-surface   = [[asfaltbetons]]
| pasazieru_skaits           = 13 690 (2013)
| lidojumu_skaits            =
| krava                      =
}}
'''Tartu lidosta''' ({{val|et|Tartu lennujaam}}; [[IATA]]: TAY; [[ICAO valstu un teritoriju kodi|ICAO]]: EETU) ir lidosta, kas atrodas [[Reola|Reolā]], [[Kambjas pagasts|Kambjas pagastā]], 10,9 km uz dienvidrietumiem no [[Tartu]] — [[Igaunija]]s otrās lielākās pilsētas.<ref name="AIP">{{Tīmekļa atsauce |url=http://eaip.eans.ee/2016-07-21/html/index-en-GB.html |title=eAIP Estonia |publisher=[[Estonian Air Navigation Services]] (ANS) |access-date=2016-07-27 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161026183032/http://eaip.eans.ee/2016-07-21/html/index-en-GB.html |archivedate=2016-10-26 }}</ref> To sauc arī par '''Ilenurmes lidostu''', jo tās tuvumā atrodas [[Ilenurme]]s ciems. Netālu no lidostas atrodas [[Eiropas autoceļš E263]]. Pie lidostas atrodas [[Igaunijas Aviācijas akadēmija]].

sentences: '''Paneta šūna''' ir [[tievā zarna|tievo zarnu]] [[epitēlijs|epitēlija]] šūna, kam ir nozīme normālas zarnu mikrofloras regulēšanā.<ref>{{Tīmekļa atsauce| title= Paneth cells |work= Cytokines & Cells Encyclopedia - COPE | url= http://www.copewithcytokines.org/cope.cgi?key=Paneth%20cells | accessdate= 2015. gada 29. jūlijā | language= angliski}}</ref> Tai ir apikāli izvietotas eozinofilas granulas.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Histology: A Text and Atlas |edition=5 |author1=Michael Ross |author2=Wojciech Pawlina |year=2005 |publisher=''Lippincott Wiliams & Wilkins'' |location=[[Baltimora]] |isbn=978-0-7817-5056-1 |page=617}}</ref> [[Toksīni|Toksīnu]] (piemēram, [[lipopolisaharīdi|lipopolisaharīdu]], lipīdu A) ietekmē izdala [[lizocīms|lizozīmu]], sekretoro fosfolipāzi A2, a-defenzīnus, tādējādi pasargājot zarnu epitēliju no [[Baktērijas|baktērijām]], [[Sēnes|sēnītēm]] un pat dažiem [[vīrusi|vīrusiem]]. Paneta šūnu daudzums pakāpeniski pieaug virzienā uz tievo zarnu beigu galu. Paneta šūnas nosauktas to atklājēja austriešu fiziologa [[Jozefs Panets|Jozefa Paneta]] (1857–1890) vārdā.

sentences: '''Gels''' ir želejveidīgs [[Mīkstā vide|mīksts materiāls]], kas var būt gan mīksts un trausls, gan ciets un izturīgs<ref>A. Khademhosseini und U. Demirci ''Gels Handbook: Fundamentals, Properties and Applications'' |'''2016''' World Scientific Pub Co Inc; {{ISBN|9789814656108}}</ref><ref>''Supramolecular Polymer Networks and Gels.'' S. Seiffert (Editor), Springer, '''2015''' ASIN: B00VR5CMW6</ref>. Geli ir definēti kā mazas koncentrācijas izšķīdusi [[šķērssaišu sistēma]], kurai miera stāvoklī nav plūsmas<ref>Ferry, John D. (1980) ''Viscoelastic Properties of Polymers''. New York: Wiley, {{ISBN|0471048941}}.</ref>. Pēc svara geli pārsvarā ir šķidrumi, tomēr tie darbojas kā cietvielas, jo šķidrumā atrodas komplekss šķērssaistīto saišu tīkls. Šķidrumā veidojošās šķērssaites ir tās, kas nodrošina gela struktūru ([[cietība|cietību]]) un veicina savstarpējo mijiedarbību (saķeri), bet jāatceras, ka šo šķērssaišu vielā nav daudz — tikai pāris procenti. Tādējādi gels ir šķidruma molekulu [[Dispersā sistēma|dispersija]] cietā vielā, kurā šķidras daļiņas ir disperģētas cietā vidē. Vārdu gels pirmoreiz lietoja skotu ķīmiķis [[Tomas Grahams]], atvasinot to no [[Želatīns|želatīna]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.etymonline.com/index.php?term=gel |title=Online Etymology Dictionary: gel |last=Harper |first=Douglas |authorlink=Douglas Harper |website=[[Online Etymology Dictionary]] |accessdate=2019-04-07}}</ref>.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētikas disciplīnas]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Marfāna sindroms''' ir ģenētiska [[saistaudi|saistaudu]] slimība.
Tā var izraisīt dažādas pakāpes bojājumus jebkurā ķermeņa orgānā, bet visbiežāk skar [[sirds|sirdi]], [[asinsvadi|asinsvadus]], [[kauli|kaulus]], [[locītavas]] un [[acs|acis]]. Dažas komplikācijas - piemēram, [[aorta]]s [[aneirisma]] vai sirds vārstuļu anomālijas - var nopietni apdraudēt dzīvību.<ref name="MarFound" /> Retāk bojājumus var atrast arī [[Plaušas|plaušās]], [[āda|ādā]] un [[nervu sistēma|nervu sistēmā]]. Slimība neietekmē cilvēka [[intelekts|intelektuālo]] attīstību.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aleksandra arhipelāgs
|attēls              = Shelter Island 4288.png
|attēla paraksts     = Šeltera sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|mark                = Orange pog.svg
|label    = Aleksandra<br />arhipelāgs
|reljefa_karte       = jā
|position = bottom
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=29|lats=0|latNS=N |longd=135|longm=06|longs=0|longEW=W
|platība             = 35 000
 |garums              = 480
|platums             = 160
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Venjaminova smaile]]
|augstums            = 1643
|salu skaits         = ~1100
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 37 159
|blīvums             = 1,1
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Sitka]]
|piezīme =
}}
'''Aleksandra arhipelāgs''' ({{val|en|Alexander Archipelago}}) ir ap 480 km garš un līdz 160 km plats klinšainu salu [[arhipelāgs]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos [[Ziemeļamerika]]s piekrastē. Ietilpst [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī. Veidojies kā iegrimis [[Piekrastes kalni|Piekrastes kalnu]] grēdas atzars, kura augstākais kalns [[Venjaminova smaile]] [[Baranova sala|Baranova salā]] sniedzas līdz 1643 m vjl. Sastāv no vairāk kā 1100 salām un klintīm, lielākās no kurām ir [[Velsas Prinča sala (ASV)|Velsas Prinča sala]], [[Čičagova sala]], [[Admiralitātes sala]], Baranova sala.<ref>{{PZT|27}}</ref> [[Diksona šaurums]] dienvidos to atdala no [[Karalienes Šarlotes salas|Karalienes Šarlotes salām]]. Salas pirmiedzīvotāji ir [[tlingiti|tlingitu]] un [[haidi|haidu]] indiāņi. Pirmie no eiropiešiem to atklāja [[Vituss Berings|Vitusa Beringa]] ekspedīcija 1741. gadā. Nosaukts par godu tirgotājam un [[Krievu Amerika]]s pārvaldniekam (1790-1818) Aleksandram Baranovam.

sentences: '''Veselības apdrošināšana''' ir viens no [[apdrošināšana]]s veidiem. Šajā apdrošināšanas veidā apdrošina iedzīvotāju [[veselība|veselību]] jeb saslimšanas risku. Apdrošināšanas veikšanu šai gadījumā nosaka jeb sekmē vēlme samazināt izdevumus saslimšanas gadījumā.

sentences:
[[Kategorija:Navigācija]]
[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi|N]]

sentences: '''Liepājas reālskola''' bija pilsētas [[reālskola]], kas darbojās no 1884. līdz 1915. gadam [[Baznīcas iela (Liepāja)|Baznīcas ielā 7]] [[Liepāja|Liepājā]].

sentences:
'''Krust[[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedas]]''' nekustīgi krusto sliežu ceļu slīpā leņķī, kā arī ļauj novirzīties uz sānceļu. Nekustīgā krustojuma darba šķautnes zīmē [[Rombs|rombu]], kura mazo diagonāļu virsotnēs izvieto strupos [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņus]] - 2 komplektus - pa 1 komplektam katrā virsotnē, bet lielo diagonāļu virsotnēs izvieto smailos krusteņus - 2 komplektus - pa 1 komplektam katrā virsotnē. Krustpārmiju pārvedas var būt vienkāršas t.i. - ar vienu pārvedlīkni vai divkāršas - t.i. ar divām pārvedlīknēm. Kā vienkāršās tā divkāršās var būt iekšromba (stāvas), kas ir pats izplatītākais krustpārmiju pārvedu veids, vai aizromba (lēzenas) - kad pārvedlīknes apliec smailo krusteni romba lielajās diagonālēs, un asmeņi atrodas nevis romba iekšienē, bet ārpus romba. Aizromba krustpārmijām iespējams ievērojami palielināt pārvedlīknes rādiusu, kas ļauj uzlabot ekspluatācijas parametrus un ātrumu pa sānceļu. Parasti gan iekšromba, gan aizromba pārmiju pārvedām pati izplatītākā būs smailo krusteņu marka 1/9. Iekšromba pārmijām pie tam rādiuss ir aptuveni 200 m, bet aizromba pārmijām tas var variēt ap 500 m. Aizromba pārmijām ir sarežģītāka smailā krusteņa konstrukcija. Tas ir vesels daudzkrusteņu mezgls.
Krustpārmiju smailie un strupie krusteņi mēdz būt ar kustīgām serdēm.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Zāļu labas ražošanas prakse''' (LRP) ir sistēma zāļu ražošanas un kontroles nepārtrauktas atbilstības noteiktiem kvalitātes standartiem nodrošināšanai. Sistēma izstrādāta, lai un nodrošinātu zāļu kvalitāti un drošību un mazinātu farmaceitiskā produkta ražošanas posma potenciālos riskus, kurus nevar novērst, tikai veicot kvalitātes kontroles pārbaudi galaproduktam. LRP kvalitātes stadartu sistēma ir starptautiski atzīta un aptver visus ražošanas aspektus, sākot no izejvielām un izejmateriāliem, telpām un iekārtām līdz personāla apmācībām un higiēnai.<ref name="ispe">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.ispe.org/gmp-resources|title= Good Manufacturing Practice (GMP)|accessdate= {{dat|2017|5|28}}|publisher= ISPE}} {{en ikona}}</ref><ref name="canada">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hc-sc.gc.ca/dhp-mps/compli-conform/info-prod/drugs-drogues/actingre-question-eng.php|title= Drugs and Health Products|accessdate= {{dat|2017|5|28}}|publisher= Health Canada}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Myosotis
| nosaukums =
| attēls = Forget-Me-Not (47584027192).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Neaizmirstules
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Boraginaceae
| dzimta_lv = Skarblapju dzimta
| ģints = Myosotis
| ģints_lv = Neaizmirstules
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}'''Neaizmirstules''' (''Myosotis'') ir [[skarblapju dzimta]]s ģints, kurām lielāka sugu daudzveidība ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nzflora.info/factsheet/Taxon/Myosotis.html|title=Flora of New Zealand {{!}} Taxon Profile {{!}} Myosotis|website=www.nzflora.info|access-date=2023-07-13}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30010296-2|title=Myosotis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-13|language=en}}</ref> Dažas sugas sastopamas arī citur, tostarp [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=":0" /> Kultivācijas rezultātā neaizmirstuļu sugas ir ieviesušās arī daudzviet citur ārpus to dabiskā izplatības areāla.

sentences: '''Bieriņu muiža''' jeb '''Bieriņmuiža''' ({{val|de|Lindenruh}}) bija muižiņas ēka [[Rīga]]s [[Bieriņi|Bieriņu apkaimē]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], starp [[Petriņciems|Petriņciemu]], [[Ozolciems|Ozolciemu]] un [[Lindes ciems|Lindes ciemu]], tagad [[Kantora iela (Rīga)|Kantora iela]] 10, [[Mārupīte]]s krastā.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 14
|lv = Četrpadsmit
}}
'''14''' ('''četrpadsmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[13 (skaitlis)|13]] un [[15 (skaitlis)|15]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Saldais apelsīnkoks
|         binomial = Citrus × sinensis
|           attēls = OrangeBloss wb.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Apelsīnkoka augļi un ziedi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. × sinensis
|          suga_lv = Saldais apelsīnkoks
|           suga_r = Apelsīnkoks
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Godprātīga lietošana''' ({{val|en|fair use}}) ir tiesiska doktrīna [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], kur apskatīti izņēmumi un to ierobežojumi radošiem darbiem. Šīs doktrīnas ietvaros ir pieļaujama ar [[autortiesības|autortiesībām]] aizsargāto materiālu brīva izmantošana, ievērojot noteiktus nosacījumus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pentāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH2CH3
|molmasa=72,15
|blīvums=626
|kušanas temperatūra=−129,8 °C
|viršanas temperatūra=36,1 °C
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Reinholds Georgs Šmēlings
| image = Reinhold Schmeling.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname = Reinhold Georg Schmaeling
| birthdate = {{dat|1840|11|14|}}
| location = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| deathdate = {{dat|1917|10|17|}}
| deathplace = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| nationality = [[vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = Pēterburgas Mākslas akadēmija
| movement = [[eklektisms]], [[jūgendstils]]
| famous works = Rīgas "sarkanās skolas", Sarkanie spīķeri, [[Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca|Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas]] vecākās ēkas
| patrons = [[Ludvigs Bonštets]]
| awards =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{DISPLAYTITLE:Playstation 5}}
{{Konsoles infokaste|attēls=PlayStation_5_and_DualSense.jpg|logo=PS5_logo.svg|logo_izm=155px|attēls_izm=255px|paraksts=PlayStation 5 konsole un [[DualSense]] kontrolieris|gimene=[[PlayStation]]|media=[[Blu-ray]], [[DVD]]|kontrolieri={{Unbulleted list
| [[DualSense]]
| [[DualShock 4]]
| [[PlayStation Move]]
}}|sakt=12. novembrī, 2020|izveidotājs=[[Sony]]|razotajs=[[Sony]]|operetajsistema=PlayStation 5 sistēmas programmatūŗa|priekstecis={{Unbulleted list
| Faktiski: [[PlayStation 4 Pro]]
| Bez versijām un revīzijam: [[PlayStation 4]]
}}|cena={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': USD$499, EUR€499
| '''PlayStation 5 Digital''': USD$399, EUR€399
}}|atmina=SSD 825 GB|svars={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': 4.5 kg
| '''PlayStation 5 Digital''': 3.9 kg
}}}}

sentences:
[[File:Torque animation.gif|frame|right|Attiecības starp [[spēks|spēku]] ('''F'''), [[spēka moments|spēka momentu]] (τ), [[impulss|impulsu]] ('''p''') un impulsa momentu ('''L''') rotējošā sistēmā. (r) ir rādiuss]]
[[File:Gyroskop.jpg|thumb|right|Žiroskops saglabā savu stāvokli griešanās laikā impulsa momenta dēļ]]
'''Impulsa moments''' jeb '''kinētiskais moments''' (apzīmējums: '''{{math|L}}''') ir [[materiālais punkts|materiālā punkta]] vai arī to sistēmas mehāniskās kustības mērs. Impulsa moments ir [[vektors|vektoriāls]] lielums. Tas ir svarīgs lielums rotācijas kustības analizēšanā.<ref name="lpe">{{LPE|4|227}}</ref>

sentences:
Šī kategorija satur rakstus par '''[[operētājsistēma|operētājsistēmām]]'''.
{{Commonscat|Operating systems|Operētājsistēmas}}

sentences: '''Sverdrups''' ('''Sv''') ir [[okeanogrāfija|okeanogrāfijā]] izmantota ūdens [[plūsma]]s mērvienība, ko lieto [[okeāna straume|okeāna straumju]] mērījumiem un ir vienāda ar 106 [[kubikmetrs|kubikmetriem]] [[sekunde|sekundē]] (0.001 km3/s).<ref>[http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html - The National Oceanographic Partnership Program's] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111028165109/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/glossary.html |date={{dat|2011|10|28||bez}} }} Okeānu straumju mājaslapa</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |title=Ecoworld: "Sverdrups & Brine" |access-date={{dat|2017|08|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110120155822/http://www.ecoworld.com/technology/sverdrups-brine.html |archivedate={{dat|2011|01|20||bez}} }}</ref> Nosaukta par godu [[norvēģi|norvēģu]] okeanogrāfam un polārpētniekam [[Haralls Sverdrups|Harallam Sverdrupam]]. Sverdrups ir ārpus [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmas mērvienība, kurā ar ''Sv'' apzīmē [[zīverts|zīvertus]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Babefīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/B.01-60
|ķīm_formula=BaBe[(F,OH)|PO4]
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.629 nε = 1.632
|pleohroisms=
|blīvums=4,31
}}
__NOTOC__

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Dāvis Stalts
| vārds_orģ           =
| attēls              = Dāvis Stalts-2.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Dāvis Stalts 2011. gadā

| amats               = [[Saeima]]s deputāts
| term_sākums         =
| term_beigas         =
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =

| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[Līvi|lībietis]]
| partija             = [[Pilsoniskā savienība|PS]] (2008—2011)
[[Konservatīvie]] (2014—2023)
| dinastija           =
| tēvs                = [[Dainis Stalts]]
| māte                = [[Helmī Stalte]]
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = [[žurnālists]], [[politiķis]]
| alma_mater          = nav augstākās izglītības
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Dāvis Stalts''' (dzimis {{dat|1982|2|23}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.livones.net/44atbildes/?raksts=8677|title=NOTIKUMI|publisher=Livones.net|accessdate={{dat|2012|2|18||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160307003642/http://www.livones.net/44atbildes/?raksts=8677|archivedate={{dat|2016|03|07||bez}}}}</ref> [[Rīga|Rīgā]]) ir [[līvi|līvu]] tautības [[Latvija]]s politiķis, mūziķis un žurnālists, Līvu Savienības valdes priekšsēdētājs. Pašlaik [[Rīgas dome]]s deputāts, bijis [[11. Saeima]]s deputāts. Pārstāvējis vairākas politiskās partijas, pēdējā no tām — partija "[[Konservatīvie]]".

sentences: '''Nīderlandes Austrumindijas kompānija''' ({{val-nl|Vereenigde Oost-Indische Compagnie}}) bija tirdzniecības kompānija, kas dibināta 1602. gadā, kad Nīderlandes parlaments tai piešķīra monopoltiesības īstenot [[Koloniālisms|koloniālās]] aktivitātes [[Āzija|Āzijā]]. Tā bija pirmā multinacionālā korporācija pasaulē un pirmā kompānija, kas jebkad izdevusi [[akcija (vērtspapīrs)|akcijas]].<ref>Mondo Visione web site: [http://www.exchange-handbook.co.uk/index.cfm?section=articles&action=detail&id=60613 Chambers, Clem. "Who needs stock exchanges?"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090207202312/http://www.exchange-handbook.co.uk/index.cfm?section=articles&action=detail&id=60613 |date={{dat|2009|02|07||bez}} }} ''Exchanges Handbook''. -- retrieved 1 February 2008.</ref> Kompānija pastāvēja 200 gadus, līdz bankrotēja un tika likvidēta 1800. gadā. Tai piederošos īpašumus un parādus pārņēma Nīderlandes valdība un tai piederošās teritorijas kļuva par [[Nīderlandes Austrumindija|Nīderlandes Austrumindiju]], kas 19. gadsimta gaitā paplašinājās un iekļāva sevī visu mūsdienu [[Indonēzija|Indonēziju]], kas neatkarību no [[Nīderlande]]s ieguva 20. gadsimta vidū.

sentences:
'''Petroleja''' ir bezkrāsains, viegli uzliesmojošs [[šķidrums]], kas sastāv no [[ogļūdeņraži]]em. Petroleju iegūst no [[nafta]]s [[destilācija]]s procesā.<br />
Sākotnēji petroleju izmantoja apgaismojumam petrolejas lampās. Mūsdienās to plaši izmanto kā [[degviela|degvielu]] ([[aviācija|aviācijā]], [[raķete|raķeštehnikā]]).

sentences: '''Korejas kalendārs''' ir [[Mēness kalendārs|Mēness]] un [[Saules kalendārs|Saules]] cikla kalendārs, kas līdzinās arī citu [[Austrumāzija]]s valstu kalendāriem. Datumi tiek aprēķināti pēc Korejas [[meridiāns|meridiāna]] (135. austrumu platuma meridiāns, mūsdienās Dienvidkorejai), un balstoties uz šo kalendāru tiek atzīmētas visas [[Korejas kultūra]]s svinamās dienas.

sentences: '''Kepler-10c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķa zvaigznājs|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,2407 AU attālumā no tās. 1 [[gads]] uz planētas ilgst 45,3 [[Diennakts|diennaktis]] un tā sver apmēram 20 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā Superzeme klases planēta. Tās rādiuss ir vairāk kā 2 reizes lielāks par Zemes rādiusu.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe manginii 02.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe manginii|Mangina kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe manginii|suga_lv=Mangina kalanhoja}}'''Mangina kalanhoja'''<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Kalanhoja|last=Zālīte|first=Daiga|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=978-9984-40-404-2|location=Rīga}}</ref> (''Kalanchoe manginii'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Revolūcijas ceļš
| attēls                   = Revolutionary road.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Revolutionary Road''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Sems Mendess]]
| producents               =
* [[Bobijs Kouens]]
* [[Skots Radins]]
* [[Džons Hārts]]
* Sems Mendess
| scenārija autors         = [[Džastins Heitss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Ketija Beitsa]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Neal Street Productions]]''
* ''[[BBC Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|12|15|ASV|2009|1|30|Apvienotā Karaliste|2009|2|6|Latvija|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/revolutionary-road-2008|title=Revolutionary Road|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=revolutionaryroad.htm|title=Revolutionary Road (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Revolūcijas ceļš"''' ({{val|en|Revolutionary Road}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Sems Mendess]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Keita Vinsleta]], [[Maikls Šenons]], [[Ketrīna Hāna]], [[Deivids Harbors]] un [[Ketija Beitsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|12|15||bez}} ASV.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Voldemārs Kernigs
|          vārds_orig = Woldemar Kernig
|              attēls = Woldemar Kernig (ca. 1910).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1840
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Liepāja|Liepājā]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1917
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Pēterburga|Petrograda]], [[Krievija|Krievijā]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Tipiskas akūta meningīta pazīmes atklāšana — "Kerniga simptoms" (1882)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Eduards Berklavs
| attēls              = EduardsBerklavs_Atmoda.jpg
| apraksts            = Eduards Berklavs Atmodas laika demonstrācijā
| dzim_dati           = {{dat|1914|06|15}}
| dzim_vieta          = Birznieki, {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Kuldīgas apriņķis|Kurmāles pagasts|td=Latvija}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2004|11|25|1914|6|15}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| partija             = [[Padomju Savienības Komunistiskā partija|PSKP]]
[[Latvijas Nacionālās neatkarības kustība|LNNK]] (1988—1997)
[[Tēvzemei un Brīvībai/LNNK|TB/LNNK]] (1997—1999)
| dzīvesb             =
| alma_mater          =
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''phpMyAdmin''}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''phpMyAdmin''
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = ''phpMyAdmin'' sākuma ekrāns
| developer              = ''The phpMyAdmin Project''
| programming language   = ''[[PHP]]'', ''[[XHTML]]'', ''[[Cascading Style Sheets|CSS]]'', ''[[JavaScript]]''
| operating system       = [[Vairākplatformu programmatūra]]
| language               = [[#Pašreizējais status|Daudzvalodu]] (64)
| genre                  = Pārlūkprogrammas bāzēts datubāzes pārvaldes rīks
| license                = [[GNU Vispārējā publiskā licence]]
| website                = {{URL|http://www.phpmyadmin.net/}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Vīls''' var būt:

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada aprīlī,}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{ievads+}}
{{noformējums+}}
'''Multikolinearitāte pilna nozīme jeb stingra Multikolinearitāte'''

Pieņemsim, ka [[prediktoru matrica]] sastāv no k+1 prediktora (faktora) X=x(0)+x(1)+...+x(k).
Par multikolinearitāti stingra nozīme sauc situāciju, kas prediktoru matricas X kolonnas ir atkarīgas, t.i. eksistē skaitļi v0,v1,...vk tādi, ka vox(0)+v1x(1)+...+vkx(k)=0, turklāt vismaz viens no v0,v1,...vk≠0.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=<br />Litija hidrīda kristālrežģis
|ķīmiskā formula=LiH
|molmasa=7,95
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=692 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie apmēram 850 °C<ref name="shII">Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
}}
'''Litija hidrīds''' (LiH) ir jonu tipa [[hidrīdi|hidrīds]] — [[litijs|litija]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tas ir balta vai pelēcīga, cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli, to [[kristālrežģis]] līdzīgs [[NaCl]] kristālrežģim). Litija hidrīds nedaudz šķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences:
[[Kategorija:Serbija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Serbija]]

sentences:
tosts, 1972]]
 no ASV piegādātā koncentrāta]]
'''Starptautiskā saspīlējuma atslābums''' ({{val|ru|Разрядка международной напряжённости}}; ASV un Rietumvalstīs parasti saukta franciski: ''détente'') bija lielā mērā [[Ričards Niksons|Niksona]], [[Henrijs Kisindžers|Kisindžera]] un [[Leonīds Brežņevs|Brežņeva]] veidots ārpolitikas modelis, kurš PSRS un ASV [[Aukstais karš|Aukstā kara]] sacensības vietā izvirzīja sadarbību. Galvenie notikumi bija SALT I un SALT II līgumu un [[Helsinku konference]]s gala vienošanās parakstīšana, kā arī ASV-PSRS Vladivostokas vienošanās.

sentences:
pie [[Iecava (stacija)|Iecavas stacijas]] ]]
 — [[Lāčplēsis (stacija)|Lāčplēsis]] ]]
 ]]
 ]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 54
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Xe
|             atommasa = 131,293
|   valences elektroni = [Kr]4d105s25p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ksenona spīdēšana [[elektriskais lauks|elektriskajā laukā]]
|  oksidēšanas pakāpes = 0, +1, +2, +4, +6, +8
|  elektronegativitāte = 2,6
|              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 5,894
|  kušanas temperatūra = 161,4 K (-111,7 °C)
| viršanas temperatūra = 165,03 K (-108,12 °C)
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aksaīts
|attēls=
|klase=Borāts
|ŠtruncaID=5/H.17-30
|ķīm_formula=MgB6O7(OH)6·2(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsains, gaišpelēks, balts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Labi izteikta
|lūzums=
|cietība=2,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.472 nβ = 1.503 nγ = 1.526
|pleohroisms=-
|blīvums=1,99
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zelta Zivs
| abbreviation = Dor
| name_latin = Dorado
| RA = 5
| dec = -65
| areatotal = 179.173
| arearank = 72. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[α Dor]]
| starmagnitude = 3.27
| neareststarname =[[ζ Dor]]
| stardistance = 38
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Greblis]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
| r_latvija =nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences:
, [[Mazsalaca|Mazsalacā]]]]
'''Straikbols'''<ref>{{Laikraksta atsauce |author= |date=2016. gada 15. aprīlis |title=Par svešvārda atbilsmi latviešu valodā |journal=[[Latvijas Vēstnesis]] |issue=Nr. 52 |url=https://www.vestnesis.lv/op/2016/52.13 |accessdate=2017. gada 24. februārī}}</ref> ({{val|en|strikeball}}), saukts arī par '''airsoftu''' (''airsoft''), ir [[peintbols|peintbolam]] līdzīgs [[komandu sports|komandu sporta]] veids jeb militārās simulācijas sports, kurā lieto ar [[elektrodzinējs|elektrodzinēja]], atsperes vai gāzes spiediena spēku darbināmus priekšmetus, kas izskatās kā šaujamieroči un paredzēti šaušanai ar plastmasas bumbiņām, kuru sākumenerģija nepārsniedz četrus džoulus, kas tiek pildīti ar baltām, cietām, [[plastmasas]] bumbiņām, kuru [[diametrs]] ir 6—8 mm. No straikbola [[Šautene|šauteņu]] [[Lode|lodītēm]] neizdalās nekāda [[krāsa]], tādēļ airsofts ir spēle uz godīgumu un katram tās dalībniekam ir pašam jākonstatē trāpījums. Straikbola ieroču lodīšu [[masa]] var būt 0,20 grami, vājākiem ieročiem 0,23 grami, vidēja stipruma ieročiem 0,25 grami, šautenēm 0,28 grami, spēcīgām bises un [[Snaiperis|snaiperu]] šautenēm 0,30 grami un snaiperu šautenēm 0,43 grami, kas ir vissmagākās.

sentences:
<!-- ''Šis ir [[korejiešu vārdi|korejiešu vārds]]; uzvārds ir '''Ī''''' (manuprāt nav nepieciešams, jauc galvu)-->
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Sojona Ī
|          vārds_orig = 이소연 (''I Soyeon'', ''I So-yŏn'')
|              attēls = Yi So-yeon at ISS 08Apr17 (NASA-ISS016-E-036365)-2.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1978
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = [[Kvandžu]], [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{KOR}}
|             tautība = [[korejieši|korejiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
| kos_veids =
| nodarbošanās = pētniece
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 10 d 21 h 14 min
| kos_iesaukums = [[2006. gads|2006]]. (Dienvidkorejas programma)
| kos_misija = [[SKS 14. Krievijas viesekspedīcija|SKS 14. viesekspedīcija]]
| kos_kuģi = [[Sojuz TMA-12]]↑, [[Sojuz TMA-11]]↓
}}
'''Ī Sojona''' (이소연, ''Yi So-yeon'', [[revidētā korejiešu valodas romanizācija|revidētajā romanizācijā]]: ''I Soyeon'', [[Makkjūna-Reishauera romanizācija|Makkjūna-Reishauera]]: ''I So-yŏn''); dzimusi {{dat|1978|6|2}}) ir pirmā [[Dienvidkoreja]]s [[kosmonauts|kosmonaute]].

sentences: {{Tilta infokaste|atklāts=|atrašanās vieta={{vieta|Turcija|Stambula}}|attēls=FSM bridge from Rumelihisarı, İstanbul, Turkey.jpg|augstums=105 m|garums=1510 m|latNS=N|latd=41|latm=5|lats=28.68|longEW=E|longd=29|longm=3|longs=43.2|map=Stambula|nosaukums=Sultāna Mehmeda Iekarotāja tilts|nosauk oriģinālval=''Fatih Sultan Mehmet Köprüsü''|transporta veids=[[Automašīna]]s|šķērso=[[Bosfora šaurums|Bosfora šaurumu]]}}

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1980 Summer Olympics}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Boston Strangler''
| operators =
| attēls = Boston Strangler Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska krimināldrāma
| režisors = [[Mets Raskins]]
| producents = * [[Ridlijs Skots]]
* [[Kevins Dž. Volšs]]
* [[Maikls Pruss]]
* [[Džozijs Maknamara]]
* [[Toms Ekerlijs]]
| scenārijs = Mets Raskins
| aktieri = * [[Kīra Naitlija]]
* [[Kerija Kūna]]
* [[Alesandro Nivola]]
* [[Kriss Kūpers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boston Strangler''
| studija = * ''[[20th Century Studios]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[LuckyChap Entertainment]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Hulu]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|17}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Boston Strangler''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mets Raskins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Kerija Kūna]], [[Alesandro Nivola]] un [[Kriss Kūpers]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = "Fortūnas džentlmeņi"
 | oriģinālnos = ''Джентльмены удачи''
 |      attēls = Dzhentlmeny udachi poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Aleksandrs Serijs]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* [[Georgijs Danelija]]
* [[Viktorija Tokareva]]
 |     aktieri =
* [[Jevgeņijs Ļeonovs]]
* [[Georgijs Vicins]]
* [[Savelijs Kramarovs]]
* [[Radners Muratovs]]
 |      mūzika = [[Genādijs Gladkovs]]
 |   operators = [[Georgijs Kuprijanovs]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Mosfiļm]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana = 1971. gada 13. decembris
 |      ilgums = 84 minūtes
 |      valsts = {{flaga|PSRS}} [[Padomju Savienība|PSRS]]
 |      valoda = [[krievu valoda|krievu]]
 |     budžets = 400.000 PSRS rubļu
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Fortūnas džentlmeņi (2011. gada filma)|Fortūnas džentlmeņi]] (2011)
 |        imdb = 0068519
}}
'''"Fortūnas džentlmeņi"''' ({{val|ru|Джентльмены удачи}}) ir 1971. gada [[Padomju Savienība|padomju]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Aleksandrs Serijs]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Jevgeņijs Ļeonovs]], [[Georgijs Vicins]], [[Savelijs Kramarovs]] un [[Radners Muratovs]], filmas pirmizrāde notika 1971. gada 13. decembrī. 2011. gadā iznāca filmas [[jauns ekranizējums]] [[Fortūnas džentlmeņi (2011. gada filma)|ar tādu pašu nosaukumu]].<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Uzņemts filmas 'Fortūnas džentlmeņi' rimeiks|url=https://www.delfi.lv/izklaide/televizija/uznemts-filmas-fortunas-dzentlmeni-rimeiks.d?id=42667542|publisher=delfi.lv|accessdate={{dat|2019|01|02||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Airine Palšīte
 |      vārds_orig = ''Airinė Palšytė''
 |          attēls = Airine Palsyte by Augustas Didzgalvis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Airine Palšīte 2013. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|7|13}}
 |         dz_viet = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LTU}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=186}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=62}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 1,98 m (2014)
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 = 2,01 m (2017)
 |           PR2_d = Augstlēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Belgrada 2017]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā U23|Eiropas čempionāts U23]]}}
{{Medal|Silver|[[2013. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā U23|Tampere 2013]]|Augstlēkšana}}
}}
'''Airine Palšīte''' ({{val|lt|Airinė Palšytė}}; dzimusi {{dat|1992|7|13}} [[Viļņa|Viļņā]]) ir [[lietuvieši|lietuviešu]] [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Lietuvas rekordiste augstlēkšanā gan stadionā, gan telpās.

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu Līdumnieku pagastā|Līdumnieki (nozīmju atdalīšana)|Līdumnieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                    = Līdumnieki
| settlement_type         = Vidējciems
| image_skyline           = Aizpures kat bazn.jpg
| imagesize               = 200px
| image_caption           = [[Aizpūres katoļu baznīca]]
| pushpin_map             = Latvia
| pushpin_label_position  = left
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_type1       = Novads
| subdivision_type2       = Pagasts
| subdivision_name        = {{LAT}}
| subdivision_name1       = [[Ludzas novads]]
| subdivision_name2       = [[Līdumnieku pagasts]]
| established_title       = Pirmoreiz minēti
| established_date        = 1739
| established_title2      =
| established_date2       =
| area_total_km2          = 0,558
| area_land_km2           = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of        = 2008
| population_footnotes    = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=65391&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total        = 106
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 35 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 59 | longs = 41 | longEW = E
| elevation_m             = 115
| website                 = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes               = <!-- specpiezīmes -->
| postal_code_type        = Pasta nodaļa
| postal_code             = LV-5719 Kušneri
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heptanola struktūrformula

1-heptanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heptanols-1, heptilspirts,
''n''-heptān-1-ols, heptilalkohols
enantalkohols
|           CAS numurs = 111-70-6
|      ķīmiskā formula = C7H16O
|              molmasa = 116,2
|              blīvums = 818,7
|  kušanas temperatūra = –34,6 °C
| viršanas temperatūra = 175,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,09 g uz 100 g pie 18 °C
0,28 g uz 100 g pie 100 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 600. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 13
|lv = Trīspadsmit
}}
'''13''' ('''trīspadsmit''') ir [[pirmskaitlis]], kurš atrodas starp [[12 (skaitlis)|12]] un [[14 (skaitlis)|14]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Evalds fon Renne
|     vārds_orig = ''Carl Ewald von Rönne
Карл Эвальд Ренне''
|         attēls = Carl Ewald von Rönne.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Zviedrija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1716
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Grodņa]], [[Polija-Lietuva]]
({{BLR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Lusija, dzimusi de Prēna
|          bērni = Kārlis fon Renne, dienējis Ventspilī
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Anonymous''
| attēls                   =  Anonymous 2011 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Rolands Emerihs]]
| producents               =
* [[Lerijs Franko]]
* [[Roberts Legers]]
* Rolands Emerihs
| scenārija autors         = Džons Orlovs
| galvenajās lomās         =
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Džoelijs Ričardsons]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Havjers Samjuels]]
* [[Sebastians Armesto]]
* [[Reifs Spols]]
| mūzika                   =
* [[Haralds Klozers]]
* [[Tomass Vanders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Anonymous Pictures]]''
* ''[[Centropolis Entertainment]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Studio Babelsberg Motion Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|11|Toronto kinofestivāls|2011|10|28|Apvienotā Karaliste|2011|11|10|Vācija}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/anonymous-2011|title=Anonymous|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 19, 2019|archive-date={{dat|2019|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191019102525/https://bbfc.co.uk/releases/anonymous-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anonymous.htm|title=Anonymous|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Anonymous''''' ir 2011. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Rolands Emerihs]]. Galvenās lomas atveido [[Rīss Ivanss]], [[Vanesa Redgreiva]], [[Džoelijs Ričardsons]], [[Deivids Tjūliss]], [[Havjers Samjuels]], [[Sebastians Armesto]] un [[Reifs Spols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|11||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''Dūmu sastāvs''' ir [[pirotehnisks sastāvs]], kas paredzēts [[dūmi|dūmu]] iegūšanai. Dūmu sastāvus lieto [[kino|kinematogrāfijā]] dažādu speciālu efektu radīšanai — [[migla]]s imitācijai, [[ugunsgrēks|ugunsgrēka]] un citu dūmu aizstāšanai; dažādās militārās un fantastiskās ainās. [[Pirotehnika|Pirotehnikā]] dūmu sastāvus izmanto [[uguņošana|uguņošanām]], ko veic dienas laikā. Dūmu sastāvus lieto arī militārām vajadzībām — [[dūmu aizsegs|dūmu aizsega]] radīšanai, mērķu norādīšanai un signalizācijai dienas laikā; [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] aizsardzībai pret [[salna|salnām]] un citur.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lieliskais peļu detektīvs
| attēls                   = Mousedetectposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Great Mouse Detective''
| žanrs                    = animācijas filma, mistērija
| režisors                 =
* [[Rons Klementss]]
* [[Bērnijs Matinsons]]
* [[Deivs Mičeners]]
* [[Džons Maskers]]
| producents               = Bērnijs Matinsons
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Vinsents Praiss]]
* [[Berijs Inghems]]
* [[Vals Betins]]
* [[Sjūzana Polatšeka]]
* [[Kendija Kandido]]
* [[Daiena Česnija]]
* [[Īva Brenere]]
* [[Alans Jangs]]
| mūzika                   = [[Henrijs Mansīni]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
* ''[[Silver Screen Partners II]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|7|2||bez}}
| ilgums                   = 72 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/basil-great-mouse-detective-1986|title=Basil the Great Mouse Detective|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 7, 2019|archive-date={{dat|2019|04|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190408050610/http://www.bbfc.co.uk/releases/basil-great-mouse-detective-1986}}</ref>
| valsts                   = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]14 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatmousedetective.htm|title=The Great Mouse Detective|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]38,6 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Siltasiņu dzīvnieki''' jeb '''homotermi''' (no {{val|el|ὁμο-}} (''homo-'') — 'tāds pats, līdzīgs' un ''θερμός'' (''thermós'') — 'silts, karsts') ir tādi [[dzīvnieki]], kas, izmantojot [[vielmaiņa]]s enerģiju, uztur pastāvīgu ķermeņa temperatūru un tā nav pilnībā atkarīga no ārējās vides temperatūras, kā tas ir [[aukstasiņu dzīvnieks|aukstasiņu dzīvniekiem]]. Siltasiņu dzīvnieki pārsvarā ir [[zīdītāji]] un [[putni]]. Terminus "siltasiņu" un "aukstasiņu" zinātnieki izmanto reti, jo to noteikumi izraisa neskaidrību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zooatlanta.org/cold-blooded-whats-it-mean/|title=Cold-blooded: What’s it mean? {{!}} Zoo Atlanta|last=Hill|first=Robert L.|website=zooatlanta.org|access-date=2022-09-03|date=2019-05-30|language=en-US}}</ref> Ķermeņa temperatūras uzturēšana ([[termoregulācija]]) ietver sevī daudz dažādu metožu, kuru rezultātā ķermeņa temperatūra nesvārstās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Medisonas apgabala tilti
| attēls                   = The Bridges Of Madison County.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Bridges of Madison County''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Klints Īstvuds]]
| producents               =
* [[Ketlīna Kenedija]]
* Klints Īstvuds
| scenārija autors         = [[Ričards Lagreivenīss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* Klints Īstvuds
* [[Ennija Korlija]]
* [[Viktors Slezaks]]
* [[Džims Heinijs]]
| mūzika                   = [[Lenijs Nīhauss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Amblin Entertainment]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|6|2|}}
| ilgums                   = 129 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bridges-madison-county-1995|title=The Bridges of Madison County|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 3, 2019|archive-date={{dat|2019|05|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190503234710/http://www.bbfc.co.uk/releases/bridges-madison-county-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|24 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bridgesofmadisoncounty.htm|title=The Bridges of Madison County|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 3, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|182 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Medisonas apgabala tilti''' ({{val|en|The Bridges of Madison County}}) ir 1995. gada ASV romantiska drāma filma, kuras pamatā ir Roberta Džeimsa Vollera tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Klints Īstvuds]]. Citas lomas filmā atveido [[Merila Strīpa]], [[Ennija Korlija]], [[Viktors Slezaks]] un [[Džims Heinijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|6|2||bez}}. Merilu Strīpu par lomu filmā nominēja [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada aprīlis}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Rungrado 1st of May Stadium
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Views from Yanggakdo International Hotel 10.JPG
| caption             =
| location            = {{vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1989|05|1|N|bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = [[Ziemeļkorejas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_other          = 114 000
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Heinrihs Kristians Johumsens''' (''Heinrich Christian Jochumsen'', dzimis 1858. gada 13. maijā [[Rīga|Rīgā]], miris 1927. gada 16 februārī Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[jurists]], [[numismāts]] un ilggadīgs [[Vēstures un senatnes pētītāju biedrība]]s biedrs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H8O2
|molmasa=112,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=135 °C
|viršanas temperatūra=228 °C (sadalās)
}}
'''Sorbīnskābe''' (''trans''-''trans''-,2,4-heksadiēnskābe, pīlādžskābe, СН3−СН=СН−СН=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar divām divkāršajām saitēm molekulā. Sorbīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela (adatveida kristāli). Sorbīnskābes sāļus sauc par '''sorbātiem'''.

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Jeņisejas līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       =
| paraksts     =
|vietaskarte         = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija
|mark                =
|position            =
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Krasnojarskas novads]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Karas jūra]]
| plat_d=72| plat_m=00| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=81| gar_m=45| gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 300
| platums      = 5.5—120
| Vid_dziļums  = 6—20
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Diksona]]
}}
'''Jeņisejas līcis''' ({{val|ru|Енисейский залив}}) ir [[Jeņiseja]]s upes [[grīvlīcis]] jeb estuārs [[Karas jūra]]s dienvidu krastā [[Krievija]]s [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]]. Rietumos to norobežo [[Gidanas pussala]], austrumos — [[Taimira]]s pussala. Līcis ir ap 300 km garš. Pie līča atveres Karas jūrā atrodas [[Sibirjakova sala]], gar kuru no līča uz ziemeļrietumiem atzarojas Ovcina šaurums. Citas lielākās līcī ietekošās upes ir Goļčiha, Jakovļeva, Mongočejaha. Lielāko daļu gada līcis aizsalis, atbrīvojas no ledus vasarā uz trīs mēnešiem.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article037477.html Определение "Енисейский залив" в Большой Советской Энциклопедии]</ref> Kuģojams visā garumā. Krasti maz apdzīvoti, lielākā apdzīvotās vietas krastā ir [[Diksona]] pie līča atveres Karas jūrā. Citas pastāvīgi apdzīvotās vietas ir [[Voroncova]]s ciems, [[Sopočnaja Karga]]s polārstacija, [[Villembarenca]]s bioloģiskā stacija, kā arī slēgtā [[Ļeskina]]s polārstacija.

sentences:
{{kosmosā}}
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Treisija Koldvela Daisone
|          vārds_orig = ''Tracy Caldwell Dyson''
|              attēls = Tracy Caldwell (NHQ202403200036) (cropped).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Treisija Koldvela Daisone 2024. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1969
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = Arkādija, [[Kalifornija]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]'' astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = <!--188 d 19 h 14 min-->Pašlaik kosmosā
| kos_iesaukums = 1998. gads
| kos_misija = 1. ''[[STS-118]]''{{br}}2. [[SKS 23. ekspedīcija|SKS-23]], [[SKS 24. ekspedīcija|SKS-24]]{{br}}3. [[SKS 70. ekspedīcija|SKS-70]], [[SKS 71. ekspedīcija|SKS-71]]
| kos_kuģi = ''[[Endeavour (kosmoplāns)]]'', ''[[Sojuz TMA-18]]'', ''[[Sojuz MS-25]]''
}}
'''Treisija Koldvela Daisone''' (''Tracy Caldwell Dyson''), dzimusi '''Treisija Ellena Koldvela''' (''Tracy Ellen Caldwell'') {{dat|1969|08|14}}, ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas]] (''NASA'') [[kosmonauts|kosmonaute]]. Viņa ir specializējusies [[fizikālā ķīmija|fizikālajā ķīmijā]], kā arī kosmosa kuģu sakaru nodrošināšanā.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Lielais Sālsezers
|attēls=Great Salt Lake ISS 2003.jpg
|paraksts=Lielais Sālsezers no kosmosa, 2003. gads
|vieta={{USA}}
|vieta2=[[Jūta]]
| map = ASV#Jūta
| plat_d=41 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=112 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=~4400
|garums=120
|Vid_dziļums=4,3
|Max_dziļums=~10
|tilpums=18,92
|augstums_vjl=1283
|izteka=nav
|baseins=55 685
|valstis=[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|salas=8—15
|pilsētas=[[Soltleiksitija]]<br />[[Ogdena]]
}}

sentences: '''Lietuvas latvieši''' ({{val|lt|Lietuvos latviai}}) ir [[Lietuva|Lietuvā]] dzīvojošā [[latvieši|latviešu]] mazākumtautība. Saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanas rezultātiem sevi par latviešiem atzinuši 2025 cilvēki, kas ir 0,07% no Lietuvas iedzīvotājiem un veido 9. lielāko etnisko grupu valstī. 46,2% no latviešiem par dzimto valodu atzina latviešu valodu, 27,8% — lietuviešu valodu, bet 14,6% — krievu valodu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://web.stat.gov.lt/uploads/docs/gyv_kalba_tikyba.pdf |title=Archived copy |accessdate=2013-07-29 |dead-url=yes|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130923095014/http://web.stat.gov.lt/uploads/docs/gyv_kalba_tikyba.pdf |archivedate=2013-09-23 }}</ref>

sentences: '''Kaklasaite''' jeb '''šlipse''' ({{val-de|Schlips}}) ir garš [[lente]]s veida [[apģērbs|apģērba]] gabals, kuru parasti sien ap [[kakls|kaklu]]. Kaklasaites viens gals parasti ir platāks nekā otrs. To parasti izmanto [[vīrietis|vīrieši]] kā dekoratīvu elementu, [[aksesuārs|aksesuāru]]. Kaklasaiti sien zem [[krekls|krekla]] vai [[blūze]]s apkakles.

sentences: {{Commonscat|Pianists by country|Pianisti pēc valsts}}

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ūdens tvaiks
|                 attēls =
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = H2O
|                molmasa = 18.01528(33)
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra = 0.00 °C
|   viršanas temperatūra = 99.98 °C
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{ infobox
| bodyclass  = vcard
| titleclass = fn org
| title      = {{PAGENAME}}
| above      = {{{datums|}}}
| abovestyle = font-size: smaller
| image      = {{#if:{{{attēls|}}}|}}
| caption    = {{{apraksts|}}}

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Benzoskābes struktūrformula

Benzoskābes molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C6H5COOH
| CAS numurs = 65-85-0
| molmasa = 122,12
| blīvums = 1320
| kušanas temperatūra = 395 K (122 °C)
| viršanas temperatūra = 522 K (249 °C)
| šķīdība ūdenī = 0,344 g/100 ml (25 °C)
}}
'''Benzoskābe''' (benzolkarbonskābe, C6H5COOH) pieder pie aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tīrā veidā benzoskābe ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — [[etanols|etanolā]]. Viens no nozīmīgākajiem benzoskābes atvasinājumiem ir [[salicilskābe]] (2-hidroksilbenzoskābe).

sentences:
[[File:Dystonia2010.JPG|thumb|Slimnieks ar medikamentu izraisīto distoniju]]
'''Distonija''' jeb '''muskuļu distonija''' ir [[hiperkinēze]]s veids, kas izpaužas kā lēna nepatvaļīga permanenta kontrakcija ar nevienmērīgu tonusa paaugstināšanos dažādās [[muskuļi|muskuļu]] grupās. Tas ir neiroloģisks [[simptoms]], kas liecina par [[centrālā nervu sistēma|centrālās nervu sistēmas]] slimību. Šis stāvoklis neietekmē cilvēka [[intelekts|intelektuālo]] attīstību, bet bieži ir sociālās atstumtības cēlonis, jo ārējā izskata kroplības dēļ daudzi mēdz uzskatīt slimniekus par garīgi atpalikušiem.<ref>Dzirkstele.diena.lv : Savlaicīgi ārstējot muskuļu distoniju, pacienti spēj atgriezties normālā dzīvē. http://dzirkstele.diena.lv/veseliba/savlaicigi-arstejot-muskulu-distoniju-pacienti-spej-atgriezties-normala-dzive-6712 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160307020828/http://dzirkstele.diena.lv/veseliba/savlaicigi-arstejot-muskulu-distoniju-pacienti-spej-atgriezties-normala-dzive-6712 |date={{dat|2016|03|07||bez}} }}</ref>

sentences: '''Vēlēšanas''' ir valsts vai kādas organizācijas veikts [[demokrātija|demokrātisks]] pasākumu un darbību kopums, kurā tās vēlētāji veic politisko izvēli, atdodot balsi par sev tīkamu kandidātu vai par [[politiskā partija|partiju]], kas vēlas nonākt pie varas šai valstī vai organizācijā. Vēlēšanās var tikt arī apstiprināts vai noraidīts kāds politisks priekšlikums.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Oulujoki
| citvaloda      = fi
| oriģinālnosaukums = Oulujoki
| citvaloda2      = sv
| oriģinālnosaukums2 = Ule älv
| attēls            = Oulujoki_river_at_Laanila,_Oulu.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Oulujoki pie Oulu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Oulujervi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Botnijas līcis]]
| sāk_plat_d=64 | sāk_plat_m=33 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=00 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=65 | iet_plat_m=01 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=26 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FIN}}
| garums            = 106
| iztekas_augstums  = 122,7
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 250-270
| gada_notece       =
| baseins           = 22 900
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
s. Apakšējai vielai ir lielāka viskozitāte nekā augšējai vielai]]
'''Fluīds''' ({{val|la|fluidus}} — ‘tekošs’) jeb '''plūstoša viela''' [[fizika|fizikā]] ir [[viela]], kas pie [[bīdes deformācija]]s sāk plūst (deformējas). Pie plūstošām vielām pieder [[šķidrums|šķidrumi]], [[gāze]]s, [[plazma]] un atsevišķas plastiskas [[cieta viela|cietas vielas]]. Ar fluīdu pētniecību nodarbojas [[hidrodinamika|hidrodinamikā]] un [[aerodinamika|aerodinamikā]].

sentences: , [[Ņūmeksika]]s štatā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Cha Cha Real Smooth''
| operators =
| attēls = Cha Cha Real Smooth (poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kūpers Raifs]]
| producents =
| scenārijs = Kūpers Raifs
| aktieri = * Kūpers Raifs
* [[Dakota Džonsone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cha Cha Real Smooth''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Apple TV+]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2022|6|17|ASV}}
| ilgums = 107 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Cha Cha Real Smooth''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kūpers Raifs]]. Filmā galvenās lomas atveido Raifs un [[Dakota Džonsone]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #007BBE
| nos             = ''De Graafschap''
| logo_links      = VBV_De_Graafschap_Doetinchem.svg
| logo_izm        = 150px
| pilns           = ''Betaald Voetbal De Graafschap ''
| iesauka         = ''Superboeren'' (superzemnieki)
| pilsēta         = {{Vieta|Nīderlande|Dūtinhema}}
| līga            = ''Eerste Divisie''
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 10. vieta
| dib             = 1954
| dib_mēn         = 2
| dib_dat         = 1
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[De Vijverberg]]''
| ietilp          = 12 600
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Nīderlande}} Martins Moss
| tren            = {{flaga|Nīderlande}} Jans Vremans
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://degraafschap.nl/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1          = _blue_hoops
| pattern_b1           = _bluehoops
| pattern_ra1          = _blue_hoops
| pattern_sh1          =
| pattern_s1           = _bluehoops
| leftarm1             = FFFFFF
| body1                = FFFFFF
| rightarm1            = FFFFFF
| shorts1              = FFFFFF
| socks1               = 0000FF
| pattern_la2          =_black_hoops
| pattern_b2           =
| pattern_ra2          =_black_hoops
| pattern_sh2          =
| pattern_s2           =
| leftarm2             =000000
| body2                =000000
| rightarm2            =000000
| shorts2              =000000
| socks2               =000000
}}
'''''De Graafschap'''''  ir profesionāls [[Nīderlande]]s [[futbols|futbola]] klubs no [[Dūtinhema]]s. Pašlaik spēlē ''Eerste Divisie'', Nīderlandes otrajā spēcīgākajā līgā. Klubs ir dibināts 1954. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.rsssf.com/tablesn/nedfound.html |title=Netherlands - Foundation Dates |language=en |accessdate={{dat|2019|5|5||bez}} |publisher=[[RSSSF]]}}</ref> Mājas spēles komanda aizvada ''[[De Vijverberg]]'' stadionā, kura ietilpība ir 12 600 vietu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.stadiumguide.com/vijverberg/ |title=Stadion De Vijverberg |language=en |accessdate={{dat|2019|5|5||bez}} |website=stadiumguide.com}}</ref> Augstākais sasniegums ''[[Eredivisie]]'' ir 8. vieta 1996.—1997. gada sezonā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Soundcloud''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = Mūzikas [[straumēšana]]s, [[Sociālie mediji|kopienas]]
| valsts               = dibināta [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]; galvenā mītne [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]
| īpašnieks            = ''SoundCloud Limited''
| izveidotāji          = Aleksandrs Jungs, Ēriks Vālforss
| darbību_uzsāka       = 2007. gada augustā
| darbību_beidza       =
| valodas              =
| komerciāla           = Jā
| reģistrācija         = nepieciešama, lai augšupielādētu un publicētu
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|soundcloud.com}}
}}
'''''SoundCloud''''' ir 2007. gada augustā [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] dibināta mūzikas [[straumēšana]]s platforma. Tās galvenā mītne atrodas [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. ''Soundcloud'' vietnē ir vairāk nekā 76 miljoni reģistrētu lietotāju un 175 miljoni unikālo mēneša klausītāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://expandedramblings.com/index.php/soundcloud-statistics/|title=16 Amazing SoundCloud Statistics|date=2016. gada 24. jūnijā|publisher=DMR|language=angļu valoda|access-date=2019-08-04}}</ref> Platformā pieejami abonēšanas pakalpojumi mūziķiem (''SoundCloud Pro'') un klausītājiem (''SoundCloud Go''). Platforma ir populāra arī [[raidieraksts|raidierakstu]] veidotāju vidū.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Adrenalīns
|                 attēls =
Adrenalīna struktūrformula
|         citi nosaukumi = Epinefrīns
|             CAS numurs = 51-43-4
|        ķīmiskā formula = C9H13NO3
|                molmasa = 183.207 g·mol−1
|                blīvums = 1.283±0.06 g/cm3 @ 20 °C
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

labels: KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Latvija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Latvija VÄsture CilvÄki ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Daba Politika Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra VÄsture Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra JÄdzieni Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ReliÄ£ija JÄdzieni VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija CilvÄki ReliÄ£ija ReliÄ£ija Daba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Politika Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Politika VÄsture MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Latvija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Politika Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla VÄsture Latvija MÄksla Daba Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Politika ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba Daba Daba Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture Sports CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Latvija Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba VÄsture CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba Notikumi SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports CilvÄki CilvÄki Daba Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba JÄdzieni VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Daba SabiedrÄ«ba Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika VÄsture SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba CilvÄki Daba VeselÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija CilvÄki Latvija VÄsture Daba VÄsture Sports KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Notikumi Ä¢eogrÄfija Politika VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija KultÅ«ra CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ReliÄ£ija JÄdzieni SabiedrÄ«ba Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba JÄdzieni Daba Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba CilvÄki Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija JÄdzieni Daba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni VeselÄ«ba Latvija CilvÄki Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Politika KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba MÄksla Daba Daba Daba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture CilvÄki VÄsture DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Latvija VeselÄ«ba Politika Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba CilvÄki Latvija CilvÄki CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika MÄksla Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Politika Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Sports MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Politika SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Daba ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki MÄksla CilvÄki Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Sports MÄksla Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla JÄdzieni VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Sports ReliÄ£ija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra CilvÄki MÄksla CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba Sports CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba MÄksla SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Latvija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Latvija Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra JÄdzieni Latvija CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Sports Politika CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika VÄsture SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla JÄdzieni SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Politika SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Sports KultÅ«ra CilvÄki JÄdzieni CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Notikumi KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Politika VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Sports Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni Ä¢eogrÄfija JÄdzieni VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Latvija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija Daba CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba Daba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Sports Latvija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Sports VÄsture VÄsture DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba VeselÄ«ba Latvija Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports Daba CilvÄki KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Notikumi Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba Daba CilvÄki Daba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika CilvÄki Daba JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Daba Sports SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla MÄksla Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija Daba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Politika CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports Sports Latvija KultÅ«ra VÄsture MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Sports Daba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports VeselÄ«ba Daba Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija KultÅ«ra Politika JÄdzieni CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba Notikumi Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Politika Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Latvija CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra CilvÄki Politika CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Daba Latvija Daba Latvija MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba Latvija Sports Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki JÄdzieni KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture Sports MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba VÄsture MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba Daba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika Daba CilvÄki CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Politika Sports MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Daba Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija VÄsture CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Politika KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Daba CilvÄki MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture Daba VÄsture Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Latvija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Sports KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Daba Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba