sentences:
{{Infokaste+}}
.]]
'''Eliazārs ben Jūda ben Kalonimus no Vormsas''' ({{val|he|אלעזר מוורמס}}, dzimis ap 1176. gadā [[Mainca|Maincā]], miris 1238. gadā [[Vormsa|Vormsā]]) bija [[Vācija]]s viduslaiku [[hasīdi|hasīdu]] (“dievbijīgo”) skolas pārstāvis, Vormsas rabīns un viens no sava laika izcilākajiem [[Talmūds|Talmūda]] un [[Kabala]]s mācītājiem. Pēc sava slavenākā darba nosaukuma pazīstams arī kā Eliazārs Rokičs (''Elazar Rokeach'').<ref>Moshe Idel. Kabbalah: New Perspectives. Ņuheivena, 1988</ref>

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Чёрный дрозд (Turdus merula, per aspera), Битцевский лес.jpg
 | att_nosaukums = Melnā mežastrazda tēviņš
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Turdidae
 |     dzimta_lv = Mežastrazdu dzimta
 |         ģints = Turdus
 |      ģints_lv = Mežastrazdi
 |          suga = T. merula
 |       suga_lv = Melnais mežastrazds
 |      binomial = Turdus merula <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
{{legend|green|Nometnieks}}
{{legend|#00FF00|Ligzdo}}
{{legend|#EFCC00|Ziemo}}
{{legend|#C3B091|Introducēts}}
 |   kategorijas = nē
}}
'''Melnais mežastrazds''' jeb '''melnais strazds''' (''Turdus merula'') ir [[Latvija|Latvijā]] parasta [[mežastrazdu dzimta]]s (''Turdidae'') [[suga]], kas apdzīvo [[Eiropa|Eiropu]], [[Āfrika]]s ziemeļrietumus un [[Āzija]]s dienvidu daļu. Tas ir introducēts arī [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]]. Melnajiem mežastrazdiem izdala 7 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/thrushes/ World Bird List: Thrushes, 2020]</ref> [[Latvija|Latvijā]] mājo nominālpasuga (''T. m. merula'').<ref name=orn/> Atkarībā no izplatības reģiona melnais mežastrazds var būt gan gājputns, gan daļējs gājputns, gan nometnieks.

sentences: {{Commonscat|Kings of Sicily|Sicīlijas karaļi}}

sentences:
[[Kategorija:Salaca]]
[[Kategorija:Latvijas upju baseini]]

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
'''Finanšu nestabilitātes hipotēze''' ({{val-en|Financial Instability Hypothesis}}) ir [[finanšu krīze]]s pētījums, ko izvērsa amerikāņu [[ekonomists]] Haimans Minskījs (''Hyman Minsky'') un valdības un centrālbankas lietpratēji reizēm piesauc [[makroekonomika|makroekonomiskās]] politikas lēmumos.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986">Minsky, Hyman P. (1986), Stabilizing an Unstable Economy, Yale University Press, {{ISBN|978-0071592994}}</ref>
== Raksturojums ==
[[kapitālisms|Kapitālisma]] [[ekonomika]] iekļauj [[inflācija|inflāciju]] un [[deflācija|deflāciju]], kurām ir potenciāls iziet ārpus kontroles. [[Keinsisms|Keinsisma]] valdību mērķi parasti ir apturēt ekonomisko lejupslīdi. Šīs vēsturiskās epizodes tiek pieminētas Minskīja un citu ekonomistu rakstos par ekonomisko stabilitāti.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986"/>

Atšķirībā no klasiskāsās [[monetārā politika|monitārās politikas]] teorijas, hipotēze uzsver [[banka]]s [[peļņa]]s meklēšanas nozīmi. Bankas, tā skaitā visādi brokeri un dīleri, ir arī [[kredīts|kredītu]] un parādu [[tirgus|tirgotāji]], kas cenšas ieviest jauninājumus [[aktīvi|aktīvos]], kurus paši arī iegādājušies. Šī nodarbošanās it kā padara par spēkā neesošu pamata [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājuma]] teorijas efektu, ka ir nemainīgs „naudas” postenis, kura apgrozības ātrums ir praktiski nemainīgs. (Tādējādi izmaiņas šajā [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājumā]] ir lineāra proporcionāla attiecība uz [[cena|cenu]] līmeni.){{fact}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā tikt vaļā no draugiem un tamlīdzīgiem
| attēls                   = Lose friends and alienate people.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How to Lose Friends & Alienate People''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts B. Veids]]
| producents               =
* [[Stīvens Vūlijs]]
* [[Elizabete Karlsena]]
| scenārija autors         = [[Pīters Strogans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Saimons Pegs]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Denijs Hastons]]
* [[Džiliana Andersone]]
* [[Megana Foksa]]
* [[Džefs Bridžess]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alienate Limited]]''
* ''[[Number 9 Films]]''
* ''[[Film4 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|10|3}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/how-lose-friends-alienate-people-2008|title=How to Lose Friends & Alienate People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 19, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=howtolosefriends.htm|title=How to Lose Friends & Alienate People (2008)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|19,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā tikt vaļā no draugiem un tamlīdzīgiem"''' ({{val|en|How to Lose Friends & Alienate People}}) ir 2007. gada Apvienotās Karalistes romantiska kinokomēdija, kas balstīta uz Tobija Janga tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir [[Roberts B. Veids]]. Galvenās lomas atveido [[Saimons Pegs]], [[Kirstena Dansta]], [[Denijs Hastons]], [[Džiliana Andersone]], [[Megana Foksa]] un [[Džefs Bridžess]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|3||bez}}.

sentences: '''Kepler-10b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,0168 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 20,1 stundu un tā sver tikai 4,4 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Tās rādiuss ir tikai 1,42 Rz.

sentences: '''Ņūtona gredzeni''' ir gredzenveida [[interference]]s joslas, kas novērojamas plānā mainīga biezuma [[gaiss|gaisa]] slānī caurspīdīgas plakanas un nedaudz izliektas (lēcveidīgas) [[virsma]]s vai divu izliektu virsmu saskares punkta apkārtnē. Interferences aina sastāv no gaišiem un tumšiem gredzeniem, ja izmanto monohromatisku gaismas avotu, vai daudzkrāsainiem gredzeniem, ja izmanto nemonohromatisku gaismas avotu.

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFFFFF|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=0|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Klifs Kingsberijs|bg_color=#97233F|divīzija=Rietumu divīzija|klubs=Arizona Cardinals|logo=Arizona Cardinals logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Arizonas "''Cardinals''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Arizona|Glendeila|3s=Glendeila (Arizona)}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1898|menedžeris=Stīvs Keims|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''State Farm Stadium''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=63 400|krāsas=Sarkana, balta, melna<br />{{color box|#97233F}} {{color box|#FFFFFF}} {{color box|#000000}}|īpašnieks=Maikls Bidvils|prezidents=Maikls Bidvils|divīzijas tituli=7}}'''Arizonas "Cardinals"''' ({{Val|en|Arizona Cardinals}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Glendeila (Arizona)||Glendeilā]], [[Arizona]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1898. gadā kā '''''Morgan Athletic Club'''''. "Cardinals" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Rietumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''State Farm Stadium'' stadionā. "Cardinals" savā pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav ieguvis [[Superkauss|Superkausu]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Egons Knops
| attēls              =
| amats               =[[1. Saeima]]s deputāts
| dzim_dati           ={{dat|1876|10|18}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Grobiņas apriņķis|Liepāja|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1933|04|14|1876|10|18}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltu vienotības partija]]
| dzīvesb             =Klāra Urbane
| profesija           =advokāts
| alma_mater          =[[Pēterburgas Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Egons Knops''' ({{val-de|Egon Knopp}}; {{dat|1876|10|18|N|bez}} — {{dat|1933|04|14|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s advokāts un politiķis. Bijis [[1. Saeima|1. Saeima]]s deputāts, tās sekretāra biedrs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Happy Endings''
| attēls                   =  HappyEndingsPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Dons Rūss]]
| producents               =
* [[Maiks Pareorneks]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         = Dons Rūss
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Ārnolds]]
* [[Džese Bredfords]]
* [[Bobijs Kanaveils]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Lora Derna]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Džeisons Riters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|7|29|}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005|title=Happy Endings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609113610/https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happyendings.htm|title=Happy Endings (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Happy Endings''''' ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dons Rūss]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Ārnolds]], [[Džese Bredfords]], [[Bobijs Kanaveils]], [[Stīvs Kūgans]], [[Lora Derna]], [[Līza Kudrova]], [[Megija Jillenhola]] un [[Džeisons Riters]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|29||bez}}.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Roman Catholic Church|Romas katoļu baznīca}}
{{Commonscat|Roman Catholic Church}}

sentences:
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name         = Abū Bekrs
| alt          =
| title        = kalifs
| image        = Rashidun Caliph Abu Bakr as-Șiddīq (Abdullah ibn Abi Quhafa) - أبو بكر الصديق عبد الله بن عثمان التيمي القرشي أول الخلفاء الراشدين.svg
| caption      =
| succession1  = [[Rāšidunu kalifāts|Rāšidunu kalifāta]] kalifs
| predecessor1 =
| successor1   = [[Umars Ibnelhatābs]]
| reign1       = no 632. līdz {{dat|634|8|23|D|bez}}
| succession2  =
| reign2       =
| reign-type2   =
| predecessor2 =
| successor2   =
| spouse       = vairākas sievas
| issue        = [[Aiša]] un vēl 5 bērni
| full name    = Abū Bekrs as Sadīks abd Allāhs ibn Abī Kuhāfa
| house        =
| dynasty      =
| father       =
| mother       =
| birth_date   = [[573. gads|573]]. gadā
| birth_place  = [[Meka]], [[Hidžāzs]]
| death_date   = {{dat|634|8|23}}
| death_place  = [[Medīna]], [[Hidžāzs]], [[Rāšidunu kalifāts]]
| burial_place =
| religion     = [[islāms]]
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Kuveitas Valsts
|        vietējais_nosaukums = دولة الكويت
''Dawlat al-Kuwait''
|           valsts_nosaukums = Kuveita
|           karoga_nosaukums = Kuveitas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Kuwait.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Kuveitas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls =Emblem of Kuwait.svg
|              kartes_attēls = KWT_orthographic.svg
|            kartes_paraksts =
|               valsts_himna = "[[Al-Nasheed Al-Watani]]"
|             valsts_valodas = [[arābu valoda]]
| demonym = Kuwaiti
|              galvaspilsēta = [[Kuveita (pilsēta)|Kuveita]]
| latd=29 |latm=22 |lats=11 |latNS=N |longd=47 |longm=58 |longs=42 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|            etniskās_grupas =
|             valsts_iekārta = {{nowrap|Vienota konstitucionālā monarhija<ref name=kuwait_by_CIA >{{tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ku.html |title=CIA – The World Factbook – Kuwait |publisher=Cia.gov |date= |accessdate=2013-01-14 |archive-date=2016-05-21 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160521031251/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/ku.html }}</ref>}}
|       valsts_galvas_tituls = Emīrs
|               valsts_galva = [[Mišals Al-Ahmads Al-Džabers Al-Sabahs]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Mohammad Sabah Al-Salem Al-Sabahs]]
|       neatkarības_iegūšana = Dibināšana
|       neatkarības_notikums = Pirmā apdzīvotā vieta
|         neatkarības_datums = 1703
|      neatkarības_notikums2 = Anglijas—Osmāņu impērijas konvencija
|        neatkarības_datums2 = 1913
|      neatkarības_notikums3 = Neatkarība no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|        neatkarības_datums3 =
1961. gada 19. jūnijs
|              platība_rangs = 157.
|                platība_km2 = 17 820
|         iedzīvotāju_skaits = 4 294 621<ref>{{Cite CIA World Factbook|country=Kuwait|access-date=8 February  2023}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2022
| population_census = 2 213 403<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Population of Kuwait |url=http://www.e.gov.kw/sites/kgoenglish/portal/Pages/Visitors/AboutKuwait/KuwaitAtaGlane_Population.aspx |publisher=Kuwait Government Online |access-date={{dat|2013|03|08||bez}} |archive-date={{dat|2013|01|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130117001531/http://www.e.gov.kw/sites/kgoenglish/portal/Pages/Visitors/AboutKuwait/KuwaitAtaGlane_Population.aspx }}</ref>
| population_census_year = 2005
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 137.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 200,2
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 61.
|                    IKP_PPP = $163,671 miljardi<ref name=imf2>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/02/weodata/weorept.aspx?sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&pr1.x=44&pr1.y=12&c=443&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Kuwait |publisher=International Monetary Fund |accessdate=19 April 2012}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs = 58.
|               IKP_PPP_gads = 2011
|         IKP_PPP_per_capita = $58 080<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = 5.
| GDP_nominal = $185,500 miljardi<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_rank = 52.
| GDP_nominal_year = 2011
| GDP_nominal_per_capita = $65 826<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank = 8.
|                  Gini_gads = | Gini_change =   |                       Gini =  | Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2011
| HDI_change = decrease
|                        HDI = 0,760
| HDI_ref = <ref name="HDI">{{tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Table1.pdf |title=Human Development Report 2011 |year=2011 |publisher=United Nations |accessdate=19 January 2011}}</ref>
|                  HDI_rangs = 63.
|                     valūta = [[Kuveitas dinārs]]
|               valūtas_kods = KWD
| country_code =
|                 laika_zona = [[Arabia Standard Time|AST]]
|                 utc_offset = +3
|             laika_zona_DST = nav
|             utc_offset_DST = +3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +965
|                     domēns = [[.kw]]
| website = http://www.e.gov.kw/sites/KgoEnglish/portal/Pages/PortalMain.aspx
}}
'''Kuveita''' ir valsts [[Āzija|Āzijā]] pie [[Persijas līcis|Persijas līča]]. [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] dalībniece no [[1963]]. gada, Arābu valstu līgas locekle no [[1961]]. gada. Valsts iekārta: [[konstitucionālā monarhija]]. Valsts galva — [[emīrs]], valdību vada premjerministrs. Likumdevēja varu realizē emīrs un Nacionālā Asambleja (50 deputāti).

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Nanomedicīna''' ir nanotehnoloģiju pielietošana medicīnā.<ref name="nano1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |title=What is nanotechnology and what is nanomedicine? |access-date={{dat|2015|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929140807/http://www.britishsocietynanomedicine.org/what-is-nanomedicine.html |archivedate={{dat|2015|09|29||bez}} }}</ref> Tā ir saistīta ar materiālu un ierīču izveidi un to izmantošanu molekulāros un atomāros procesos šūnu līmenī.<ref name="nano2">[http://www.genome.gov/11508736#al-3  Nanomedicine fact sheet]</ref><ref name="nano3">[Tibbals, H.F. Medical Nanotechnology and Nanomedicine. CRC Press, 2010. 527 p.]</ref> Šobrīd nanomedicīnas nozīmīgākie sasniegumu ir redzami nanodaļiņu pielietojumā zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā. Metodes ir dažādās izstrādes stadijās: teorētiskās metodes, metodes, kuras ir dažādās pārbaudes stadijās, metodes, kuras jau tiek pielietotas praktiski.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīna, kura šobrīd ir pieejama, palīdz pārvarēt dažas grūtības, ar kurām sastopas tradicionālā medicīna:
* zāļu molekulu sliktā šķīdība ūdenī, līdz ar to cilvēka ķermenis tās pietiekami lielā daudzuma nevar neabsorbēt, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāļu molekulu izvadīšanās no cilvēka ķermeņa pirms tās ir paspējušas sasniegt vai iedarboties uz mērķa audiem vai orgāniem, neskatoties uz to, ka cilvēka ķermenis zāļu molekulas labi un pietiekamā daudzumā bija absorbējis,
* zāļu izraisītie blakusefekti, jo tās var iedarboties ne tikai uz slimajiem audiem un orgāniem, bet arī uz veselajiem. Piemēram, zāles, kuras tiek izmantotas vēža ārstēšanai un kurām vajadzētu iedarboties tikai uz vēža šūnām, iedarbojas arī uz veselajiem audiem un orgāniem, tos bojājot.<ref name="nano2"/>
Nanomedicīnas devums zāļu vielu uzvedības uzlabošanai organismā:
* organisms absorbē pietiekami lielu zāļu daudzumu, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles, kuras tiek ievadītas organismā, organismā paliek pietiekami ilgi, lai tiktu ārstēta slimība,
* zāles iedarbojas tikai uz mērķa šūnām, mērķa audiem un mērķa orgāniem.<ref name="nano2"/>
Ir zināms, ka agrīna slimības diagnosticēšana var palīdzēt laicīgi uzsākt slimības ārstēšanu, uzlabot pacienta prognozes, uzlabot un saglabāt pacienta dzīves kvalitāti un pat novērst pacienta nāvi. Daudzas slimības gadiem neizraisa sūdzības un simptomus, bet cilvēka ķermenī jau ir atrodami pierādījumi par esošo slimību molekulārā līmenī. Nanomedicīna var būt pielietojama agrīnā slimību diagnostikā.<ref name="nano2"/> Nanotehnoloģijas ļauj strādāt ar instrumentiem, kuri var novērtēt lielu daudzumu šūnu ātri, precīzi un lēti, un cilvēka ķermeni var pētīt kā dinamisku molekulārās bioloģijas procesu tīklu. Tas atver jaunas iespējas slimību ārstēšanā ar specifiskām stratēģijām, kas mērķētas mainīt un kontrolēt molekulāros ceļus šajā tīklā. Tas viss noved pie medikamentu pielāgošanas individuālam genomam un fizioloģiskam stāvoklim, balstoties uz ātriem un detalizētiem individualizētiem izmeklējumiem. Vienkāršāk sakot — medicīna ir daudz personalizētāka un smalkāka.<ref name="nano3"/><ref name="nano5">[Prasad, P.N. Introduction to nanomeidicine and nanobioengineering. John Wiley & Sons, 2012. 608 p.]</ref> Nanomedicīnas devums jaunām slimību diagnostikas un ārstēšanas metodēm un ierīcēm palīdzētu ievērojami uzlabot vispasaules veselības stāvokli.<ref name="nano2"/><ref name="nano3"/><ref name="nano5"/> Nanomedicīna tiek pielietota, lai uzlabotu pacientu ārstēšanas un dzīves kvalitāti, kuri cieš no dažādiem saslimšanām, kā olnīcu un krūts vēzis, nieru slimības, sēnīšu infekcijas, paaugstināts holesterīna līmenis asinīs, menopauzes simptomi, multiplā skleroze, dažādas izcelsmes hroniskas sāpes, astma un emfizēma.<ref name="nano2"/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propionskābes struktūrformula

Propionskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2COOH
|molmasa=74,08
|blīvums=990
|kušanas temperatūra=-21 °C (252 K)
|viršanas temperatūra=141 °C (414 K)
}}
'''Propionskābe''' (etānkarbonskābe, propānskābe, CH3CH2COOH) pieder pie piesātinātajām vienvērtīgajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Propionskābe ir trešā vienkāršākā karbonskābe. Propionskābe ir caurspīdīgs šķidrums ar asu smaku. Līdzīgi [[etiķskābe]]i, propionskābes molekulas veido dimērus. Propionskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''propionātiem'''.

sentences: '''1. augusts''' ir gada 213. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (214. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 152 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Road''''' ir [[Londona]]s ierakstu kompānija/leibls, kas specializējas [[dabsteps|dabstepa]] ierakstu izdošanā. To ir dibinājusi apvienība ''[[Ammunition Promotions]]'', kuras apgādībā ir vairāku leiblu uzraudzība.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                  name = ''Microsoft Office''
|                  logo =
|            screenshot =
|               caption =
|             developer = ''[[Microsoft]]''
|              released = {{dat|1990|11|19}}
|latest release version = [[Microsoft Office 2010|2010]] (14.0.6023.1000 SP1)
|   latest release date = {{dat|2011|6|28}}
|  programming language = [[C++]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |title=The Programming Languages Beacon, v10.0 |first=Vincent |last=Lextrait |month=January |year=2010 |accessdate=5 January 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120530/http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |archivedate={{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref>
|      operating system = ''[[Microsoft Windows]]''
|              language = Vairāk nekā 35 valodas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://office.microsoft.com/en-us/suites/HA102113701033.aspx|title = The 2007 Microsoft Office suites localized versions|work = [[Microsoft Office website]]|publisher = Microsoft Corporation|accessdate = 16 May 2011|archiveurl = https://web.archive.org/web/20100522124424/http://office.microsoft.com/en-us/suites/ha102113701033.aspx|archivedate = {{dat|2010|05|22||bez}}}}</ref>
|                status = Aktīvs
|                 genre =
|               license =
|               website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/}}
}}
'''''Microsoft Office''''' ir patentēts komerciāls lietojumprogrammu komplekts, kas tika izstrādāts ''[[Microsoft Windows]]'' un ''[[Mac OS X]]'' operētājsistēmām. Komplektu {{dat|1990|11|19||bez}} ieviesa ''[[Microsoft]]''. Pirmā ''Office'' sastāvā bija iekļauts ''[[Microsoft Word]]'', ''[[Microsoft Excel]]'' un ''[[Microsoft PowerPoint]]''. Laika gaitā programmu klāsts ir paplašinājies.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences: '''Makšķerēšana''' ir [[zivis|zivju]] ķeršana pārtikas iegūšanas, izklaides vai sportiskā nolūkā, izmantojot īpašus āķus un ēsmu. Makšķerēšana ir ļoti daudzu cilvēku [[vaļasprieks]]. Cilvēki makšķerē, gan lai atpūstos, gan arī tas var būt sporta veids vai pat [[dzīvesveids]]. Makšķerēšanā ir ļoti daudz dažādu zivju ķeršanas metožu. Parasti tās ir dažādu veidu [[makšķere]]s. Var zivis ķert arī rūpnieciski ar [[tīkls|tīkliem]], bet tad tā ir [[zvejošana]], nevis sportiskā makšķerēšana vai hobijs. Pati makšķerēšana ir tik sena, cik seni ir cilvēki. Jau pirmatnējie cilvēki ir mēģinājuši makšķerēt zivis, tikai viņi darīja daudz primitīvāk un bez palīglīdzekļiem makšķerrīku un mānekļu izskatā. Ir makšķernieki, kuri makšķerē tīri sportiskas intereses pēc un visus noķertos lomus laiž vaļā, bet ir tādi, kas lomu patur un lieto to uzturā.

sentences: '''Elektriskais izolators''' ir materiāls vai viela, kas neļauj [[elektroenerģija]]i aizplūst uz ārieni vai ieplūst no ārienes. Tajā ir maz brīvo [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], tiem ir vāja [[elektrovadītspēja]] jeb augsta [[elektriskā pretestība]]. Elektriskais lādiņš var uzkrāties uz izolatoru virsmas. Izolatori ir pretēji [[elektriskais vadītājs|elektriskajiem vadītājiem]], kas labi vada elektrisko strāvu; vēl atsevišķi izdala [[pusvadītājs|pusvadītājus]].

sentences:
" Helsinkos]]
'''Prāmis''' ir [[ūdens transportlīdzeklis]], kas parasti tiek izmantots, lai pārceltu pasažierus un kravu pāri [[upe]]i, [[ezers|ezeram]], [[jūras šaurums|jūras šaurumam]] vai [[jūra]]i no viena punkta (krasta) uz otru. Prāmjus parasti iedala jūras prāmjos, kas parasti ir [[rolkeris|rolkertipa]] pasažieru [[kuģis|kuģi]] un upju prāmjos, kas ir [[laiva]]s, [[plosts|plosti]] vai [[liellaiva]]s. Savukārt [[trose|trosē]] vai [[virve|virvē]] iesietus plostus vai laivas, kas arī izpilda prāmju funkcijas, sauc par [[pārceltuve|pārceltuvēm]].

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Central American Tapir-Belize20.jpg
| att_nosaukums = [[Centrālamerikas tapirs]] ''Tapirus bairdii''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Tapiridae
| dzimta_lv =Tapiri
| ģints=Tapirus
| ģints_lv=Tapiri
| kategorijas =nē
| binomial=Tapiridae <small>([[Brünnich]], 1772)</small>
}}

sentences:
{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Helēna Ledus
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Locustella lanceolata photo.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 200px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Locustellidae
 |     dzimta_lv = Sisinātājķauķu dzimta
 |         ģints = Locustella
 |      ģints_lv = Sisinātājķauķi
 |          suga = Locustella lanceolata
 |       suga_lv = Lāsainais ķauķis
 |      binomial = Locustella lanceolata
([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1840)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}
'''Lāsainais ķauķis''' jeb '''lāsainais sisinātājķauķis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 |title=Letonika: Ķauķi |access-date={{dat|2021|12|24||bez}} |archive-date={{dat|2021|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210305173115/https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 }}</ref> (''Locustella lanceolata'') ir maza auguma [[sisinātājķauķu dzimta]]s (''Locustellidae'') dziedātājputns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22714654/0 IUCN: Locustella lanceolata]</ref> Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/grassbirds/ World Bird List: Grassbirds, Donacobius, Malagasy warblers, cisticolas, allies, 2018]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Uzskaitījumi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās| ]]

sentences:
{{Citas nozīmes|medus bitēm|bite (nozīmju atdalīšana)|bite}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Honeybee landing on milkthistle02.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
|            kārta = Hymenoptera
|         kārta_lv = Plēvspārņi
|           dzimta = Apidae
|        dzimta_lv = Bišu dzimta
|            cilts = Apini
|         cilts_lv = Medusbišu cilts
|            ģints = Apis
|         ģints_lv = Medus bites
|            suga = Apis mellifera
|         suga_lv = Eiropas medus bite
|         binomial = Apis mellifera <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Eiropas medus bites''' jeb '''rietumu medus bites''', jeb vienkārši '''medus bite''' (''Apis mellifera'') ir viena no [[medus bites|medus bišu ģints]] (''Apis'') sugām.

sentences:
{{Infobox ethnic group
|group      = Ungāri
(''Magyarok'')
|image      =
|caption = 1. rindā: [[Ālmošs]]{{•}}[[Ištvāns I]]{{•}}
[[Māķāšs Huņadi]]{{•}}[[Gābors Betlens]]{{•}}[[Ferencs II Rākoci]]
2. rindā: [[Jānošs Bojai]]{{•}}[[Ištvāns Sēčeņi]]{{•}}
[[Jānošs Araņs]]{{•}}[[Roza Laborfalvi]]{{•}}[[Jozefs Ētvešs]]
3. rindā: [[Lorānds Ētvešs]]{{•}}[[Vilma Hugonnai]]{{•}}
[[Tivadars Kostka Čontvāri]]{{•}}[[Bēla Bartoks]]{{•}}[[Miklošs Horti]]
4. rindā: [[Zoltāns Kodājs]]{{•}}[[Emma Orci]]{{•}}
[[Jānošs Kādārs]]{{•}}[[Ža Ža Gabora]]{{•}}[[Pēters Esterhāzi]]

|population = apmēram '''13,2—14,5 miljoni'''
|region1    = '''Ungārijas kaimiņi'''
|pop1       = apm. '''2,2 miljoni'''
|ref1       =
|region2    = {{ROU}}
|pop2       = 1 227 623{{spaces|2}}(2011)
|ref2       = {{lower|<ref name="insse3">[http://www.recensamantromania.ro/wp-content/uploads/2013/07/REZULTATE-DEFINITIVE-RPL_2011.pdf "Comunicat de presă privind rezultatele definitive ale Recensământului Populaţiei şi Locuinţelor – 2011"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200509213807/http://www.recensamantromania.ro/wp-content/uploads/2013/07/REZULTATE-DEFINITIVE-RPL_2011.pdf |date={{dat|2020|05|09||bez}} }}, at the 2011 Romanian census site; accessed July 11, 2013</ref>}}
|region3    = {{SVK}}
|pop3       = 458 467{{spaces|2}}(2011)
|ref3       = {{lower|<ref name="SlovH">2001 Slovakian Census</ref>}}
|region4    = {{SRB}}
|pop4       =  253 899 {{spaces|2}}(2011)
|ref4       = {{lower|<ref name="SerbiaH">2011 Serbian Census</ref>}}
|region5    = {{UKR}}
|pop5       = 156 566{{spaces|2}}(2001)
|ref5       = {{lower|<ref>[http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/ National composition of population] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080323110131/http://www.ukrcensus.gov.ua/eng/results/general/nationality/ |date=23.03.2008 }}</ref>}}
|region6    = {{AUT}}
|pop6       = 40 583{{spaces|2}}(2001)
|ref6       = {{lower|<ref>[https://web.archive.org/web/20050512113957/http://www.statistik.at/gz/umgangssprache1.pdf 2001 Austrian census]</ref>}}
|region7    = {{CRO}}
|pop7       = 16 595{{spaces|2}}(2001)
|ref7       = {{lower|<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.human-rights.hr/dokumenti/polozajnm.htm |titel=Položaj Nacionalnih Manjina U Republici Hrvatskoj – Zakonodavstvo I Praska |access-date=15.07.2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070516060653/http://www.human-rights.hr/dokumenti/polozajnm.htm |archivedate=16.05.2007 }}</ref>}}
|region8    = {{SLO}}
|pop8       = 6243{{spaces|2}}(2002)
|ref8       = {{lower|<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/slov_en.pdf |titel=Slovenia |access-date=15.07.2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060919155409/http://www.ec.europa.eu/education/policies/lang/languages/langmin/euromosaic/slov_en.pdf |archivedate=19.09.2006 }}</ref>}}
|region9    = '''Pārējā Eiropa'''
|pop9       = apm. '''0,3–0,5 miljoni'''
|ref9       =
|region10   = {{GER}}
|pop10      = 120 000{{spaces|2}}(2004)
|ref10      = {{lower|<ref name="buod.de">[http://www.buod.de/D/kere-d.htm ''Bund Ungarischer Organisationen in Deutschland''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20060206070654/http://www.buod.de/D/kere-d.htm |date=06.02.2006 }}</ref>}}
|region11   = {{FRA}}
|pop11      = 100 000—200 000{{spaces|2}}(2004)
|ref11      = {{lower|<ref name="buod.de"/>}}
|region12   = {{GBR}}
|pop12      = 80 135{{spaces|2}}(2001)
|ref12      =
|region13   = {{SWE}}
|pop13      = 40 000–70 000
|ref13      =
|region14   = {{CZE}}
|pop14      = 14 672{{spaces|2}}(2001)
|ref14      = {{lower|<ref>[https://web.archive.org/web/20060613165802/http://www.cvvm.cas.cz/upl/nase_spolecnost/100023s_Samanova-narodnost.pdf Národnost ve sčítání lidu v českých zemích]</ref>}}
|region15   = {{IRL}}
|pop15      = 8034{{spaces|2}}(2011)
|ref15      = <ref name="CSO Emigration">{{tīmekļa atsauce | url=http://www.cso.ie/en/media/csoie/census/documents/census2011profile6/Profile%206%20Migration%20and%20Diversity%20Commentary.pdf | title=CSO Emigration | publisher=Census Office Ireland | accessdate=January 29, 2013}}</ref>
|region16   = {{TUR}}
|pop16      = 6800{{spaces|2}}(2001)
|ref16      = {{lower|<ref name="census"/>}}
|region17   = {{RUS}}
|pop17      = 3768{{spaces|2}}(2002)
|ref17      = {{lower|<ref>[https://web.archive.org/web/20081028221302/http://www.coe.int/t/e/human_rights/minorities/2._FRAMEWORK_CONVENTION_(MONITORING)/2._Monitoring_mechanism/3._State_Reports_and_UNMIK_Kosovo_Report/2._Second_cycle/PDF_2nd_SR_RussianFederation_en.pdf Russia Report to COE]</ref>}}
|region18   = {{MKD}}
|pop18      = 2003{{spaces|2}}(2002)
|ref18      = <ref>[http://www.stat.gov.mk/english/glavna_eng.asp?br=18 Republic of Macedonia – State Statistical Office] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20040621055714/http://www.stat.gov.mk/english/glavna_eng.asp?br=18 |date=21.06.2004 }}</ref>
|region19   = '''[[Ziemeļamerika]]'''
|pop19      = apm. '''1,9 miljoni'''
|ref19      =
|region20   = {{USA}}
|pop20      = 1 563 081{{spaces|2}}(2006)
|ref20      = {{lower|<ref name="census">{{tīmekļa atsauce|url=http://factfinder2.census.gov/faces/tableservices/jsf/pages/productview.xhtml?pid=ACS_09_1YR_B04003&prodType=table |title=2006 community survey |publisher=Factfinder2.census.gov |date=2010-10-05 |accessdate=2013-08-22}}</ref>}}
|region21   = {{PUR}}
|pop21     = 1050
|region22   = {{CAN}}
|pop22      = 315 510{{spaces|2}}(2006)
|ref22      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= |title=The 2006 census |publisher=2.statcan.ca |date= |accessdate=2013-08-22 |archive-date=2009-06-25 |archive-url=https://web.archive.org/web/20090625161921/http://www12.statcan.ca/english/census06/data/topics/RetrieveProductTable.cfm?ALEVEL=3&APATH=3&CATNO=&DETAIL=0&DIM=&DS=99&FL=0&FREE=0&GAL=0&GC=99&GK=NA&GRP=1&IPS=&METH=0&ORDER=1&PID=92333&PTYPE=88971&RL=0&S=1&ShowAll=No&StartRow=1&SUB=801&Temporal=2006&Theme=80&VID=0&VNAMEE=&VNAMEF= }}</ref>}}
|region23   = '''[[Dienvidamerika]]'''
|pop23      = '''0,15–0,2 miljoni'''
|region24   = {{BRA}}
|pop24      = 80 000
|ref24      = {{lower|<ref>[http://epoca.globo.com/edic/214/soci1a.htm Revista Época Edição 214 24 June 2002] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130703152615/http://epoca.globo.com/edic/214/soci1a.htm |date=03.07.2013 }}</ref>}}
|region25   = {{CHL}}
|pop25      = 50 000
|ref25      = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache%3ADst2Ie7rL5gJ%3Awww.ikl.org.pl%2FEstudios%2FEL7%2FEL7_4.pdf |title=Hungarian Immigration in Latin America |access-date={{dat|2021|12|21||bez}} |archive-date={{dat|2019|08|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190804165812/http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache%3ADst2Ie7rL5gJ%3Awww.ikl.org.pl%2FEstudios%2FEL7%2FEL7_4.pdf }}</ref>
|region26   = {{ARG}}
|pop26      = 40 000–50 000
|ref26      = {{lower|<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.mfa.gov.hu/kulkepviselet/AR/es/ar_magyaro_a_vilagban/ar_moavilagban_arg.htm |title=Hungarian Embassy in Buenos Aires 20 June 2009 |publisher=Mfa.gov.hu |date=2007-03-14 |accessdate=2013-08-22 |archive-date=2009-02-01 |archive-url=https://web.archive.org/web/20090201090057/http://www.mfa.gov.hu/kulkepviselet/AR/es/ar_magyaro_a_vilagban/ar_moavilagban_arg.htm }}</ref>}}
|region27   = '''[[Okeānija]]'''{{spaces|2}}([[Australia|AUS]] / [[New Zealand|NZL]])
|pop27      = '''70 000'''

|ref27      = {{lower|<ref name="census"/>}}
|region28   = {{AUS}}
|pop28      = 67 616
|ref28      = <ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.abs.gov.au/ausstats |title=Australian Bureau of Statistics (Census 2006) |publisher=Abs.gov.au |date=2013-04-03 |accessdate=2013-08-22}}</ref>
|region29   = {{NZL}}
|pop29      = 1476
|ref29      =
|region30   = '''[[Āzija]]'''
|pop30      = apm. '''10 000'''
|ref30      =
|region31   = {{THA}}
|pop31      = 3029
|ref31      =
|region32   = {{PHL}}
|pop32      = 1114
|ref32      =
|region33   = '''[[Āfrika]]'''
|pop33      = '''10 000'''
|ref33      = {{lower|<ref name="census"/>}}
|languages  = [[ungāru valoda|ungāru]]
}}
'''Ungāri''' jeb '''maģāri''' ({{val|hu|magyarok}}) ir [[ugri|ugru]] tauta un [[Ungārija]]s valsts [[nācija]], lielākā skaitā mīt arī citās [[Centrāleiropa]]s valstīs bijušās [[Austroungārija]]s teritorijā. Kopējais skaits pasaulē apmēram 14 miljoni.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Neretas Svētā Gara Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Neretaskatolubaznica.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Neretas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| label = Neretas katoļu baznīca
| map_size              = 250
| position           = top
| latd  = 56 | latm  = 12  | lats  = 10 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 19  | longs = 04 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aizkraukles novads]], [[Nereta]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[2000]]
| status                = [[Jelgavas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Heinrihs Cinkmanis
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[1997]]
| year_completed        = [[2000]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = sarkani [[ķieģelis|ķieģeļi]]
}}
'''Neretas Svētā Gara Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Rīgas metropolija]]s [[Jelgavas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-2">[http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub699 Jelgavas diecēze] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081228071340/http://www.catholic.lv/main.php?parent=234&show=1#sub699 |date={{dat|2008|12|28||bez}} }} www.catholic.lv</ref> Tā atrodas [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] [[Nereta]]s ciemā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amfetamīna struktūrformula

Amfetamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (±)-1-fenilpropān-2-amīns
alfa-metilfeniletilamīns
beta-fenilizopropilamīns
benzedrīns
|           CAS numurs = 300-62-9
|      ķīmiskā formula = C9H13N
|              molmasa = 135,2084
|              blīvums = 930
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 203–205 °C<ref>Справочник химика. Том II. Ленинград: Химия, 1971. 1034. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = grūti šķīstošs
|                 citi =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Evija Gulbe
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = bērnu literatūra
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "Koko un Riko"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Evija Gulbe''' (dzimusi {{dat|1979|02|27}} Rīgā) ir latviešu bērnu [[dzejniece]] un [[rakstniece]].

sentences:
{{cita nozīme|kaķu dzimtas sugu|vācu uzņēmumu|Puma (uzņēmums)}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = CMM MountainLion.jpg
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Carnivora
 |      kārta_lv = Plēsēji
 | apakškārta=Feliformia
| apakškārta_lv=Kaķveidīgie
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
| apakšdzimta=Felinae
| apakšdzimta_lv=Kaķu apakšdzimta
 |         ģints = Puma
 |      ģints_lv = Pumas
 |          suga = P. concolor
 |       suga_lv = Puma
 |      binomial = Puma concolor ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1771)
 |     izplatība =
Pumas izplatības areāls iekrāsots zaļā krāsā.
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Roko un viņa brāļi
| operators =
| attēls = RoccoFratelliPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Lukīno Viskonti]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Annija Žirardo]]
* [[Renato Salvatori]]
* [[Katina Paksinu]]
* [[Rožē Anēns]]
* [[Spiross Fokass]]
* [[Paolo Stopa]]
* [[Sjūzija Delēra]]
* [[Klaudija Kardināle]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| oriģinālnos = ''Rocco e i suoi fratelli''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1960|9|6|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 177 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Roko un viņa brāļi"''' ({{Val|it|Rocco e i suoi fratelli}}) ir 1960. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s drāmas filma, kuras režisors ir [[Lukīno Viskonti]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Annija Žirardo]], [[Renato Salvatori]], [[Katina Paksinu]], [[Rožē Anēns]], [[Spiross Fokass]], [[Paolo Stopa]], [[Sjūzija Delēra]] un [[Klaudija Kardināle]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nauplija
 | official_name            = {{gree|Ναύπλιο}}
 | settlement_type          = Grieķijas pilsēta
 | image_skyline            = 20090728 palamidi91.jpg
 | image_caption            = Nauplijas panorāma no Palamidi cietokšņa.
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GRE}}
 | subdivision_type1        = Perifērija
 | subdivision_name1        = [[Peloponēsas perifērija|Peloponēsa]]
 | subdivision_type2        = Reģionālā vienība
 | subdivision_name2        = [[Argolīdas nome|Argolīda]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 33.62
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 14203
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | latd = 37 | latm = 34 | lats =  | latNS = N
 | longd = 22 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 211 00
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 10
 | website                  = {{URL|https://www.nafplio.gr/}}
 | footnotes                =
}}
'''Nauplija''' (gr. Ναύπλιον ή Ναύπλιο ή Ανάπλι) arī '''Nafplija''', ir pilsēta [[Grieķija|Grieķijā]]. Atrodas līdz 10 metriem virs jūras līmeņa, [[Argoliks|Argolika līča]] piekrastē, [[Peloponēsa|Peloponēsas pussalas]] austrumu daļā, 94 kilometrus uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnam]] un 38 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no [[Tripole]]s. [[Peloponēsas perifērija]]s [[Argolīdas nome]]s administratīvais centrs. No 1828. līdz 1833. gadam bija Grieķijas galvaspilsēta.<ref>Andželas Šuvajevas tulk. Grieķija, Atēnas un kontinentālā daļa. (ceļvedis) - Zvaigzne ABC: Rīga, 2008. {{ISBN|978-9984-40-597-1}} 182. lpp.</ref> Viena no gleznainākajām Grieķijas pilsētām. Svarīgākā ostas pilsēta Peloponēsas austrumos. Grieķu pareizticīgās baznīcas Argolīdas metropolijas centrs.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Virsmas viļņainums''' ir tādu virsmas nelīdzenumu kopa, kuri periodiski atkārtojas un kuru solis nepārsniedz bāzes garumu. Tas ir stāvoklis starp [[Virsmas raupjums|raupjumu]] un formas novirzēm. Viļņu forma ir atkarīga no tā, kas izraisījis virsmas viļņainumu, visbiežāk tas ir sinusoidāls, radies sistēmas darbmašīna—detaļa—instruments vibrāciju dēļ.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Veins''' var būt:

sentences: '''Psiholoģiskā manipulācija''' ir sociālās ietekmes veids (vai sociālpsiholoģiska parādība), kura mērķis ir mainīt citu cilvēku attieksmi, izmantojot slēptu un maldinošu taktiku.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Golica
| Photo                = Golica.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.49 |latNS=N
| longd=14.050278 |longEW=E
| Augstums         = 1835
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}, {{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Amiši''' ir [[Anabaptisms|anabaptistu]] [[Kristieši|kristiešu]] grupa, kas radniecīga, bet atšķirīga no [[Mennonīti|mennonītiem]]. Amišu lielākā daļa dzīvo [[ASV]] un [[Kanāda|Kanādā]], kur viņu pieturēšanās pie vienkārša 19. gadsimta dzīvesveida tos padara par tūrisma intereses objektiem. Lielākā amišu daļa joprojām runā [[Reinzeme|Reinzemes]] [[Vācu valoda|vācu valodas]] dialektā. 20. gadsimta laikā dažādu reliģisku un sadzīves iemeslu dēļ no galvenās amišu grupas atšķēlās divas mazākas grupas. Ņemot vērā to, ka amišu ģimenēs joprojām dzimst 6-7 bērni, amišu skaits ASV ir pieaudzis no 165 tūkstošiem 2000. gadā līdz 249 tūkstošiem 2010. gadā un 318 tūkstošiem 2017. gadā. Lielākā amišu daļa dzīvo [[Pensilvānija|Pensilvānijā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] un [[Indiāna|Indiānā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīmens Daisons
|     vārds_orig = ''Freeman Dyson''
|         attēls = Freeman Dyson cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = Krautorna, [[Bērkšīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Karaliskie gaisa spēki]], [[Padziļināto studiju institūts]], [[Djūka Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]], [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Hanss Bēte]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Daisona sfēra]], [[projekts ''Orion'']], [[TRIGA]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīmens Džons Daisons''' ({{val|en|Freeman John Dyson}}; dzimis {{dat|1923|12|15}}, miris {{dat|2020|2|28}}) bija [[Anglija|angļu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] fiziķis un matemātiķis. Pazīstams ar darbiem [[kvantu elektrodinamika|kvantu elektrodinamikā]], [[cietvielu fizika|cietvielu fizikā]], [[astronomija|astronomijā]] un [[kodolinženierija|kodolinženierijā]]. Zinātnieka vārdā nosaukta [[Daisona sfēra]].

sentences:
[[Kategorija:Karatē]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida|Karatisti]]

sentences:
[[Kategorija:Bibliotēkzinātne]]
[[Kategorija:Sistēmas]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]

sentences:
{{Pārvietot}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 240px
|          vārds = Alfrēds Rasels Volless
|     vārds_orig = ''Alfred Russel Wallace''
|         attēls = Alfred-Russel-Wallace-c1895.jpg
|  att_nosaukums = Alfrēds Rasels Volless
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Uska|Uskā]], [[Monmautšīra|Monmautšīrā]], [[Velsa|Velsā]]
|         m_gads = 1913
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Broudstouna|Broudstounā]], [[Dorseta|Dorsetā]], [[Anglija|Anglijā]]
|        tautība = brits
|        zinātne = pētniecība, [[bioloģija]], [[bioģeogrāfija]], [[botānika]]
|     sasniegumi = pazīstams kļuva ar saviem darbiem par [[dabiskā izlase|dabisko izlasi]] un [[bioģeogrāfija|bioģeogrāfiju]]
|    apbalvojumi = Royal Society's [[Royal Medal]] (1868) un [[Copley Medal]] (1908), [[Order of Merit]] (1908)
}}
'''Alfrēds Rasels Volless''' ({{val|en|Alfred Russel Wallace}}, dzimis {{dat|1823|1|8}}, miris {{dat|1913|11|7}}) bija britu dabaszinātnieks, pētnieks, ģeogrāfs, antropologs un biologs.

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Koninklijke Philips N.V.''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1891. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Amsterdama]]
| location_country = {{NED}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = veselības tehnoloģijas
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://philips.com philips.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Valkas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils+}}

sentences: valdības pakļaušanās akts Krievijas impērijas ķeizarienei (1795. gada 28. martā). Pirmā un pēdējā lapa ar Piltenes apgabala valdības parakstiem.]]

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Misrožina
| oriģinālnosaukums    = ''Мыс Рожина''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}
| latd=75| latm=02| lats=51| latNS=N
| longd=147| longm=00| longs=09| longEW=E
| novietojums          = [[Jaunsibīrija]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1954
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1958
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+9]]
| mājaslapa            =
}}
'''Polārā stacija «Misrožina»''' ({{val|ru|Полярная станция «Мыс Рожина»}}) ir slēgta [[PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls |title=Имеющиеся в гидрометфондах ААНИИ таблицы основных метеорологических наблюдений (ТМ-1, ТММ-1) |access-date={{dat|2021|02|14||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200719185426/http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls }}</ref><ref>[http://www.ras.ru/FStorage/Download.aspx?id=19fb5b50-bd6b-4ca3-af8e-2047da99e1b5 ЛАНДШАФТНО-ЭКОЛОГИЧЕСКОЕ ОБОСНОВАНИЕ НАЦИОНАЛЬНОГО ПАРКА ПАЛЕОНТОЛОГИЧЕСКОЙ НАПРАВЛЕННОСТИ НА НОВОСИБИРСКОМ АРХИПЕЛАГЕ]</ref> Izvietojusies [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāgā, [[Jaunsibīrija]]s salas dienvidrietumu krastā 33 km no Rožina raga. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s Bulunas ulusā.

sentences: '''Radniecība''' ir sociālas, ar likumu vai tradīcijām pamatotas [[attiecības]] starp cilvēkiem, par kuriem pastāv uzskats, ka tiem ir kopīga izcelsme. Nereti radu lokā tiek iekļauti arī cilvēki, kas [[laulība|ieprecējušies]] šādā cilvēku lokā. Ar radniecību saprot plašāku cilvēku loku nekā [[ģimene|ģimeni]]. Konkrētu [[Persona|personu]] šādā cilvēku lokā sauc par radinieku vai radinieci. Dažādās sabiedrībās principi, pēc kādiem tiek noteikts, vai cilvēki ir radinieki, var ievērojami atšķirties.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Karš}}
'''Artilērija''' (no {{val|fr|artillerie}}) ir [[šaujamierocis|šaujamieroči]], kas šauj lielus lādiņus. Termins arī apzīmē karaspēka daļu, kura apkalpo šos [[Ierocis|ieročus]]. Artilēriju uzskata par [[Kājnieki|sauszemes karaspēka]] galveno triecienspēku.

sentences: '''Vulgāta''' ({{val-la|Vulgata versio}} — 'vispārpieņemtā versija') ir [[Bībele]]s tulkojums latīņu valodā, ko veicis [[Hieronims|svētais Hieronims]] (4. gadsimta beigas—5. gadsimta sākums).

sentences:
pirmo reizi tika nodemonstrēta elektronu daļiņu daba]]
'''Elektrons''' ({{val-el|ἤλεκτρον}}, ''ēlektron'' — ‘[[dzintars]]’) ir vieglākā no zināmajām stabilajām [[elementārdaļiņas|elementārdaļiņām]] (neskaitot [[neitrīno]], kam arī ir ļoti niecīga [[miera masa]]).<ref name="physics.aps"/> Elektrona miera masa ir 9,109{{E|−31}} [[kilograms|kg]]. Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]] (−1,602{{E|−19}} [[kulons|C]]), un tā simbols ir е<sup>−</sup> vai e. Elektroni ir vieni no [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] lādiņa nesējiem. Tie pieder pie [[leptoni]]em un nosaka atoma [[mijiedarbība|mijiedarbību]] ar citiem atomiem. Elektronus 1897. gadā atklāja [[Džozefs Tomsons]], pētot [[katodstari|katodstarus]].<ref name="Rēvalds"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sniegavīrs
| attēls = The Snowman (2017) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Snowman''
| žanrs = psiholoģiska filma, kriminālfilma, šausmu filma, trilleris
| režisors = [[Tomass Alfredsons]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Pīters Gustafsons]]
* [[Robina Slovo]]
| scenārija autors = * [[Hoseins Amini]]
* [[Pīters Strogans]]
* [[Sūrens Sveistrups]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Fasbenders]]
* [[Rebeka Fērgusone]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
* [[Vals Kilmers]]
* [[Dž. K. Simonss]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Perfect World Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Another Park Film]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2017|10|7|Haifas filmu festivāls|2017|10|13|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017|title=The Snowman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 9, 2019|archive-date={{dat|2019|02|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190221182450/http://www.bbfc.co.uk/releases/snowman-2017}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thesnowman.htm|title=The Snowman (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Sniegavīrs"''' ({{val|en|The Snowman}}) ir 2017. gada psiholoģisks krimināltrilleris, kas balstīts uz [[Jū Nēsbē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Tomass Alfredsons]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Rebeka Fērgusone]], [[Šarlote Gensbūra]], [[Vals Kilmers]] un [[Dž. K. Simonss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|7||bez}} Haifas filmu festivālā.

sentences:
Kategorijā tiek iekļauti [[ezers|ezeri]], kas atrodas [[Eiropa]]s teritorijā.
{{Commonscat|Lakes of Europe}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šafts
| operators =
| attēls = Shaftposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Gordons Pārkss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Ričards Roundtrijs]]
| mūzika = [[Aizeks Heiss]]
| oriģinālnos = ''Shaft''
| studija = ''Shaft Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Shaft-(1971)#tab=summary|title=Shaft (1971) |publisher=''The Numbers'' |accessdate= {{dat|2022|6|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šafts"''' ({{Val|en|Shaft}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Gordons Pārkss]]. Filmā galveno Džona Šafta lomu atveido [[Ričards Roundtrijs]]. Filma ir balstīta uz viena no filmas scenārista [[Ernests Taidimens|Ernesta Taidimena]] [[Šafts (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna.

sentences: '''Globālā finanšu sistēma''' ir juridisko līgumu, iestāžu un gan formālu, gan neoficiālu [[Ekonomika|ekonomikas]] dalībnieku pasaules mēroga sistēma, kas kopā veicina starptautiskās [[Finanšu un kapitāla tirgus komisija|finanšu kapitāla plūsmas]] [[Investīcija|investīciju]] un tirdzniecības finansēšanas nolūkos. Tā kā [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās parādījās pirmais mūsdienu ekonomiskās [[Globalizācija|globalizācijas]] vilnis, tās attīstība iezīmējas ar centrālo [[Banka|banku]], daudzpusēju līgumu un starpvaldību organizāciju izveidi, kuras mērķis ir uzlabot starptautisko tirgu pārredzamību, regulējumu un efektivitāti.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=James|first1=ed. by Paul|last2=O'Brien|first2=Robert|title=Globalization and economy.|date=2007|publisher=SAGE|location=Los Angeles|isbn=978-1-4129-1952-4}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=Collier|first1=Youssef Cassis ; translated by Jacqueline|title=Capitals of capital a history of international financial centres, 1780-2005|date=2006|publisher=Cambridge University Press|location=Cambridge|isbn=978-0-511-33522-8.}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=James|first1=edited by Marc Flandreau, Carl-Ludwig Holtfrerich, Harold|title=International Financial History in the Twentieth Century System and Anarchy.|date=2003|publisher=Cambridge University Press|location=Cambridge|isbn=978-0-511-07011-2.}}</ref> Pasaules migrācijas un [[Sakari|sakaru]] [[Tehnoloģija|tehnoloģijas]] attīstība [[20. gadsimts|20. gadsimta]] beigās veicināja [[Starptautiskā tirdzniecība|starptautiskās tirdzniecības]] un investīciju nepieredzētu pieaugumu. [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] sākumā tirdzniecības apjomi samazinājās, jo [[valūtas tirgus]] kļuva paralizēts naudas tirgus [[Likviditāte|nelikviditātes]] dēļ. 1933. gadā valstis centās aizstāvēt pret ārējiem satricinājumiem ar protekcionisma politiku un tirdzniecību, kas 1933. gadā faktiski tika apturēta, pastiprinoties pasaules [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] sekām, līdz virkne abpusēju tirdzniecības līgumu lēni samazināja tarifus visā pasaulē. Centieni atjaunot starptautisko monetāro sistēmu pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] uzlaboja valūtas kursa stabilitāti, veicinot globālo finanšu rādītāju pieaugumu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Spīrss Brūss
|     vārds_orig = ''William Speirs Bruce''
|         attēls = WilliamBruce.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1867
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Londona]], {{ENG}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1921
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Edinburga]], {{SCO}}
}}
'''Viljams Spīrss Brūss''' ({{val|en|William Speirs Bruce}}, dzimis {{dat|1867|8|1}} [[Londona|Londonā]], miris {{dat|1921|10|28}} [[Edinburga|Edinburgā]]) bija [[Skotija|skotu]] dabaszinātnieks, [[polārpētnieks]] un [[okeanogrāfs]]. Organizējis un vadījis Skotijas Nacionālo antarktisko ekspedīciju (1902-1904), kā arī dibinājis pirmo pastāvīgo [[meteostacija|meteostaciju]] [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences:
[[Kategorija:Mobilo ierīču programmatūra|Operētājsistēmas]]
[[Kategorija:Operētājsistēmas]]

sentences: '''Kepler-10c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķa zvaigznājs|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,2407 AU attālumā no tās. 1 [[gads]] uz planētas ilgst 45,3 [[Diennakts|diennaktis]] un tā sver apmēram 20 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā Superzeme klases planēta. Tās rādiuss ir vairāk kā 2 reizes lielāks par Zemes rādiusu.

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences: '''Teilors''' ({{val|en|Taylor}}; sieviešu dzimtē '''Teilore''') ir populārs [[Angļu valoda|angļu]] [[uzvārds]]. Teilors var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Izolēts raksts|date=2015. gada oktobris}}
{{atveidošana+}}
'''''Austrian Holocaust Memorial Award (AHMA)''''' balva tiek pasniegta kopš 2006. gada un to pasniedz 1998. gadā Insbrukā dibinātā organizācija ''Österreichischer Auslandsdienst''.

sentences: '''Plauksta''' ({{val-la|manus}}) ir daļa no [[augšējā brīvā ekstremitāte|augšējās brīvās ekstremitātes]]. To nereti dēvē arī par roku, lai gan roku veido ne tikai plauksta, bet arī [[augšdelms]] un [[apakšdelms]]. Plauksta nodrošina ķermeņu satveršanas funkciju. Plauksta ir ne tikai [[cilvēks|cilvēkiem]], bet arī [[pērtiķi]]em. Plaukstu veido [[plaukstas locītava]], [[plaukstas pamatne]], delna un [[pirksts|pirksti]], savukārt tie sastāv no [[plaukstas locītava]]s (''articulatio radiocarpea''), [[plaukstas pamatnes kauli]]em (''carpus''), [[delnas kauli]]em (''metacarpus'') un [[falanga (anatomija)|falangām]] (''phalanges'').

sentences:
interpretācija [[kristietība|kristietībā]]]]
'''Monoteisms''' ({{val|grc|μόνος}}, ''mónos'' — 'viens' un {{gree|θεός}}, ''theós'' — 'dievs') jeb '''viendievība''' ir [[ticība|reliģiska pārliecība]], ka pastāv tikai viens [[Dievs]] un atzīst tikai to,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://tezaurs.lv/monoteisms | title= monoteisms | publisher= tezaurs.lv}}</ref> pretstatā [[duālisms|duālismam]] un [[politeisms|politeismam]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://plato.stanford.edu/entries/monotheism/ | title= Monotheism | publisher= Stanford Encyclopedia of Philosophy | language= en}}</ref> Monoteismā Dievs parasti ir visu varens, visur esošs, visu zinošs un vienmēr taisnīgs. Monoteisma reliģijas ir [[Ābrama reliģijas]] ([[kristietība]], [[islāms]], [[jūdaisms]]), [[deisms]], [[druzi]], [[rastafari]], [[jezīdisms]], [[bahāisms]], [[bābisms]], [[mandeisms]] un [[atonisms]]. Vēl monoteisms piemīt dažiem [[hinduisms|hinduisma]] novirzieniem, piemēram, [[šaivisms|šaivismam]] un [[vaišnavisms|vaišnavismam]]. Monoteisma elementi ir sastopami [[zoroastrisms|zoroastrismā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izdomātā dzīve
| attēls                   =  Stranger Than Fiction (2006 movie poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Stranger than Fiction''
| žanrs                    = fantāzija, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               = [[Lindsija Dorana]]
| scenārija autors         = [[Zaks Helms]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Ferels]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Emma Tompsone]]
| mūzika                   =
* [[Braiens Reitzels]]
* [[Brits Daniels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Three Strange Angels]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|11|10|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190702165339/https://bbfc.co.uk/releases/stranger-fiction-2006|archivedate={{dat|2019|07|02||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|title=Stranger than Fiction|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=July 2, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181216074429/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=strangerthanfiction.htm|archivedate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|53,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izdomātā dzīve"''' ({{val|en|Stranger than Fiction}}) ir 2006. gada komēdija, kuras režisors ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Megija Jillenhola]], [[Dastins Hofmans]], [[Kvīna Latifa]] un [[Emma Tompsone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|11|10||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Zilā jūras dzelme
 | oriģinālnos = ''The Deep Blue Sea''
 |      attēls = The Deep Blue Sea (2011 film) poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Terenss Deiviss]]
 |  producents =
* [[Keita Ogborna]]
* [[Šons O'Konors]]
 |   scenārijs = Terenss Deiviss
 |     aktieri =
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Reičela Vaisa]]
* [[Saimons Rasels Bīls]]
* [[Harijs Hadens-Patons]]
 |      mūzika = [[Semjuels Bārbers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Film4]]''
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Artificial Eye]]''
 | izplatītājs = ''[[Music Box Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|9|11|Toronto kinofestivāls|2011|11|25|Pasaules pirmizrāde|}}
 |      ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deep-blue-sea-2011|title=The Deep Blue Sea|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|3,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deepbluesea12.htm|title=The Deep Blue Sea (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 18, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Zilā jūras dzelme"''' ({{val|en|The Deep Blue Sea}}) ir 2011. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Terenss Deiviss]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Hidlstons]], [[Reičela Vaisa]], [[Saimons Rasels Bīls]] un [[Harijs Hadens-Patons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|11||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences: [[Valdis Dombrovskis|Valda Dombrovska]] tikšanās ar [[Dānijas Karaliste]]s vēstnieku Latvijā Ufi Oto Volfhekelu (''Uffe Otto Wolffhechel'')]]

sentences: '''Asinhronā mašīna''' ir [[elektriskā mašīna]], kuras [[rotors]] griežas ar citādu frekvenci jeb ātrumu nekā [[Stators|statora]] [[Elektriskā strāva|strāvas]] radītais [[rotējošais magnētiskais lauks]] (rotors un statora [[magnētiskais lauks]] rotē vienā virzienā).

sentences:
{{coord|56|57|30.27|N|24|9|16.32|E|display=title}}
{{Citas nozīmes|parku [[Rīga|Rīgā]]|Grīziņkalns (nozīmju atdalīšana)|Grīziņkalns}}

sentences:
, paceļas [[gaiss|gaisa]] un [[Ūdens tvaiks|ūdens tvaika]] burbuļi]]
'''Tvaiks''' ir [[viela]]s gāzveida stāvoklis apstākļos, kad gāzveida viela var atrasties līdzsvarā ar šķidru un cietu tās pašas vielas stāvokli. Procesu, kurā no šķidras vai cietas vielas rodas tvaiks, sauc par [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], bet pretējo norisi — par [[kondensēšanās|kondensēšanos]]. Ikdienā bieži ar šo terminu saprot [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]], lai gan tvaika veidā var pastāvēt arī citas ķīmiskas vielas.

sentences: {{Cita nozīme|ārstu|mācītāju|Gustavs fon Bergmanis}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Grieķijas sportistes|Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Grieķijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences: '''Kuropatu masu kapi''', '''Kuropatu mežs''' vai '''Kurapati''' ({{val-be|Курапаты}}) ir masu slepkavību vieta netālu no Minskas apvedceļa pie [[Baltkrievija]]s galvaspilsētas [[Minska]]s ziemeļaustrumu robežas, kas ierīkota [[Lielais terors|Lielā terora]] laikā un izmantota [[PSRS]] [[Politiskais ieslodzītais|politisko ieslodzīto]] nogalināšanai [[Padomju represijas Baltkrievijā|represijās Baltkrievijā]] līdz 1941. gadam. Līdz pat 1988. gadam oficiāli tika apgalvots, ka šeit apglabāti fašistu noslepkavotie iedzīvotāji. Lai arī mūsdienās masu kapos ierīkota Baltkrievijas valdības atzīta piemiņas vieta<ref>[http://sb.by/post/93010/ Павел Якубович. Куропаты: мир под соснами] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131208060954/http://www.sb.by/post/93010/ |date={{dat|2013|12|08||bez}} }} // «Советская Белоруссия», 29 октября 2009 г.</ref> un ir prokuratūras atzinums par NKVD saistību ar nošaušanām, turpinās mēģinājumi apšaubīt notikušo noziegumu apmērus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Костырко|first=Владимир|authorlink=|coauthors=|datepublished=|url=http://scripts.online.ru/misc/news/99/05/27_085.htm|title=Куропаты: фальшивка националистов трещит по швам|work=|publisher=Газета Правда|accessdate={{dat|2006|10|7}}|lang=|description=|archiveurl=https://www.webcitation.org/688Z24pb6?url=http://scripts.online.ru/misc/news/99/05/27_085.htm|archivedate=2012-06-03}}</ref><ref>[https://archive.today/20121222031535/zavtra.ru/cgi/veil/data/zavtra/00/351/61.html Евгений Ростиков. По кому стреляют Куропаты (Еще раз о том, как жертвы немецких фашистов превратили в жертвы «сталинских репрессий»)] // «Завтра», 22 августа 2000 г.</ref>

sentences: '''Betulīns''' ir kristāliska balta [[organiskā viela]], kas ir atrodama [[bērzu dzimta|bērza]] tāsī. Tieši šīs vielas dēļ bērza stumbram ir balta krāsa. Betulīns ir galvenā bērza tāss ekstrakta sastāvdaļa, un tā daudzums var mainīties no 10% līdz 40% (betulīna masas daļa absolūti sausajā tāsī) atkarībā no bērza [[suga]]s, vecuma, klimata apstākļiem un gadalaika.<ref>Выделение бетулина из бересты березы и изучение его физико-химических и фармакологических свойств / С. А. Кузнецова, Г. П. Скворцова, Ю. Н. Маляр, Е. С. Скурыдина, О. Ф. Веселова // Химия растительного сырья. — 2013.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Feniletiķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H8O2
|molmasa=136,15
|blīvums=1081
|kušanas temperatūra=76 - 79 °C
|viršanas temperatūra=265 °C (sublimējas)
}}
'''Feniletiķskābe''' (alfa-toluilskābe, C6H5CH2COOH) pieder pie aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] sānķēdē. Feniletiķskābe ir balta, kristāliska viela ar nepatīkamu aromātu, kas mazās koncentrācijās atgādina medus smaržu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ārpuslaulības nedēļa
| attēls                   =  Hall Pass Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hall Pass''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Pīters Farelijs]]
* [[Bobijs Farelijs]]
| producents               =
* [[Čārlzs B. Veslers]]
* [[Bredlijs Tomass]]
* [[Bendžamins Vaisbrens]]
* Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
* [[Dž. B. Rodžerss]]
* [[Marks Čarpentjers]]
| scenārija autors         =
* [[Pīts Džonss]]
* [[Kevins Barnets]]
* Bobijs Farelijs
* Pīters Farelijs
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Dženna Fišere]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Aleksandra Dadario]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Stīvens Meršants]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Conundrum Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|2|25|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/hall-pass-2011|title=Hall Pass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 23, 2019|archive-date={{dat|2019|06|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623144633/https://bbfc.co.uk/releases/hall-pass-2011}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|36 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hallpass.htm|title=Hall Pass|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|83,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ārpuslaulības nedēļa"''' ({{val|en|Hall Pass}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisori, kā arī vieni no producentiem un scenārija autoriem ir [[Pīters Farelijs]] un [[Bobijs Farelijs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Dženna Fišere]], [[Ričards Dženkinss]], [[Aleksandra Dadario]], [[Kristīna Eplgeita]] un [[Stīvens Meršants]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|25||bez}}.

sentences:
20. gadsimta sākuma kuļmuca]]
'''Kuļmuca''', '''sviesta muca''' jeb '''ķērne''' (no [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''kerne''<ref>{{Laikraksta atsauce |author=Brigita Bušmane |date=2005. gada 5. marts |title=Paniņu nosaukumi latviešu valodas izloksnēs |journal=МАТЕРИАЛЫ XXXIV Международной филологической конференции |publisher=[[Sanktpēterburgas Valsts universitāte]] |page=8—9. lpp |url=http://www.genling.nw.ru/baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |access-date=2015. gada 14. Septembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20060204182501/http://www.genling.nw.ru/Baltist/Baltconf/2005/2005tez.pdf#page=10 |archive-date=2006. gada 4. Februāris }}</ref>) ir ierīce, ko izmanto [[krējums|krējuma]] sakulšanai [[sviests|sviestā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |title= Kuļmuca |publisher= Tēzaurs |language= latviski |accessdate= 2015. gada 14. septembrī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/kuļmuca |archivedate= 2013. gada 26. Februāris }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Citā rindā
 | oriģinālnos = ''Changing Lanes''
 |      attēls = Changing Lanes poster.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris, drāma
 |    režisors = [[Rodžers Mičels]]
 |  producents = [[Skots Radins]]
 |   scenārijs =
* [[Čaps Teilors]]
* [[Maikls Tolkīns]]
 |     aktieri =
* [[Bens Afleks]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Sidnijs Polaks]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Amanda Pīta]]
 |      mūzika = [[Deivids Ārnolds]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2002|4|12}}
 |      ilgums = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/changing-lanes-2002-2|title=Changing Lanes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=changinglanes.htm|title=Changing Lanes (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|94,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Citā rindā"''' ({{val|en|Changing Lanes}}) ir 2002. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir [[Rodžers Mičels]]. Citas lomas filmā atveido [[Bens Afleks]], [[Semjuels Džeksons]], [[Toni Kolete]], [[Sidnijs Polaks]], [[Viljams Hērts]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|4|12||bez}}.

sentences: '''Asins plazma''' ir [[asinis|asiņu]] šķidrā daļa — iedzeltens, puscaurspīdīgs [[šķidrums]], kas sastāv no [[neorganiskās vielas|neorganiskām]] un [[organiskās vielas|organiskām]] vielām. Plazmā ietilpstošo [[ķīmiskie savienojumi|ķīmisko savienojumu]] un [[ķīmiskie elementi|ķīmisko elementu]] skaits ir ļoti liels. Asins plazmas sastāvā ir apmēram 93% [[ūdens]], 7,3g/100ml [[olbaltumvielas]] ([[albumīns]], [[globulīni]], [[fibrinogēns]]), elektrolīti (<1% no kopējās plazmas masas), gāzes (CO2; O2; N2), barības vielas ([[glikoze]] un citi [[ogļhidrāti]], [[aminoskābe]]s, [[lipīdi]], [[holesterīns]], [[vitamīni]], [[mikroelementi]]), [[vielmaiņa]]s produkti ([[urīnviela]], [[kreatinīns]], [[urīnskābe]], [[bilirubīns]]), [[hormoni]] un citas vielas.<ref name="autogenerated1">{{grāmatas atsauce | author= L. Aberberga-Augškalne | title= Fizioloģija rehabilitologiem | page= 128 | publisher= SIA Nacionālais apgāds | year= 2002 | isbn= 9984-26-087-9}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ļaunais Santaklauss 2
|    oriģinālnos = ''Bad Santa 2''
|         attēls = Bad Santa 2 poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Komēdija]], melnais humors
|       režisors = [[Marks Voterss]]
|     producents =
|      scenārijs =
| galvenajās lomās         = * [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Tonijs Kokss]]
* [[Brets Kelijs]]
* [[Benijs Meks]]
* [[Ketija Beitsa]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* [[Ingenious Media]]
* [[Media Talent Group]]
* [[Gunn Films]]
|    izplatītājs = [[Broad Green Pictures]]
|       izdošana = * {{Filmas datums|2016|11|23|}} (ASV)
* {{Filmas datums|2016|12|23|}} (Latvija)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forumcinemas.lv/event/302035/title/%C4%BCaunais_santaklauss_2/|title=Ļaunais Santaklauss 2|publisher=forumcinemas.lv|accessdate={{dat|2018|8|28||bez}}}}</ref>
|         ilgums = 92 minūtes
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badsanta2.htm|title=Bad Santa 2|publisher=boxofficemojo|accessdate={{dat|2018|8|28||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.the-numbers.com/movie/Bad-Santa-2#tab=box-office|title=Bad Santa 2 (2016)|publisher=the-numbers.com|accessdate={{dat|2018|8|28||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā = [[Ļaunais Santaklauss]]
|         nākamā =
|           imdb = 1798603
}}
'''"Ļaunais Santaklauss 2"''' ({{val|en|Bad Santa 2}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Marks Voterss]]. Galvenās lomas atveido [[Billijs Bobs Torntons]], [[Tonijs Kokss]], [[Brets Kelijs]] un [[Ketija Beitsa]].  Filmas pirmizrāde notika 2016. gada 23. novembrī ASV. Filma ir 2003. gada filmas "[[Ļaunais Santaklauss]]" turpinājums.

sentences:
, 1556]]
'''Bibliotekārs''' ir informācijas speciālists [[bibliotēkas zinātne|bibliotēkas]] un [[Informācijas zinātne|informācijas zinātnē]], kas ir informācijas servisu organizēšana un pārvaldība. Parasti bibliotekāri strādā publiskajās [[Bibliotēka|bibliotēkās]], izglītības iestāžu bibliotēkās, skolu informācijas centros, vai kāda uzņēmuma informācijas centrā.

sentences: '''P/E koeficients''' ({{val|en|Price Earnings Ratio}}) ir [[Akcija (vērtspapīrs)|akciju]] tirgos, [[Finanses|finanšu]] analīzē un [[Investīcija|investīciju]] banku nozarēs plaši izmantots rādītājs. Tiek aprēķināts kā attiecība starp uzņēmuma akcijas cenu un [[Peļņa|peļņu]] pēc [[Nodoklis|nodokļiem]] uz vienu akciju.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Swedbankas Terminu vārdnīca |url=https://www.swedbank.lv/private/investor/smartInvestor/glossary?language=LAT |accessdate={{dat|2019|2|28||bez}}}}</ref> P/E koeficients investoriem ļauj labāk izprast [[Uzņēmums|uzņēmuma]] vērtību. Tas parāda cenu, kādu investori ir gatavi maksāt par uzņēmuma ienākumu vienību (vai arī nākotnes peļņu). Publiskiem uzņēmumiem P/E koeficients tiek obligāti uzrādīts [[Birža|biržā]], kur uzņēmums tiek kotēts.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = 500 vasaras dienas
 | oriģinālnos = ''500 Days of Summer''
 |      attēls = Five hundred days of summer.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Marks Vebs]]
 |  producents =
* [[Meisons Noviks]]
* [[Džesika Tučinska]]
* [[Marks Voterss]]
* [[Stīvens Dž. Volfs]]
 |   scenārijs =
* [[Skots Noištadters]]
* [[Maikls H. Vēbers]]
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Zoja Dešanela]]
 |      mūzika =
* [[Maikls Danna]]
* [[Robs Simonsens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2009|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2009|8|7|ASV|}}
 |      ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/500-days-summer-2009|title=500 Days of Summer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=500daysofsummer.htm|title=500 Days of Summer (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 29, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"500 vasaras dienas"''' ({{val|en|500 Days of Summer}}) ir 2009. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Marks Vebs]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]] un [[Zoja Dešanela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
'''Laga''' ([[Angļu valoda|angliski]] — ''chip log'', [[Krievu valoda|krieviski]] - ''Лаг'') ir navigācijas instruments, kuru jūrnieki izmanto, lai noteiktu kuģa ātrumu attiecībā pret ūdeni.
Laikā gaitā lagas uzbūve un darbības princips ir mainījies.

Senākos laikos, kā arī mūsdienās uz nelieliem peldlīdzekļiem, izmantoja koka dēlīti, kurš bija piesiets pie līnes, kurā, savukārt, bija noteiktos attālumos iesieti mezgli. Dēlīti pārmeta pār [[Borts|bortu]] un līnei ļāva ritināties noteiktu laiku, skaitot mezglus. Pēc mezglu daudzuma noteica ātrumu. Tādējādi radās ātruma noteikšana [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezglos]]. 1 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezgls]] atbilst 1 [[jūras jūdze]]i stundā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Catha edulis00.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Celastrales
|         rinda_lv = Kokžņaudzēju rinda
|           dzimta = Celastraceae
|        dzimta_lv = Kokžņaudzēju dzimta
|            ģints = Catha
|         ģints_lv =
|             suga = C. edulis
|          suga_lv = Katas koks
|         binomial = Catha edulis
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Flatulence''' ir [[meteorisms|vēdera uzpūšanās]] ar biežu zarnu gāzu izvadīšanu caur [[anālā atvere|anālo atveri]]. Skaļu vēdera gāzu izplūdi vulgāri sauc par '''pirdienu'''. Gāzu sastāvs veseliem cilvēkiem ir šāds: [[slāpeklis]] N2 — 24-90 %, [[Oglekļa dioksīds|ogļskābā gāze]] СО2 — 4,3-29 %, [[skābeklis]] О2 — 0,1-23 %, [[ūdeņradis]] Н2 — 0,6-47 %, [[metāns]] CH4 — 0-26 %, kā arī neliels daudzums [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]] H2S, [[amonjaks|amonjaka]] NH3, [[tioli|merkaptāna]].<ref>[http://www.bibliotekar.ru/447/ Физиология человека]. Под. ред. В. М. Покровского, Г. Ф. Коротько. М.:Медицина, 2007, — 656 lpp. {{ISBN|5-225-04729-7}}. {{ru ikona}}</ref> Daudzās kultūrās flatulence ir [[tabu]].

sentences:
{{cita nozīme|triju dimensiju apvienojumu fizikā|norobežotu celtnes daļu|istaba}}
, lai norādītu pozīciju telpā]]
'''Telpa''' [[fizika|fizikā]] ir triju dimensiju ([[garums]], platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Luzula luzuloides|autors=(Lam.) Dandy et Wilmott|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Luzula|ģints_lv=Zemzālītes|suga=Luzula luzuloides|suga_lv=Birztalas zemzālīte|attēls=Luzula luzuloides kz09.jpg|sinonīmi=- Luzula albida <i>(Hoffm.) DC.</i>;

sentences:
'''Pretinde''', '''pretlīdzeklis''' jeb '''antidots''' (no [[grieķu valoda|grieķu val.]] ''antidoton'' — 'dot pret') ir [[viela]], kas pārtrauc vai pavājina [[inde]]s ietekmi uz organismu. Pretindes izvēli nosaka indes veids un tās darbības mehānisms organismā, kā arī tas, cik precīzi iespējams noteikt saindēšanās iemeslu un cik ātri tiek sniegta palīdzība. Dažām indēm nav antidotu, piemēram, indīgam [[alkaloīdi|alkaloīdam]] [[akonitīns|akonitīnam]], ko satur [[kurpītes|kurpīšu]] (''Aconitum'') ģints augi.
Saindēšanās ar [[pārtika|pārtiku]] gadījumos bieži tiek izmantota [[aktīvā ogle]], kas [[adsorbcija|adsorbē]] indīgās vielas un izvada tās no organisma.

sentences: '''Flamenko'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ir [[mūzika]]s, [[dziesma|dziesmu]] un [[deja|deju]] žanrs, kura izcelsmes vieta ir [[Andalūzija]]s autonomā komūna [[Spānija|Spānijā]]. Flamenko, iespējams, ir attīstījies no 18. gadsimta Andalūzijas mūzikas, dziesmu un deju stila, to ietekmējuši vietējie [[čigāni]]. Pēdējā laikā tas ir attīstījies un kļuvis populārs visā pasaulē, lielākā popularitāte tam ir Spānijā, taču vairāk akadēmiju, kur pasniedz flamenko, ir Japānā, nevis Spānijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last= Mendoza|first= Gabriela |title= Ser flamenco no es una música, es un estilo de vida|accessdate=2011. gadā |work=El Diario de Hoy |page=52|url=http://www.elsalvador.com/mwedh/nota/nota_completa.asp?idCat=8615&idArt=5620732}}</ref> 2010. gada novembrī [[UNESCO]] flamenko iekļāva cilvēces mutvārdu un nemateriālā kultūras mantojuma meistardarbu sarakstā.<ref>[http://es.noticias.yahoo.com/5/20101116/tlc-el-flamenco-es-declarado-patrimonio-d712def.html El flamenco es declarado Patrimonio Cultural Inmaterial de la Humanidad por la Unesco]{{Novecojusi saite}}, Yahoo Noticias, 16 de noviembre de 2010, consultado el mismo día.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Talantīgais misters Riplijs
| attēls                   = Talented mr ripley.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Talented Mr. Ripley''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, trilleris
| režisors                 = [[Entonijs Mingella]]
| producents               =
* [[Viljams Horbergs]]
* [[Toms Šternbergs]]
| scenārija autors         = Entonijs Mingella
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
* [[Džeiks Deivenports]]
| mūzika                   = [[Gabriels Jareds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mirage Enterprises]]''
* ''[[Timnick Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|12|12|Losandželosa|1999|12|25|ASV|}}
| ilgums                   = 133 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/talented-mr-ripley-1999-0|title=The Talented Mr. Ripley|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921030033/https://www.bbfc.co.uk/releases/talented-mr-ripley-1999-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]40 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=talentedmrripley.htm|title=The Talented Mr. Ripley (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]128,8 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Talantīgais misters Riplijs"''' ({{val|en|The Talented Mr. Ripley}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģisks trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Entonijs Mingella]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Mets Deimons]], [[Džūds Lo]], [[Keita Blanšeta]], [[Filips Sīmors Hofmans]] un [[Džeiks Deivenports]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|12||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{citas nozīmes|valūtu vairākās valstīs|dolārs (nozīmju atdalīšana)|dolārs}}
{{cita nozīme|valūtu vairākās valstīs|ASV oficiālo valūtu|ASV dolārs}}
 banknote]]
'''Dolārs''' (bieži tiek apzīmēta ar [[dolāra zīme|dolāra zīmi]] '''$''') ir oficiālā [[valūta]] vairākās valstīs. Dolāra nosaukums ir atvasināts no [[sudrabs|sudraba]] monētas [[tālers|tālera]], kas bija izplatīta daudzās [[Eiropa]]s valstīs. Mūsdienās tā ir oficiālā naudas vienība [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un citās valstīs. Angļvalodīgajās zemēs dažreiz par dolāriem dēvē arī spāņu [[peso]].

sentences:
{{Literatūra}}
'''Dramaturģija''' ({{val-el|Δραμα}} — ‘darbība’) ir [[literatūra|daiļliteratūras]] veids. Dramatiski darbi ([[luga]]s) rakstīti sarunu formā un paredzēti iestudēšanai [[teātris|teātrī]]. Autors notikumos iejaucas netieši, galveno varoņu raksturi un uzskati atklājas dialogos. Dramaturģijā izšķir trīs galveno žanru veidus: [[Traģēdija|traģēdiju]], [[Komēdija|komēdiju]] un [[Drāma|drāmu]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 7
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 5
|              simbols = N
|             atommasa = 14,0067
|   valences elektroni = [He]2s22p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Sašķidrināts slāpeklis un slāpekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +5, +4, '''+3''', +2, +1, −1, −2, −3
|  elektronegativitāte = 2,04
|              blīvums = 1,251
|  kušanas temperatūra = 63,14 K (−210 °C)
| viršanas temperatūra = 73,35 K (−195,79 °C)
}}
'''Slāpeklis''' ir [[ķīmiskais elements]], kuru apzīmē ar simbolu '''N''' un tā [[atomskaitlis]] ir 7. Parasti slāpeklis ir divatomu [[gāze]], kuras ķīmiskā formula ir '''N2'''. [[Daba|Dabā]] slāpeklis ir sastopams [[Zemes atmosfēra|atmosfērā]], kur tas ir galvenā [[gaiss|gaisa]] sastāvdaļa. Paaugstinātā [[temperatūra|temperatūrā]] slāpeklis var reaģēt ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], (veidojot [[amonjaks|amonjaku]]), [[sārmu metāli]]em (veidojot attiecīgus nitrīdus) un vēl augstākā temperatūrā arī ar [[skābeklis|skābekli]], veidojot [[slāpekļa(II) oksīds|slāpekļa(II) oksīdu]]. Savienojumos slāpeklim var būt oksidēšanas pakāpe no −3 ([[amonjaks]]) līdz +5 ([[slāpekļskābe]] un tās [[sāļi]]). Visbiežāk slāpeklis ir trīsvērtīgs.

sentences: '''Nēmejas lauva''' [[sengrieķu mitoloģija|sengrieķu mitoloģijā]] ir [[Tifons|Tifona]] un [[Ehidna (mitoloģija)|Ehidnas]] bērns. To nevarēja ievainot ar mirstīgo ieročiem dēļ necaurduramā zelta kažoka. Tā nagi bija asāki par jebkuru ieroci un spēja saplēst jebkuras bruņas. Galu galā to nogalināja Hērakls, kā vienu no saviem uzdevumiem.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gerhards Johans fon Lēvenvolde''' ({{val|de|Gerhard Johann von Löwenwolde}}, miris 1723) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Zviedru Igaunija]]s muižnieks, [[Krievijas cari|Krievijas cara]] galminieks.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Glikoze (cikliskā forma)

Glikozes pāreja no acikliskās formas uz ciklisko
|       citi nosaukumi = vīnogu cukurs
|           CAS numurs = 50-99-7
|      ķīmiskā formula = C6H12O6
|              molmasa = 180,16
|              blīvums = 1540
|  kušanas temperatūra = ≈ 150 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 91 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Glikoze''' ({{Val-el|glykys}} — ‘salds’; 1960. gados neilgu laiku glikozi oficiāli dēvēja par '''glukozi'''; vīnogu cukurs, C6H12O6) ir nozīmīgs [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]]. Glikoze ir aldoheksoze (satur [[aldehīds|aldehīda]] grupu un 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus). Šķīdumā glikoze veido 5 tautomērās formas - aciklisko, α-glikofuranozi, β-glikofuranozi, α-glikopiranozi un β-glikofuranozi, no kurām dominē formas ar piranozes heterociklu, kas ir stabilākās heksožu formas. Cikliskā forma šķīdumā ir līdzsvarā ar aciklisko (lineāro) formu, pie [[pH]]=7 acikliskās formas īpatsvars ir 0,0026%. Glikozei ir divi spoguļ[[izomēri]] L-glikoze un D-glikoze; dzīvajos organismos ir sastopama tikai D-glikoze.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jērans Pēšons<br />''Göran Persson''
| attēls              =Goran persson swedish pm election rally 2006-sept-05 gothenburg closeup img1.jpg
| amats               =[[Zviedrija]]s premjerministrs
| term_sākums         ={{Dat|1996|3|22|N}}
| term_beigas         ={{Dat|2006|10|6|N}}
| priekštecis         =[[Ingvars Karlsons]]
| pēctecis            =[[Fredriks Reinfelts]]
| dzim_dati           ={{ddv|1949|1|20}}
| dzim_vieta          =[[Vingēkera]], [[Zviedrija]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             =[[Zviedrijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija]]
| dzīvesb             =Anitra Stīna
| paraksts            = Göran Persson signature.svg
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Grobiņas pagasts
| karte             = Grobiņas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Grobiņas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Grobiņas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs2           = [[Dubeņi]]
| platība           = 131,4
| iedzīvotāji       = 2 836<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 2836 / 131.4 round 1}}
| izveidots         = 1820
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums       = Sapodilla
| autors          = [[Pieter van Royen|van Royen]], 1953
| binomial        = Manilkara zapota
| attēls          = സപ്പോട്ട.jpg
| att_izmērs      =
| att_nosaukums   = Sapodillas augļi
| valsts          = Plantae
| valsts_lv       = Augi
| nodalījums      = Magnoliophyta
| nodalījums_lv   = Segsēkļi
| klase           = Magnoliopsida
| klase_lv        = Divdīgļlapji
| rinda           = Ericales
| rinda_lv        = Viršu rinda
| dzimta          = Sapotaceae
| dzimta_lv       = Sapotu dzimta
| ģints           = Manilkara
| ģints_lv        = Sapoti
| suga            = M. zapota
| suga_lv         = Sapodilla
| sinonīmi        = ''Achras zapota'' L.
| kategorijas     = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = FMIB 46318 Allis Shad.jpeg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Alosinae
| apakšdzimta_lv = Alozu apakšdzimta
|          ģints = Alosa
|       ģints_lv = Alozas
|           suga = Alosa alosa
|        suga_lv = Aloza
|       binomial = Alosa alosa <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Politiķi]]
[[Kategorija:Slepkavību upuri]]
[[Kategorija:Noziegumi]]

sentences: '''Krievijas Impērijas likumu krājums''' pirmo reizi izdots 1832. gadā. Kad bija izgāzušies ilgstoši mēģinājumi [[Krievijas Impērija]]i radīt jaunu likumu kodeksu, kas balstītos Eiropas valstu piemēros, imperators [[Nikolajs I Romanovs|Nikolajs I]] pieņēma lēmumu apkopot un publicēt visus jau esošos Krievijas likumus. Pirmo likumu krājumu sagatavoja Imperatora kancelejas Otrā nodaļa Mohaila Speranska vadībā. Turpmāk to regulāri papildināja ar jauniem likumiem un labojumiem, tā padarot to aizvien lielāku un sarežģītāku. Krājuma 15 sējumiem 1892. gadā pievienojās 16 sējums, ar likumiem, kas regulēja [[procesuālās tiesības]]. Pēc [[Oktobra revolūcija]]s, 1918. gada 30. novembrī impērijas likumu krājuma izmantošanu [[Padomju Krievija]]s tiesu darbā aizliedza. Krievijas Impērijas likumu krājumu Lietuvā un Igaunijā turpināja izmantot līdz pat iekļaušanai PSRS sastāvā 1940. gadā, bet Latvijā līdz 1937. gadam, kad pieņēma jauno [[Latvijas Republikas Civillikums|Civillikumu]].

sentences:
{{jāuzlabo|jāizņem saites un Vikipēdiju angliski un atsauces uz Vikipēdiju angliski jānomaina pret citām atsaucēm}}
{{infokaste+}}
'''Zaļaļģes''' (''Chlorophyta'') pieder ''[[:en:Chlorophyta|Chlorophyta]]'' nodalījumam, ko veido no 9000 līdz 12 000 sugas. Tā ir parafilētiska grupa. Tipiskajām zaļaļģēm, kas var būt kustīgas vai nekustīgas, ir centrālā vakuola, pigmenti, kas atrodas dažādu sugu plastidās, un divu slāņu — celulozes un pektīna šūnapvalki. Tāpat kā augi, arī zaļaļģes satur divas hlorofila formas — hlorofilu a un b, ko izmanto, lai iegūtu gaismas enerģiju cukuru ražošanai, bet atšķirībā no augiem tās galvenokārt ir ūdens organismi. [[:en:Photosynthetic pigment|Fotosintētiskie pigmenti]] (hlorofili a un b, karotīns un ksantofils) ir tādās pašās proporcijās kā augstākajos augos. Barības vielas uzkrāj cietes veidā pirenoīdos. Visām zaļaļģēm ir mitohondriji ar plakanām kristām. Zaļaļģes, kuru lielums un forma ir mainīga, ir vienšūnas (''Chlamydomonas''), koloniālas (''Hydrodictyon'', ''Volvox''), pavedienveida (''Spirogyra'', ''Cladophora'') un tubulāras (''Actebularia'', ''Caulerpa'') formas. Taksonomiskos rangus nosaka Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss. Zaļaļģu klasei pieder planktonā un bentosā, kā arī augsnē augošas un aerofītiskas aļģes tipiski zaļā krāsā ar ļoti daudzveidīgu morfoloģisko uzbūvi: monadālo, palmellas, kokoidālo, trihālo un sifonālo. Gan mikroskopiskas, sīkas vienšūnas aļģes līdz pat makroskopiskām, bieži vien ar pavedienveida zarotiem vai plātņveida lapoņiem.<ref>Druvietis I. 2017. "Macroscopic green algae from genus Cladophora in freshwaters of Latvia." Abstract of the 75th Scientific Conference of the University of Latvia.</ref><ref>Piterāns A. et.al. 1987. "Zemāko augu sistemātikas praktikums." Rīga: Zvaigzne.</ref>
Vairums zaļaļģu ir izplatītas visā pasaulē un aug galvenokārt saldūdeņos, bet ir arī sauszemes un jūras sugas. Brīvi peldošās mikroskopiskās sugas kalpo kā pārtikas un skābekļa avoti ūdens organismiem. Savairojoties masveidā izraisa “ziedēšanu”.<ref>Baltijas krasti. 2018. "Aļģu apsaimniekošana Latvijas piekrastē." [http://baltijaskrasti.lv/blog/algu-apsaimniekosana-latvijas-piekraste/], Baltijaskrasti.lv, {{dat|2018|11|17|SK}}</ref> Zaļaļģes ir svarīgas arī augu evolūcijas pētījumos; vienšūnas zaļaļģes ''Chlamydomonas'' tiek uzskatītas par līdzīgām senču formai, kas, iespējams, ir pirmsākumi sauszemes augiem.

<gallery>
Green Algae on Rocks (4909998958).jpg|Zaļaļģes
Green algae .jpg|Zaļaļģu pavedieni
Algaeconjugate.jpg|Aļģu konjugācija
</gallery>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''BioNTech SE''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Eiropas komercsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2008. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Mainca]], [[Reinzeme-Pfalca]]
| location_country = {{GER}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[biotehnoloģijas]]
| products         = aktīvie imūnterapijas līdzekļi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://biontech.de biontech.de]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'' vakcīnu]]
'''''BioNTech SE''''' ir [[Vācija]]s [[biotehnoloģija|biotehnoloģiju]] uzņēmums. Tā galvenais birojs atrodas [[Mainca|Maincā]]. Uzņēmums ir dibināts 2008. gadā.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences: '''Vikivārdnīca''' ({{val|en|Wiktionary}}) ir brīva papildināma daudzvalodu [[vārdnīca]], kura izveidota uz ''[[wiki]]'' bāzes. Tas ir viens no ''[[Wikimedia Foundation]]'' projektiem.

sentences: '''25. novembris''' ir gada 329. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (330. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 36 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nicinājums
| operators =
| attēls = 1963 Le mepris 1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = * [[Žoržs De Buregārs]]
* [[Karlo Ponti]]
* [[Džozefs Levins]]
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Brižita Bardo]]
* [[Džeks Pelanss]]
* [[Mišels Pikolī]]
* [[Džordža Molla]]
* [[Frics Langs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Mépris''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1963|10|29|Itālija|1963|12|20|Francija}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nicinājums"''' ({{Val|fr|Le Mépris}}) ir 1963. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brižita Bardo]], [[Džeks Pelanss]], [[Mišels Pikolī]], [[Džordža Molla]] un [[Frics Langs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērpaskābes struktūrformula

Sērpaskābes molekulas modelis

[[Ampula]] ar SO2 ūdens šķīdumu
|       citi nosaukumi = ūdeņraža trioksosulfāts(IV),
ūdeņraža sulfīts
|           CAS numurs = 7782-99-2
|      ķīmiskā formula = H2SO3
|              molmasa = 82,07
|              blīvums = —
|  kušanas temperatūra = —
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = pastāv tikai atšķaidītos
 ūdens šķīdumos
|                 citi =
}}
'''Sērpaskābe''' ([[Ūdeņradis|H]]2[[Sērs|S]][[Skābeklis|O]]3) ir [[sērs|sēru]] saturoša [[skābes|skābe]], kas tīrā veidā nepastāv (tomēr konstatētas atsevišķas tās molekulas gāzes fāzē).<ref>{{cite journal | author = D. Sülzle, M. Verhoeven, J. K. Terlouw, H. Schwarz | title = Generation and Characterization of Sulfurous Acid (H2SO3) and of Its Radical Cation as Stable Species in the Gas Phase | journal = [[Angew. Chem. Int. Ed. Engl.]] | volume = 27 | pages = 1533–4 | year = 1988 | doi = 10.1002/anie.198815331 | issue = 11}}</ref> [[Ūdens]] šķīdumos sērpaskābe ir vidēji stipra (pirmā skābuma konstante 1,857) divvērtīga [[skābe]], tai piemīt asa smaka neizreaģējušā SO2 dēļ. Sērpaskābes sāļus sauc par [[sulfīti]]em, bet skābos sāļus — par hidrogēnsulfītiem jeb bisulfītiem.

sentences:
[[File:Freshly baked gingerbread - Christmas 2004.jpg|250px|thumb|right|Piparkūkas]]
'''Piparkūkas''' ({{val-et|piparkook}}, {{val-fi|piparkakku}}, {{val-sv|pepparkaka}}, {{val-nb|pepperkake}}, {{val-da|peberkage}}) ir tradicionālie [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] cepumi [[Latvija|Latvijā]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Somija|Somijā]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Korunda kristālrežģis

Alumīnija oksīda paraugs
|       citi nosaukumi = alumīnija(III) oksīds
|           CAS numurs = 1344-28-1
|      ķīmiskā formula = Al2O3
|              molmasa = 101,96
|              blīvums = 3970
|  kušanas temperatūra = 2072 °C
| viršanas temperatūra = 2977 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Alumīnija oksīds''' (Al2O3) ir [[Alumīnijs|alumīnija]] un [[Skābeklis|skābekļa]] [[Binārie savienojumi|binārais savienojums]]. Tā ir cieta, ķīmiski visai inerta, samērā grūti kūstoša, bezkrāsaina [[Kristāliskā struktūra|kristāliska]] viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija permanganāta kristālrežģis

Kālija permanganāta kristāli
|       citi nosaukumi = zilie graudiņi
|           CAS numurs = 7722-64-7
|      ķīmiskā formula = KMnO4
|              molmasa = 158,04
|              blīvums = 2703
|  kušanas temperatūra = 240 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 6,38g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija permanganāts''' (KMnO4) ir [[permangānskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir violeti melna kristāliska viela, kas šķīst ūdenī, veidojot violetu šķīdumu. Kālija permanganāts ir samērā spēcīgs [[oksidētājs]]. Kālija permanganāts ir nozīmīgākais permanganāts. Sadzīvē kālija permanganātu dēvē par '''zilajiem graudiņiem '''vai''' lillā graudiņiem'''. Nātrija permanganātam ir līdzīgas īpašības un to lielākoties ir iespējams lietot par kālija permanganāta aizstājēju, tomēr tas ir nestabilāks.

sentences:
{{Filmas infokaste| nosaukums latviski= Pēcpusdienas tīkli
  | attēls= Meshes of the Afternoon 1.png
  | paraksts=
  | nosaukums oriģinālvalodā= Meshes of the Afternoon
  | valsts= [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | režisors= [[Maija Derena]]
[[Aleksandrs Hamids]]
  | producents= Maija Derena
  | scenārija autors= Maija Derena
  | galvenajās lomās= Maija Derena
Aleksandrs Hamids
  | mūzika= [[Teiji Ito]]
(pievienota [[1959]]. gadā)
  | operators= Aleksandrs Hamids
  | montāža= Maija Derena
  | izdošanas laiks= [[1943]]. gadā
  | ilgums= 14 min
  | valoda= bez dialoga
  | budžets=
  | imdb= 0036154
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Pietraga Sarkanās klintis
 |        krāsu_shēma = klints
 |             attēls = Pietraga_Sarkanas_klintis.JPG
 |            att_izm =
 |       att_paraksts = Pietraga Sarkanās klintis
 |        vietaskarte = Latvija
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 57 | plat_m  = 50 | plat_s = 37 | plat_NS = N
 | gar_d  = 24 | gar_m   = 29 | gar_s  = 06 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = {{vieta|Latvija|Limbažu novads|Ainažu pagasts}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |               tips =
 |               suga =
 |             vecums =
 |              svars =
 |           augstums =
 |             garums =
 |            platums =
 |            dziļums =
 |            tilpums =
 |         apkārtmērs =
 |    aizsardz_valsts =
 |        apmeklētāji =
 |      autostāvvieta =
 |         transports =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}'''Pietraga Sarkanās klintis'''<ref name="Zbr">[http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/biosferas_rezervati1/ziemelvidzemes_biosferas_rezervats/ Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts],</ref> ir Burtnieku svītas [[smilšakmens]] klintis jeb krauja, kas atrodas [[Salaca]]s kreisajā krastā.<ref name="Vietas">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vietas.lv/objekts/pietraga_macperu_sarkanas_klintis/ |title=Vietas. Latvijas ceļvedis |access-date={{dat|2015|03|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305100832/http://www.vietas.lv/objekts/pietraga_macperu_sarkanas_klintis/ |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Tās paceļas upes līkumā kā izvirzīts klinšains rags. Valsts nozīmes [[ģeoloģija|ģeoloģisks]] [[dabas piemineklis|aizsargājams dabas piemineklis]]. Ietilpst [[Ziemeļvidzemes biosfēras rezervāts|Ziemeļvidzemes biosfēras rezervātā]].<ref name="Zbr"/> Administratīvi ietilpst [[Limbažu novads|Limbažu novada]] [[Ainažu pagasts|Ainažu pagastā]].

sentences: '''Eikozānkarbonskābe''' (С20Н41СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Normālos apstākļos eikozānkarbonskābe ir balta pulverveida viela.

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name            = Sprādziena trauma
| synonyms        =
| image           = MurrahBuildingInjuriesbyFloorOCB.jpg
| caption         = Alfreda P. Mūrra federālā ēkā atrodošo ievainoto/bojāgājušo sadalījums pa stāviem 1995. gada aprīlī [[Oklahomasitija|Oklahomsitijas]] bombardēšanā
| pronounce       =
| field           = [[Neatliekamā medicīna]], [[traumu ķirurģija]]
| symptoms        =
| complications   =
| onset           =
| duration        =
| types           =
| causes          =
| risks           =
| diagnosis       =
| differential    =
| prevention      =
| treatment       =
| medication      =
| prognosis       =
| frequency       =
| deaths          =
}}

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences:
{{Jūras infokaste
 |jūra           = Alvoranas jūra
 |attēls         = AlboranasJura.JPG
 |attēls_izm     = 300
 |vietaskarte    = Vidusjūra#Spānija#Maroka
 | relief = jā
 |latd = 36 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 3 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums =
 | okeāns      = Atlantijas okeāns
 |     platība =
 |      garums = 350
 |     platums = 200
 | Max_dziļums = 1500
 | Vid_dziļums = 445
 |     valstis = {{ALG}}
{{GIB}}
{{MAR}}
{{ESP}}
 |    pilsētas = [[Almerija]] (Spānija)
[[Malaga]] (Spānija)
[[Melilja]] (Spānija)
[[Seūta]] (Spānija)
[[Tetuāna]] (Marika)
}}
'''Alvoranas jūra''' ({{val-es|Mar de Alborán}}, {{val|en|Alboran Sea}}, {{val|ar|بحر البوران}} , ''Bahr al Būrān'') ir [[Vidusjūra]]s rietumu daļa starp [[Ibērijas pussala|Ibērijas pussalu]] un [[Āfrika]]s [[Magriba]]s piekrasti, apskalojot [[Spānija]]s, [[Gibraltārs|Gibraltāra]], [[Maroka]]s un [[Alžīrija]]s krastus. Rietumos atrodas [[Gibraltāra šaurums]], kas savieno Vidusjūru ar [[Altantijas okeāns|Atlantijas okeānu]].

sentences:
{{Olimpisko spēļu infokaste|1992|Ziema
 | Logo                   = 1992 wolympics logo.svg
 | Izmērs                 = 150px
 | Nosaukums              =
 | Apraksts               =
 | Dalībvalstis           = 64
 | Sportisti              = 1801
 | Atklāšanas ceremonija  = {{dat||2|8}}
 | Noslēguma ceremonija   = {{dat||2|23}}
 | Oficiāli atklāja       = Prezidents [[Fransuā Miterāns]]
 | Sportistu zvērests     = Suruja Bonalija
 | Tiesnešu zvērests      = Pjērs Bornē
 | Olimpiskā lāpa         = [[Mišels Platinī]]<br />[[Fransuā Sirills Grenžs]]
 | Iepriekšējās = [[1988. gada ziemas olimpiskās spēles|1988 Kalgari]]
 | Nākamās = [[1994. gada ziemas olimpiskās spēles|1994 Lillehammere]]
}}
'''1992. gada ziemas olimpiskās spēles''' bija sešpadsmitās [[ziemas olimpiskās spēles]]. Tās no [[1992]]. gada {{dat||2|8|ģ}} līdz {{dat||2|23|d}} notika [[Albērvila|Albērvilā]], [[Francija|Francijā]]. Oficiāli spēles atklāja Francijas prezidents [[Fransuā Miterāns]]. Šīs bija pēdējās ziemas olimpiskās spēles, kas notiek vienā gadā ar vasaras olimpiskajām spēlēm. Tāpat 1992. gadā pirmoreiz vienā pilsētā norisinājās Ziemas Paraolimpiskās spēles un ziemas olimpiskās spēles.

sentences:
fundamenta aprēķinā]]
'''Inženierģeoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, [[zinātne]], kas orientējas uz [[zeme]]s saimniecisko apguvi, tajā skaitā [[Celtne|būvju]] un ēku [[Celtniecība|celtniecību]] un [[Ekspluatācija|ekspluatāciju]], kā arī šīs saimniecības ietekmi uz ģeoloģisko vidi.<ref name="Meh_gruntov_1977">R.E. Dashko, A.A. Kagin. Mehanika gruntov v inzhenerno — geologicheskoj praktike, M: Nedra — 1977.g. — 237 s.</ref>

sentences:
]]
'''Pētniecība''' jeb '''pētīšana''' ir abstrakts jēdziens, kuru var definēt kā [[zināšanas|zināšanu]] meklēšanu vai jebkādu sistemātisku izmeklēšanu, izmantojot [[zinātniska metode|zinātniskas metodes]], lai konstatētu jaunus [[fakts|faktus]], atrisinātu kādu [[problēma|problēmu]], pierādītu jaunas [[ideja]]s vai attīstītu jaunas [[teorija]]s. Šāda procesa gala rezultātu sauc par '''pētījumu'''. Fundamentālie pētījumi balstās uz [[atklāšana|atklāšanu]] un [[izskaidrošana|izskaidrošanu]]. Savukārt lietišķie pētījumi tiek veikti, lai atrastu veidu, kur izmantot jauniegūtās zināšanas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Padansidempuana
 | official_name            = ''Kota Padang Sidempuan''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = PadandsidimpuanSalak.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Padang Sidempuan.jpg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1821
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2001
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 159.28
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 227674
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 1 | latm = 23 | lats =  | latNS = N
 | longd = 99 | longm = 16 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 310
 | website                  = {{url|http://padangsidimpuankota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #D00001
| nos = ''Antalyaspor''
| logo = Antalyaspor logo.svg
| pilns = ''Antalyaspor Kulübü''
| iesauka = ''Akrepler'' (skorpioni)
| pilsēta = {{Vieta|Turcija|Antalja}}
| dib = 1966
| dib_mēn = 7
| dib_dat = 2
| stad = [[Antaljas stadions]]
| ietilp = 32 539
| prez = {{flaga|Turcija}} Ali Šafaks Eztirks
| tren = {{flaga|Turcija}} [[Nuri Šahins]]
| līga = [[Turcijas futbola Superlīga|Turcijas Superlīga]]
| sez = 2022.—2023.
| poz = 13. vieta
| pattern_b1 = _molde17a
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = FFFFFF
| socks1 = FFFFFF
| pattern_b2 = _leyton1819h
| leftarm2 = FF0000
| body2 = FF0000
| rightarm2 = FF0000
| shorts2 = FF0000
| socks2 = FF0000
| pattern_b3 = _mariupol1819h
| leftarm3 = 000055
| body3 = 000055
| rightarm3 = 000055
| shorts3 = 000055
| socks3 = 000055
}}

sentences:
galotnes pumpurs]]
'''Pumpurs''' ir dzinums agrā attīstības stadijā. Pumpurus, kuri atrodas [[Stumbrs|stumbra]] galā, sauc par galotnes pumpuriem, stumbra sazarojumus sauc par sānu pumpuriem. Kad pumpuri aug, tie veido stumbru ar [[Lapas|lapām]] un [[Zieds|ziediem]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sliktā audzināšana
| operators =
| attēls = La mala educacion film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Pedro Almodovars]]
| producents = * [[Augustins Almodovars]]
* Pedro Almodovars
| scenārijs = Pedro Almodovars
| aktieri = * [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Fele Martiness]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La mala educación''
| studija = * ''El Deseo''
* ''TVE''
* ''Canal+''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Sogefilms]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|3|19}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1581614593/|title=Bad Education (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sliktā audzināšana"''' ({{Val|es|La mala educación}}) ir 2004. gada [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pedro Almodovars]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gaels Garsija Bernals]] un [[Fele Martiness]].

sentences: '''9. augusts''' ir gada 221. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (222. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 144 dienas.

sentences: '''Silīcija nitrīds''' (Si3N4) ir cieta kristāliska viela, tas ir neoksīdu keramikas materiāls. To iegūst tiešā reakcijā starp [[silīcijs|silīciju]] un [[slāpeklis|slāpekli]] (vai [[amonjaks|amonjaku]]). Silīcija nitrīda keramikai ir relatīvi laba triecienizturība. No silīcija nitrīda izgatavo [[atomspēku mikroskops|atomspēku mikroskopu]] konsoles (''cantilever''). Ir bijuši mēģinājumi silīcija nitrīda detaļas izmantot iekšdedzes dzinējiem, jo keramikai ir daudz labāka karstumizturība nekā [[metāls|metāliem]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Gelfands
|         vārds_orig =
|             attēls = Gelfand1.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Vladimirs Gelfands, Vācija 1945
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1983
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Ukrainas PSR|Dņipro}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Padomju Savienība
|            tautība = [[Ebreji|Ebrejs]]
|             vecāki = māte: Gorodynskaya Nadezhda (Huma) Vladimirovna (25/04/1902 – 10/08/1982); tēvs: Gelfands Nathans (Tevel-Nusons) Solomonovičs (05/01/1894 – 06/03/1974)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, Skolotājs
| rakstīšanas valoda = Krievu
|            periods = 1941—1946
|              žanri = Grāmatas "Kara dienasgrāmatas" autors
|             temati = [[Otrais pasaules karš]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Nils Hiļevičs
|         vārds_orig = ''Ніл Сымонавіч Гілевіч''
|             attēls = Nil Hilevich.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 30
|           dz_vieta = {{vieta|Baltkrievijas PSR|Minskas apgabals|Lahojskas rajons}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 03
|            m_diena = 29
|            m_vieta = {{vieta|Baltkrievija|Minska}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[baltkrievi|baltkrievs]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[tulkotājs]], [[literatūrzinātnieks]], folklorists
| rakstīšanas valoda = [[baltkrievu valoda|baltkrievu]]
|            periods = 1946—2016
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Nils Hiļevičs''' ({{val|be|Ніл Сымонавіч Гілевіч}}, {{val|ru|Ни́л Семёнович Гиле́вич}}; dzimis {{dat|1931|9|30}}, miris {{dat|2016|3|29}}) bija [[baltkrievi|baltkrievu]] dzejnieks, [[Baltkrievijas Valsts universitāte]]s profesors, vairāk nekā 80 dzejas, publikāciju un tulkojumu grāmatu autors. Viens no [[Francisks Skarina|Franciska Skarinas]] baltkrievu valodas biedrības dibinātājiem.<ref>{{ziņu atsauce |title=Ніл Гілевіч: «Мы сёньня працуем у вельмі ненармальных умовах» |url=https://charter97.org/be/news/2011/9/30/43173/ |accessdate={{dat|2020|10|16||bez}} |publisher=Hartija 97 |date={{dat|2011|9|30||bez}} |archive-date={{dat|2020|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200421100137/https://charter97.org/be/news/2011/9/30/43173/ }}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leita
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Leitha
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Lajta
| attēls            = Leitha_Kleinwolkersdorf.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leita pie Kleinvolkersdorfas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Lancenkirhene]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] ([[Mošonas Donava]])
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=44 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=16 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=48 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=52 | iet_plat_s=08 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=17 | iet_gar_m=17 | iet_gar_s=17 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 120,8
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 10
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''localhost''}}
[[Datorika|Datorikā]] ar '''''localhost''''' apzīmē šobrīd lietoto sistēmu. Tā ir atgriezeniskā ierīce, kurai piešķir [[IP adrese|IP adresi]] '''127.0.0.1''' [[IPv4]] adresācijā vai '''::1''' [[IPv6]] adresācijā, un kuru var lietot [[TCP/IP]] lietojumprogrammas, lai sazinātos pašas ar sevi, vai citām uz tā paša datora palaistām lietojumprogrammām. Ja uz datora ir uzstādīta [[tīmekļa serveris|tīmekļa servera]] programmatūra, ievadot [[tīmekļa pārlūkprogramma|pārlūkprogrammas]] adreses laukā ''<nowiki>http://localhost</nowiki>'' atvērsies lapa.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47008032}}
'''2018. gada Milāna—Sanremo''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 17. martā. Tā bija 109. reize, kad notika [[Milāna—Sanremo]] sacensības un tās bija astotās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences: Šī lapa indeksē '''[[gadsimts|gadsimtu]]''' lapas.

sentences: '''Vectēva paradokss''' ir ar [[Ceļošana laikā|ceļošanu laikā]] saistīts [[paradokss]], kad, mainot pagātni, rodas neatbilstības.<ref name="lobo">{{Tīmekļa atsauce|url=http://arxiv.org/pdf/gr-qc/0206078v2.pdf|title=Time, Closed Timelike Curves and Causality|page=2|author=Francisco Lobo|year=2002|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Nosaukums cēlies no paradoksa apraksta — persona, kas aizceļo uz pagātni un nogalina savu vectēvu, tādā veidā novērš sava tēva vai mātes piedzimšanu un līdz ar to sevis paša eksistenci.<ref name="sagan-nova">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.pbs.org/wgbh/nova/time/sagan.html|title=Carl Sagan Ponders Time Travel|work=NOVA|date=December 10, 1999|publisher=[[PBS]]|accessdate=2016-05-21}}</ref> Neskatoties uz nosaukumu, šī paradoksa jēga nav tieši saistīta ar nepieciešamību nogalināt savu vectēvu, lai novērstu savu dzimšanu. Šis paradokss attiecināms uz jebkuru darbību, kas maina pagātni,<ref name="Norman">{{Atsauce|title=Beyond Experience: Metaphysical Theories and Philosophical Constraints|date=2001|author=Norman Swartz|publisher=University of Toronto Press|url=http://www.sfu.ca/~swartz/beyond_experience/chap08.htm|pp=226—227}}</ref> jo rodas pretrunas, ja pagātne kļūst atšķirīga no tādas, kāda tā bijusi.<ref name="NicholasSmith">{{Tīmekļa atsauce|url=http://plato.stanford.edu/entries/time-travel/index.html#CauLoo|author=Nicholas J.J. Smith|date=2013|title=Time Travel|work=Stanford Encyclopedia of Philosophy|accessdate=November 2, 2015}}</ref> Šādas teorētiskas darbības rezultātā persona nekad nepiedzimtu, līdz ar to tā nevarētu izmantot [[Laika mašīna|laika mašīnu]], lai nokļūtu pagātnē un to izmainītu.

sentences:
'''Tyler''' var būt:
* [[Džons Tailers]] (''John Tyler''), ASV desmitais prezidents (1790.—1862.)
* [[Liva Tailere]] (''Liv Tyler''), amerikāņu aktrise (dzimusi 1977.)

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =AN-94 assault rifle at Engineering Technologies 2012.jpg
|paraksts           = AN-94
|nosaukums          =
|valsts             =  {{flaga|Krievija}} [[Krievijas Federācija]]
|tips               = [[triecienšautene]]
|konstruktors       =
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā_no        =
|bruņojumā          =
|patronu_tips       = 5,45 × 39 mm
|darbības_princips  = Gāzu darbību, rotējošs aizslēgs
|šaušanas_ātrums    = 2 kārtas 1800 minūtē 600 minūtē
|sākuma_ātrums      = 940 m/s
|attālums            =725 m
|masa               = 3,3kg
|garums             = 900 mm
|stobrs             = 405 mm
|pārlādes_sistēma   = [[Magazīna]]
|patronas_aptverē   = 30
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''''AN-94 Abakan''''' ir [[Krievijas Federācija|Krievijas Federācijā]] ražota [[automātiskā šautene]], kuru izstrādāja krievu inženieris Genādijs Novikovs. Ierocis ir paredzēts aizstāt iepriekšējo [[AK-74]] šauteni, kas pašlaik visvairāk tiek izmantota [[Krievijas armija|Krievijas armijā]]. Ierocim ir tāds pats kalibrs kā AK-74: 5,45 x 39 mm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jaunā karatē zvaigzne
| attēls                   = the next karate kid.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Next Karate Kid''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Kristofers Kains]]
| producents               = [[Džerijs Veintraubs]]
| scenārija autors         = [[Marks V. Lī]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Maikls Aironsaids]]
* [[Norijuki Morita]]
| mūzika                   = [[Bills Konti]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|9|9|}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/next-karate-kid-1994|title=The Next Karate Kid|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 10, 2019|archive-date={{dat|2019|05|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190511162040/https://www.bbfc.co.uk/releases/next-karate-kid-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=karatekid4.htm|title=The Next Karate Kid|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 10, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Karatē bērns 3]]
| nākošā                   = [[Karatē puika]]
| imdb                     =
}}
'''Jaunā karatē zvaigzne''' ({{val|en|The Next Karate Kid}}) ir 1994. gada drāma, kuras režisors ir [[Kristofers Kains]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Maikls Aironsaids]] un [[Norijuki Morita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|9||bez}}. Šī ir ceturtā daļa "[[Karatē bērns (filmu sērija)|Karatē bērns]]" filmu sērijā.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = halogēns
 |       kārtas skaitlis = 9
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 7
 |               simbols = F
 |              atommasa = 18,9984032
 |    valences elektroni = [He]2s22p5
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Fluora molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu un
fluors sašķidrinātā stāvoklī kriogēnā temperatūrā
 |   oksidēšanas pakāpes = '''-1'''
 |   elektronegativitāte = 3,98
 |               blīvums = 1,696
 |   kušanas temperatūra = 53,53 K (-219,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 85,03 K (-188,12 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   =
 | skaņas ātrums         =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 32
|lv = Trīsdesmit divi
}}
'''32''' ('''Trīsdesmit divi''') ir [[skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[31 (skaitlis)|31]] un [[33 (skaitlis)|33]]. [[Gads|Gada]] 32. diena ir [[1. februāris]].

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Ukrainas milicija
| abbreviation =
| patch =
| patchcaption =
| logo = Емблема МВС України.png
| logocaption =
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto =
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1990. gada 20. decembrī<ref>https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/565-12#Text</ref>
| formedmonthday =
| preceding1 = PSRS milicija
| dissolved = 2015. gada 7. novembrī<ref>https://en.interfax.com.ua/news/general/302303.html</ref>
| superseding =
| employees =
| volunteers =
| budget =
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea = 603 628 [[km²]]
| sizepopulation =
| legaljuris = {{flag|Ukraina}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = [[Kijiva]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype =
| minister1name =
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype =
| stations =
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type =
| vehicles1 =
| boat1type =
| boats1 =
| aircraft1type =
| aircraft1 =
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website =
| footnotes =
| reference =
}}
'''Ukrainas milicija''' ({{val|uk|Міліція України}}) bija [[Ukraina]]s iekšzemes tiesībaizsardzības iestāde no 1990. līdz 2015. gadam. Sākotnēji milicija Ukrainā kā padomju milicija tika izveidota 1919. gada 9. februārī,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://leksika.com.ua/17970107/legal/militsiya|title=МІЛІЦІЯ|website=leksika.com.ua|access-date=2023-06-20}}</ref> kad Ukrainas teritoriju pārvaldīja [[Ukrainas PSR|Ukrainas Padomju Sociālistiskā Republika]], kas bija daļa no [[Padomju Savienība]]s, un tā turpināja pildīt valsts policijas dienesta funkcijas arī [[Ukraina|pēcpadomju Ukrainā]], līdz 2015. gada 7. novembrī to pilnībā aizstāja [[Ukrainas Nacionālā policija]]. Milicija atradās tiešā [[Ukrainas Iekšlietu ministrija]]s (''MVS'') pakļautībā, un tā tika plaši uzskatīta par korumpētu un Ukrainas sabiedrības prasībām neatbilstošu dienestu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://news.yahoo.com/ukraine-launches-western-style-police-force-set-marker-133852935.html|title=Ukraine launches Western-style police force to set a marker for reform|website=Yahoo News|access-date=2023-06-20|date=2015-07-06|language=en-US}}</ref> [[Eiromaidans|Eiromaidana]] laikā, milicija tika apsūdzēta par brutālu izturēšanos pret protestētājiem, kā arī par Automaidana aktīvistu nolaupīšanu,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://euromaidanpress.com/2015/12/19/ukraines-fired-policemen-protest-police-reform/|title=Ukraine’s fired policemen protest police reform|website=Euromaidanpress.com}}</ref> kā rezultātā milicijas reputācija tika neatgriezeniski iedragāta. Tas noveda pie tās nomaiņas ar policiju [[Petro Porošenko]] prezidentūras laikā.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|autors=L.|attēls=Senecio viscosus NO klistersvineblom IMG 3282 mandal risöbank.JPG|att_nosaukums={{TaksoSaite|Senecio viscosus|Lipīgā krustaine}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Senecio|ģints_lv=Krustaines|suga=S. viscosus|suga_lv=Lipīgā krustaine|kategorijas=jā|binomial=Senecio viscosus}}'''Lipīgā krustaine''' (''Senecio viscosus'') ir augu suga [[kurvjziežu dzimta]]s [[Krustaines|krustaiņu]] ģintī. Savvaļā tā ir nevienmērīgi sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, sausās nezālienēs, [[Mežs|mežu]] izcirtumos un gar [[Dzelzceļš|dzelzceļiem]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/senecio-viscosus-l/|title=lipīgā krustaine - Senecio viscosus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-29}}</ref>

sentences: '''Sudrabainie mākoņi''' (pazīstami arī kā [[mezosfēra]]s mākoņi) ir reti [[atmosfēra]]s [[mākoņi]], kurus var redzēt tikai [[krēsla]]s laikā un tikai mērenajos un polārajos platumos. Labāk tie ir redzami [[vasara|vasarā]] starp 50° un 60° [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]] gan [[ziemeļu puslode|ziemeļu]], gan [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Gailtāles Alpi
|attēls                 = Grosse_Sandspitze_1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Grose Zandšpice
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 46.766667 | latNS  = N
| longd = 12.811667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Grose Zandšpice]]
|augstums               = 2 770
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Birete''', saukta arī par '''bereti''' ({{Val-it|Biretta}}), ir tradicionāla [[Romas katoļi|katoļu]] latīņu rituāla [[garīdznieks|garīdznieka]] galvassega. Tā ir apaļa un mīksta no iekšpuses, cieta četrstūrainas formas no ārpuses [[audums|auduma]] [[cepure]] bez apmales un naga, kuras stūriem cepures augšējā daļā ir piešūti četri vai trīs pusapļa formas cieti auduma elementi, kas veido [[krusts|krusta]] formu cepures [[centrs|centrā]]. Birete var būt ar pušķi vai bez tā augšējās daļas vidū. Birete parādījās [[15. gadsimts|15.]] — [[16. gadsimts|16. gadsimtā]].<ref>"Katoļu Dzīve", 1998. Nr.1., 12.lpp.</ref>

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Lībijas jūra
|attēls=
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra
| relief = jā
 |latd = 34 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 23 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=
|platums=
|Max_dziļums=
|Vid_dziļums=
|valstis={{GRE}}<br/>{{LBY}}
|pilsētas=
}}
'''Lībijas jūra''' ({{val|el|Λιβυκό Πέλαγος}}, {{val|ar|البحر الليبي}}) ir kopš senatnes lietots nosaukums [[Vidusjūra]]s daļai starp [[Krēta]]s salu un [[Lībija]]s krastu [[Āfrika|Āfrikā]], daļēji pārklājas ar austrumos esošo [[Levantes jūra|Levantes jūru]]. Nosaukums izmantots jau antīko ģeogrāfu [[Polībijs|Polībija]], [[Strabons|Strabona]] un [[Plutarhs|Plutarha]] darbos, nereti tiek izmantots arī mūsdienās.<ref>[http://www.projectclassica.ru/travel/22_2007/22_01_travel.htm По берегам Ливийского моря]</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tukāns
| abbreviation = Tuc
| name_latin = Tucana
| RA = 0
| dec = -65
| areatotal = 295
| arearank = 48. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Tuc''
| starmagnitude = 2,87
| neareststarname = ''ζ Tuc''
| stardistance = 28
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Eridāna]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
ir viens no nepārtraukto statistisko datu apkopojuma veidiem]]
'''Statistika''' ir [[zinātne]], kas nodarbojas ar [[dati|datu]] iegūšanu, apstrādi, analīzi un to izskaidrošanu.<ref name="FreeDictionary"/> Statistika tiek plaši izmantota dažādās jomās, piemēram, valsts iestādēm statistiskie dati, kurus tās iegūst no [[tautas skaitīšana]]s, ir nepieciešami, lai noskaidrotu [[sabiedrība]]s dzīves un [[tautsaimniecība]]s kvantitatīvās likumsakarības. Būtībā tā ir arī [[sociālās zinātnes|sociālo zinātņu]] nozare, kurā tiek pētīti sabiedrības masveida parādību un procesu stāvokļi, pārmaiņas un savstarpējās sakarības, tiek atklātas un izzinātas ar tām saistītās likumsakarības. Statistika šaurākā nozīmē ir [[dati|datu]] kopums par kādu parādību vai procesu. Statistiskie dati var būt gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi. Kvantitatīvie dati ir saistīti ar [[daudzums|daudzumu]], bet kvalitatīvie dati — ar [[apzīmējums|apzīmējumiem]], [[nosaukums|nosaukumiem]], [[kategorija|kategorijām]] un citām līdzīgām lietām.

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|     nosaukums= Patria AMV
|        attēls=
|    virsraksts= somu ''Patria AMV''
|       apkalpe= 2—3 (komandieris, vadītājs, šāvējs [neobligāts]) + 8—12 pasažieri
|        garums= 7,7 m
|       platums= 2,8 m
|      augstums= 2,3 m
|          masa= 16—27 t
|        bruņas=
|     primārais= 12,7 mm ložmetējs [[NSV (ložmetējs)|NSV]] vai
105 mm lielgabals vai
divu stobru 120 mm mortīra
|   sekundārais=
|       dzinējs= dīzeļdzinējs ''DI 12 Scania'' vai ''DC 12 Scania''
| dzinēja_jauda= 405 kW, 543 ZS vai 360 kW, 480 ZS
|ātrums_uz ceļa= virs 100 km/h, pa ūdeni līdz 10 km/h
| zs_koeficents= 15,6 ZS/t
|maks. attālums= līdz 850 km
}}
'''Patria AMV''' (''Armored Modular Vehicle'') ir [[Somija|Somijā]] ražota astoņu riteņu bruņu mašīna, kuru izstrādājis uzņēmums [[Patria (uzņēmums)|Patria]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Radziwiłł''''' var būt:
* [[Barbara Radzivila]];
* [[Georgs Radvils]];
* [[Jonušs Radvils]];
* [[Kristaps Nikolajs Radvils]];
* [[Kristaps Radvils]];
* [[Nikolajs Radvils Melnais]];
* [[Nikolajs Radvils Rudais]];
* [[Radvili]].

sentences: '''GIGO''' ([[akronīms]] no {{val-en|Garbage in, garbage out}} - '''Atkritumi iekšā – atkritumi ārā''') informātikā apzīmē datu apstrādes īpatnību, kad datorsistēmas, pēc noteikta algoritma apstrādājot kļūdainus ievaddatus, ģenerē bezjēdzīgus izvaddatus.

sentences:
cilmes šūnas, iekrāsotas zaļā krāsā]]
'''Cilmes šūnas''' jeb '''mātšūnas''' ir nediferencētas [[šūna]]s, kādas ir visos daudzšūnu [[organisms|organismos]], un tās var [[šūnu dalīšanās|dalīties]] meitšūnās un [[šūnu diferencēšanās|diferencēties]] cita veida šūnās. Cilmes šūnas nodrošina organisma nemitīgu atjaunošanos. Visvairāk cilmes šūnu ir [[embrijs|embrionālajā]] un zīdaiņa attīstības posmā, kad to uzdevums ir veidot [[orgāns|orgānus]]. Arī [[zigota]] ir uzskatāma par cilmes šūnu. Ar laiku cilmes šūnu daudzums organismā samazinās, kas izskaidro organisma novecošanas procesu, jo tās nespēj atjaunot visas bojātās šūnas.

sentences:
{{Cita nozīme|jēdzienu bioloģijā|automašīnu marku|Audi (auto)}}
 audi (1 — folikula, 2 — epitēlijs, 3 — endotēlijs.]]
'''Audi''' ir [[šūna|šūnu]] un [[starpšūnu viela]]s kopums ar kopīgu izcelsmi, līdzīgu uzbūvi, kuras organismā veic vienādas funkcijas. Audus iedala specializētajos audos (augiem: [[segaudi]], [[balstaudi]], [[vadaudi]] un citi) un [[veidotājaudi|veidotājaudos]] (augiem: [[meristēma]]s). Audi ir sastopami tikai daudzšūnu [[eikarioti|eikariotos]]. Dzīvo organismu audu uzbūvi pētī [[histoloģija]]. Dažādi mijiedarbojošos audu kopumi veido [[orgāns|orgānus]].

sentences: '''4. decembris''' ir gada 338. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (339. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 27 dienas.

sentences: Šī lapa indeksē '''[[Gads|gadu]]''' lapas.

sentences:
{{Futbola izlases infokaste
| Name=Niue
| FIFA Trigramme=NIU
| Elo Rank=226
| Association=Niues Salas Futbola asociācija
| First game={{fb|NIU}} 0 - 19 {{fb|PNG}}
| Largest win=''Nav uzvarētu spēļu''
| Home stadium=''Niue High School Oval''
| Largest loss={{fb|NIU}} 0 - 19 {{fb|PNG}}
}}

sentences: '''Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību''' ({{val-en|European Commission against Racism and Intolerance, ECRI}}) ir [[Eiropas Padome]]s koleģiāla iestāde rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un neiecietības monitoringam no cilvēktiesību aizsardzības skatpunkta un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas gaismā. Tā ir dibināta saskaņā ar Eiropas Padomes 1993. gada samita lēmumu.

sentences: '''19. aprīlis''' ir gada 109. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (110. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 256 dienas.

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Ziemeļosetijas-Alānijas Republika
| karte = RussiaNorthOssetia-Alania2007-01.png
| oriģ = Республика Северная Осетия-Алания
Республикӕ Цӕгат Ирыстоны-Алани
| karoga_attēls = Flag_of_North Ossetia.svg
| karoga_nosaukums = Ziemeļosetijas karogs
| ģerboņa_attēls = Wapen Ossetien.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ziemeļosetijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Vladikaukāza]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[osetīnu valoda|osetīnu]]
| tautas = [[osetīni]] (66,5 %)
[[krievi]] (17,7 %)
| platība = 7987
| iedzīvotāji = 680748
| iedz blīvums = 85,23
| fedapgabals = [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]]
| url = http://parliament.osetia.ru/
|ainavas_skats=Древний_горд_Цимити_03.jpg|iedz_gads=2023|pilsētas=6}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Dosona sala
|attēls              = Dawson Island West.jpg
|attēla paraksts     = Dosona salas rietumu krasts
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla Dawson''
|izvietojums         = [[Magelāna šaurums]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=53|latm=58|lats= |latNS=S
|longd=70|longm= 35|longs= |longEW=W
|platība             = 1290
|garums              = 82
|platums             = 36
|krasta līnija       = 285
|augstākais kalns    =
|augstums            = 975
|salu skaits         =
|valsts             = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 415
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = Puertoherisa
|piezīme =
}}
'''Dosona sala''' ({{val-es|Isla Dawson}}) ir [[Čīle]]i piederoša sala [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Magaljanesas province]]s [[Puntaarenasa]]s komūnā.

sentences: '''Leikisms''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] — λευκός "balts") ir [[mutācija]], kas izraisa daļēju ādas ārējās [[pigmentācija]]s zudumu [[dzīvnieki]]em. Tas izpaužas kā balts kažoka, spalvu vai epidermas krāsojums, bet nekad kā acu pigmentācijas trūkums.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
'''Īstie saistaudi'''  ir viens no trijiem [[Saistaudi|saistaudu]] veidiem. Pārējie ir [[šķidrie trofiskie audi]] ([[asinis]], [[Limfātiskā sistēma|limfa]]) un [[balstaudi]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name          = Lielo pērtiķu projekts
| native_name   =
| image         = Great ape project Logo.png
| size          =
| caption       =
| abbreviation  = GAP
| formation     =
| focus         = [[Dzīvnieku tiesības]]
| type          =
| status        = Aktīva
| membership    =
| headquarters  = {{vieta|Brazīlija}}
| leader_title  =
| leader_name   =
| subsidiaries  =
| website       = {{URL|http://www.greatapeproject.org|www.greatapeproject.org}}
| footnotes     =
}}
'''Lielo pērtiķu projekts''' ({{val|en|Great Ape Project}}, GAP) ir starptautisks projekts, kura mērķis ir aizstāvēt lielo primātu — [[gorillas|gorillu]], [[šimpanzes|šimpanžu]], [[orangutani|orangutanu]] un [[bonobo]] — tiesības. Šie primāti ir cilvēkiem radniecīgākās sugas dzīvnieku pasaulē. Organizācijā apvienojušies primatologi, antropologi, ētikas speciālisti un visi tie, kas aizstāv [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s Pasaules deklarāciju par lielo pērtiķu pamattiesībām un aizsardzību.

sentences:
— saliktas olbaltumvielas, kas muskuļos nodrošina īslaicīgu skābekļa rezervi, — 3D struktūra]]
'''Bioķīmija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/kolekcijas/13/skirklis/69848 | title= Valsts valodas centra izstrādātie medicīnas zinātņu, farmācijas un veterinārmedicīnas termini | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> arī '''bioloģiskā ķīmija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.neslimo.lv/pme/?name=biologiska-kimija | title= Bioloģiskā ķīmija | publisher= neslimo.lv (Populārā medicīnas enciklopēdija) | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[ķīmija]]s zinātņu nozare, kas pēta ķīmiskos un fizikālķīmiskos procesus dzīvajos [[organisms|organismos]]. Bioķīmiskie procesi norāda uz [[dzīvība]]s sarežģītību. Bioķīmija ir [[fizioloģija]]s pamatā,<ref name="sporta bioķīmija"/> tāpēc tiek saukta arī par '''fizioloģisko ķīmiju'''.

sentences: {{Commonscat|Female vocalists from Azerbaijan|Azerbaidžānas dziedātājas}}

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Hroniskā noguruma sindroms''' ir [[slimība]], kas raksturojas ar pārmērīgu, invalidizējošu nogurumu, kas saglabājas vismaz 6 mēnešu garumā un kuru pavada  daudzi [[Locītavas|locītavu]], [[Infekcijas slimības|infekciju]] un neiropsihiski simptomi.<ref name="Gusev.etal2009"/> Parasti nogurums ir pārejošs [[simptoms]], kas pāriet vai nu pats no sevis, vai pēc pamatslimības izārstēšanas. Taču daļai pacientu sūdzības kļūst pastāvīgas un ietekmē cilvēka veselību. Kad nogurumu nevar izskaidrot ar kādu slimību, tad uzskata, ka tas var būt saistīts ar hroniskā noguruma sindromu, kura diagnoze var tikt izvirzīta tikai pēc citu somatisku un psihisku slimību izslēgšanas.<ref name="Gusev.etal2009"/>

sentences: '''Pāreja uz vasaras laiku''', saīsinājumā '''DST''' ({{val|en|Daylight saving time}}), ir [[pulkstenis|pulksteņu]] pārregulēšana, lai vakaros [[dienasgaisma]] būtu ilgāk, bet rītos — mazāk, tādējādi taupot [[elektroenerģiju]]. Parasti pāreja uz vasaras laiku notiek, [[pavasaris|pavasarī]] pagriežot pulksteņus par [[stunda|stundu]] uz priekšu, bet [[rudens|rudenī]] — par stundu atpakaļ.

sentences: '''Osbornas efekts''' ir temins, ar kuru apzīmē neparedzētas sekas pēc uzņēmuma jauna produkta paziņošanas, neizvērtējot riskus un iespējas, kas negatīvi ietekmē pašreizējo produktu pārdošanu. Tas gadās, ja produkts tiek paziņots pārāk agri,  vēl pirms tās faktiskās pieejamības. Šāds paziņojums var izraisīt pašreizējo produktu pasūtījumu atlikšanu vai atcelšanu, zinot, ka tie drīz būs novecojuši. Līdz ar pārdošanas kritumu tas var nopietni ietekmēt uzņēmuma ekonomisko stāvokli un var nepietikt resursu jaunā produkta izlaišanai.

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{iw+}}
'''Zilā obligācija''' ({{val|en|blue bond}}) ir finanšu instruments, ko emitē valdība, attīstības bankas un citi, lai no investoriem iegūtu kapitālu [[jūra]]s un [[Okeāns|okeāna]] bāzētiem projektiem, kas sniegtu pozitīvu vides, ekonomikas un klimata ietekmi. Zilo obligāciju iedvesmoja [[Zaļā obligācija|zaļo obligāciju]] koncepts, ar ko cilvēki ir vairāk pazīstami.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.worldbank.org/en/news/feature/2018/10/29/sovereign-blue-bond-issuance-frequently-asked-questions|title=Sovereign Blue Bond Issuance: Frequently Asked Questions|website=World Bank}}</ref>

sentences:
'''''Hane''''' var būt:
* [[Reimārs Hāne]] ''(Reymar Hane)'' — Livonijas ordeņa mestrs;
* [[Hāni]] — baltvācu dzimta.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Māra Muižniece
 |       name_orig =
 |           image =
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1950|10|10}}
 |        location =
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|2006|5|5|1950|10|10}}
 |      deathplace =
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality =
 |           field = [[mākslinieks|māksliniece]], [[keramika|keramiķe]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
 |         website =
}}
'''Māra Muižniece''' (dzimusi {{dat|1950|10|10}}, mirusi {{dat|2006|5|5}}) bija latviešu [[mākslinieks|māksliniece]], [[Keramika|keramiķe]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rucavas baptistu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Baltic_Coast_Trail_(May-June_2019,_Latvia)_-_524_(49991282961).jpg
| image_size            =
| caption               = Rucavas baptistu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Rucavas baptistu baznīca
| position = left
| latd  = 56.163213  | latNS  = N
| longd = 21.160355  | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads|Rucavas pagasts|Rucava}}
| religious_affiliation = [[baptisti]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1888. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Anesthesia''
| attēls                   =  Anesthesia Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Tims Bleiks Nelsons]]
| producents               =
* [[Džūlija Beka]]
* [[Džošs Heclers]]
* [[Džons Molli]]
* [[Kristofers Dž. Skots]]
* Tims Bleiks Nelsons
| scenārija autors         = Tims Bleiks Nelsons
| galvenajās lomās         =
* [[Sems Voterstons]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Korijs Stolls]]
* [[Glenna Klouza]]
* [[Grečena Mola]]
* Tims Bleiks Nelsons
| mūzika                   = [[Džefs Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nicholson International Pictures]]''
* ''[[Hello Please]]''
* ''[[Grand Schema]]''
* ''[[Red Barn Films]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|4|22|Tribekas filmu festivāls|2016|1|8|ASV|}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anesthesia-2015|title=Anesthesia|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,163}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anesthesia.htm|title=Anesthesia (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Anesthesia''''' ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Tims Bleiks Nelsons]]. Citas lomas atveido [[Sems Voterstons]], [[Kristena Stjuarta]], [[Korijs Stolls]], [[Glenna Klouza]] un [[Grečena Mola]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|22||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
karotāji" [[Filipa Klūvera]] ''Germania Antiqua ([[1616]]. gads).]]
'''Barbari''' (no {{val|el|βάρβαρος}} (''bárbaros''), daudzsk. ''bárbaroi'') ir apzīmējums [[Senā Grieķija|Antīkajā Grieķijā]], kas tika attiecināts uz cilvēkiem, kas slikti runāja [[Grieķu valoda|grieķiski]]. Vēlāk [[Romas republika|romieši]] ar šo vārdu apzīmēja cilvēkus, kam nebija grieķiski-romiskās izglītības. Mūsdienās ar vārdu "barbars" tiek raksturoti nekulturāli, nestandarta uzvedības vai primitīvi cilvēki vai arī cilvēki, kas nekontrolē savu rīcību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Formaldehīda struktūrformula un  molekulas modelis
|CAS numurs=50-00-0
|ķīmiskā formula=HCHO
|molmasa=30,03
|blīvums=pie -20 °C 815
|kušanas temperatūra=156 K (-117 °C)
|viršanas temperatūra=253,9 K (-19,3 °C)
}}
'''Formaldehīds''' (metanāls, HCHO) ir [[gāze]] ar izteiktu, asu smaku. Tas ir vienkāršākais [[aldehīdi|aldehīds]]. Formaldehīds veidojas kurināmā nepilnīgas sadegšanas procesos. Formaldehīds ir izplatīts iekštelpu gaisa piesārņotājs (klasificēts kā [[gaistošie organiskie savienojumi|GOS]]). Telpās formaldehīda izgarojumu galvenie avoti ir [[finieris]], skaidu plāksnes, [[audums|audumi]], daži putu izolācijas materiāli, stiklšķiedra, tepiķi un to līme, dažas krāsas un grīdas apdares materiāli. Formaldehīds ir arī automašīnu izplūdes gāzu sastāvā. Formaldehīds ir kancerogēns, indīgs, alerģisks un kodīgs. Formaldehīds labi šķīst ūdenī, un tādu šķīdumu sauc par '''formalīnu'''. Lai šķīdumā formaldehīds mazāk polimerizētos, formalīnam liek klāt arī metanolu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Gustavs Turss (Tūrs)
| attēls              = Gustavs Turss.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = [[Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskapi|LELB arhibīskaps]]
| dzim_dati           = {{dat|1890|5|24}}
| dzim_vieta          = „Silnieki”, [[Praulienas pagasts]],
 [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1973|3|16|1890|5|24}}
| mir_vieta           = {{vieta|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| apglabāts           = [[Rīgas Meža kapi]]
| tautība             = [[latvietis]]
| tēvs                = Gustavs Turss (1853—1934)
| māte                = Anna Tursa (dz. Barbane; 1850—?)
| bērni               = nav
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Lerkendal}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Lerkendal''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Lerkendal Stadion Trondheim.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         = 4
| fullname            = ''Lerkendal stadion''
| former names        =
| location            = {{vieta|Norvēģija|Tronheima}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =63  | latm  =24  | lats  =44  | latNS  =N
| longd =10  | longm =24  | longs =16  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Norway
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = {{dat|1947|8|10||bez}}
| renovated           = 1949, 1961—1963, 1968,<br />1996, 2000—2002
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = ''[[Rosenborg BK]]''
| operator            = ''Lerkendal Stadion AS''
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = ''[[Rosenborg BK]]'' (1957—''pašlaik'')
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        = 21 421
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
[[Kategorija:Balsta un kustību orgānu sistēma|Slimības]]
[[Kategorija:Slimības]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 1921. gada darbs ''Aucassin and Nicolette'']]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pērkona dienas
| operators =
| attēls = Days of thunder.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = sporta filma
| režisors = [[Tonijs Skots]]
| producents = * [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārijs = [[Roberts Tauns]]
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Nikola Kidmena]]
* [[Kerijs Elvess]]
* [[Maikls Rukers]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| oriģinālnos = ''Days of Thunder''
| studija = ''Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|6|27}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|157,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pērkona dienas"''' ({{Val|en|Days of Thunder}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta sporta filma, kuras režisors ir [[Tonijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Roberts Djuvals]], [[Rendijs Kveids]], [[Nikola Kidmena]], [[Kerijs Elvess]] un [[Maikls Rukers]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = cēlgāze
|      kārtas skaitlis = 10
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|              simbols = Ne
|             atommasa = 20,1797
|   valences elektroni = [He]2s22p6
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neona spīdēšana elektriskajā laukā
|  oksidēšanas pakāpes = -
|  elektronegativitāte = 4,4 (?)
|              blīvums = 0,8999
|  kušanas temperatūra = 24,48 K (-248,67 °C)<ref name="Neon Facts"/>
| viršanas temperatūra = 27,102 K (-246,048 °C)<ref name="Neon Facts"/>
|   trīskāršais punkts = 24,5561 K (-249 °C), 43 kPa
|    kritiskais punkts = 44,4 K, 2,76 MPa
}}

sentences: '''6. marts''' ir gada 65. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 300 dienas.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Pīters Singers
|          vārds_orig = ''Peter Singer''
|              attēls =Peter_Singer_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1946
|          dz_mēnesis =07
|            dz_diena =06
|            dz_vieta =[[Melburna]], [[Austrālija]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Analītiskā filosofija]], [[utilitārisms]]
|           intereses =[[Ētika]]
|          alma_mater =[[Melburnas Universitāte]]<br />[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Džons Stjuarts Mills]], [[Henrijs Sidžviks]], [[Džeremijs Bentams]]
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Animal Liberation]]'' (1975)
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
s kolekcijas).]]
'''Kloti no Jirgensburgas (Zaubes)''' ({{val-de|Clodt a.d.H. Jürgensburg}}) jeb '''Kloti fon Jirgensburgi''' (''Clodt von Jürgensburg'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Zviedrijā, Krievijā un Vācijā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = ''Aula Palatina''
| infobox_width         =
| image                 = Trier_-_Aula_Palatina.JPG
| image_size            =
| pushpin_map           = Reinzeme-Pfalca#Vācija#Eiropa
| relief                = yes
| map_label             = ''Aula Palatina''
| position              = left
| latd                  = 49.7533
| longd                 = 6.6433
| location            = {{vieta|Vācija|Reinzeme-Pfalca|Trīre}}
| religious_affiliation = [[Reinzemes Evaņģēliskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romiešu arhitektūra]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 300. gads/310. gads
| length                = 67 m
| width                 = 26,05 m
| width_nave            =
| height_max            = 33 m
| materials             =
| embedded             = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1986. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/367 367]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Vācija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 7,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Aula Palatina" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q686773"
}
</mapframe>
'''''Aula Palatina''''' jeb '''Konstantīna bazilika''' ({{val|de|Konstantinbasilika}}) ir [[Senā Roma|romiešu]] 4. gadsimta sākumā uzcelta [[bazilika]] un agrīnā kristiešu baznīca, tolaik ''Augusta Treverorum'', mūsdienās [[Trīre]]s pilsētā [[Vācija]]s [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemes-Pfalcas]] federālajā zemē. Bazilika līdz ar vairākiem citiem kultūras pieminekļiem 1986. gadā tika iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā kā objekts "Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē".

sentences: '''22. aprīlis''' ir gada 112. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (113. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 253 dienas.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Tibetas kalniene
 |attēls                 = Tibet and surrounding areas topographic map.png
 |attēla_platums         = 235px
 |paraksts               = Centrālāzija, kur iekrāsotas teritorijas, kas augstākās par 1600 metriem virs jūras līmeņa. Tibetas kalniene iekrāsota brūnos toņos. Dienvidos esošie [[Himalaji]] nav daļa no Tibetas kalnienes
  |lat_dir = 33 |lat_deg = |lat_min = |lat_sec = N
  |lon_dir = 88 |lon_deg = |lon_min = |lon_sec = E
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Āzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{ubl|{{CHN}}|{{IND}}}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = ~2500
 |platums                = ~1000
 |kalns                  =
 |augstums               =
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Saistaudi''' ({{val-la|textus conexivus}}) ir dzīvnieku [[audi]], kas savieno un atdala citus dažāda veida audus un [[orgāns|orgānus]]. Tie ir vieni no četriem dzīvnieku pamataudiem; pārējie trīs audu veidi ir [[epitēlijaudi]], [[muskuļaudi]] un [[nervu audi]]. Saistaudi ir visā organismā, izņemot [[nervu sistēma|nervu sistēmu]]. Pie saistaudiem pieder [[taukaudi]], [[kaulaudi]], [[skrimšļaudi]] un [[retikulārie audi]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Greiškāni
|settlement_type = Vidējciems
|image_skyline = <!-- miesta attēls -->
|image_caption = <!-- attēla paraksts -->
|pushpin_map = Latvija
|subdivision_type = Valsts
|subdivision_type1 = Novads
|subdivision_type2 = Pagasts
|subdivision_name = {{LAT}}
|subdivision_name1 = [[Rēzeknes novads]]
|subdivision_name2 = [[Griškānu pagasts]]
|established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
|established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
|established_title2 =
|established_date2 =
|area_total_km2 =
|area_land_km2 = 1.094
|population_as_of = 2020
|population_footnotes = <ref name="lgia">{{tīmekļa atsauce|url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=4330|title=Informācija par objektu: Greiškāni|work=LĢIA vietvārdu datubāze|publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]|accessdate={{dat|2020|12|22||bez}}}}</ref>
|population_total = 185
|population_density_km2 = {{#expr: 185 / 1.094 round 1}}
|latd = 56 |latm = 30 |lats = 47 |latNS = N
|longd = 27 |longm = 25 |longs = 44 |longEW = E
|elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
|elevation_m = 150.7
|postal_code_type = Pasta nodaļa
|postal_code = LV-4641 Sprūževa
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Žans Liks Melanšons
 |       vārds_orģ = Jean-Luc Mélenchon
 |          attēls = Meeting Mélenchon Toulouse - 2017-04-16 - Jean-Luc Mélenchon - 41 (cropped 2).jpg
 |         att_izm = 200px
 |        apraksts = Melanšons 2017. gada 16. aprīlī vēlēšanu kampaņas pasākumā.

 |           amats = [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamenta]] deputāts no [[Francija]]s
 |     term_sākums = {{dat|2009|7|14||bez}}
 |     term_beigas =
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =

 |          amats2 = Profesionālās izglītības ministrs
 |    term_sākums2 = {{dat|2000|3|27||bez}}
 |    term_beigas2 = {{dat|2002|5|6||bez}}
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 = [[Lionels Žospēns]]
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =

 |          amats3 = [[Senāts (Francija)|Senators]] no [[Esona]]s
 |    term_sākums3 = {{dat|2004|10|1||bez}}
 |    term_beigas3 = {{dat|2010|1|7||bez}}
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =

 |          amats4 =
 |    term_sākums4 = {{dat|1986|10|2||bez}}
 |    term_beigas4 = {{dat|1995|9|24||bez}}
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 =

 |       dzim_dati = Jean-Luc Antoine Pierre Mélenchon,
{{dzimšanas datums un vecums|1951|8|19}}
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of International Tangier.svg}} [[Tanžera]], [[Tanžeras Starptautiskā zona]]
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |    dzīves_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = [[Nepakļāvīgā Francija]] (2016—tagad)

[[Kreisā partija (Francija)|Kreisā partija]] (2008—tagad)

'''Kādreiz:'''

[[Sociālistiskā partija (Francija)|Sociālistiskā partija]] (1976—2008)

Internacionālistu komunistu organizācija (1972—1976)
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater = ''Université de Franche-Comté''
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes = {{center|[http://melenchon.fr/ Oficiālā mājaslapa]}}
}}
'''Žans Liks Melanšons''' ({{val|fr|Jean-Luc Mélenchon}}, {{izrunā|ʒɑ̃.lyk me.lɑ̃.ʃɔ̃}}, dzimis {{dat|1951|8|19||bez}}) ir [[Francija]]s kreisais [[politiķis]], bijis profesionālās izglītības ministrs un senators, pašlaik ir [[Eiropas Parlaments|Eiropas Parlamenta]] deputāts. Melanšons piedalījās [[2017. gada Francijas prezidenta vēlēšanas|2017. gada Francijas prezidenta vēlēšanās]] un pirmajā kārtā ieguva ceturto vietu ar 19,6% balsu.

sentences: {{Citas nozīmes|pilsētvietu Sēlijā|Altene (nozīmju atdalīšana)|Altene}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Donava
| attēls            = Danube_near_Iron_Gate_2006.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Donava pie Dzelzs vārtiem
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Švarcvalde]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Melnā jūra]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=08 | sāk_gar_m=09 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=03 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=29 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{GER}}
{{AUT}}
{{SVK}}
{{HUN}}
{{CRO}}
{{SRB}}
{{ROM}}
{{BUL}}
{{UKR}}
| garums            = 2860
| iztekas_augstums  = 1078
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          = 7 000
| gada_notece       =
| baseins           = 801 463
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|jēdzienu matemātikā|Intervāls|intervāls}}
'''Intervāls''' ir visi tie reālie skaitļi, kuri atrodas starp kaut kādiem reāliem skaitļiem a un b (a < b) ieskaitot vai neieskaitot pašus a un b. Intervālu veidi:<br />
* (a, b) - visi tie skaitļi, kas lielāki par a un mazāki par b;
* [a, b) - visi tie skaitļi, kas lielāki vai vienādi par a un mazāki par b;
* (a, b] - visi tie skaitļi, kas lielāki par a un mazāki vai vienādi par b;
* [a, b] - visi tie skaitļi, kas lielāki vai vienādi par a un mazāki vai vienādi par b.

sentences:
{{cita nozīme|katedrāli Londonā|katedrāli Maltā|Mdinas Svētā Pāvila katedrāle}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Pāvila katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathédrale St-Paul - entrée principale.jpg
| image_size            =
| caption               = Sv. Pāvila katedrāles fasāde
| map_type              = Londonas centrs#Londona#Anglija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Svētā Pāvila katedrāle
| position = left
| latd  = 51.513611 | latNS  = N
| longd = 0.098333 | longEW = W
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona|Sitija}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = angļu [[baroks]]
| architect = [[Kristofers Rens]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1675
| year_completed        = 1710
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Svētā Pāvila katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q173882"
}
</mapframe>
'''Svētā Pāvila katedrāle''' ({{val|en|St Paul's Cathedral}}) ir [[baroks|baroka]] stila [[anglikāņi|anglikāņu]] [[katedrāle]] [[Londona|Londonā]], celta no 1672. gada līdz 1710. gadam, arhitekts — [[Kristofers Rens]] (''Sir Christopher Wren''). [[klasicisms|Klasicisma]] stila paraugs.
1981. gadā šeit laulājas [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]] un [[princese Diāna]]. Dievnamā apglabāti admirālis [[Horācijs Nelsons]] (''Horatio Nelson'') un [[Arturs Velslijs]] (''Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington''), pirmais Velingtonas hercogs un [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]].

sentences:
[[Kategorija:Spēles uz Apple Inc. platformām]]
[[Kategorija:IPod]]

sentences: '''[[Tots]]''' ir dievs ēģiptiešu mitoloģijā. '''Tots''' ({{val|de|Todt}} — 'nāve') var būt arī ģermāņu cilmes uzvārds.

sentences: '''"Džumandži"''' ({{val|en|Jumanji}}) ir pilnmetrāžas filmu sērija. Filmu izplatītājs ir kinokompānija ''[[Sony Pictures]]''.

sentences: '''Hipotenūza''' ir taisnleņķa [[trijstūris|trijstūra]] mala, kas atrodas pretī taisnajam leņķim (skat. attēlu).

sentences: '''Erevānas metro''', oficiāli '''Karena Demirčjana Erevānas metro''' ({{val|hy|Կարեն Դեմիրճյանի անվան Երևանի մետրոպոլիտեն}}, ''Karen Demirchyani anvan Yerevani metropoliten''), ir [[metro]] sistēma [[Armēnija]]s galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]]. Metro pieder valstij un to vada Armēnijas Transporta un satiksmes ministrija.

sentences: '''Gāze''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kam raksturīga molekulu haotiska kustība. Gāzēm ir mazs [[blīvums]], maza [[viskozitāte]], tās pieņem trauka formu, kurā tās atrodas. Gāzes paaugstinātā spiedienā ir viegli sašķidrināmas.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Mēles kauls |
  Latin        = Os hyoideum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray186.png |
  Caption      = Mēles kauls.  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
<noinclude>{{esoteric}}
</noinclude>{| class="infobox geography" style="width:27em;"
|colspan="2" class="mergedtoprow" align="center" style="line-height:1.2em; font-size:1.35em;"| '''{{#if:{{{logo|}}}|{{{logo}}}|{{PAGENAME}}}}'''{{#if:{{{name<includeonly>|</includeonly>}}}|<br />'''{{{name}}}'''}}
<!---images-->
{{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_1}}}|{{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_1|}}}]]
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_2}}}|126px|{{{image_title_2|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_1<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_2<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}
{{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}} colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} style="text-align: center; margin: 0 auto; background: none;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_3}}}|{{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}}|126|252}}px|{{{image_title_3|}}}]]
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center;"{{!}} [[Image:{{{image_4}}}|126px|{{{image_title_4|}}}]] }}
    {{!-}} style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_3<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_3<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_4<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_4<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|Ziemeļāfrikas tautu|ciemu Ezeres pagastā|Mauri (ciems)}}
, 13. gadsimta Hadīta Bajāda va Rijāda (''Hadîth Bayâd wa Riyâd'') glezna [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā. ]]
'''Mauri''' bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi]], pārsvarā [[berberi|berberu]] un [[arābi|arābu]] ciltis, kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika]]s [[Magriba]]s reģionu (mūsdienu [[Maroka]], [[Alžīrija]], [[Tunisija]], [[Rietumsahāra]], [[Mauritānija]]), [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]], Francijas dienvidrietumus ([[Langdoka-Rusijona]]),<ref>Romas province ''Gallia Narbonensis'' (''Marca Gothica''). </ref> [[Sicīlija|Sicīliju]] un [[Malta|Maltu]]. Mauri savu zemi Pireneju pussalā [[Arābu valoda|arābu valodā]] sauca par [[Andalusa|Andalusu]] ({{val|ar|الأندلس}}, ''Al-Ándalus'').

sentences:
{{cita nozīme|vispārīgu atturēšanos no ēdieniem un dzērieniem|reliģisko gavēšanu|lielais gavēnis}}
[[File:Fasting 4-Fasting-a-glass-of-water-on-an-empty-plate.jpg|thumb|Gavēņa maltīte]]
'''Gavēšana''' jeb '''badošanās''' ir apzināta pilnīga vai daļēja [[atturība|atturēšanās]] no dažādu [[ēdiens|ēdienu]] un [[dzēriens|dzērienu]] lietošanas [[uzturs|uzturā]].<ref name="tezaurs"/> Gavēšanas laikā nereti atturas arī no [[tabaka]]s lietošanas. Gavēnis ir attiecināms uz laika periodu, kas lielāks par vienu [[diena|dienu]]. Kādu konkrētu pārtikas produktu vai dzērienu nelietošanu sauc par [[atturība|abstinenci]].{{fact}}

sentences:
'''Līdzstrāvas ģenerators''' ir [[Līdzstrāvas mašīna|līdzstrāvas]] [[elektriskā mašīna]], kas darbojas ģeneratora režīmā. Tā pārveido [[Mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] [[līdzstrāva]]s [[Elektriskā enerģija|elektriskajā enerģijā]].
== Uzbūve ==
Par līdzstrāvas ģeneratora uzbūvi skatīt: ''[[Līdzstrāvas mašīna]]''.
== Darbība ==
Līdzstrāvas ģeneratoram tiek pievadīta mehāniskā enerģija, ar nemainīgu ātrumu griežot ģeneratora [[Rotors|rotoru]]. [[Stators|Statorā]] novietotais ierosmes [[tinums]] pieslēgts nelielas [[jauda]]s līdzsprieguma (nemainīga [[Spriegums|sprieguma]]) avotam, un tajā plūst ierosmes [[Elektriskā strāva|strāva]], radīdama nekustīgu un nemainīgu [[Magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Rotoru griežot, [[Enkurs (elektrotehnika)|enkura]] tinuma vadi šķērso magnētiskā lauka spēka līnijas, un katrā no tiem [[Elektromagnētiskās indukcijas likums|inducējas]] [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēks]] (EDS).

sentences: '''Hercšprunga—Rasela diagramma''' ir sakarības starp [[absolūtais zvaigžņlielums|absolūto zvaigžņlielumu]], [[starjauda|starjaudu]], [[spektra klase|spektra klasi]] un [[zvaigzne]]s virsmas [[temperatūra|temperatūru]] grafisks attēlojums. Diagrammu lieto [[astronomija|astronomijā]] zvaigžņu klasificēšanai un priekšstatam par [[zvaigžņu evolūcija|zvaigžņu evolūciju]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Teodors Grothuss
|          vārds_orig = ''Theodor Grotthuß''
|              attēls = Theodor_Grotthuß_01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1785
|          dz_mēnesis = 01
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksija]] (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1822
|           m_mēnesis = 03
|             m_diena = 26
|             m_vieta = Geduči, [[Kauņas guberņa]] (tagad [[Pakrojas rajona pašvaldība]], {{LTU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[ķīmija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Teodors (Kristiāns Johans Dītrihs) fon Grothuss''' ({{val|de|Theodor (Christian Johann Dietrich) Freiherr von Grotthuß}}; 1785-1822) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dabaszinātnieks. Pirmās [[elektrolīze]]s teorijas ("[[Grothusa mehānisms|Grothusa mehānisma]]") izveidotājs. [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s biedrs, kuras 1818. gada 6. novembra sēdē tika nolasīts viņa slavenais traktāts "Par gaismas un elektrības ķīmisko darbību".<ref>[[Jānis Stradiņš]]. „Zinātnes un augstskolu sākotne Latvijā". Latvijas vēstures institūta apgāds, Rīga: 2009., 377. - 381. lpp.</ref>

sentences: '''Centaura Proksima b''' jeb '''Proksima b''', pazīstama arī kā '''Centaura Alfa Cb''', ir [[citplanēta]], kas atrodas [[orbīta|orbītā]] ap [[Zvaigzne|zvaigzni]] [[Centaura Proksima]]. Tā kā planēta atrodas tikai 4,24 [[Gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaura zvaigznājā]], tā šobrīd skaitās kā tuvākā zināmā citplanēta [[Saules sistēma]]i.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://astrobiology.nasa.gov/news/does-proxima-centauri-create-an-environment-too-horrifying-for-life/|title=Does Proxima Centauri Create an Environment Too Horrifying for Life?|work=astrobiology.nasa.com|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|first=Elizabeth|last=Tasker|date=4 December 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref><ref name="forbes">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/startswithabang/2018/04/13/despite-roasting-flares-from-its-sun-proxima-b-might-still-have-life/#2947da852712|title=Despite Roasting Flares From Its Sun, Proxima b Might Still Have Life|work=forbes.com|publisher=Forbes|first=Ethan|last=Siegel|date=13 April 2018|accessdate=11 July 2019}}</ref>

sentences: '''Ampēra institūts''' ({{val-fr|l'institut Ampère}}) jeb '''Ampēra iniciatīva''' (''l'initiative Ampère'') ir [[Latvija]]s un [[Francija]]s zinātnieku projekts par kopīga [[magnetohidrodinamika]]s pētījumu centra izveidi [[Salaspils|Salaspilī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Super Mario Brāļi: Filma
| attēls                   = Super-Mario-Bros-Movie-plakatsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Super Mario Bros. Movie''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Ārons Horvats]]
* [[Maikls Dželeniks]]
| producents               =
* [[Kriss Meledandri]]
* [[Sigeru Mijamoto]]
| scenārija autors         = Metjū Fogels
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Prats]]
* [[Anja Teilore-Džoja]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Kīgans Maikls Kejs]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Freds Armisens]]
| mūzika                   =
* [[Braiens Tailers]]
* [[Kodzi Kondo]]
| operators                =
| montāža                  = Ēriks Osmonds
| studija                  =
* ''[[Nintendo]]''
* ''[[Illumination]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|4|5|ASV un Latvija|2023|4|28|Japāna}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.ifco.ie/en/ifco/pages/1700964F0044EBDB |title=''The Super Mario Bros. Movie'' |website=[[Irish Film Classification Office]] |date=February 16, 2023 |access-date=February 16, 2023 |archive-date=February 16, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230216173721/https://www.ifco.ie/en/ifco/pages/1700964F0044EBDB |dead-url=no}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name=Budget>{{Ziņu atsauce |author= Rebecca Rubin |date= April 6, 2023 |url= https://variety.com/2023/film/news/box-office-super-mario-bros-movie-air-opening-day-1235575483/ |title= Box Office: 'Super Mario Bros. Movie' Scores Huge $31.7 Million, 'Air' Lands $3.2 Million on Opening Day |work= Variety |access-date= April 6, 2023 |archive-date= April 6, 2023 |archive-url= https://web.archive.org/web/20230406160114/https://variety.com/2023/film/news/box-office-super-mario-bros-movie-air-opening-day-1235575483/ |dead-url= no}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,361 miljardi}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Super Mario Brāļi: Filma"''' ({{val|en|The Super Mario Bros. Movie}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s kopražojuma [[piedzīvojumu filma|piedzīvojumu]] [[animācijas filma]], kas balstīta uz ''[[Nintendo]]'' franšīzi ''[[Mario (franšīze)|Mario]]''. Filmu producējušas kompānijas ''[[Universal Pictures]]'', ''[[Illumination]]'' un ''Nintendo'', bet izplata ''Universal''. Filmas režisori ir [[Ārons Horvats]] un [[Maikls Dželeniks]], scenārija autors Metjū Fogels. Galvenos tēlus ierunājuši [[Kriss Prats]], [[Anja Teilore-Džoja]], [[Čārlijs Dejs]], [[Džeks Bleks]], [[Kīgans Maikls Kejs]], [[Sets Rogens]] un [[Freds Armisens]]. Filma iepazīstina ar brāļiem [[Mario]] un [[Luidži]], diviem itāļu izcelsmes amerikāņu santehniķiem, kas nokļūst citā pasaulē un iesaistās kaujā starp Sēņu karalisti, kuru vada [[princese Pīča]], un Kūpām, kurus vada [[Bouzers]].

sentences: '''Elektromagnētisms''' ir parādību kopums, kurās izpaužas [[Viela|vielas]] elektrisko un magnētisko īpašību sakars. Elektromagnētisma jēdziens ir saistīts ar elektromagnētiskā lauka jēdzienu. [[Elektriskais lauks]] izraisa elektrības nesēju (parasti [[Elektrons|elektronu]]) kustību. Tā savukārt izraisa magnētisko lauku. Ap visiem vadiem, kuros plūst [[Elektriskā strāva|strāva]], ir magnētiskais lauks. Visos magnētos pastāv elektriskās strāvas ķēdes (pastāvīgajos magnētos tās ir noslēgtas un ir ierobežotas viena vai vairāku domēnu robežās). Elektriskie un magnētiskie lauki ar vienādu zīmi atgrūžas, ar pretēju zīmi — pievelkas. Parasti praksē vairāk lieto magnētiskos laukus, jo ar tiem vieglāk panākt lielākus mehāniskos mijiedarbības [[Spēks|spēkus]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Soross
|     vārds_orig = ''George Soros''
|         attēls = George Soros - Festival Economia 2018 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džordžs Soross 2018. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Budapešta]], [[Ungārijas Karaliste (1920—1946)|Ungārijas Karaliste]]<br />(tagad {{HUN}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}<ref name=forbes400/>
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|   nodarbošanās = uzņēmējs
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džordžs Soross''' jeb '''Ģerģs Šorošs''' ({{val|en|George Soros}}, {{val|hu|Soros György}}; dzimis '''Ģerģs Švarcs''' ({{val|hu|Schwartz György}}) {{dat|1930|8|12}} [[Budapešta|Budapeštā]]) ir [[Ungārija]]s [[ebreji|ebreju]] izcelsmes ASV biznesa magnāts,<ref>{{Ziņu atsauce|title=Latin America Efforts Honored|url=http://articles.sun-sentinel.com/1998-06-04/business/9806030321_1_latin-trade-bravo-business-awards-latin-american|date=June 4, 1998|work=[[South Florida Sun-Sentinel]]|location=Fort Lauderdale|accessdate=October 18, 2011|archive-date=2013-05-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20130527120955/http://articles.sun-sentinel.com/1998-06-04/business/9806030321_1_latin-trade-bravo-business-awards-latin-american}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|title=Business magnate George Soros: I'm afraid to come to Israel|url=http://www.haaretz.com/news/business-magnate-george-soros-i-m-afraid-to-come-to-israel-1.53852|date=February 4, 2002|first=Guy|last=Rolnik|work=[[Haaretz]]|location=Tel Aviv|accessdate=October 18, 2011}}</ref> investors, filozofs un filantrops.

sentences: '''22. februāris''' ir gada 53. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 312 (313 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''Piena Ceļa galaktika''',<ref name="piezīme"/> reizēm saukta vienkārši par '''Galaktiku''' ({{val|el|Γαλαξίας}}, ''Galaxías''; {{gree|γάλα}}, ''gála'' — ‘piens’), ir [[spirālveida galaktika|spirālveida]] [[galaktika]], kas ietilpst galaktiku [[Lokālā galaktiku grupa|Lokālajā grupā]]. Šīs galaktikas [[Oriona spirālzars|Oriona spirālzarā]] atrodas arī [[Saules sistēma]]. No [[Zeme]]s mūsu galaktika ir redzama kā gaišāka josla naksnīgajās debesīs, un šis izskats arī ir devis iedvesmu nosaukt to par “Piena Ceļu”. Pēc citu tālu zvaigžņu sistēmu atklāšanas šis grieķu cilmes vārds tika dots mūsu galaktikas apzīmēšanai.

sentences:
slima cilvēka [[plaušas]] histoloģiskais preparāts, krāsots ar [[hematoksilīns|hematoksilīnu]] un [[eozīns|eozīnu]]]]
'''Histoloģija''' ({{val-el|ἱστός}} — audums, ''λόγος'' — mācība) ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvo [[organisms|organismu]] [[šūna|šūnu]], [[audi|audu]] un [[orgāns|orgānu]] uzbūvi [[mikroskops|mikroskopiskā]] un submikroskopiskā līmenī. Histoloģiju var uzskatīt par medicīniski bioloģisku nozari, jo tai liela nozīme [[medicīna|medicīnā]] (histoloģijas metodes lieto [[biopsija|biopsiju]] materiālu izpētei). Tā ir cieši saistīta ar [[ģenētika|ģenētiku]], [[fizioloģija|fizioloģiju]], [[bioķīmija|bioķīmiju]] un citām zinātnes nozarēm.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Konstantīns Bočarovs
| Vārds_orig = ''Костянти́н Бочаро́в''
| Attēls = Mélovin (3) 20180510 EuroVisionary (cropped).jpg
| Att_izm =
| Ainava =
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms = ''Mélovin''
| Dzimis = {{ddv|1997|04|11}}
| Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Odesa}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[elektroniskā popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dziesmu autors]]
| Instrumenti = [[balss]], klavieres
| Gadi = 2015—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|melovinmusic.com}}
| Dzimums = V
}}

'''Konstantīns Bočarovs''', plašāk pazīstams kā '''''Mélovin''''' ({{val|ua|Костянти́н Бочаро́в}}; dzimis {{dat|1997|04|11}} [[Odesa|Odesā]], [[Ukraina|Ukrainā]]), ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātājs]] un [[dziesmu autors]]. ''Mélovin'' uzvarēja [[Ukraina]]s [[X Faktors|X-Faktora]] versijas 6. sezonā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova|title="Х-Фактор-6": Игорь Кондратюк - о победе Кости Бочарова|website=mig.com.ua|accessdate=19 February 2018|language=Russian|archive-date={{dat|2017|10|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171030002932/http://www.mig.com.ua/novosti/item/12398-kh-faktor-6-igor-kondratyuk-o-pobede-kosti-bocharova}}</ref>

sentences: '''Smaganas''' ({{val|la|gingiva}}) ir  [[gļotāda]], kas [[mutes dobums|mutes dobumā]] sedz [[žoklis|žokļu]] alveolāros izaugumus un [[zobu kakliņš|zobu kakliņus]]. Par smaganām līdzīgi kā par zobiem ir jārūpējas. Iekaisušas smaganas ir nozīmīgs [[infekcija]]s perēklis.

sentences:
.]]
'''Nerūsošais tērauds'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Ner%C5%ABso%C5%A1ais%20t%C4%93rauds&list=&lang=LV&h=yes|title=Nerūsošais tērauds|publisher=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}}}</ref> ir [[tērauds]], kas ir [[korozija|korozijizturīgs]] dažādās vidēs, piemēram, gaisā, [[ūdens|ūdenī]], kā arī dažādās agresīvās vidēs. To iegūst, [[sakausējums|sakausējot]] [[dzelzs|dzelzi]] ar dažādiem metāliem.

sentences: '''Fuko svārsts''' ir ierīce, ko izmanto, lai pierādītu [[zemes rotācija|Zemes griešanos]]. Ierīce nosaukta par godu [[Leons Fuko|Leonam Fuko]], svārsta eksperimenta pirmās demonstrācijas veicējam. Lai gan tas jau bijis iepriekš zināms, ka Zeme griežas, Fuko svārsta pirmā demonstrācija 1851. gadā bija viens no pirmajiem vienkārši uztveramajiem pierādījumiem zemes rotācijai. Mūsdienās Fuko svārsti ir uzstādīti vairākās [[universitāte|universitātēs]] un zinātnes muzejos.<ref>{{Laikraksta atsauce|author=Oprea, John|title=Geometry and the Foucault Pendulum|journal=Amer. Math. Monthly|volume=102|year=1995|pages=515–522|url=http://www.maa.org/programs/maa-awards/writing-awards/geometry-and-the-foucault-pendulum|doi=10.2307/2974765|DOI=10.2307/2974765}}</ref> Eksperimenta gaitā smaga [[lode]] tiek iekārta vadā (visbiežāk 12–30 m garā), kas piestiprināts lielā augstumā. Zem lodes atrodas virsma, uz kuras ir atzīmēti [[leņķis|leņķi]]. Nereti eksperimenta veikšanai ik pēc noteiktas distances apkārt virsmai tiek novietoti priekšmeti, kuri, svārstam sasniedzot noteikto leņķi, tiek nogāzti.

sentences: {{Commonscat|Bass guitarists by country}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Svitene}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Svitene
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Švitine
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Švitinys
| attēls            = Svitinys2.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Svitene pie [[Blauzdžūni]]em Lietuvā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Linkuvas seņūnija]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Lielupe]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=5 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=23 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=37 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=34 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LTU}}<br />{{LAT}}
| garums            = 80
| garums_latvijā    = 46
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 0,5
| kritums           = 47
| caurtece          = 0,72
| gada_notece       = 0,062
| baseins           = 419
| baseins_latvijā   = 169
| pietekas          = [[Liepars]], [[Virsīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Svitene''' ({{val-lt|Švitinys}})<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=90355 |title=Informācija par objektu: Svitene |accessdate={{dat|2018|03|16||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Lielupe]]s kreisā krasta pieteka [[latvija|Latvijā]] ([[Bauskas novads|Bauskas]] un [[Jelgavas novads|Jelgavas]] novados) un [[Lietuva|Lietuvā]] ([[Šauļu apriņķis|Šauļu apriņķī]]). Upe sākas kā novadgrāvis rietumos no [[Triškoņi]]em [[Linkuvas seņūnija|Linkuvas seņūnijā]]. Tek ziemeļu virzienā pa [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumu]]. Upes gultne augštecē līdz [[Svitene]]s ciemam un lejtece no autoceļa [[P49]] regulēta, iztaisnota. Vidustecē upe līkumo pa vāji izteiktu ieleju.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> 1 km garā posmā Svitene ir Latvijas un Lietuvas robežupe. Lielākās pietekas ir [[Liepars]] (43 km), [[Jodupe (upe)|Jodupe]] (kreisās), [[Virsīte]] (40 km), [[Kapupe]] (17 km; labās). Upi šķērso autoceļi [[P94]], [[P103]] (Latvijā), [[152 (autoceļš)|152]] un [[209 (autoceļš)|209]] (Lietuvā). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir [[Pašvitine]], [[Blauzdžūni]] (Lietuvā), [[Svitene]], [[Bērstele (ciems)|Bērstele]], [[Vairogi (Viesturu pagasts)|Vairogi]], [[Jaunsvirlauka]], [[Vecsvirlauka]] (Latvijā).

sentences: '''Fon Ašebergi''' ({{val|de|von Ascheberg}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas bija ieceļojusi Latvijā [[Livonijas krusta kari|krusta karu]] laikā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
ASV patents.]]
'''Džinsi''' ({{val|en|jeans}}) ir [[bikses]], kas izgatavotas no rupja [[kokvilna]]s [[audums|auduma]] (parasti no [[denims|denima]]). Visbiežāk termins "džinsi" tiek attiecināts uz zilo džinsu biksēm ar metāla kniedēm.

sentences: '''Benzpirēni''' ir perikondensēti [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži]] ar formulu C20H12. Tos var uzskatīt par [[pirēns|pirēna]] atvasinājumiem, kas veidojas, pirēna molekulai ar vienu malu pievienojoties vēl vienam [[benzols|benzola]] gredzenam. Ir iespējami divi benzpirēna [[izomēri]], ko sauc par benz[''a'']pirēnu un  benz[''e'']pirēnu. Benz[''a'']pirēns ir izplatītāks un bīstamāks, tādēļ ar terminu 'benzpirēns' parasti saprot šo izomēru.

sentences:
[[Kategorija:Datorika]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģijas]]

sentences: '''19. februāris''' ir gada 50. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 315 (316 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Učida''' var būt:
* [[Acuto Učida]];
* [[Hifujo Učida]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Fēmarna
|attēls              = Küste_Fehmarn_Süd.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
| map_type    = Vācija#Šlēsviga-Holšteina
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Baltijas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=54.4454|latNS=N
|longd=11.1702|longEW=E
|platība             = 185,45
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 10
|salu skaits         =
|valsts              = Vācija
|valsts adm vienības tips  = Federālā zeme
|valsts adm vienība        = [[Šlēsviga-Holšteina]]
|iedzīvotāji         = 12 592
|iedzīvotāju gads    = 2018
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

'''Fēmarna''' ({{val|de|Fehmarn}}) ir [[Vācija]]s [[Šlēsviga-Holšteina|Šlēsvigas-Holšteinas]] zemē ietilpstoša sala [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. No Vācijas krasta to atdala [[Fēmarnzunds|Fēmarnzunda]] šaurums. Ar cietzemi tā savienota ar 1963. gadā uzbūvēto, 963 metrus garo [[Fēmarnzunda tilts|Fēmarnzunda tiltu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Japanese_dwarf_flying_squirrel.jpg
|    att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveres
|         cilts = Pteromyini
|      cilts_lv = Lidvāveres
|         ģints = Pteromys
|      ģints_lv = Eirāzijas lidvāveres
|          suga = Pteromys momonga
|       suga_lv = Japānas lidvāvere
|      binomial = Pteromys momonga <small>([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1844)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Antverpenes Centrālā stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Antwerpen_Centraal_station_12-07-2010_14-04-17.JPG
| attēla_apraksts     = Antverpenes Centrālās dzelzceļa stacijas ieeja
| karte               = Beļģija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1905
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 8 (24)
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 14
| adrese              = ''Koningin Astridplein 27, Antwerpen''
| latd  = 51.217222 | latNS  = N
| longd = 4.421111 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
|
|-
| Planētu salīdzinājums pēc mēroga. Attēlā lielās planētas ir [[Urāns (planēta)|Urāns]] un [[Neptūns (planēta)|Neptūns]], vidējās planētas ir [[Zeme]] (pa kreisi) un [[Venera (planēta)|Venera]] ( pa labi) (centrā redzams [[baltais punduris]] [[Sīriuss|Sīriuss Beta]]), bet mazās planētas skatīt nākamajā attēlā.
|-
|
|-
| Attēlā lielie debess ķermeņi ir [[Marss (planēta)|Marss]] un [[Merkurs (planēta)|Merkurs]], bet mazie no kreisās puses ir Zemes pavadonis [[Mēness]] un pundurplanētas [[Plutons (pundurplanēta)|Plutons]] un [[Haumeja]].
|}

sentences: '''Caurule''' ir [[cilindrs|cilindrisks]] materiāls ar cauru vidu, kura garums ir lielāks par diametru. Caurules visbiežāk izmanto šķidrumu vai gāzu pārvietošanai, arī kā strukturālie elementi. Tieši materiālu transportēšanai šādas caurules sauc arī par '''cauruļvadiem'''. Atkarībā no pielietojamā standarta, pēc kura caurules izgatavotas, tās raksturo ar iekšējo diametru un sienas biezumu, nominālo diametru un sienas biezumu vai ārējo diametru un sienas biezumu.

sentences: '''Uzņēmējs''' ({{val-en|businessperson}}, arī ''entrepreneur'') plašā nozīmē ir [[fiziska persona]], [[komersants]], kam pieder un kas vada [[uzņēmums|uzņēmumu]], parasti ar mērķi gūt [[peļņa|peļņu]]. Uzņēmējs ir atvasinājums no vārda "uzņemties", tas ir - uzņemties [[iniciatīva|iniciatīvu]], atbildību un [[risks|risku]] par kādu [[saimniecība|saimniecisku]] pasākumu<ref> Haidar, J.I., 2012. "[http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2066558 Impact of Business Regulatory Reforms on Economic Growth]," Journal of the Japanese and International Economies, Elsevier, vol. 26(3), pages 285–307, September</ref>.

sentences:
, [[kasiterīts]], [[Zelts|zelta]] rūda un [[volframīts]].]]
'''Konflikta resursi''' ir [[dabas resursi]], kas iegūti [[Karš|konflikta zonā]] un pārdoti, lai turpinātu cīņu.<ref>p.8, Conflict and Development: Peacebuilding and Post-conflict Resolution; Sixth Report of Session 2005–06, Great Britain: Parliament: House of Commons: International Development Committee, The Stationery Office, 2006</ref> Pastāv statistikas dati, kas apliecina, ka karojošās puses pieeja pie dārgakmeņu precēm var pagarināt konfliktus ("resursu lāsts").<ref>Philippe Le Billon, "Fuelling War: Natural Resources and Armed Conflicts", Adelphi Paper 373, IISS & Routledge, 2006.</ref><ref>Michael Ross,"How Do Natural Resources Influence Civil War? Evidence from Thirteen Cases", International Organization, 2004.</ref><ref>James Fearon and David Laitin, "Ethnicity, Insurgency, and Civil War" American Political Science Review, 2003.</ref> Visredzamākais mūsdienu piemērs ir [[Kongo Demokrātiskā Republika|Kongo Demokrātiskās Republikas]] (KDR) austrumu provincēs, kur dažādas armijas, nemiernieku grupas un citas valstis ir guvušas labumu no kalnrūpniecības, vienlaikus veicinot šajā reģionā vardarbību un cilvēku izmantošanu kara laikā.

sentences: '''18. janvāris''' ir gada 18. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 347 dienas (348 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Johaness Dideriks van der Vālss
| vārds_orig =''Johannes Diderik van der Waals''
| attēls = Johannes Diderik van der Waals.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1837
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Leidene]], {{NED}}
| m_gads =1923
| m_mēnesis=3
| m_diena=8
| m_vieta =[[Amsterdama]], {{NED}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Amsterdamas Universitāte]]
| alma_mater =[[Leidenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Van der Vālsa vienādojums]], [[Van der Vālsa spēki]], [[Van der Vālsa rādiuss]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1910. gads)
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Islāma feminisms''' ir feminisma veids, kas ir saistīts ar [[sieviete]]s lomu [[Islāms|islāmā]]. Tā mērķis ir panākt visu musulmaņu vienlīdzību neatkarīgi no dzimuma gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīvē. Kustības atbalstītāji cenšas uzsvērt vienlīdzības mācības dziļās saknes reliģijā un veidot vienlīdzīgāku un taisnīgāku sabiedrību.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[ketoni|ketonu]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
| attēls =
Metiletilketona struktūrformula un molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C4H8O
| molmasa = 72,11
| blīvums = 805
| kušanas temperatūra = -86 °C
| viršanas temperatūra = 80 °C
| CAS numurs = 78-93-3
}}
'''Metiletilketons''' (metilpropanons, 2-butanons, CH3−CO−C2H5 ) pieder pie [[ketoni]]em. Metiletilketons ir bezkrāsains, degtspējīgs šķidrums ar asu, atsvaidzinošu smaržu.

sentences: '''Auduma modelēšana''' ir termins, ko izmanto, lai imitētu audumu datorprogrammā — parasti tas notiek 3D datorgrafikā. Galvenās metodes, ko izmanto tur, var iedalīt trīs pamatgrupās: ģeometriskās, fiziskās un daļiņu / enerģijas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Edgars Kods
|     vārds_orig = ''Edgar F. Codd''
|         attēls = Edgar F Codd.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Portlendas sala]], [[Dorseta]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Aventura]], [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]], [[IBM]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji = [[Džons Henrijs Hollands]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[relācija (datubāze)|relācija]], [[OLAP]]
|    apbalvojumi = [[Tjūringa balva]] (1981)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 =
| attēls               = GameCube-Set.jpg
| izveidotājs          = [[Nintendo]], [[Foxconn]]
| paaudze              = Sestā
| priekstecis          = [[Nintendo 64]]
| pectecis             =[[Wii]]
}}
'''''Nintendo GameCube''''' ir mājas videospēļu konsole, kuru uzņēmums [[Nintendo]] izlaida Japānā 2001. gada 14. septembrī, 2001. gada 18. novembrī Ziemeļamerikā, 2002. gada 3. maijā Eiropā un Austrālijā 2002. gada 17. maijā. Šī sestās paaudzes konsole ir pēctecis [[Nintendo 64]] un sacentās ar Sony Computer Entertainment [[PlayStation 2]] un Microsoft [[Xbox]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afvilīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts
|ŠtruncaID=8/B.22-30
|ķīm_formula=Ca3Si2O4(OH)6
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, iegareni stabveda kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,617 nβ = 1,620 nγ = 1,634
|pleohroisms=
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhjalmurs Stefansons
|     vārds_orig = ''Vilhjalmur Stefansson''
|         attēls = Vilhjalmur Stefansson.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Manitoba]], [[Kanāda]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Hanovera (ASV)|Hanovera]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[kanādieši|kanādietis]]
|   nodarbošanās = polārpētnieks, etnogrāfs, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Jouhans Stefansons,<br />Ingibjorga Johannesdotira
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Evelīna Švarca
|          bērni =
|       paraksts = Stefansson-inscript.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhjalmurs Stefansons''' ({{val|is|Vilhjálmur Stefánsson}}; dzimis {{dat|1870|11|3}}, miris {{dat|1962|8|26}}) bija [[islandieši|islandiešu]] izcelsmes [[Kanāda]]s [[polārpētnieks]], etnogrāfs un rakstnieks.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Haferuta
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Gaferut''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 9 |latm= 13 |lats=42 |latNS= N
|longd=145 |longm= 23 |longs=03 |longEW=E
|platība             = 0,13
|garums              = 0,6
|platums             = 0,2
|lagūna              =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Haferuta''' ({{val|es|Gaferut}}, {{val|woe|Faiyeewe}} — ‘klints’) ir neapdzīvota koraļļu sala [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī, administratīvi pakļauta [[Faraulepa]]s municipalitātei 115 km uz dienvidrietumiem.

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Itālija]]<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:192 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=188.—189 |access-date={{dat|2019|08|24||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:192 }}</ref>
|reģions =
|pilsēta =
|piens = [[Ūdens bifelis|Ūdens bifeļa]] (tradicionāli)<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| pasterizēšana  = 72—73°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = Pusmīksta<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    =
| sertifikācija     =
}}
'''Mocarella''' ({{val|it|mozzarella}}; no ''mozzare'' — ‘griezt’) ir nenogatavināts pusmīkstais [[siers]], kas cēlies no [[Itālija]]s dienvidiem. Tradicionāli to gatavo no [[ūdens bifelis|ūdens bifeļa]] [[piens|piena]], tomēr mocarellu var arī gatavot no [[kaza]]s, [[govs]] vai abu minēto mājlopu piena maisījuma.<ref name="Ozola, Ciproviča"/> Sieram piemīt maiga, neizteikta garša un maiga slāņveidīga tekstūra.<ref name="Cheese.com">{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.cheese.com/ |title= Cheese |publisher= cheese.com |accessdate= 2011. gada 30. jūlijā |language= angliski}}</ref>

sentences: '''Pleistocēns''' bija [[kainozojs|kainozoja]] ēras [[kvartārs|kvartāra]] perioda [[epoha (ģeoloģija)|epoha]], kas ilga no 2,588 miljona līdz aptuveni 12 000 gadiem [[pirms mūsdienām]] un ietvēra Zemes pēdējo periodu ar vairākiem [[glaciāls|glaciāliem]] (apledojumiem).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Mazsalaca
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Baznīcas iela (Mazsalaca).jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Baznīcas iela (Mazsalaca)|Baznīcas iela]]
| image_flag =
| flag_link = Mazsalacas karogs
| image_shield = Mazsalaca COA.svg
| shield_link = Mazsalacas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 51
| lats = 37
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 03
| longs = 21
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Salisburg}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Mazsalaca}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 55
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4215
| website = {{URL|www.mazsalaca.lv}}
| footnotes =
}}
'''Mazsalaca''' ({{val|liv|Piškisalāts}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.keeleveeb.ee/dict/translate/lietlv/dict.cgi?word=Mazsalaca&lang=lv|title=Līvõkīel-ēstikīel-lețkīel sõnārōntõz|website=www.keeleveeb.ee|access-date=2023-07-30}}</ref> ir [[pilsēta]] [[Vidzeme]]s ziemeļos, [[Valmieras novads|Valmieras novadā]]. Atrodas [[Salaca]]s labajā krastā, pie Mazsalacas ir viens no gleznainākajiem upes posmiem ar klintīm un alām, lejpus pilsētas sākas [[Salacas ielejas dabas parks]]. Attālums līdz [[Valmiera]]i 45 km, līdz [[Rīga]]i — 149 km.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          attēls = Garlic.jpg
|          valsts = Plantae
|       valsts_lv = Augi
|      nodalījums = Magnoliophyta
|   nodalījums_lv = Segsēkļi
|           klase = Liliopsida
|        klase_lv = Viendīgļlapji
|           rinda = Asparagales
|        rinda_lv = Sparģeļu rinda
|          dzimta = Amaryllidaceae
|       dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|     apakšdzimta = Allioideae
|  apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|           ģints = Allium
|        ģints_lv = Sīpoli
|            suga = A. sativum
|         suga_lv = Ķiploks
|        binomial = Allium sativum
| izcelsmes_vieta = [[Centrālāzija]]<ref name="Centrālāzija"/>
|     kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Maģiskais Maiks XXL
 | oriģinālnos = ''Magic Mike XXL''
 |      attēls = Magiskaismaiksxxl.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Gregorijs Džeikobss]]
 |  producents =
* [[Rīds Kerolains]]
* [[Čanings Teitums]]
* [[Niks Večslers]]
* Gregorijs Džeikobss
 |   scenārijs = Rīds Kerolains
 |     aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Mets Boumers]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Džo Manganielo]]
* [[Ādams Rodrigezs]]
* [[Geibriels Iglesiass]]
* [[Embera Hērda]]
* [[Donalds Glovers]]
* [[Endija Makdauela]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Iron Horse Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|6|25|Losandželosa|2015|7|1|ASV|2015|7|24|Latvija|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-xxl-2015|title=Magic Mike XXL|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2020|08|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200807095833/https://www.bbfc.co.uk/releases/magic-mike-xxl-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|14,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=magicmike2.htm|title=Magic Mike XXL (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|122,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = "[[Maģiskais Maiks]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Maģiskais Maiks XXL"''' ({{val|en|Magic Mike XXL}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Gregorijs Džeikobss]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Mets Boumers]], [[Kevins Nešs]], [[Džo Manganielo]], [[Ādams Rodrigezs]], [[Geibriels Iglesiass]], [[Embera Hērda]], [[Donalds Glovers]], [[Endija Makdauela]], [[Elizabete Benksa]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|6|25||bez}} Losandželosā. Filma ir turpinājums 2012. gada filmai "[[Maģiskais Maiks]]".

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magadijīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.39-20
|ķīm_formula=NaSi7O13(OH)3·4(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli, plātnītes, pulverveida masa
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,470
|pleohroisms=
|blīvums=2,25
}}

sentences: '''Endotēlijs''' ir plāns slānis no plakanā [[Epitēlijaudi|epitēlija]] šūnām, kas izklāj [[asinsvadi|asinsvadus]] un [[Limfātiskā sistēma|limfvadus]]. Šūnas, kas veido endotēliju, sauc par '''endoteliocītiem'''. Endoteliocīti izklāj visu asinsvadu sistēmu, sākot no sirds līdz pat mazākajiem kapilāriem. Šīm šūnām piemīt unikālas funkcijas, piemēram, šķidrumu filtrācija - nieru glomerulos, asinsvadu tonusa uzturēšana, hemostāze, neitrofilu piesaiste u.c. Endotēliju, kas izklāj iekšējo virsmu sirdij, sauc par [[sirds|endokardu]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adžoīts, varbūtējs filosilikāts
|attēls=Ajoite-Quartz-tmu47f.jpg
|klase=[[Silikātu minerāls]], neklasificēti silikāti
|ŠtruncaID=8/D.07-10
|ķīm_formula=(K,Na)3Cu20Al3Si29O76(OH)16·~8(H2O)
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Zilganzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Plātnītes, slāņoti kristāli, masīvs
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.550 nβ = 1.585 nγ = 1.641
|pleohroisms=no gaiši zilganzaļa līdz koši zilganzaļai
|blīvums=2,96
}}
'''Adžoīts''' (nosaukts atradnes vārdā - Adžo (ASV)) - rets [[minerāls]]. Atklāts [[1958]]. gadā. Sekundārs vara minerāls. Ļoti vāji radioaktīvs.

sentences: '''Purvciema tirgus''' bija [[tirgus]], kas atradās [[Rīga]]s [[Purvciems (Rīga)|Purvciema]] apkaimē, [[Dzelzavas iela|Dzelzavas]] un [[Stirnu iela (Rīga)|Stirnu ielas]] krustojumā (adrese Stirnu iela 25). Atklāts 1993. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.delfi.lv/tasty/jaunumi/semockas-un-baltkrievu-krusturi-tasty-peta-kas-notiek-purvciema-tirgu.d?id=50867693 |title=Semočkas un baltkrievu krūšturi: 'Tasty' pēta, kas notiek Purvciema tirgū |access-date={{dat|2020|05|17||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200731143409/https://www.delfi.lv/tasty/jaunumi/semockas-un-baltkrievu-krusturi-tasty-peta-kas-notiek-purvciema-tirgu.d?id=50867693 }}</ref> 2020. gada martā slēgtajā tirgū demontēja [[tirdzniecība]]s vietas. Plānots, ka tirgus vietā uzbūvēs [[lielveikals|lielveikalu]].<ref>[https://www.tvnet.lv/6973214/sakta-purvciema-tirgus-teritorijas-labiekartosana Sākta Purvciema tirgus teritorijas labiekārtošana]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ābrams Īzaks Kūks
|     vārds_orig = ''אַבְרָהָם יִצְחָק הַכֹּהֵן קוּק''
|         attēls = Kook color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Rabīns Ābrams Īzaks Kūks
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}}) [[Daugavpils]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1935
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], [[Lielbritānijas mandātteritorija Palestīnā]]
({{ISR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{Jūdaisms}}
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Ābramu - slavenu rabīnu|Ābrams (nozīmju atdalīšana)|Ābrams}}

sentences:
{{Vikistipendijas}}

'''Vikistipendiju noteikumi'''

'''Noteikumi apstiprināti pēc kopienas diskusijām'''

__NOTOC__

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Vatikāna apustuliskā bibliotēka
| native_name         = ''Bibliotheca Apostolica Vaticana''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vatikāns#Roma#Itālija
| status              =
| image               = The_Sistine_Hall_of_the_Vatican_Library_(2994335291).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vatikāna bibliotēkas Siksta zāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{VAT}}
| latd  = 41.904722 | latNS  = N
| longd = 12.454444 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| awards              =
| seating_capacity    =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{URL|www.vaticanlibrary.va}}
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''ODBC''' (Open Database Connectivity) ir [[programmatūras saskarne]] (interfeiss), kas ļauj piekļūt [[datubāze|datu bāzēm]], to izstrādājusi kompānija [[Microsoft]], sadarbībā ar Simba Technologies pamatojoties uz Call Level Interface (CLI) specifikācijām, kuras ir izstrādātas SQL Access Group, X / Open, un Microsoft organizācijās. CLI standarts paredz unificēt programmu savstarpējo sadarbību ar [[DBVS]], padarīt tās neatkarīgas no DBVS pārdevējiem un programmatūras/aparatūras platformām.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Veteršteini
|attēls                 = Hoellentalangerhuette_Richtung_Zugspitze.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Veteršteinu ainava
| map = Wettersteingebirge_map.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.416667 | latNS  = N
| longd = 11.133333 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{GER}}, {{AUT}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Cūgšpice]]
|augstums               = 2 962
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Buļļi
|attels             =
|paraksts           = Ilmeņa iela. 2006. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = Rītabuļļi, Vakarbuļļi
|platiba            = 7,497 km²
|iedzivotaju_skaits = 265 (2018)
|iever_celtnes      = Rīgas ūdens attīrīšanas iekārtu komplekss
|udenstilpnes       = [[Buļļupe]]
[[Lielupe]]
[[Rīgas līcis]]
|parki              = "Piejūra" dabas liegums
Vakarbuļļu dabas liegums
|autobuss           = [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ritabulli/ apkaimes.lv]
[http://www.vakarbulli.lv/ vakarbulli.lv]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Laba meitene
| attēls                   = Good girl poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Good Girl''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Migels Arteta]]
| producents               = [[Metjū Grīnfīlds]]
| scenārija autors         = [[Maiks Vaits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Tims Bleiks Nelsons]]
* [[Zoja Dešanela]]
* Maiks Vaits
| mūzika                   =
* [[Tonijs Maksvels]]
* [[Džeimss O'Braiens]]
* [[Marks Ortons]]
* [[Džoijs Varonkers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Myriad Pictures]]''
* ''[[Flan de Coco Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|8|7|Ierobežots vietu skaits|2002|8|30|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodgirl.htm|title=The Good Girl (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 15, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Laba meitene"''' ({{val|en|The Good Girl}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Migels Arteta]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Dženifere Anistone]], [[Džons Reilijs]], [[Tims Bleiks Nelsons]], [[Zoja Dešanela]] un [[Maiks Vaits]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|8|7||bez}}.

sentences:
{{Atsauces+}}
 smokingā]]
'''Smokings''' (no {{val|en|smoking jacket}} — 'smēķējamā žakete') melnas krāsas vakara [[žakete]] ar atsegtu krūšu daļu un gariem, ar [[Zīds|zīdu]] apšūtiem atlokiem. Pie smokinga piederas balta, iestīvināta [[krūteža]], stāva [[apkaklīte]] ar nolocītiem stūriem, melna [[kaklasaite]] — "taurenītis", smalkas ādas, bet ne lakotas [[kurpes]], melna [[veste]] vai īpaša vidukli aptveroša josta (''cummerbund'').

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stanozolola struktūrformula
|       citi nosaukumi = 17α-metil-5α-androstāno[3,2-c]pirazol-17β-ols,
vinstrols, strombaforts
|           CAS numurs = 10418-03-8
|      ķīmiskā formula = C21H32N2O
|              molmasa = 328,49
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Stanozolols''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[dihidrotestosterons|dihidrotestosterona]] atvasinājums, kam 2. un 3. pozīcijā pievienots [[pirazols|pirazola]] heterocikliskais gredzens. Stanozololu izmanto medicīnā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] biosintēzes traucējumu un [[kaheksija]]s ārstēšanā. Stanozolols veicina traumu un [[apdegums|apdegumu]] dzīšanu, atveseļošanos pēcoperāciju periodā un pēc [[staru terapija]]s. Lieto arī [[toksiskā struma|toksiskās strumas]], [[osteoporoze]]s, dažu [[anēmija]]s veidu ārstēšanai.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Sportistes]]
[[Kategorija:ASV sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Francis Aston''
| attēls = Francis William Aston.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1877
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Birmingema]], {{GBR}}
| m_gads =1945
| m_mēnesis=11
| m_diena=20
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Birmingemas universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ķīmija]],
[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Pointings]],
[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[masas spektrometrijas analīze]],
[[veselo skaitļu likums]]
| apbalvojumi =1922. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polivinilhlorīds
|                 attēls = [[File:Polyvinylchlorid.svg|200px]]
Polivinilhlorīda struktūra
[[File:Pure Polyvinyl Chloride powder.jpg|200px]]
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 9002-86-2
|        ķīmiskā formula = (C2H3Cl)n<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.commonchemistry.org/ChemicalDetail.aspx?ref=9002-86-2&terms=Polyvinyl%20chloride | title=Substance Details CAS Registry Number: 9002-86-2 | publisher=CAS | work=Commonchemistry | accessdate=12 July 2012}}</ref>
|                molmasa =
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Polivinilhlorīds''' ((C2H3Cl)n), pazīstams arī kā '''PVC''', ir termoplastisks [[polimērs]], [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] radikāļpolimerizācijas produkts. Ķīmiski izturīgs, nav degtspējīgs, tīrs polivinilhlorīds ir amorfs un balts. Ļoti ciets ar augstu [[elastība]]s moduli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bērzaunes pagasts
| karte             = Bērzaunes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Bērzaunes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Bērzaunes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Bērzaunes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs2           = [[Sauleskalns (Bērzaunes pagasts)|Sauleskalns]]
| platība           = 117,31
| iedzīvotāji       = 1563<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1563 / 117.31 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.berzaune.lv
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Žorži Amadu
|         vārds_orig = ''Jorge Amado''
|             attēls = Jorge Amado, 1935.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1912
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Itabuna}}
|             m_gads = 2001
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 6
|            m_vieta = {{vieta|Brazīlija|Baija|Salvadora|3s=Salvadora (pilsēta)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{BRA}}
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Jorge Amado Signature.jpg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, profesors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Gabriela, cravo e canela]]''
[[Donja Flora un divi viņas vīri]]
''[[Tieta do Agreste]]''
''[[Capitães da Areia]]''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mudbound''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Mudbound (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Dī Rīsa]]
 |  producents =
* [[Karls Efensons]]
* [[Sallija Džo Efersona]]
* [[Čārlzs Kings]]
* [[Kristofers Lemole]]
* [[Kims Rots]]
* [[Tims Zajaross]]
* [[Kasians Elvss]]
 |   scenārijs =
* Dī Rīsa
* [[Virdžils Viljamss]]
 |     aktieri =
* [[Kerija Maligana]]
* [[Mērija Blaidža]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džeisons Mičels]]
* [[Robs Morgans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Elevated Films]]''
* ''[[Joule Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|11|17|ASV|}}
 |      ilgums = 134 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mudbound-2017-0|title=Mudbound|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|89,995}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mudbound''''' ir 2017. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Dī Rīsa]]. Galvenās lomas atveido [[Kerija Maligana]], [[Mērija Blaidža]], [[Džeisons Klārks]], [[Džeisons Mičels]] un [[Robs Morgans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Grafīts''' ({{val|grc|γραφειν}} — 'raksts') ir [[minerāls]] no [[ķīmiskais elements|elementu]] tīrradņu klases (sastāv tikai no viena elementa — [[ogleklis|oglekļa]]). Grafīts ir viena no oglekļa [[alotropija|alotropiskajām modifikācijām]]. Tā struktūra ir slāņaina. Grafīta atsevišķu kārtu kristāliskie režģi var dažādi novietoties attiecībā vienam pret otru. Kārtas ir gandrīz plakanas un sastāv no regulāru sešstūru veidā izvietotu oglekļa atomu režģa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tonicella lineata.jpg
| att_nosaukums =Bruņgliemezis ''[[Tonicella lineata]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Polyplacophora
| klase_lv =Bruņgliemeži
| iedalījums =
* [[Bruņgliemežu apakšklase]] (''Loricata'')
* †[[Seno bruņgliemežu apakšklase]] (''Paleoloricata'')
| binomial=Polyplacophora <small>([[Blainville]], 1816)</small>
| kategorijas =nē
}}
'''Bruņgliemeži''' jeb '''bruņgliemji''' (''Polyplacophora'') ir [[gliemji|gliemju tipa]] (''Mollusca'') [[dzīvnieki|dzīvnieku]] klase. Tie ir divpusīgi simetriski [[moluski]], kuru [[čaula]] sastāv no astoņām atsevišķām plātnītēm un pārklāj ķermeni no dorsālās (muguras) puses. Ķermeņa apakšpusē atrodas [[kāja]] ar platu pēdu. Ķermeņa priekšgalā ir vāji izliekta [[galva]], kurā atrodas [[mutes atvere]]. [[Nervu sistēma]] sastāv no [[rīkle]]s nervu gredzena un četrām gareniskām nervu stiegrām, kas stiepjas gar ķermeņa sāniem. Tie ir [[šķirtdzimumu dzīvnieki]] un tikai [[jūra]]s formas.
== Morfoloģija ==
'''''Skelets.''''' Astoņas plātnītes, kas veido skeleta bruņas, sastāv no diviem slāņiem: no ārējā - organiskā un iekšējā - kaļķa slāņa. Plātnītes dakstiņveidā uzgulstas viena uz otras. Tā kā plātnītes savstarpēji kustīgi savienotas, bruņgliemeži var saritināties gredzenā. Bez plātnītēm ādā dažkārt ir vēl ļoti daudz kaļķa zvīņu, adatu un dažāda veida graudiņu. Dažiem bruņgliemežiem, piemēram, lielajam, 18 cm garajam Tālo Austrumu kriptohitonam - [[Cryptochiton stelleri]] plātnītēm pāraug apkārtējā [[āda]] un tās no ārpuses nav saskatāmas.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Indigirskaja
| oriģinālnosaukums    = ''Индигирская''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Jakutija#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=71| latm=15| lats=27 | latNS=N
| longd=150| longm=16| longs=53 | longEW=E
| novietojums          = [[Indigirka]]s grīva
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1955
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 2002
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 5<ref>[http://lbvu.ru/files/%D0%9A%D0%BD%D0%B8%D0%B3%D0%B0%201%D0%98%D0%BD%D0%B4%D0%B8.pdf СХЕМА КОМПЛЕКСНОГО ИСПОЛЬЗОВАНИЯ И ОХРАНЫ ВОДНЫХ ОБЪЕКТОВ БАССЕЙНА РЕКИ ИНДИГИРКА]</ref>
| vid_t                = -15,2
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[UTC+11]]
| mājaslapa            =
}}
'''Jūras hidrometeoroloģiskā stacija «Indigirskaja»''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая станция «Индигирская»}}) ir slēgta [[Padomju Savienība|PSRS]] [[polārstacija|polārā]] [[meteoroloģija|hidrometeoroloģiskā]] stacija [[Arktika|Arktikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls |title=Имеющиеся в гидрометфондах ААНИИ таблицы основных метеорологических наблюдений (ТМ-1, ТММ-1) |access-date={{dat|2021|02|26||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200719185426/http://www.aari.ru/gosros/docs/tm-1.xls }}</ref> Izvietojusies Taboras apmetnē [[Indigirka]]s upes grīvā pie Sredņajas attekas 30 km no tās ietekas [[Austrumsibīrijas jūra|Austrumsibīrijas jūrā]]. Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Allajiahas uluss|Allajiahas ulusā]].

sentences:
{{atsauces+}}
[[File:Babymonitor.JPG|thumb|300px|Elektroniskā bērnu aukle ]]
'''Radio aukle''' (bērnu monitors, kas pazīstams arī kā elektroniskā bērnu aukle) ir [[radio]] sistēma, ko izmanto, lai attālināti uztvertu [[mazulis|mazuļa]] radītās skaņas. [[Raidītājs]], kas aprīkots ar [[mikrofons|mikrofonu]], atrodas pie bērna, savukārt [[radiouztvērējs|uztvērējs]], kas aprīkots ar [[skaļrunis|skaļruni]], atrodas pie personas, kas aprūpē mazuli. Radio signāla pārraide ir divvirzienu, kas ļauj ne tikai uztvert bērna radītās skaņas, bet arī sarunāties ar bērnu. Radio aukles galvenais mērķis ir bērna uzraudzība, lai zinātu, kad [[zīdainis]] ir pamodies. Radio aukle ir droša izmantošanai bērnu uzraudzīšanā, tai nav novērotas kaitīgas [[blaknes]] vai bīstamības, lai gan daži ārsti uzskata, ka skaņas, ko rada mazulis, var būt maldinošas. Tas saistīts ar to, ka mazuļi mēdz sarunāties paši ar sevi, radot skaņas vai savu „valodu”, kas attīsta viņu dzirdi un maņas. Radio aukles funkcija ir pieejama daudzās portatīvajās [[rācija|rācijās]], kuru tehniskajā specifikācijā ir norādīta funkcija ''Baby Monitor'' (bērnu aukle).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aulejas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Auleja church.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Aulejas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Aulejas baznīca
| position = left
| latd  = 56| latm  = 03| lats  =  21| latNS  = N
| longd =  27| longm = 16| longs =  55| longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aulejas pagasts]], [[Auleja]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1709]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Jānis Bečs
| website               = [http://www.catholic.lv/dagda/auleja.html www.catholic.lv/dagda/auleja]
| architecture_style    = [[baroks]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1709]]
| length                = 32 m
| width                 = 16 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aulejas katoļu baznīca
|      numurs = 6311
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}
'''Aulejas Svētās Marijas Magdalēnas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2012|01|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Krāslavas novads|Krāslavas novada]] [[Aulejas pagasts|Aulejas pagasta]] centrā [[Auleja]]s ciemā.

sentences:
{{Infobox political party
| name = Sandīnistu nacionālās atbrīvošanas fronte
| native_name = Frente Sandinista de Liberación Nacional
| native_name_lang = [[Spāņu valoda]]
| logo = Flag of the FSLN.svg
| caption = Sandīnistu Nacionālās Atbrīvošanas Frontes karogs
| colorcode = #FF2400
| abbreviation = FSLN
| chairperson = [[Danjels Ortega]]
| founder = [[Karloss Fonseka]], [[Silvio Majorga]] un [[Tomass Borhe]]
| founded = {{start date|1961|7|19}}
| legalised =
| merger =
| split =
| predecessor =
| merged =
| successor =
| headquarters = {{vieta|Nikaragva|Managvas departaments|Managva}}
| newspaper = [http://www.elpueblopresidente.com/ El Pueblo Presidente]
[http://www.lavozdelsandinismo.com/ La Voz del Sandinismo]
| student_wing =
| youth_wing =
| womens_wing =
| membership_year =
| membership =
| ideology = [[Sandīnisms]]
[[Demokrātiskais sociālisms]]
[[Kreiso nacionālisms]]
[[Kristīgais sociālisms]]<ref name="kristietiba">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lavozdelsandinismo.com/nicaragua/2011-04-29/daniel-anuncia-que-a-partir-de-mayo-el-bono-cristiano-socialista-y-solidario-sera-de-setecientos-cordobas/|title=Daniel: la unidad es fundamental para el proyecto Cristiano, Socialista y Solidario|publisher=(spāniski) LaVozDelSandinismo.com|accessdate=2016-05-30|archive-date=2016-04-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20160402212343/http://www.lavozdelsandinismo.com/nicaragua/2011-04-29/daniel-anuncia-que-a-partir-de-mayo-el-bono-cristiano-socialista-y-solidario-sera-de-setecientos-cordobas/}}</ref>
| position = [[Kreisa politika|Kreisa]]
| religion = [[Romas Katoļu baznīca|Romas katolicisms]]<ref name="kristietiba" />
| national =
| regional =
| continental =
| international =
| affiliation1_title = Starptautiskās organizācijas
| affiliation1 = [[Sociālistu internacionāle]]
| colors = {{colorbox|#DC241f}} {{colorbox|#000000}} [[Sarkans]], [[Melns]]
| slogan = ''¡Patria libre o morir!''
 (Brīvu dzimteni vai mirt!)
| blank1_title = Himna
| blank1 = ''Himno a la Unidad Sandinista'' (Himna sandīnistu vienotībai)
| seats1_title = [[Nacionālā asambleja (Nikaragva)|Nacionālā asambleja]]
| seats1 =  {{Composition bar|63|92|hex=#DC241f}}

| symbol =
| flag =
| website =
| country_dab1 =
| parties_dab1 =
| elections_dab1 =
| country2 = asf
| country_dab2 =
| parties_dab2 =
| elections_dab2 =
| footnotes =
}}

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences:
{{cita nozīme|kūdras purviem|purvaiņu meža augšanas apstākļu tipu|purvājs}}
]]
'''Purvs''' ir [[sauszeme]]s platība, kurai raksturīgs pastāvīgs vai ilgstošs [[mitrums]], specifiska augu valsts un [[kūdra]]s uzkrāšanās. Purvs ir viens no [[mitrājs|mitrāju]] veidiem. Saskaņā ar [[Latvija|Latvijā]] pieņemto kūdras atradņu klasifikāciju purvainu vietu var uzskatīt par purvu tad, kad kūdras slāņa biezums tajā pārsniedz 0,3 [[metrs|metrus]]. Savukārt no [[bioloģija|bioloģiskā]] viedokļa par purvu tiek saukta jebkura vieta, kurā dominē purvam raksturīga augu valsts - un šāda augu valsts var izveidoties pat tad, ja kūdras slāņa biezums ir tikai 5 centimetri.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| name               = Tutanhamons
| title              =
| image              = Mask of Tutankhamun 2003-12-07.jpg
| image_size         = 200px
| caption            = Tutanhamona mūmijas maska

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Bērenss
|     vārds_orig = ''Carl Berens''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1725
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 15
|        m_vieta = Rīga, [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Johans Kristofs Bērenss]], [[Reinholds Bērenss]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Urzula Švarca (†1770), Doroteja Elizabete Švarca (†1775)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kārlis Bērenss''' ({{val|de|Carl Berens}}, 1725—1789) bija [[Rīga]]s tirgotājs un [[Filantropija|filantrops]], [[Melngalvji|Melngalvju brālības]] loceklis (1751), [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais (1767). Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Johans Kristofs Bērenss|Johanu Kristofu]] un [[Reinholds Bērenss|Reinholdu]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Bērensu aprindas".

sentences: '''19. maijs''' ir gada 139. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (140. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 226 dienas.

sentences: '''Ārlavas draudzes novads''' jeb '''Ārlavas ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=[[Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm]]|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Erwahlen}}) bija administratīva vienība [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabalā]], vēlāk [[Kurzemes guberņa]]s [[Tukuma virspilskunga iecirknis|Tukuma virspilskunga iecirkņa]] Talsu pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Talsen'') un [[Talsu apriņķis|Talsu apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences: '''UNIX laiks''' jeb '''POSIX laiks''' ir [[laiks|laika]] pieraksta sistēma, kura sākotnēji tika ieviesta [[UNIX]] [[operētājsistēma|operētājsistēmās]], bet to plaši izmanto arī citās datorsistēmās. Šajā sistēmā laiks tiek skaitīts [[sekunde|sekundēs]], kas pagājušas kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} [[pusnakts]] pēc [[UTC]], kas tiek uzskatīts par UNIX epohas (''Unix Epoch'') sākumu. Tā kā šajā formātā netiek iekļautas [[koordinācijas sekunde]]s (piem., 1998. gada 31. decembra plkst. 23.59.60), tad tas nav precīzs UTC laika attēlojums. UNIX sistēmās pašreizējo UNIX laika vērtību parasti var uzzināt ar komandrindas komandu {{code|date +%s}}.

sentences:
{{Cat main|Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem}}
{{Commons cat|World Junior Figure Skating Championships|Pasaules čempionāts daiļslidošanā junioriem}}
[[Kategorija:Daiļslidošana]]
[[Kategorija:Daiļslidošanas čempionāti]]
[[Kategorija:Pasaules čempionāts daiļslidošanā|Juniori]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Olaines stacijas ēka 1919. gadā.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Universitāte Sandjego
|native_name = ''{{nobold|University of California, San Diego}}''
|motto = "Lai top gaisma!" (''Fiat Lux'')
|image =
|caption =
|established = 1960. gadā kā Kalifornijas Universitātes (1868) daļa
|calendar       =
|type =Publiska
|endowment = [[US $]]1,18 miljardi (2016)
|staff =
|faculty =1215 (2014)
|chancellor =
|provost =
|students =35 816 (2016)
|undergrad =28 127 (2016)
|postgrad =7 689 (2016)
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sandjego}}
|coor = {{Coord|32|52|51.6|N|117|14|16.8|W|region:US_type:edu|display=title,inline|name=}}
|campus =866 ha
|former_names = Kalifornijas Universitāte Lahoijā (''University of California, La Jolla'')
|colors = <ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://ucpa.ucsd.edu/images/uploads/UCSanDiego-BrandGuidelines-2016-07-06-comp.pdf |title=UC San Diego Brand Guidelines |date=2016-07-06 |accessdate=2016-07-14 |archive-date=2016-08-07 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160807053600/http://ucpa.ucsd.edu/images/uploads/UCSanDiego-BrandGuidelines-2016-07-06-comp.pdf }}</ref><br>{{color box|#182B49}} {{color box|#C69214}}
|nickname = Tritoni
|mascot =
|athletics =
|nobel_laureates = 20<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://nobel.universityofcalifornia.edu/list.html|title=University of California Nobel Laureates|publisher=University of California|accessdate=2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130316124306/http://nobel.universityofcalifornia.edu/list.html|archivedate={{dat|2013|03|16||bez}}}}</ref>
|affiliations =
|free_label =
|free =
|website ={{url|https://www.ucsd.edu}}
|logo =[[File:UCSD logo.png|220px]]
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lepreja
| native_name    = {{gree|Λέπρεον}}
| image          = Temple of Demeter, dated to the 1st half of the 4th century BC, Lepreon, Greece (14090272954).jpg
| image_size     =
| caption        = Demētras tempļa paliekas Leprejā.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 26| lats = 22| latNS = N
| longd = 21| longm = 43| longs = 28| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Elīda}}
| region         =
| type           = pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = drupas
| management     =
| public_access  = piekļuve brīva
| notes          =
| designation    =
}}
'''Lepreja''' ({{val|grc|Λέπρεον}}) bija sengrieķu pilsēta [[Trifilija|Trifilijā]], [[Elīda|Elīdā]] (mūsdienās atrodas [[Elīdas nome|Elīdas nomē]]). Tā atradās 40 stadijus no jūras Minti kalna rietumu galā. Bagātīgu dabas resursu klātbūtne nodrošināja to, ka Lepreja kļuva par nozīmīgu pilsētu klasiskajā un [[Hellēnisms|hellēniskajā]] laikā, kad tā kļuva par Trifilijas apgabala galvaspilsētu. Šo pilsētu daži zinātnieki identificē kā mītisko Epi pilsētu, kura tika aprakstīta [[Homērs|Homēra]] [[Iliāda|Iliādā]], bet tā arī netika atrasta.<ref name="hellenic">{{Tīmekļa atsauce |url=http://odysseus.culture.gr/h/3/eh351.jsp?obj_id=2542 |title=Hellenic Ministry of Culture archaeological report |access-date={{dat|2021|08|01||bez}} |archive-date={{dat|2021|08|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210801122504/http://odysseus.culture.gr/h/3/eh351.jsp?obj_id=2542 }}</ref> Senās Leprejas drupas tika atraktas netālu no mūsdienu Lepreo ciema.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|image_name= Stanford University seal.svg
|image_size = 200px
|caption =
|name =Stenforda Universitāte
|latin_name  =
|native_name =''Stanford University''
|motto = {{val|de|Die Luft der Freiheit weht}}
|mottoeng =
|type = Privāta
|calendar= Ceturksnis
|president = Džons Henesijs
|provost = Džons Ečmendijs
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
|endowment = {{ASV dolārs|21,4 miljardi}} (2014)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stanforddaily.com/2014/09/25/stanford-endowment-grew-to-21-4-billion-in-last-fiscal-year/ |title=Stanford endowment grew to $21.4 billion in last fiscal year |author=Victor Xu |publisher=The Stanford Daily |date=2014. gada 25. septembris |accessdate=2014. gada 10. oktobris}}</ref>
|staff = 11 128,<ref name="stanford_facts_admin">{{Tīmekļa atsauce
|title=Stanford Facts:  Administration
|url=http://facts.stanford.edu/administration/
|publisher=Stanford University
|accessdate=20 December 2013}}</ref> izņemot [[Stanford Hospital and Clinics|SHC]]
|faculty = 2118<ref name="stanford_facts_faculty">{{Tīmekļa atsauce
|title=Stanford Facts: The Stanford Faculty
|url=http://facts.stanford.edu/academics/faculty
|publisher=Stanford University
| date = 2014
|accessdate=December 11, 2014
}}</ref>
|students = 15 877
|undergrad = 6980<ref name="stanford_facts_glance" />
|postgrad = 8897<ref name="stanford_facts_glance">
{{Tīmekļa atsauce
 | last =
 | first =
 | authorlink =
 | title = Stanford Facts at a Glance
 | work =
 | publisher = Stanford University
 | date = 2014
 | url=http://facts.stanford.edu/
 | doi =
 | accessdate = 2014-12-11
 | archiveurl =
 | archivedate = }}</ref>
|campus =
|colors =
|nickname = ''Cardinal''
|free_label = Laikraksts
|free     = ''[[The Stanford Daily]]''
|website = {{URL|https://www.stanford.edu}}
|logo =
}}
'''Stenforda Universitāte''' ({{val|en|Stanford University}}, {{izrunā|stanfərd juːnɪˈvəːsɪti}}), pilnais nosaukums '''Līlenda Stenforda jaunākā Universitāte''' (''Leland Stanford Junior University''), ir 1891. gadā dibināta uz [[pētniecība|pētniecību]] orientēta privāta [[universitāte]]. Tā atrodas uz 3310 [[hektārs|ha]] liela zemesgabala [[Stenforda|Stenfordā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]]. Stenforda Universitāte atrodas aptuveni 32 km attālumā no [[Sanhosē (Kalifornija)|Sanhosē]] un 60 km attālumā no [[Sanfrancisko]].<ref name="stanford_tours">{{Tīmekļa atsauce |url=http://admission.stanford.edu/place/tours.html |title=Virtual Tours : Stanford University |accessdate=2009-02-23}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Klemencs
|     vārds_orig = ''Hermann Clemenz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tērbata|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hermanis Klemencs''' ({{val|de|Hermann Karl Eduard Clemenz}}; dzimis {{dat|1846|01|23}} (v. s.) [[Tērbata|Tērbatā]], miris {{dat|1908|03|28}} (v. s.)) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[šahists]] un [[žurnālists]].

sentences: {{cita nozīme|ezeru grupu Ziemeļamerikā|ezeru grupu Āfrikā|Āfrikas Lielie ezeri}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas mošeja
| infobox_width         =
| image                 = Kauno_musulmonu_mecete1.2007-04-06.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas mošeja
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Kauņas mošeja
| position              = left
| latd                  = 54.894361
| longd                 = 23.928333
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņas apriņķis|Kauņa}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[mošeja]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Vaclovs Mihnevičs]]
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1931. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas mošeja" width=260 height=260 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q595176"
}
</mapframe>
'''Kauņas mošeja''' ({{val|lt|Kauno mečetė}}) ir 1931. gadā uzbūvēta [[sunnīti|sunnītu]] [[mošeja]], kas atrodas [[Lietuva]]s otrās lielākās pilsētas [[Kauņa]]s centrā. Tā ir vienīgā mūra mošeja [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Poti
 | official_name            = ფოთი
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Poti.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Poti COA.jpg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 75px
 | pushpin_map              = Gruzija#Eiropa#Āzija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{GEO}}
 | subdivision_type1        = Mhare
 | subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšvanetija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 65.8
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2014. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 41465
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Gruzijas laiks]]
 | utc_offset               = +4
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 42 | latm = 09 | lats =  | latNS = N
 | longd = 41 | longm = 41 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4400–4499
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 0–12
 | website                  = {{URL|https://poti.gov.ge}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums      = Panamas zemesšaurums
| attēls       = Map of the Isthmus of Darien and Panama.jpg
| paraksts     = Panamas (Darjenas) šauruma 1697. gada karte
| vieta        = [[Ziemeļamerika]]
| vietaskarte  = Ziemeļamerika
| paraksta_izvietojums = left
| label        = Panamas
zemesšaurums
| ietilpst     =
| savieno      = Ziemeļamerika
| savieno1     = [[Dienvidamerika]]
| atdala       = [[Karību jūra]]
| atdala1      = [[Klusais okeāns]]
| plat_d=8| plat_m=40| plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=80| gar_m=0| gar_s=0 | gar_EW=W
| platība      =
| garums       =
| platums      = 48
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Panama (pilsēta)|Panama]], [[Kolona (pilsēta)|Kolona]]
}}
'''Panamas zemesšaurums''' ({{val|es|Istmo de Panamá}}) vai '''Darjenas zemesšaurums''' ''(Istmo de Darién)'' ir [[zemesšaurums]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas atdala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīgo [[Karību jūra|Karību jūru]] no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]. Austrumos no zemesšauruma esošais [[Darjena]]s reģions ir dabiska robeža starp Ziemeļameriku un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]].<ref>{{PZT|700}}</ref> Izvietojies [[Panama]]s valstī un plašākā nozīmē par zemesšaurumu uzskata visu teritoriju {{nobr|700 km}} garumā no [[Talamankas grēda]]s līdz Darjenai gar [[Panamas līcis|Panamas līča]] ziemeļu piekrasti. Zemesšauruma platums šaurākajā vietā ir {{nobr|48 km}}. No 1879. līdz 1914. gadam zemesšauruma šaurākajā vietā tika izbūvēts Karību jūru un Kluso okeānu savienojošais [[Panamas kanāls]].

sentences: '''Kara ārsts''' ir [[militārpersona]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bionity.com/en/encyclopedia/Combat_medic.html|title=Combat medic|website=bionity.com}}</ref> ar medicīnas izglītību, kas veic [[Ārsts|ārsta]] darbu [[Karaspēks|bruņotajos spēkos]].

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Baloži (pilsēta)}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džimijs Veilss
|     vārds_orig = ''Jimmy Wales''
|         attēls = Wikimania 2016 - Press conference with Jimmy Wales and Katherine Maher 01 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džimijs Veilss 2016. gada ''[[Wikimania]]'' konferencē
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Alabama|Hantsvila}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}<ref name=hough/>
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība = [[amerikāņu nācija|amerikānis]]
|   nodarbošanās = Interneta uzņēmējs,<br>[[Vikipēdija]]s dibinātājs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3 meitas
|       paraksts = Jimmy Wales signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Brinkenu kapliča
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Latvija
| status              =
| image               = Sabile - panoramio (3).jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[baroks]]/[[klasicisms]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Sabile]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.0434553 | latNS  = N
| longd = 22.5682770 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1780. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Brinkenu kapliča
|      numurs = 6761
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
 glezna, kurā attēlots apustulis Filips]]
'''Svētais Filips''' ({{val-el|Φίλιππος}}, ''Phílippos'', miris ap 80. gadu) ir viens no [[Jēzus Kristus]] divpadsmit [[apustulis|apustuļiem]]. Kristiešu svētajos tekstos ir aprakstīts, ka apustulis Filips sludināja [[Grieķija|Grieķijā]], [[Sīrija|Sīrijā]] un [[Frīģija|Frīģijā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sireta
| citvaloda      = uk
| oriģinālnosaukums = Серет
| citvaloda2      = ro
| oriģinālnosaukums2 = Siret
| attēls            = Siretul_la_Mircesti.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sireta pie Mirčesti ciema
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Bukovina]]s [[Karpati]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=48 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=22 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=17 | sāk_gar_s=10 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=09 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=28 | iet_gar_m=01 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{UKR}}, {{ROM}}
| garums            = 706
| iztekas_augstums  = 1238
| ietekas_augstums  = 5
| kritums           =
| caurtece          = 250
| gada_notece       =
| baseins           = 44 835
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Rumānija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: Par vielas '''molāro siltumietilpību''' (C) sauc [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], ko viens [[mols]] vielas uzņem vai atdod, sasilstot vai atdziestot par 1 K ([[kelvins|kelvinu]]).

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Natrona ezers
|attēls=NatronSouthSide.jpg
|paraksts=Natrona ezera dienviddaļa
| map = Tanzānija
| plat_d=2 | plat_m=25 | plat_s=0 | plat_NS=S
| gar_d=36 | gar_m=0 | gar_s=0 | gar_EW=E
|vieta={{TZA}}
|platība=600—1040
|garums=64
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=3
|tilpums=0,35
|augstums_vjl=600
|izteka=beznoteces
|baseins=932
|valstis=[[Kenija]], [[Tanzānija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Natrona ezers''' ({{val|sw|Ziwa Natron}}, {{val|en|Lake Natron}}) ir [[sālsezers]] [[Tanzānija]]s ziemeļos pie robežas ar [[Kenija|Keniju]], Āfrikas [[Lielā Rifta ieleja|Lielajā Rifta ielejā]].

sentences: '''29. februāris''' ir diena, kas [[Gregora kalendārs|Gregora kalendārā]] ir reizi četros gados; gados, kas dalās ar 4, piemēram, 1996., 2008., 2016. 2020. vai 2024. gadā (izņemot gadsimtu gadus, kas nedalās ar 400, piemēram, 1900.). Šādus gadus sauc par [[garais gads|garajiem gadiem]]. 29. februāris ir gada 60. diena, līdz gada beigām ir atlikušas 306 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Dzērbenes pagasts
| karte             = Dzērbenes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Dzērbenes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Dzērbenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Dzērbene
| platība           = 124,6
| iedzīvotāji       = 863<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 874 / 122.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = http://www.vecpiebalga.lv/
| nos_vācu          = Schloß-Serben
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Зербенская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Leha
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Lech
| attēls            = Lech_Augsburg.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Leha pie Augsburgas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Forarlberga]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=10 | sāk_gar_m=00 | sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=06 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=10  | iet_gar_m=56 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}<br />{{GER}}
| garums            = 248
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4100
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Inkermana
 | official_name            = ''Інкерман''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = UZ ChS7 Inkerman - Sewastopol.jpg
 | image_caption            = Inkermanas osta
 | image_flag               = FLA Inkerman, Sevastopol, Ukraine.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = COA Inkerman, Sevastopol.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 80px
 | pushpin_map              = Krima#Ukraina#Krievija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ubl|{{UKR}} ([[de iure]])|{{RUS}} ([[de facto]])}}
 | subdivision_type1        = Autonomā republika (Ukrainā)
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        = Pilsēta
 | subdivision_name2        = [[Sevastopole]]
 | subdivision_type3        = Rajons
 | subdivision_name3        = [[Balaklavas rajons]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 4. gadsimts
 | established_title1        = Pilsēta
 | established_date1         = 1976
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 10027
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 44| latm = 36| lats = 51| latNS = N
 | longd = 33| longm = 36| longs = 30| longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 299703—299709
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 50
 | website                  = {{URL|http://inkerman-gov.ru/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: {{Commonscat|Cardinals from France|Kardināli no Francijas}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Bugatti Automobiles S.A.S.''
| logo =
| caption =
| Markas piederība = [[Privāta kompānija]]
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1909. gads|1909. gadā]]
| founder = [[Etore Bugati]]
| location_city = [[Molsheima]], [[Elzasa]]
| location_country = [[Francija]]
| locations =
| area_served =
| key_people = {{unbulleted list|[[Etore Bugati]]|[[Žans Bugati]]}}
| industry = [[autobūve]]
| products = sporta automobiļi
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|www.bugatti.com|bugatti.com}}
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Bugatti Automobiles S.A.S.''''' ir [[Francija]]s autobūves kompānija, kas specializējas "luksusa" klases ''Bugatti'' markas vieglo [[automašīna|automobiļu]] ražošanā. Uzņēmumu 1909. gadā dibināja [[Etore Bugati]]. Ražotne atrodas [[Molsheima|Molsheimā]] [[Francija|Francijā]]. Kopš 1998. gada kompānija ietilpst [[Vācija]]s koncernā ''[[Volkswagen Group AG]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 280px
|         attēls = Mergus octosetaceus, por Sávio Freire Bruno.jpg
|  att_nosaukums =
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
| apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
| ģints=Mergus
| ģints_lv=Gauras
| suga = Mergus octosetaceus
| suga_lv = Brazīlijas gaura
|       binomial = Mergus octosetaceus <small>([[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]], 1817)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Renē Genons
|          vārds_orig = ''René Guénon''
|              attēls = Rene-guenon-1925.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Genons 1925. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1886
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Bluā]], [[Luāra un Šēra]], {{FRA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1951
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 7
|             m_vieta = [[Kaira]], {{EGY}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Advaita Vedānta]], [[sūfisms]], [[platonisms]]
|           intereses = [[metafizika]], [[ezotērija]], [[iniciācija]], [[mitoloģija]], [[simbols]], [[gnosticisms]], [[vēsture]], [[brīvmūrniecība]], [[matemātika]], [[sabiedrība]], [[reliģija]]
|              idejas = modernitātes kritika no seno zināšanu skatījuma, rietumu ezotērijas bagātināšana ar austrumu idejām
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Ādi Šankara]], [[ibn Arabī]], [[Laodzi]], [[Platons]]
|          ietekmējis = [[Mirča Eliade|Eliade]], [[Juliuss Evola|Evola]], [[Ānanda Kumārasvāmī|Kumārasvāmī]]
|               darbi = ''Le règne de la quantité et les signes des temps'' (1945)
|              valoda = [[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Jēkabs Marģers Čakste
|     vārds_orig =
|         attēls = K.Cakste.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]],
[[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Genšā, ceļā no Štuthofas nometnes uz Lauenburgas koncentrācijas nometni
(tagad [[Lemborkas apriņķis|Lemborkas apriņķī]], [[Pomožes vojevodiste|Pomožes vojevodistē]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Jānis Čakste]], [[Justīne Čakste]]
|          brāļi = Visvaldis, [[Mintauts Čakste|Mintauts]], Gedimins, [[Ringolds Čakste|Ringolds]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anastasija (dzimusi Stīpnieks)
|          bērni = Anna Justīne Čakste Rollins
Katrīna Čakste Wilson
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[tieslietas]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Latvijas Centrālā Padome|Latvijas Centrālās Padomes]] priekšsēdētājs, Juridiskajā komisijā rediģēja LCP programmu
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Dzimumloceklis''' jeb '''penis''' ir ārējais vīrišķais [[dzimumorgāns]]. Dzimumloceklis sastāv no saknes, ķermeņa un [[Dzimumlocekļa galviņa|galviņas]], ko ieskauj priekšādiņa. Dzimumlocekļa ķermenis sastāv no 3 audu kolonnām: diviem kavernoziem ķermeņiem un viena spongiozā ķermeņa.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Marts''' ({{val|la|mensis Martius}}, par godu Senās Romas kara dievam [[Marss (mitoloģija)|Marsam]]) ir [[gads|gada]] trešais [[mēnesis]]. Martā ir 31 diena. Marts ir pirmais pavasara mēnesis. Martā ir pavasara [[ekvinokcija]], kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Marta pēdējā svētdienā notiek pāreja uz vasaras laiku (pulksteņi tiek pagriezti vienu stundu uz priekšu). Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sērsnu''' vai '''baložu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''karvelinis'' vai ''balandinis mėnuo'' bet mūsdienās — ''kovas''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1312-73-8
|      ķīmiskā formula = K2S
|              molmasa = 110,262
|              blīvums = 1800
|  kušanas temperatūra = 840 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}

sentences: '''Anaboliskie steroīdi''', '''androgēnie anaboliskie steroīdi''' jeb '''AAS''' ir [[steroīdi|steroīdu]] klases [[hormoni]], kas uzskatāmi par vīriešu dzimumhormonu, galvenokārt [[testosterons|testosterona]], atvasinājumiem.  Tie šūnās pastiprina [[olbaltumvielu biosintēze|olbaltumvielu sintēzi]], kā rezultātā ir novērojams [[šūnaudi|šūnaudu]] pieaugums, īpaši [[muskuļi|muskuļos]], slāpekļa, fosfora un kalcija aizture organismā, kaulu lūzumu ātrāka saaugšana.

sentences: '''Halcedons''' (nosaukums saistīts ar [[Senā Grieķija|Seno Grieķiju]], taču pretstatā daudziem skaidrojumiem, nav saistāms ar seno pilsētu Halkedonu) ir viens no [[kvarca paveidi]]em — slēpti kristālisks (halcedonu veidojošie kristāliņi ir mazāki par 1 mikrometru), šķiedrains kvarcs. Kā rāda neseni pētījumi, halcedons bieži ir kvarca un cita [[minerāls|minerāla]] — [[moganīts|moganīta]] maisījums. Halcedons uzskatāms par [[mineraloīds|mineraloīdu]].

sentences: {{Cita nozīme|vēju|mūziķi Aivaru Brīzi|Aivars Brīze}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Dons Kjūpits''' ({{val|en|Don Cupitt}}; dzimis 1934. gada 22. maijā [[Oldema|Oldemā]], [[Lankašīra|Lankašīrā]]) ir [[angļi|angļu]] [[filozofija|filozofs]] un [[Teoloģija|teologs]]. Kjūpits bijis [[Anglikānisms|anglikāņu]] [[priesteris]] un [[Kembridžas Universitāte]]s profesors, bet šķiet ir plašāk pazīstams kā [[rakstnieks]], strīdīgs [[reliģija|reliģisko]] uzskatu komentētājs,<ref>[http://en.citizendium.org/wiki/Don_Cupitt Komentētājs Kjūpits {{en ikona}}]</ref> "radikālo teoloģiju" sludinātājs un "sekulārs kristietis."<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |title=Kjūpita raksts: Esmu sekulārs kristietis {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130124091105/http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |archivedate={{dat|2013|01|24||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130124091105/http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |date={{dat|2013|01|24||bez}} }}</ref><ref>[{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.thatreligiousstudieswebsite.com/Religious_Studies/Theologians/don_cupitt.php |title=Kritika {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|08|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|10|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141031180206/http://www.thatreligiousstudieswebsite.com/Religious_Studies/Theologians/don_cupitt.php }} Kritika {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{novec|funkcijas sadalītas Swarm un Foursquare}}
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}{{Mājaslapas infokaste|nosaukums=Foursquare|logo_attēls=|lapas_attēls=|veids=Sociālā platforma|valsts={{vieta|ASV|Ņujorka}}|īpašnieks=Deniss Krovlejs Neivins Selvadurais|darbību_uzsāka=|valodas=[[Angļu valoda|angļu]], [[Vācu valoda|vācu]], [[Franču valoda|franču]], [[Indonēziešu valoda|indonēziešu]], [[Itāļu valoda|itāļu]], [[Korejiešu valoda|korejiešu]], [[Portugāļu valoda|portugāļu]], [[Krievu valoda|krievu]], [[Spāņu valoda|spāņu]], [[Taju valoda|taju]], [[Japāņu valoda|japāņu]], [[Turku valoda|turku]]|komerciāla=|reģistrācija=|reģistrēti_lietotāji=|popularitāte=45 milijoni<ref name="vator">{{ziņu atsauce | title = Foursquare Raises $35M More, Says It Has 45M Registered Users| year = 2013 | url = http://techcrunch.com/2013/12/19/foursquare-series0d/ | work = techcrunch | accessdate = 2013-12-19}}</ref>|mājas_lapa=[http://foursquare.com/ foursquare.com]}} durvīm 2012. gada 16. aprīlī.]]
'''Foursquare''' ir uz lietotāja atrašanos balstīta [[tiešsaistes sociālais tīkls|tiešsaistes sociālā tīkla]] [[tīmekļa vietne]], kuru visērtāk izmantot ar mobilo ierīču palīdzību. Šobrīd pasaulē ir jau vairāk kā 20 miljoni{{fact}}<!-- neatkarīgu atsauci! --> platformas lietotāju un pēc aptuvenajām aplēsēm, Latvijā šīs [[tehnoloģija|tehnoloģiju]] platformas lietotāju skaits pārsniedz 10 tūkstošus.{{fact}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Dīters Bahs
| vārds_orig = ''Dieter Bach''
| dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1963|12|9}}
| dz vieta = {{vieta|Rietumvācija|Ķelne}}
| nodarbošanās = aktieris, dziedātājs
| mājaslapa = http://www.dieterbach.com/
| dzimums = V
}}

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gojas rēgi
| attēls                   = Goyas ghosts.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Goya's Ghosts''
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Milošs Formans]]
| producents               = [[Sauls Zencs]]
| scenārija autors         =
* [[Žans Klods Karjērs]]
* Milošs Formans
| galvenajās lomās         =
* [[Havjers Bardems]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Rendijs Kveids]]
* [[Unakss Ugalde]]
| mūzika                   = [[Varhans Orčestrovičs Bauers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Saul Zaentz Company]]''
* ''[[Kanzaman]]''
* ''[[Antena 3 Televisión]]''
* ''[[Xuxa Producciones]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Entertainment Film]]''
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2006|11|8|Spānija|2007|5|16|Apvienotā Karaliste|2007|7|20|ASV|}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/goyas-ghosts-2006|title=Goya's Ghosts|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 20, 2019|archive-date={{dat|2019|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190420171257/http://www.bbfc.co.uk/releases/goyas-ghosts-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ESP}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goyasghosts.htm|title=Goya's Ghosts|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Datne''' jeb '''fails''' ({{val|en|file}}) ir datu kopa, kas glabājas datu nesējā un ko datu glabāšanā, pārsūtīšanā vai apstrādē uzskata par vienotu veselumu. Datnē var ietilpt jebkāda veida [[cipardati]]. Parasti datu nesēju (disku) noformatē kādā [[failsistēma|failsistēmā]], lai arī tas nav obligāti. (Teorētiski būtu iespējams failu datiem piekļūt sākot nolasīt vai ierakstīt noteiktu datu nesēja vietu) Lielākajā daļā failsistēmu datnes satur datus (failā esošie dati) un metadatus (faila vārds, izveidošanas un izmainīšanas datumi, piekļuves tiesības, utt).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija sulfāta struktūrformula

Amonija sulfāta formulvienības modelis

Tehniskā amonija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais amonijs
|           CAS numurs = 7783-20-2
|      ķīmiskā formula = (NH4)2SO4
|              molmasa = 132,14
|              blīvums = 1769
|  kušanas temperatūra = 235—280 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 70,6 g/100 mL (0 °C),
74,4 g/100mL (20 °C),
103,8 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija sulfāts''' ((NH4)2SO4) ir [[sērskābe]]s [[amonija sāļi|amonija sāls]]. Tīrs amonija sulfāts ir bezkrāsaina, nedaudz higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas ([[rombiskā singonija|rombiski]] kristāli).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, lpp. 662. {{krieviski}}</ref> Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, spirtā, ēterī. Šī viela ir cilvēkam praktiski nekaitīga.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Squid komodo.jpg
| att_nosaukums =[[Rifu kalmārs]] (''Sepioteuthis lessoniana'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| apakšklase=Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| iedalījums =
* kohorta {{TaksoSaite|Neocoleoidea|Mūsdienu divžauņi}}
* kohorta †{{TaksoSaite|Belemnoidea|Senie divžauņi}}
| kategorijas =nē
| binomial=Coleoidea <small>([[Bather]], 1888)</small>
}}
'''Divžauņu apakšklase''' jeb '''divžauņi''' (''Coleoidea'') ir [[galvkāji|galvkāju klases]] (''Cephalopoda'') apakšklase, kas apvieno visus mīkstā ķermeņa galvkājus.<ref>Marion Nixon and J.Z. Young. (2003). The brains and lives of cephalopods. New York: Oxford University Press. {{ISBN|0-19-852761-6}}.</ref> Pretēji otra galvkāju apakšklase — [[nautilu apakšklase]] (''Nautiloidea'') apvieno galvkājus, kuru ķermeņi ir noslēpti čaulā. Divžauņiem toties ir iekšējs kauls jeb čaula, kas formē un atbalsta to ķermeņus. Dažas sugas ir zaudējušas iekšējo čaulu pilnībā, bet dažām to ir nomainījusi [[skrimšļi|skrimšļaudu]] struktūra.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
[[Kategorija:Krima|Krimas tatāri]]
[[Kategorija:Tjurki]]
[[Kategorija:Krievijas Federācijas tautas]]
[[Kategorija:Ukrainas tautas]]
[[Kategorija:Turcijas tautas]]

sentences:
{{Commonscat|San Jose Sharks|Sanhosē "Sharks"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ciānūdeņraža struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža cianīds
|           CAS numurs = 74-90-8
|      ķīmiskā formula = HCN
|              molmasa = 27,03
|              blīvums = 687
|  kušanas temperatūra = 259,75 K (-13,4 °C)
| viršanas temperatūra = 299,15 K (26 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Ciānūdeņradis''' (HCN) tīrā veidā ir bezkrāsains, ļoti viegli gaistošs, toksisks [[šķidrums]], kas labi šķīst ūdenī. Ciānūdeņradis raksturīgi smaržo pēc [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]]. Tā ūdens šķīdumu sauc par '''ciānūdeņražskābi''' jeb '''zilskābi''', kas ir vāja skābe (vājāka pat par [[ogļskābe|ogļskābi]]), tāpēc tās sāļi ([[cianīdi]]) gaisā ir nestabili. HCN reaģē ar [[aldehīdi]]em un [[ketoni]]em, veidojot [[ciānhidrīni|ciānhidrīnus]] (sk. [[acetonciānhidrīns]]). Tos lieto par [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[polimēri|polimēru]] izejvielām. HCN reaģē ar [[alkēni]]em, veidojot [[nitrili|nitrilus]], ko lieto galvenokārt par [[monomēri]]em.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Ruslans Stefančuks
| vārds_orģ = ''Руслан Олексійович Стефанчук''
| attēls = Ruslan_Stefanchuk_podium_(cropped).jpg
| att_izm =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = Ukrainas Augstākās Radas 15. priekšsēdētājs
| term_sākums = {{dat|2021|10|8}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Otrais amats ------>
| amats2 = Ukrainas Augstākās Radas priekšsēdētāja pirmais vietnieks
| term_sākums2 = {{dat|2019|8|29}}
| term_beigas2 = {{dat|2021|10|8}}
| prezidents2 = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1975|10|20}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Ternopiļa|td=Ukraina}}
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni =
| profesija = jurists, advokāts
| alma_mater =
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}'''Ruslans Stefančuks''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Руслан Олексійович Стефанчук''; dzimis 1975. gada 29. oktobrī [[Ternopiļa|Ternopiļā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] jurists, valstsvīrs, tiesību zinātņu doktors, profesors. [[Augstākā Rada|Ukrainas Augstākās Radas]] priekšsēdētājs kopš 2021. gada 8. oktobra.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.pravda.com.ua/rus/news/2021/10/8/7309821/|title=Стефанчука избрали спикером Рады|website=Украинская правда|access-date=2024-03-29|language=ru}}</ref> Ukrainas Nacionālās drošības un aizsardzības padomes loceklis kopš 2021. gada 14. oktobra. Ukrainas Nacionālās juridisko zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (akadēmiķis). Nodarbojies arī ar [[Advokatūra|advokatūru]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Arlabunakti un visu labu
| operators =
| attēls = Goodnight poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents = Džordžs Klūnijs
| scenārijs = * Džordžs Klūnijs
* [[Grānts Heslovs]]
| aktieri = * [[Deivids Stratērns]]
* [[Patriša Klārksone]]
* Džordžs Klūnijs
* [[Džefs Denjelss]]
* [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Teits Donovans]]
* [[Rejs Vaizs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Good Night, and Good Luck''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2005|9|1|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
* {{GBR}}
* {{JAP}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Good-Night-and-Good-Luck|title=Good Night, and Good Luck (2005) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|5|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Arlabunakti un visu labu"''' ({{Val|en|Good Night, and Good Luck}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Francija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Japāna]]s kopražojuma vēsturiska drāmas filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Deivids Stratērns]], [[Patriša Klārksone]], Džordžs Klūnijs, [[Džefs Denjelss]], [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Frenks Landžella]], [[Teits Donovans]] un [[Rejs Vaizs]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = South Georgia and the South Sandwich Islands
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = South Georgia and the South Sandwich Islands
|               karoga_attēls = Flag of South Georgia and the South Sandwich Islands.svg
|            karoga_nosaukums = Dienviddžordžijas un Dienvidsendviču Salu karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_South_Georgia_and_the_South_Sandwich_Islands.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Dienviddžordžijas un Dienvidsendviču Salu ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 70px
|                 valsts_moto = ''Leo Terram Propriam Protegat''
Lauva var aizsargāt savu zemi
|                valsts_himna = ''[[God Save the King]]''
|               kartes_attēls = LocationSouthGeorgiaAndSouthSandwichIslands.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Kingedvardpointa]]
| latd=54 | latm=15 | latNS=S | longd=36 | longm=45 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Britu aizjūras teritorija]]
|        valsts_galvas_tituls = Karalis
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Komisārs
|               valsts_galva2 = Naidžels Heivuds
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 3907
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2006
|          iedzīvotāju_skaits = ~20
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 0,005
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .gs
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num = 239
|              iso_kods_alfa2 = GS
|              iso_kods_alfa3 = SGS
}}
'''Dienviddžordžija un Dienvidsendviču Salas''' ({{val-en|South Georgia and the South Sandwich Islands}}) ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] aizjūras teritorija [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidos. Sastāv no pārsvarā neapdzīvotajām [[Dienviddžordžija]]s un [[Dienvidsendviču salas|Dienvidsendviču salām]]. Līdz 1985. gadam salas ietilpa [[Folklenda Salas|Folklenda Salu]] teritorijas sastāvā.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Ventspils Jaunrades nams
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = Vjn-logo.jpg
|image_border =
|size         =
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = VJN
|motto        =
|formation    = 1955. gadā kā Pionieru nams
|extinction   =
|type         = Interešu izglītības iestāde
|status       =
|purpose      = <!-- focus as e.g. humanitarian, peacekeeping, etc -->
|headquarters = Maiznieku iela 11, [[Ventspils]], [[Latvija]]
|location     =
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served =
|membership   =
|language     = latviešu
|leader_title = direktore
|leader_name  = Elita Heinsberga
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{url|http://jaunradesnams.lv/|VJN mājaslapa}}
|remarks      = <small>Atjaunots 2019. gada jūlijā</small>
|}}

sentences: '''Trijstūra augstums''' ir [[nogrieznis]], kas savieno [[trijstūris|trijstūra]] virsotni ar pretējo malu vai tās pagarinājumu un ar to veido [[taisns leņķis|taisnu leņķi]].

sentences: '''Dzimumhormoni''' ir [[Hormoni|hormonu]] grupa, kas nodrošina attīstību un funkcionēšanu organismiem ar [[Dzimumdimorfisms|dzimumu atšķirībām]] pēc [[Vīrišķais dzimums|vīrišķā]] un [[Sievišķais dzimums|sievišķā]] tipa, kas pilnībā izpaužas organismiem sasniedzot [[dzimumbriedums|dzimumbriedumu]]. Saskaņā ar to dzimumhormoni dalās vīrišķajos un sievišķajos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H8O2
|molmasa=112,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=135 °C
|viršanas temperatūra=228 °C (sadalās)
}}
'''Sorbīnskābe''' (''trans''-''trans''-,2,4-heksadiēnskābe, pīlādžskābe, СН3−СН=СН−СН=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar divām divkāršajām saitēm molekulā. Sorbīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela (adatveida kristāli). Sorbīnskābes sāļus sauc par '''sorbātiem'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Infobox flag
|Name = Skotijas
|Article =
|Nickname =
|Image = Flag of Scotland.svg
|Use = 111000
|Symbol =
|Proportion = 3:5
|Adoption = 16. gadsimts<ref name='Bartram'>{{publikācijas atsauce| first=Graham | last=Bartram| contribution=The Story of Scotland's Flags| title=Proceedings of The XIX The XIX International Congress of Vexillology| editor-first=| editor-last=| editors=| publisher=Fédération internationale des associations vexillologiques| place=York, United Kingdom| pages=167–172| date=| year=2001 | contribution-url=http://www.flaginstitute.org/pdfs/Graham%20Bartram.pdf| format=PDF}}</ref>
|Design =
|Type = National
}}
'''Skotijas karogs''' ({{val-gd|Bratach na h-Alba}}, {{val-sco|Banner o Scotland}}), pazīstams arī kā '''Svētā Andreja krusts''', ir viens no [[Skotija]]s nacionālajiem [[karogs|simboliem]].

sentences: '''7. augusts''' ir gada 219. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. (220. [[garais gads|garajā gadā]]) Līdz gada beigām ir atlikušas 146 dienas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Broceni}}
[[Kategorija:Saldus novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētciemati]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
'''Trīs R princips''' ir [[Bioētika|bioētikas]] princips, kas izveidots ar mērķi aizsargāt laboratorijas [[dzīvnieku tiesības]] pētījumos. Tas pirmoreiz aprakstīts 1959. gadā<ref name="altweb.jhsph.edu">Russell, W.M.S. and Burch, R.L., (1959).  ''The Principles of Humane Experimental Technique'', Methuen, London. {{ISBN|0900767782}} [http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110927060555/http://altweb.jhsph.edu/pubs/books/humane_exp/het-toc |date={{dat|2011|09|27||bez}} }}</ref> un sastāv no trīs prasībām:
# Aizstāšana ('''''R'''eplacement'') — ja iespējams, laboratorijas dzīvnieki pētījumos ir jāaizvieto,  aizstājot tos pilnībā (piemēram, izmantojot datormodelēšanu, ''[[in vitro]]'' metodes) vai relatīvi (piemēram, ar materiāliem no lopkautuvēm);
# Samazināšana ('''''R'''eduction'') — ir jāizmanto ne vairāk kā minimālais vajadzīgo laboratorijas dzīvnieku skaits, vienlaikus nodrošinot tādu dzīvnieku skaitu, kas ļauj iegūt statistiski nozīmīgus pētījuma rezultātus;
# Uzlabošana ('''''R'''efinement'') — ir jānodrošina labturības prasības pētījumos izmantotajiem laboratorijas dzīvniekiem.
Trīs R princips ir noteikts kā tiesiska norma un prasība [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] direktīvā 2010/6/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību<ref>[http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32010L0063:LV:HTML Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES] par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību.</ref>.

sentences: un [[Dizdžes zemestrīce|Dizdžes zemestrīcēm]] 1999.gadā netālu no [[Marmora jūra]]s.]]

sentences: '''Tantra''' ({{val|sa|तन्त्र}}, ''tántra'') [[hinduisms|hinduismā]] un [[budisms|budismā]] ir garīga un rituāla [[tradīcija]]. Tantra pēc reliģijas ir ar atšķirīgām mācībām un novirzieniem. Hinduismā tās ir maģiskas un seksuālas [[joga]]s paražas, kas atdarina dievu [[Šiva]]s un [[Šakti]] attiecības, savukārt budismā tantra ir apskaidrības iegūšas metodes, kuru pierakstīšana piedēvēta [[Buda]]m. Tantra ir plaša un daudzveidīga, un tajā ietilpst dažādas [[filozofija]]s, [[rituāls|rituāli]], [[meditācija]]s un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] principi. Tantras pamatprincipi ir [[mantra]] un [[meditācija]], [[joga]], [[dzimums]] un [[seksualitāte]], kā arī [[sūtra]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Manas lielās grieķu kāzas
| operators =
| attēls = My Big Fat Greek Wedding movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Džoels Cviks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Nia Vardalosa]]
* [[Džons Korbets]]
* [[Leinija Kazana]]
* [[Maikls Konstantins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''My Big Fat Greek Wedding''
| studija = * ''[[T-Street]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''IFC Films''
* ''Equinox Films''
* ''[[Playtone]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|4|19}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Grieķu valoda|grieķu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|368,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl342132225/|title=My Big Fat Greek Wedding |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Manas lielās grieķu kāzas 2]]"
| imdb =
}}'''"Manas lielās grieķu kāzas"''' ({{Val|en|My Big Fat Greek Wedding}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džoels Cviks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nia Vardalosa]], [[Džons Korbets]], [[Leinija Kazana]] un [[Maikls Konstantins]].

sentences: {{Commonscat|Geography of Gabon|Gabonas ģeogrāfija}}

sentences: {{Commonscat|Biathletes from Bulgaria|Bulgārijas biatlonisti}}

sentences:
'''Nunavutas vienošanās''' ({{val|en|Nunavut Act}}) stājās spēkā [[1999]]. gadā. Tas ir lielākais zemes atgūšanas gadījums [[Kanāda]]s vēsturē. Vienojoties tika nolemts:
* ka [[inuīti]] 1999. gadā atgūs īpašumā 350 000 km2 zemes, [[Nunavuta|Nunavutu]];
* viņiem ir tiesības izmantot derīgos izraksteņus 36 257 km2 platībā;
* inuīti no Kanādas 14 gadu laikā saņem 1,15 miljardus [[ASV dolārs|ASV dolāru]] lielu [[kompensācija|kompensāciju]].

sentences:
{{Citas nozīmes|ceremoniju|Kāzas (nozīmju atdalīšana)|Kāzas}}
 glezna „Kāzas”]]
'''Kāzas''' jeb '''vedības''' ir [[ceremonija]], kuras laikā tiek noslēgta [[laulība]]. Dažādām tautām un etniskām grupām kāzu tradīcijas un rituāli ir atšķirīgi. Pirms kāzām vīrieti sauc par [[līgavainis|līgavaini]], sievieti — [[līgava|līgavu]], pēc kāzām viņi attiecīgi pārtop par [[vīrs|vīru]] un [[sieva|sievu]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Elerijs Heils
|     vārds_orig = ''George Ellery Hale''
|         attēls = Portrait of George Ellery Hale.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Čikāga]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Pasadīna]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|     alma_mater = [[Čikāgas Universitāte]], [[Vilsona kalna observatorija]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[spektroheliogrāfs]]
|    apbalvojumi = [[Kopleja medaļa]] (1932)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: , migrēja no [[ziemeļi]]em uz [[dienvidi]]em attēlotas zilā krāsā, bet sugas, kas migrēja no dienvidiem uz ziemeļiem - olīvzaļā]]

sentences:
{{Coord|42|22|28|N|71|07|01|W|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name          = Hārvarda Universitāte
|native_name   = ''Harvard University''
|image_name    = Harvard Wreath Logo 1.svg
|image_size    =
|caption       =
|latin_name = Universitas Harvardiana
|motto         = ''Veritas''
|established = 1636
|mottoeng      =
|type          = Privāta
|calendar      = Semestris
|endowment     = {{ASV dolārs|32 miljardi}} (2011)<ref name="Harvard Management Company">{{Tīmekļa atsauce|last=Mendillo|first=Jane L.|title=September 2011 Harvard Management Company Endowment Report|url=http://www.hmc.harvard.edu/docs/Sept%2021%20Draft-Annual%20Report.pdf|publisher=Harvard Management Company|accessdate=September 23, 2011}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref name="NACUBO">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2009_NCSE_Public_Tables_Endowment_Market_Values.pdf |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2009 Endowment Market Value |publisher=National Association of College and University Business Officers and Commonfund Institute |accessdate=August 27, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171214124106/http://www.nacubo.org/Documents/research/2009_NCSE_Public_Tables_Endowment_Market_Values.pdf |archivedate={{dat|2017|12|14||bez}} }}</ref>
|president     = Drū Gilpina Fosta
|students      = 21 225
|undergrad     = 7181
|postgrad      = 14 044
|staff         = 2497 ārpus medicīniskā pers.<br />10 674 medicīniskais pers.
|faculty       = 2107<ref>{{Grāmatas atsauce|last=Office of Institutional Research.|title=Harvard University Fact Book|year=2009|chapter=Faculty|url=http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/Provost_-_09_18-19facuni.pdf|accessdate={{dat|2014|02|15||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120425050912/http://www.provost.harvard.edu/institutional_research/Provost_-_09_18-19facuni.pdf|archivedate={{dat|2012|04|25||bez}}}} ("Unduplicated, Paid Instructional Faculty Count: 2,107. Unduplicated instructional faculty count is the most appropriate count for general reporting purposes.")</ref>
|location      = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|campus        =
|athletics     =
|colors        = ''Crimson'' {{Color box|#991122}}
|free_label    = Laikraksts
|free          = ''[[The Harvard Crimson]]''
|nickname      = ''Harvard Crimson''
|website       = {{URL|http://www.harvard.edu/|Harvard.edu}}
}}
s bibliotēkas lasītava]]
'''Hārvarda Universitāte''' ({{val|en|Harvard University}}) ir vecākā augstskola [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un pēdējos gadus pēc [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|universitāšu reitingiem]] tiek atzīta par labāko [[universitāte|universitāti]] pasaulē. Tā atrodas [[Keimbridža|Keimbridžā]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsas štatā]], ASV (nejaukt ar [[universitāte]]s pilsētu [[Kembridža|Kembridžu]] [[Anglija|Anglijā]]). Tajā pašlaik ir ap 21 000 studentu, no kuriem ap 7100 studē bakalaura programmās, bet 14 000 — profesionālajās, maģistra vai doktora programmās.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zaķis
| abbreviation = Lep
| name_latin = Lepus
| RA = 6
| dec = -20
| areatotal = 290.291
| arearank = 51. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = [[Arnebs]]
| starmagnitude = 2.58
| neareststarname =[[GI 229]]
| stardistance = 19
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Lielais Suns]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Greblis]]
[[Eridāna]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 63
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Snovbords
| attēls       = Powder turn.jpg
| att_izm      =
| paraksts     =
| piktogramma  = Snowboarding pictogram.svg
| pikt_izm     = 150px
| pikt_par     =
| savienība    = [[Starptautiskā Slēpošanas federācija]]
| citi_nos     =
| pirmais      =
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     =
| komanda      =
| ilgums       =
| jdzimums     =
| kategorijas  =
| ekipējums    =
| vieta        =
| olimpisks    = {{oss|Z=1998}}—pašlaik
| novecojis    =
}}
'''Snovbords''' ir [[ziema]]s [[sporta veids]], kurā sportists uz snovborda dēļa veic noteiktu distanci pa nogāzi. Snovborda pirmsākumi datējami ar 1920. gadiem, taču sporta veids attīstījās 1960. gados ASV no tādiem sporta veidiem kā [[skeitbords]], [[kamaniņu sports]], [[sērfošana]] un [[slēpošana]]. Kopš {{oss|Z=1998}}. gada tas ir arī [[Olimpiskās spēles|Olimpisko spēļu]] programmā. Snovborda sacensības notiek vairākās disciplīnās. Snovborda augstākais pārvaldes orgāns ir [[Starptautiskā Slēpošanas federācija]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Āsivisuita - Nipisata
| alt_name            = ''Aasivissuit – Nipisat''
| iucn_category       =
| photo               = Maligiaq_fjord_in_summer_2010_(2).JPG
| photo_alt           =
| photo_caption       = Maligiakas fjords vasarā
| photo_width         =
| map_type            = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_relief = jā
| latd  = 67.063931 | latNS  = N
| longd = 51.433317 | longEW = W
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Grenlande}}, [[Sisimiuta]]
| nearest_city        =
| area                =
| established         =
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 =
| child               =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Āsivisuita - Nipisata: inuītu medību vietas starp ledājiem un jūru
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2018 <small>(42. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1557 1557]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls =
Mangāna heptoksīda struktūrformula un molekulas modelis

Šķidrs mangāna heptoksīds
|citi nosaukumi = mangāna heptoksīds, dimangāna heptoksīds, permangānskābes anhidrīds
|CAS numurs = 12057-92-0
|ķīmiskā formula=Mn2O7
|molmasa=221,87
|blīvums=2790
|kušanas temperatūra=5,9 °C
|viršanas temperatūra=sildot sprāgst, sāk sublimēties pie -10 °C
|šķīdība ūdenī = reaģē, veidojot HMnO4
}}
''' Mangāna(VII) oksīds ''' jeb '''mangāna heptoksīds''' ir [[neorganiska viela]] ar [[Ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] Mn2O7. Tas ir gaistošs, ķīmiski aktīvs šķidrums. Tas ir bīstams [[oksidētājs]] un pirmo reizi tika aprakstīts 1860. gadā.<ref>Aschoff, H.  Ann. Phys. Chem. Ser. 2 volume 111 (1860) page 217 and page 224.</ref> Mangāna(VII) oksīds pieder pie skābajiem [[oksīdi]]em un ir nestabilās [[permangānskābe]]s [[anhidrīds]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sestdienas vakara drudzis
| operators =
| attēls = Saturday night fever movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Bedems]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Travolta]]
* [[Kārena Gornija]]
| mūzika = * ''[[Bee Gees]]''
* [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''Saturday Night Fever''
| studija = ''Robert Stigwood Organization''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|12|16}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|237,1 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sestdienas vakara drudzis"''' ({{Val|en|Saturday Night Fever}}) ir 1977. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Bedems]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]] un [[Kārena Gornija]]. Filma balstīta uz [[Niks Kons|Nika Kona]] 1976. gada rakstu ''Tribal Rites of the New Saturday Night'' ''[[The New York Times]]'' avīzē.

sentences: [[Vikipēdija latviešu valodā|Vikipēdijas latviešu valodā]] kopiena 2017. gada 24. augustā rīko tiešsaistes (neklātienes) [[Vikipēdija:Vikidarbnīcas|vikidarbnīcu]]. Pasākuma mērķis ir ar kopīgu devumu atzīmēt [[Vikipēdija igauņu valodā|Vikipēdijas projekta igauņu valodā]] 15. "dzimšanas dienu", radot jaunus ar [[Igaunija|Igauniju]] saistītus Vikipēdijas rakstus vai arī uzlabojot jau esošus rakstus par Igauniju.

sentences: '''Rožu kvarcs''' ({{val|en|rose quartz}}) — maigs sārts [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Rožu kvarca krāsa var būt no bāli sārtas līdz sarkanīgi rozā. Visbiežāk rožu kvarcu atrod masīvā veidā — no ļoti sīkiem [[kristāls|kristāliņiem]] sastāvošu — tāpēc tas ir daļēji caurspīdīgs. Visbiežāk atrod [[pegmatīts|pegmatītos]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Gads citos kalendāros|{{CURRENTYEAR}}}}
'''Kalendārs''' ir lielu [[laiks|laika]] posmu skaitīšanas sistēma, kura balstīta galvenokārt uz [[Saule]]s (Saules kalendārs) un [[Mēness]] ([[Mēness kalendārs]]) kustību debesīs. Pastāv kalendāri, kuru pamatā ir arī citu objektu kustība, piemēram, [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] kalendārā gads ir laika posms, kurš paiet starp diviem [[Sīriuss|Sīriusa]] lēktiem. Tomēr šādi kalendāri ir samērā reti.

sentences:
{{cita nozīme|Fjodorovas polārstaciju Vaigačas salā|Fjodorovas polārstaciju Taimiras pussalā|Misčeļuskina}}
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Fjodorova
| oriģinālnosaukums    = ''им. Е.К Федорова''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Ņencu autonomais apvidus#Arhangeļskas apgabals viss#Krievija#Arktika
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=70| latm=26| lats=48 | latNS=N
| longd=59| longm=05| longs=28 | longEW=E
| novietojums          = [[Vaigača]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1950
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          = 5
| pers_ziema           = 5
| augstums             = 13
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = <!-- [[Maskavas laiks|UTC+3]] -->
| mājaslapa            =
}}
'''Fjodorova''' ({{val|ru|Морская гидрометеорологическая станция им. Е.К Федорова}}) vai '''Bolvanskijnosa''' ''(Болванский Нос)'' ir [[PSRS]] un [[Krievija]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref name=post>[http://www.polarpost.ru/forum/viewtopic.php?t=1020#p8210 им. Е.К Федорова (Болванский Нос)]</ref> Izvietojusies [[Vaigača]]s salas ziemeļos Bolvanskijnosa ragā [[Karas jūra]]s krastā pie ieejas [[Karas Vārti|Karas Vārtu]] jūrasšaurumā.

sentences: {{Commons category|Buildings in the State of Palestine|Celtnes un būves Portugālē}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Marg. vertebralis.jpg
|     att_nosaukums= ''Marginopora vertebralis''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|           apakšdzimta = Soritinae
|        apakšdzimta_lv = Soritīnas
|           ģints = Marginopora
|        ģints_lv = Marginoporas
|         binomial = Marginopora <small>Quoy & Gaimard, 1830</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Marginopora anomala}}
* {{TaksoSaite|Marginopora charlottensis}}
* {{TaksoSaite|Marginopora orpheusensis}}
* {{TaksoSaite|Marginopora rossi}}
* {{TaksoSaite|Marginopora santoensis}}
* {{TaksoSaite|Marginopora vertebralis}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Marginoporas''' (''Marginopora'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo ģinti 1830. gadā aprakstīja franču dabaspētnieks [[Žozefs Pols Gemārs]] un franču zoologs [[Žans Renē Kua]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] marginoporas ir zināmas no [[Miocēns|miocēna]] līdz mūsdienām. Izplatītas [[Klusais okeāns|Klusajā]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]]. Marginoporas veido [[endosimbioze|endosimbiozi]] ar [[dinoflagellates|dinoflagellatēm]].

sentences:
[[File:Watercyclelatvianhigh.jpg|thumbnail|300px|Ūdens cikls]]
'''Ūdens''' jeb '''hidroloģiskais cikls''' ir [[ūdens]] nepārtraukta aprite Zemes [[biosfēra|biosfērā]]. Ūdens, galvenokārt [[Saules enerģija]]s ietekmē, [[iztvaikošana|iztvaiko]] no atklātām [[Ūdenstilpe|ūdenstilpēm]], [[augsne]]s un [[augājs|augāja]], nokļūst [[Zemes atmosfēra]]s apakšējos slāņos, kur [[kondensācija|kondensējas]] un nokrīt [[nokrišņi|nokrišņu]] veidā. Nokrītot uz Zemes, ūdens iesūcas [[augsne|augsnē]], veidojot [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]], vai aizplūst uz zemākām vietām, veidojot [[strauts|strautus]] un [[upe]]s, kas atkal ietek [[ezers|ezeros]], [[jūra|jūrās]] un [[okeāns|okeānos]]. No atklātām ūdenstilpēm ūdens iztvaiko, un process sākas no jauna.

sentences:
{{kategorijas+}}
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Militārpersonas infokaste
 |        platums =
 |          vārds = Filips Konovals
 |     vārds_orig = Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval
 |         attēls = Filip Konowal VC.jpg
 |     att_izmērs =
 |  att_nosaukums =
 |        dz_gads = 1887
 |     dz_mēnesis = 3
 |       dz_diena = 25
 |       dz_vieta = [[Kutkivci]],[[Podolijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]], tagad {{UKR}}
 |         m_gads = 1959
 |      m_mēnesis = 6
 |        m_diena = 3
 |        m_vieta = [[Hala]], [[Kvebeka]], [[Kanāda]]
 |      pilsonība = {{CAN}}
 |        tautība = [[ukrainis]]
 |       paraksts =
 |         pakāpe = [[seržants]]
 | dienesta_laiks = 1909–1913 (Krievija)
1915 – 1919 (Kanāda)
 |         valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Canada|1868|}} [[Kanāda]]
 |      struktūra = [[kavalērija]]
 |        vienība = [[Ģenerālgubernatora gvardes kājnieku pulks]]
[[Kanādas meža korpuss]]
Kanādas Sibīrijas ekspedīcijas spēki
 |   nodarbošanās = karavīrs
 |      komandēja =
 |         kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
 |    apbalvojumi = {{plainlist|
*  [[Viktorijas krusts]]
*  [[Britānijas Kara medaļa]]
*  [[Svētā Jura krusts]] (IV šķira)
*  Uzvaras medaļa
*  Karaļa Džordža VI kronēšanas medaļa
*  Karalienes Elizabetes II kronēšanas medaļa
}}
 |      izglītība =
 |     cits_darbs = īpašais aizbildnis [[Kanādas Ministru prezidenta birojs|Ministru prezidenta birojā]]
 |    kategorijas = nē
}}
'''Filips Konovals''' ({{val|uk|Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval}}; dzimis {{dat|1887|3|25}}[1], miris {{dat|1959|6|3}}) bija augsti apbalvots [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Kanāda]]s karavīrs. Konovals ir pirmais [[Kanādas ekspedīcijas korpuss|Kanādas korpusa]] loceklis, kas nav dzimis [[Britu impērija|Britu impērijā]] (un vienīgais ukrainis<ref>https://www.iwm.org.uk/collections/item/object/205019047</ref>), kuram piešķirts [[Viktorijas krusts]], kas ir augstākais militārais apbalvojums par varonību kara laikā, kas tiek piešķirts [[Lielbritānija]]s un [[Nāciju Sadraudzība|Sadraudzības]] spēkos dienējušiem karavīriem.<ref>"Discover Canada, Study Guide" (PDF). canada.ca. Retrieved 9 December 2021.</ref>
== Viktorijas krusts un pārējās medaļas ==
[[Kanādas Kara muzejs]] [[Otava|Otavā]] iegādājās Konovala Viktorijas krustu un citas medaļas 1969. gadā.

sentences:
{{Citas nozīmes|ķīmisko elementu|urāns|urāns}}
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 92
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 21
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = U
|             atommasa = 238,02891
|   valences elektroni = [Rn]5f36d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Urāna paraugs un [[uranīts]] (urāna rūda)
|  oksidēšanas pakāpes = +3, +4, +5, '''+6'''
|  elektronegativitāte = 1,38
|              blīvums = 19 100
|  kušanas temperatūra = 1405,3 K (1132,2 °C)
| viršanas temperatūra = 4404 K (4131 °C)
|  īpatnējā pretestība = (0 °C) 2,80{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = (20 °C) 3155
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Seborgas Firstiste
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Principato di Seborga
|               karoga_attēls = Flag of the Principality of Seborga.svg
|            karoga_nosaukums =
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto = ''Sub Umbra Sedi'' (Es apsēdos ēnā)
|                valsts_himna = "La Speranza"
|               kartes_attēls = SeborgaMap.jpg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Seborga (pilsēta)|Seborga]]
| latd  = 43 |latm  = 50 |lats  =  |latNS  = N
| longd = 7 |longm =  42 |longs =  |longEW = E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Itāļu valoda|itāļu]], [[Ligūriešu valoda|ligūriešu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = Princis
|                valsts_galva = [[Marčello Menegato|Marčello I]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Pirms mikronācijas
|          neatkarības_datums = [[954]]
|       neatkarības_notikums2 = Kā mikronācija
|         neatkarības_datums2 = [[1963]]
|                 platība_km2 = 15
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits =
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset =
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Seborga''' vai oficiāli '''Seborgas Firstiste''' ({{val|it|Principato di Seborga}}) ir [[mikronācija]], kas atrodas [[Itālija]]s ziemeļaustrumu daļā, netālu no [[Francija]]s robežas. Tās teritorija ietver vienīgi [[Seborga (pilsēta)|Seborgas]] pilsētu. Oficiāli Seborgas hercogiste ir Itālijas daļa.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas fauna|zivis]]
[[Kategorija:Eiropas zivis]]
[[Kategorija:Zivis]]

sentences: '''Medicīnas māsa''' ir [[medicīna|medicīnisko]] izglītību ieguvusi [[ārstniecības persona]], kas veic [[pacientu aprūpe|pacientu aprūpi]], piedalās [[ārstniecība|ārstniecībā]], vada pacientu aprūpes darbu, nodarbojas ar pacientu izglītošanu [[veselība]]s jautājumos un veic profesionālās izglītības darbu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Infobox bone
| Name        = Iegurnis
| Latin       = Pelvis
| Image2      = Gray242.png
| Caption     = Vīriešu tipa iegurnis
| Image       = Gray241.png
| Caption2    = Sieviešu tipa iegurnis
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Day of the Locust''
| operators =
| attēls = Poster of the movie The Day of the Locust.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Džons Šlesindžers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Donalds Saterlends]]
* [[Kārena Bleka]]
* [[Viljams Atertons]]
* [[Bērdžess Meredits]]
* [[Ričards Daisarts]]
* [[Džons Hillermens]]
* [[Džeraldīna Peidža]]
| mūzika = [[Džons Barijs]]
| oriģinālnos = ''The Day of the Locust''
| studija = ''Long Road Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|5|7}}
| ilgums = 144 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Day of the Locust''''' ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Šlesindžers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Donalds Saterlends]], [[Kārena Bleka]], [[Viljams Atertons]], [[Bērdžess Meredits]], [[Ričards Daisarts]], [[Džons Hillermans]] un [[Džeraldīna Peidža]]. Filma ir balstīta uz [[Natenjels Vests|Natenjela Vesta]] 1939. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Chevrolet''
| native_name      =
| logo             = [[File:Chevypnglogo.png|150px]]<br />[[File:Chevrolet logo text.png|150px]]
| logo_size        = 200px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = autobūve
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1911. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Detroita]]
| location_country = {{USA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[General Motors]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.chevrolet.com chevrolet.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{atveidošana|infokastē}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Gilads Cukermans
|     vārds_orig = Ghil'ad Zuckermann
|         attēls = zuckermann.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Gilads Cukermans 2011. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Telaviva]], [[Izraēla]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =  [[Izraēla]], [[Itālija]], [[GBR]], [[Austrālija]], [[Ķīna]], [[Singapūra]], [[Japāna]], [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Slovākija]]
|      pilsonība = [[Izraēla]], [[Itālija]], [[Austrālija]], [[GBR]]
|        tautība =
|   darba_vietas = [[Adelaida|Adelaidas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Churchill College Cambridge]], [[Shanghai Jiao Tong University]], [[Weizmann Institute of Science]], [[The University of Queensland]], [[National University of Singapore]], [[Teksasas Universitāte Ostinā]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]] ([[St Hugh's koledža]]), [[Kembridžas Universitāte]] ([[Churchill koledža]]), [[Telavivas Universitāte]], [[Apvienotās pasaules koledžas|United World College of the Adriatic]]
|        zinātne = [[lingvistika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Ivrits]], [[:en:Phono-semantic matching|Phono-semantic matching]], Revivalistics
|    apbalvojumi =
}}

sentences: '''23. decembris''' ir gada 357. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (358. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 8 dienas.

sentences: '''Nidhjegs''' ({{val-non|Níðhöggr}}) [[skandināvu mitoloģija|senskandināvu mitoloģijā]] ir [[pūķis]], kurš grauž vienu no pasaules koka [[Igdrasils|Igdrasila]] trim saknēm. Šī sakne atrodas virs [[Nīflheima]]s.

sentences: '''Bezgalīgā kritiena metode''' ir [[Matemātisks pierādījums|pierādīšanas]] tehnika [[matemātika|matemātikā]], [[Pierādījums no pretējā|pierādījuma no pretējā]] variants. Šo metodi izmanto, lai pierādītu, ka kāds apgalvojums ir aplams visiem skaitļiem, pierādot, ka, ja šis apgalvojums būtu spēkā kādam skaitlim, tas būtu spēkā mazākam skaitlim. Tas noved pie bezgalīga kritiena un gala rezultātā pie pretrunas.

sentences: '''Limnoloģija''' ([[grieķu valoda|grieķu]] ''limne'' — "ezers" un ''logos'' — "pētīt") ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta iekšzemes ūdenstilpes — gan [[sālsūdens]], gan [[saldūdens]], gan ezerus, gan upes, gan arī mākslīgi radītas ūdenstilpes. Limnoloģija pēta šo ūdenstilpju [[fizika|fizikālos]], [[ķīmija|ķīmiskos]], [[hidroloģija|hidroloģiskos]] un [[bioloģija|bioloģiskos]] aspektus.

sentences:
[[File:Macaca nigra self-portrait large.jpg|thumb|right|Viena no apspriestajām [[Makaki|makaka]] uzņemtajām "pašbildēm"]]
'''Mērkaķa pašbildes''' ir fotogrāfiju sērija, ko, izmantojot dabas fotogrāfa Deivida Sleitera uzstādīto ekipējumu, uzņēma [[Celebesas makaks|Celebesas makaku]] mātīte. Šo attēlu ievietošana [[Wikimedia Commons|Vikikrātuvē]] [[2014. gads|2014. gada]] vidū izraisīja strīdu par [[Autortiesības|autortiesībām]] un to, vai tās var attiekties uz darbiem, kurus nav veidojuši cilvēki. Sleitera autortiesību pieteikumu apstrīdēja vairākas personas un organizācijas, pamatojot to ar izpratni, ka autortiesības pieder darba autoram un ja tas nav cilvēks, tad tam nevar piederēt autortiesības. 2014. gada decembrī [[ASV]] Autortiesību birojs paziņoja, ka uz darbiem, kurus nav veidojis cilvēks, neattiecas ASV autortiesību likums.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Herberts Spensers
|          vārds_orig = ''Herbert Spencer''
|              attēls =Herbert Spencer 3.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1820
|          dz_mēnesis =4
|            dz_diena =27
|            dz_vieta =[[Dārbi]], [[Dārbišīra]], [[Anglija]], {{GBR}}
|              m_gads =1903
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =8
|             m_vieta =[[Braitona]], [[Saseksa]], [[Anglija]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[evolucionisms]], [[pozitīvisms]], [[liberālisms]]
|           intereses =[[evolūcija]], [[pozitīvisms]], ''[[Laissez-faire]]'', [[utilitārisms]]
|              idejas =[[sociāldarvinisms]], [[izdzīvo stiprākais]] (vislabāk piemērotais)
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Čārlzs Darvins]], [[Ogists Konts]], [[Džons Stjuarts Mills]], [[Žans Batists Lamarks]], [[Tomass Hekslijs]]
|          ietekmējis =[[Čārlzs Darvins]], [[Torsteins Veblens]], [[Marejs Rorbards]], [[Emīls Dirkems]], [[Alfrēds Māršals]], [[Anrī Bergsons]], [[Džeks Londons]], [[Antons Lavejs]], [[Aina Renda]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Pozicionēšana''' ir [[tirgzinība]]s stratēģija, kas palīdz uzņēmumiem, produktiem un pakalpojumiem ieņemt unikālu pozīciju patērētāju prātos, pozicionējoties attiecībā pret konkurentu piedāvātajiem produktiem. Pozicionēšanā tiek uzsvērtas tikai šim uzņēmumam piederošās unikālās īpašības, kas to atšķir no citiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html |title=positioning |access-date={{dat|2017|02|12||bez}} |archive-date={{dat|2017|02|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170226045540/http://www.businessdictionary.com/definition/positioning.html }}</ref> Pozicionēšanas galvenais uzdevums ir [[Zīmols|zīmola]] tēla un produkta uztveres veidošana. Šo metodi 1969. gadā savās publikācijās sāka attīstīt tirgzinības teorētiķi Als Rīss un Džeks Trauts, kā rīku, kas palīdz ieņemt stabilu vietu mērķa pircēju prātos.

sentences:
. gada [[8. janvāris]].]]
{{Citas nozīmes|spēcīgu [[ciklons|ciklonisku]] [[viesuļvētra|viesuļvētru]]|Orkāns (nozīmju atdalīšana)|Orkāns}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Antifosfolipīdu sindroms''' (antifosfolipīdu antivielu sindroms) ir [[autoimūna slimība]], ko raksturo [[trombs|trombu]] veidošanās asinsvados ([[tromboze]]) gan [[artērija|artērijās]], gan [[vēna|vēnās]], kā arī ar [[grūtniecība|grūtniecību]] saistītas komplikācijas, piemēram, spontāns [[aborts]], nedzīvs piedzimis bērns, priekšlaicīgas [[dzemdības]], vai smaga [[preeklampsija]].
Sindroms rodas sakarā ar autoimūnu [[antivielas|antivielu]] rašanos pret [[fosfolipīdi]]em - [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] sastāvdaļu.

Ir dažādas antifosfolipīdu antivielu grupas:

* ''Lupus'' antikoagulants
* ''Anticardiolipin''
* ''Anti-beta-2-glycoprotein I''
* ''Anti-phosphatidyl-serine''
* ''Anti-phosphatidyl-ethanolamine''
* ''Anti-phosophatidyl-inositol''
* ''Anti-prothrombin''<ref>[http://circ.ahajournals.org/cgi/content/full/112/3/e39/TBL2 Antiphospholipid Antibodies - Misita and Moll 112 (3): e39 - Circulation]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''18. septembris''' ir gada 261. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (262. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 104 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Madagaskaras pingvīni
| attēls                   = Penguins of Madagascar poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Penguins of Madagascar''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Ēriks Darnels]]
* [[Saimons Dž. Smits]]
| producents               =
* [[Marks Svifts]]
* [[Lara Breja]]
* [[Trips Hadsons]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Koltons]]
* [[Džons Abouds]]
* [[Brendons Sojers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Makkgrets]]
* [[Kriss Millers]]
* [[Kristofers Naitss]]
* [[Konrāds Vernons]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Kens Džongs]]
| mūzika                   = [[Lorne Balfs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|11|14|Ķīna|2014|11|26|ASV|2014|11|28|Latvija|}}
| ilgums                   = 90 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/penguins-madagascar-2014|title=Penguins of Madagascar|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 31, 2019|archive-date={{dat|2019|03|31||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190331165347/http://www.bbfc.co.uk/releases/penguins-madagascar-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|132 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1911658/|title=Penguins of Madagascar (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|4||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|373,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Madagaskaras pingvīni"''' ({{val|en|Penguins of Madagascar}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] datoranimācijas spiegu filma, kas veidota kā [[atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] [[Madagaskara (filmu sērija)|"Madagaskaras"]] filmu sērijai. Filmas režisori ir [[Ēriks Darnels]] un [[Saimons Dž. Smits]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Toms Makkgrets]], [[Kriss Millers]], [[Kristofers Naitss]], [[Konrāds Vernons]], [[Benedikts Kamberbačs]] un [[Kens Džongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|11|14||bez}} Ķīnā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Džekija Brauna
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|74,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Jackie-Brown#tab=summary|title=Jackie Brown |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= September 28, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 154 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1997|12|8}}
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija =
* ''[[A Band Apart]]''
* ''[[Mighty Mighty Afrodite Productions]]''
* ''[[Lawrence Bender Productions]]''
| operators = [[Giljermo Navarro]]
| oriģinālnos = ''Jackie Brown''
| mūzika =
| aktieri =
* [[Pema Grīra]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Roberts Forsters]]
* [[Bridžita Fonda]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Roberts De Niro]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| producents = * [[Lorenss Benders]]
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Jackie Brown (1997).png
| imdb =
}}
'''"Džekija Brauna"''' ({{Val|en|Jackie Brown}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pema Grīra]], [[Semjuels Džeksons]], [[Roberts Forsters]], [[Bridžita Fonda]], [[Maikls Kītons]] un [[Roberts De Niro]].

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Leopolda un Astridas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =18
|poz_x          =93
|poz_y           =39
}}
'''Leopolda un Astridas krasts''' ({{val|en|Leopold and Astrid Coast}}; {{val|no|Kong Leopold og Dronning Astrid Land}}) ir [[Austrumantarktīda]]s piekrastes daļa gar [[Rietumu šelfa ledājs|Rietumu šelfa ledāju]] krastiem [[Princeses Elizabetes Zeme|Princeses Elizabetes Zemē]]. Stiepjas no [[Penka rags|Penka raga]] austrumos (66°43′S 87°55′E) līdz šelfa ledāja rietumu malai pie [[Berjera līcis|Berjera līča]]. Kopējais piekrastes garums ap {{nobr|300 km}}. Austrumos robežojas ar [[Vilhelma II krasts|Vilhelma II krastu]], rietumos — ar [[Ingridas Kristensenas krasts|Ingridas Kristensenas krastu]]. Krastā noplūst vairāki nelieli šļūdoņi, kas baro šelfa ledāju.

sentences: '''Rāvalpindi miera līgums''' (parakstīts {{dat|1919|8|8}}, [[Rāvalpindi]] un papildināts {{dat|1921|11|22}}) bija līgums, ko noslēdza [[Britu impērija]] un [[Afganistāna]] [[Trešais angļu-afgāņu karš|Trešā angļu-afgāņu kara]] laikā. Tajā Lielbritānija atzina Afganistānas neatkarību, piekrita, ka [[Britu Indija]]s teritorija nekad nesniegsies pāri [[Haiberas pāreja]]i, un apturēja Lielbritānijas subsīdijas Afganistānai. Rāvalpindi miera līgums tiek atzīmēts kā [[Afganistānas neatkarības diena]] 19. augustā. Daļa no [[Lielā spēle|Lielās spēles]] starp [[Krievijas Impērija|Krieviju]] (vēlāk [[PSRS]]) un [[Britu impērija|Lielbritāniju]], kas padarīja Afganistānu par buferzonu starp šīm [[impērija|impērijām]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Par bitēm
| attēls                   =Bee movie ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bee Movie''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 =
* [[Saimons Dž. Smits]]
* [[Stīvs Hikners]]
| producents               =
* [[Džerijs Seinfīlds]]
* [[Kristīne Steinberga]]
* [[Kamerons Stevnings]]
| scenārija autors         =
* [[Endijs Robins]]
* [[Berijs Marders]]
* [[Spaiks Ferestens]]
* Džerijs Seinfīlds
| galvenajās lomās         =
* Džerijs Seinfīlds
* [[Renē Zelvēgere]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Columbus 81 Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|11|2}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bee-movie-2007|title=Bee Movie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 17, 2019|archive-date={{dat|2019|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190417202033/http://www.bbfc.co.uk/releases/bee-movie-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beemovie.htm|title=Bee Movie|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|287,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Par bitēm''' ({{val|en|Bee Movie}}) ir 2007. gada ASV animācijas kinokomēdija, kuras režisori ir [[Saimons Dž. Smits]] un [[Stīvs Hikners]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Renē Zelvēgere]] un [[Džerijs Steinfīlds]], kurš ir arī viens no filmas producentiem un scenārija autoriem. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|11|2||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Austrijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
'''Kaķu barība''' ir [[pārtika|barība]], kas paredzēta [[Kaķis|mājas kaķiem]]. Šai barībai ir noteiktas prasības gan attiecībā uz tās uzturvērtību, gan sastāvdaļām tās sastāvā.
]]
Savvaļā kaķi barojas ar nomedīto [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Gaļa|gaļu]]. Dabā viņu barība sastāv no jēlas gaļas, [[Kauls|kauliem]] un [[Orgāns|orgāniem]], kā arī neliela daudzuma [[Augi|augu valsts]] sastāvdaļu, kas atrodamas upura [[Zarnas|zarnās]]. Visām iepriekš minētajām sastāvdaļām jābūt noteiktā procentuālā daudzumā, lai apmierinātu dzīvnieka dabiskās vajadzības. Pareiza mājdzīvnieku ēdināšana ietekmē [[Veselība|veselību]] un ilgmūžību.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pušmucovas pagasts
| karte             = Pušmucovas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Pušmucovas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Pušmucovas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Pušmucova
| platība           = 72,5
| iedzīvotāji       = 527<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 527/ 72.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Minerāls''' ir savienojums, kas veidojies dabiskos fizikāli ķīmiskajos procesos un kuram piemīt noteikts [[ķīmiskais sastāvs]] un [[kristāliskā struktūra]]. Minerāli veido [[Zemes garoza|Zemes garozu]], [[iezis|iežus]], [[rūda]]s, [[meteorīts|meteorītus]]. Minerāli var sastāvēt no tīriem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]] un vienkāršiem [[sāļi]]em līdz ļoti sarežģīta sastāva [[silikātu minerāli|silikātiem]] ar tūkstošiem apzināto paveidu un formu. Organiskos savienojumus parasti neuzskata par minerāliem. Ar minerālu izpēti nodarbojas [[mineraloģija]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā lai to zina...
| attēls                   =  How Do You Know Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How Do You Know''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               =
* [[Džūlija Ansela]]
* [[Lorenss Marks]]
* Džeimss Brukss
* [[Pola Vainstīna]]
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|12|13|Vestvuda|2010|12|17|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010|title=How Do You Know|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626173513/https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jimbrooks10.htm|title=How Do You Know|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā lai to zina..."''' ({{val|en|How Do You Know}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Pols Rads]], [[Džeks Nikolsons]] un [[Ketrīna Hāna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|13||bez}} Vestvudā.

sentences:
[[Kategorija:Kari]]
[[Kategorija:Koloniālisms]]
[[Kategorija:Revolūcijas]]
[[Kategorija:Apstrīdētās teritorijas]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums = Lauderu pagasts
| karte = Lauderu pagasts LocMap.png
| karte2 = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads = Novads
| novada_nosaukums = Ludzas novads
| centrs = Lauderi
| platība = 75,02
| iedzīvotāji = 337<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads = 2016
| blīvums = {{#expr: 337 / 75.02 round 1}}
| izveidots = 1945
| likvidēts = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Kuģu iela|Kuģu iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Kuģu iela
|attēls           = RigaKuguIela.jpg
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Kugu iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
 [[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Torņakalns]]
 [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 243 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   =
|joslu skaits     =
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       =
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences: '''Pārdozēšana''' ir dažādu [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] lietošana lielākās devās nekā ir ieteicamas<ref name="uphs">http://www.uphs.upenn.edu/addiction/berman/glossary/</ref> vai arī ir normāli lietotas.<ref name="uphs"/> Vielu pārdozēšana izraisa [[saindēšanos]] vai [[nāve|nāvi]].<ref name="uphs"/>

sentences:
* [[Airbus A300|A300]]
* [[Airbus A310|A310]]
* [[Airbus A320|A320]]
* [[Airbus A330|A330]]
* [[Airbus A340|A340]]
* [[Airbus A350|A350]]
* [[Airbus A380|A380]]
<noinclude>[[Kategorija:Apakšveidnes]]</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Botaurus stellaris (Marek Szczepanek).jpg
|       attēls2 = Eurasian Bittern (Botaurus stellaris) (W BOTAURUS STELLARIS R1 C1).ogg
|att2_nosaukums = Lielā dumpja tēviņa dziesma
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Pelecaniformes
|      kārta_lv = Pelikānveidīgie
|        dzimta = Ardeidae
|     dzimta_lv = Gārņu dzimta
|   apakšdzimta = Botaurinae
|apakšdzimta_lv = Dumpju apakšdzimta
|         ģints = Botaurus
|      ģints_lv = Dumpji
|          suga = Botaurus stellaris
|       suga_lv = Lielais dumpis
|      binomial = Botaurus stellaris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Lielais dumpis''' jeb '''Eirāzijas dumpis''' (''Botaurus stellaris'') ir vidēja auguma [[gārņu dzimta]]s (''Ardeidae'') putns, kas pieder [[dumpji|dumpju ģintij]] (''Botaurus''). Izdala divas [[pasuga]]s. Sastopams plašā areālā [[Eirāzija]]s mērenajā joslā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butāna struktūrformula un molekulas modelis

Izobutāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2CH3; (CH3)3CH
|molmasa=58,08
|blīvums=2,52 (2,51)
|kušanas temperatūra=butānam 134,9 K (-138,3 °C)
izobutānam 113,6 K (-159,6 °C)
|viršanas temperatūra=butānam 272,7 K (-0,5 °C)
izobutānam261,5 K (-11,7 °C)
}}

sentences: '''Burbons''' ir amerikāņu [[Viskijs|viskija]] veids, kas nogatavināts ozolkoka mucās un izgatavots pamatā no [[kukurūza]]s. Tā nosaukums atvasināts no Francijas [[Burboni|Burbonu dinastijas]], bet nav precīzi zināms, vai viskija nosaukumu ietekmēja Burbonu apgabala nosaukums [[Kentuki]] vai Burbonu iela [[Ņūorleāna|Ņuorleānā]].<ref name="bstreet">Kiniry, Laura. "[http://www.smithsonianmag.com/arts-culture/where-bourbon-really-got-its-name-and-more-tips-on-americas-native-spirit-145879/?no-ist Where Bourbon Really Got Its Name and More Tips on America's Native Spirit]". ''Smithsonian.com''. 13 June 2013.</ref> Burbons tiek izgatavots kopš 18. gadsimta,<ref name="zeldes">{{tīmekļa atsauce|last = Zeldes|first = Leah A.|title = Eat this! Bourbon, America's native spirits|work = Dining Chicago|publisher = Chicago's Restaurant & Entertainment Guide, Inc.|date = 2011-02-23|url = http://www.diningchicago.com/blog/2011/02/23/eat-this-bourbon-americas-native-spirits/|accessdate = 2011-06-30|archive-date = 2011-09-14|archive-url = https://web.archive.org/web/20110914100407/http://www.diningchicago.com/blog/2011/02/23/eat-this-bourbon-americas-native-spirits/}}</ref> bet par nosaukuma izmantošanu atrodami dati no 19. gadsimta 20. gadiem, un nosaukums Kentuki pastāvīgi sākts izmantot 19. gadsimta 70. gados.<ref name="bstreet" /> Lai arī burbonu drīkst izgatavot jebkur [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] teritorijā, tas pārsvarā tiek saistīts ar ASV dienvidiem un īpaši Kentuki štatu. 2014. gadā burbona ražotāju ieņēmumi no ASV pārdotā apjoma sastādīja 2,7 miljardus ASV dolāru, un burbons veidoja aptuveni divas trešdaļas no 1,6 miljardus vērtā ASV alkoholisko dzērienu eksporta apjoma.<ref name="AP">Associated Press, [http://www.nytimes.com/aponline/2015/02/03/us/ap-us-whiskey-sales.html Bourbon, Tennessee Whiskey Sales Up in US; Exports Top $1B] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150725080843/http://www.nytimes.com/aponline/2015/02/03/us/ap-us-whiskey-sales.html |date={{dat|2015|07|25||bez}} }} (February 3, 2015).</ref><ref name="Distilled">[http://www.discus.org/assets/1/7/Bourbon_and_Tennessee_Whiskey_2014.pdf On America's Whiskey Trail] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150525062657/http://www.discus.org/assets/1/7/Bourbon_and_Tennessee_Whiskey_2014.pdf |date={{dat|2015|05|25||bez}} }}, [[Distilled Spirits Council of the United States]].</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Internal Affairs''
| operators =
| attēls = Internal affairs film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Maiks Figiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Nensija Trevisa]]
* [[Lorija Metkalfa]]
* [[Ričards Bredfords]]
* [[Viljams Boldvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Internal Affairs''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|1|12}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Internal Affairs''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Maiks Figiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Endijs Garsija]], [[Nensija Trevisa]], [[Lorija Metkalfa]], [[Ričards Bredfords]] un [[Viljams Boldvins]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Echinochloa esculenta sl17.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Echinochloa esculenta''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Echinochloa
| ģints_lv = Gaiļsāres
| binomial = Echinochloa
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Gaiļsāres''' ({{val|la|Echinochloa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu. Sugas tiek kultivētas [[lopbarība]]i, dažas tiek audzētas, lai izgatavotu [[inde]]s vai [[zāles]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:399655-1|title=Echinochloa colonum (L.) Link {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-11-30|language=en}}</ref><ref name="powo.science.kew.org">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:17976-1|title=Echinochloa P.Beauv. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-11-30|language=en}}</ref> Dažas sugas tiek kultivētas pārtikai, un no tām tiek iegūta [[prosa]] — ''Echinochloa esculenta'' tiek audzēta [[Austrumāzija|Austrumāzijā]], ''Echinochloa frumentacea'' [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]] un ''Echinochloa stagnina'' [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]].<ref>National Research Council (1996-02-14). "Wild Grains". ''Lost Crops of Africa: Volume I: Grains''. Lost Crops of Africa. Vol. 1. National Academies Press. p. 266. ISBN <bdi>978-0-309-04990-0</bdi>.</ref>

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Armēņu genocīda memoriālais komplekss
|native_name   =
|image         = Astela near Armenian Genocide Museum-Institute (3-1).JPG
|image_size    = 300
|caption       =
|map_image     = Erevāna
|map_text      =
|map_width     = 300
|latd  = 40 | latm  = 11 | lats  =  9 | latNS  = N
|longd = 44 | longm = 29 | longs = 26 | longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 44 m
|begin         =
|complete      =
|open          = 1967
|governing     =
|dedicated_to  = [[armēņu genocīds|Armēņu genocīda]] upuru piemiņai
|visitors      =
* ap 200 000<ref>{{cite news|title=On April 24 about 100 thousand visitors at Armenian Genocide Museum-Institute|url=http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|agency=[[Armenpress]]|date=24 April 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616154103/http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|archivedate=16 June 2014}}</ref>
* (līdz 150 000 cilvēkiem, izņemot 24. aprīli)<ref>{{cite news|title=Ցեղասպանությունն` օտարների աչքերով [The Armenian Genocide in the eyes of foreigners]|url=http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|agency=[[Yerkir Media]]|date=23 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616155306/http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|archivedate=16 June 2014|location=Yerevan|language=hy|quote=Ծիծեռնակաբերդի հուշահամալիր` չհաշված ապրիլի 24-ը, տարեկան է 120-150 հազար մարդ է այցելում: Նրանցից 80 հազարն օտարազգի են, այդ թվում եւ թուրքեր:}}</ref>
|public_transit=
|extra         =
}}
<mapframe text="Armēņu genocīda memoriālais komplekss" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q154775"
}
</mapframe>
'''Armēņu genocīda memoriālais komplekss''' ({{val|hy|Հայոց ցեղասպանության զոհերի հուշահամալիր}}, ''Hayots tseghaspanut'yan zoheri hushahamalir'') ir oficiālais [[Armēnija]]s memoriāls, kas veltīts [[armēņu genocīds|armēņu genocīda]] upuru piemiņai. Izveidots 1967. gadā Cicernakaberda pakalnā valsts galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Molina''' var būt:

sentences:
s skulptūra]]
'''Tieslietas''', arī '''tiesību sistēma''', ir [[tiesa|tiesu]] iestāžu sistēma, to darbību kopums. Tās nodrošina [[sabiedriskā kārtība|sabiedrisko kārtību]], nosaka [[ētika]]s normas. Lai to panāktu, ir nepieciešami [[likums|likumi]]. Ar tieslietām mēdz apzīmēt arī [[tiesību zinātne|tiesību zinātni]].<ref name="tezaurs"/>

sentences:
1916. gada glezna "Sēdošā sieviete"]]
'''Masturbācija''' ({{val|la|manus}} — 'roka' un ''stupro'' — 'apkaunot'; burtiski — 'apkaunot sevi ar rokām'), '''masturbēšana''' jeb '''onānisms''' ir mehāniska [[dzimumorgāns|dzimumorgānu]] stimulēšana, lai apmierinātu [[dzimumtieksme|dzimumtieksmi]] un/vai gūtu [[orgasms|orgasmu]]. Masturbācija ir arī partneru dzimumorgānu stimulēšana ar [[roka|roku]]. Vairums tradicionālo [[reliģija|reliģiju]] pašapmierināšanos uzskata par [[grēks|grēku]]. Austrumu reliģijās onānisms tiek uzskatīts par sevis sagatavošanu dzimumdzīvei un personības pilnveidošanu.<ref name="seksologija.lv">{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url= http://www.seksologija.lv/onanisms/ |title= Onānisms |publisher= seksologija.lv |accessdate= 2010-06-14 |archiveurl= https://web.archive.org/web/20100817142820/http://www.seksologija.lv/onanisms/ |archivedate= 2010-08-17 }}</ref>

sentences: '''Sterilizācija''' ({{lang-la|sterilis}} — ‘neauglīgs’) ir dažādu priekšmetu, šķidrumu, pārtikas produktu, pārsienamā un brūces materiāla, operācijas veļas, ārstniecisko šķīdumu apstrāde ar fizikālām metodēm, lai iznīcinātu [[mikroflora|mikrofloru]].<ref>[http://www.neslimo.lv/pme/?name=sterilizacija Populārā medicīnas enciklopēdija, 1984.gads]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Why Did I Get Married Too?''
| attēls                   = WhyDidIGotMarried2Poster2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tailers Perijs]]
| producents               =
* [[Rūbens Kanons]]
* Tailers Perijs
| scenārija autors         = Tailers Perijs
| galvenajās lomās         =
* [[Dženeta Džeksone]]
* Tailers Perijs
* [[Taša Smita]]
* [[Džila Skota]]
* [[Luiss Gosets jaunākais]]
* [[Maliks Joba]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Tyler Perry Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|4|2|}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/tyler-perrys-why-did-i-get-married-too-2010|title=Tyler Perry's Why Did I Get Married Too?|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whydidigetmarriedtoo.htm|title=Tyler Perry's Why Did I Get Married Too?|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Kāpēc es apprecējos?]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Why Did I Get Married Too?''''' ir 2010. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Tailers Perijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Dženeta Džeksone]], [[Taša Smita]], [[Džila Skota]], [[Luiss Gosets jaunākais]] un [[Maliks Joba]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|4|2||bez}}. Filma ir turpinājums 2007. gada filmai "[[Kāpēc es apprecējos?]]".

sentences: '''Sabiedrības slānis''', arī '''sociālā šķira''' vai '''strats''', ir [[socioloģija|socioloģijā]] izmantots termins, ar kuru apzīmē [[sociāla grupa|sociālu grupu]] ar vienotu [[sociālais statuss|sociālo statusu]], kas veidojās [[sabiedrības noslāņošanās]] rezultātā, tas ir, veidojas ar kādām noteiktām, kopējām pazīmēm un īpašībām. Sabiedrības slāņi pastāv pēc dažādām pazīmēm, piemēram, pēc ietekmes un varas, pēc turīguma un bagātības, pēc profesijas, amata.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Viesturs Alksnītis''' (dzimis 1953. gada 2. decembrī [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu [[kinorežisors]] un producents. Režisors filmām "Cerību krahs" (2014), "Latvijas melnais zelts", (2015) "Mēs par Mums" (2018) un citām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.filmas.lv/person/3207/|title=Cilvēki|last=|first=|website=Filmas.lv|access-date=2020-04-07|date=|language=lv-LV}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences: '''Zāļu tēja''' ir [[ārstniecības augi|ārstniecības augu]] dzēriens, kas nav pagatavots no [[tējas koks|tējas koka]] (''Camellia sinensis''). Līdzīgi kā [[tēja]], zāļu tēja tiek gatavota, augu lapas, augļus vai saknes aplejot ar karstu ūdeni. Zāļu tējām ir ļoti sena vēsture visā pasaulē. Visbiežāk zāļu tējas tiek gatavotas no [[citrusaugi]]em, [[mežrozīte|mežrozītēm]], [[piparmētra|piparmētrām]], [[kumelīte|kumelītēm]], [[rozmarīns|rozmarīna]], [[fenhelis|fenheļa]], [[jasmīni]]em, ''[[yerba mate]]'', [[ingvers|ingvera]], [[ārstniecības melisa|melisas]], [[ārstniecības salvija|salvijas]], [[nātres|nātrēm]], [[divšķautņu asinszāle|asinszāles]], [[plūškoki]]em, [[hortenzijas|hortenzijām]], [[kokas augs|kokas auga]] un [[kaķumētra]]s.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
'''"Leļļinieks no Lodzas"''' ({{val|fr|Le Marionnettiste de Lodz}}) ir [[dramaturgs|dramaturga]] [[Žils Segals|Žila Segala]] luga (1980. gads), kuras pirmizrāde notika 1984. gada 10. janvārī ''Aubervilliers'' Kopienas teātrī. Lugas pirmizrāde Latvijā notika 2013. gada 13. oktobrī Jūrmalas teātrī. No franču valodas to tulkojusi Rūta Liepiņa.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pirmatnējās bailes
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|102,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0117381/?ref_=bo_rl_ti|title=Primal Fear (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|5}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 130 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1996|4|3}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija = ''[[Rysher Entertainment]]''
| operators = [[Maikls Čepmens]]
| oriģinālnos = ''Primal Fear''
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Džons Mahonijs]]
* [[Elfrī Vudvarda]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Edvards Nortons]]
| scenārijs = * [[Stīvs Šagans]]
* [[Ana Bidermane]]
| producents = * [[Gērijs Lukhesi]]
* [[Hauards Kohs]]
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Primal Fear (1996 film) poster.jpg
| imdb =
}}
'''"Pirmatnējās bailes"''' ({{Val|en|Primal Fear}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[trilleris]], kura režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Lora Linnija]], [[Džons Mahonijs]], [[Elfrī Vudvarda]], [[Frānsisa Makdormanda]] un [[Edvards Nortons]]. Šī ir Edvarda Nortona kino debija.

sentences: '''Hiperoni''' (no grieķu ''hyper'' - pāri, virs) ir [[subatomāra daļiņa|subatomāras daļiņas]] ([[barioni]]), kas ir smagākas par [[nukloni]]em un kam piemīt tā saucamā [[dīvainība]], jo tie satur [[s kvarks|s kvarku]].

sentences: '''Piesardzības princips''' nosaka, ka gadījumos, kuros nav skaidru zinātnisku pierādījumu par nopietnu vai neatgriezenisku kaitējumu, ko var radīt [[Tehnoloģija|tehnoloģijas]], bet šāds apdraudējums ir zinātniski ticams, būtu jāpiemēro darbības (aizliegumi vai ierobežojumi), kas šo kaitējumu var novērst. Šis princips tiek izmantots daudzās jomās - dabas aizsardzībā, [[Tirdzniecība|tirdzniecībā]], veselības aprūpē, un bieži tiek uzskatīts par nozīmīgāko principu [[Ilgtspējīga attīstība|ilgtspējīgas attīstības]] veicināšanai.

sentences: '''Zemes zinātne''' ir visaptverošs jēdziens, kas sevī ietver vairākas ar [[Zeme|Zemi]] cieši saistītas zinātnes nozares — [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeofizika|ģeofiziku]] un [[ģeodēzija|ģeodēziju]]. Zemes zinātņu disciplīnas izmanto [[ķīmija]]s, [[fizika]]s, [[bioloģija]]s, [[hronoloģija]]s un [[matemātika]]s zināšanas, lai radītu kvantitatīvu sapratni par Zemē notiekošajiem procesiem. Zemes zinātnē tiek izmantota gan holistiskā, gan redukcionisma zinātniskā pieeja.

sentences: '''Rokopera''' ({{val|en|rock opera}}) ir  [[opera]]s sacerējums [[rokmūzika]]s stilā. Parādījās [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1960. gadu beigās. Pirmā{{nepieciešama atsauce}} latviešu rokopera "[[Ei, jūs tur!]]" ir sarakstīta 1971. gadā. Par latviešu nacionālo rokoperu uzskata [[Zigmars Liepiņš|Zigmara Liepiņa]] un [[Māra Zālīte|Māras Zālītes]] darbu "[[Lāčplēsis (rokopera)|Lāčplēsis]]".<ref name=lv100.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Rokopera "Lāčplēsis"|url=https://lv100.lv/programma/kalendars/rokopera-lacplesis/|publisher=lv100.lv|accessdate=23 August 2019}}</ref>

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas ērģelnieki]].''

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētikas disciplīnas]]
[[Kategorija:Vaļasprieki]]
[[Kategorija:Atpūta]]
[[Kategorija:Fiziski vingrinājumi]]

sentences: '''Septulas''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] [[Čaula|čaulu]] [[endoskelets|endoskeleta]] starpsienas, kas iet no sānu sienas kameras dobumā, sadalot to mazākos nodalījumos (kamerās). Neperforētās formās šīs starpsienas veidojas čaulas ārsienu iekšējās daļas sabiezināšanās rezultātā. To izvietojums ir cieši saistīts ar foramenālo atveru asu izvietojumu. Plātņaini perforētajām sugām septulas veido krokainas iekšējās plātnītes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Bazilijs Plīnijs
|         vārds_orig = ''Basilius Plinius''
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = apmēram 1540. gadā
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas arhibīskapija]] (tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1605
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = Rīga
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = vācbaltietis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, mediķis
| rakstīšanas valoda = Latīņu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "Cildenās Rīgas, Livonijas metropoles slavinājums"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Bazilijs Plīnijs''' (''Basilius Plinius''; ap 1540—1605)<ref name="lat">{{LAT e|4|780}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ārsts]] un [[dzejnieks]].

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Ropažu pagastā|Ropaži (nozīmju atdalīšana)|Ropaži}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ropaži
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Ropazu baznica.jpg
| image_caption            = Ropažu luterāņu baznīca
| pushpin_map              = Latvia <!-- tiek ģenerēta karte; ja nav kooordinātu, rindu jādzēš -->
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ropažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Ropažu pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēti
| established_date         = 1205.
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 7,25
| area_land_km2            =
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2850&p_back=0** Vietvārdu datubāze] LĢIA</ref>
| population_total         = 1686
| population_density_km2   = 232,5
| latd =56  | latm =58  | lats =25  | latNS =N
| longd =24  | longm =37  | longs =56  | longEW =E
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2135
| elevation_m              = 40
| website                  = http://www.ropazi.lv/<!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Ropaži''' ir [[ciems]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Ropažu novads|Ropažu novadā]]. [[Ropažu pagasts|Ropažu pagasta]] centrs. Ropaži atrodas [[Lielā Jugla|Lielās Juglas]] kreisajā krastā, cauri ciemam iet [[Reģionālie Latvijas autoceļi|reģionālais ceļš]] [[P10]] ([[Inčukalns]]—Ropaži—[[Ikšķile]]). Attālums līdz novada centram [[Ulbroka]]i ir 25 km, līdz [[Ogre]]i — 23 km, līdz [[Rīga]]i — 34 km. Lielās Juglas krastā atrodas parks ar estrādi, [[Ropažu viduslaiku pils|Ropažu pilsdrupas]], pagasta pārvalde. Vēl ciemā atrodas [[Ropažu luterāņu baznīca]], [[Ropažu vidusskola]], sporta komplekss, bibliotēka, vairāki veikali, degvielas uzpildes stacija, vairākas piemiņas vietas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Vans''' var būt:

sentences: VIKIPĒDIJA NEGARANTĒ APGALVOJUMU PATIESUMU

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Elīza Fogele
|     vārds_orig = ''Elise Vogel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt = nezināms
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-amilspirta struktūrformula

 n-amilspirta molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11OH
|molmasa=88,15
|blīvums=814,4
|kušanas temperatūra=-77,6 °C (195,55 K)
|viršanas temperatūra=137,986 °C (411,13 K)
}}
'''Amilspirts''' (pentanols, butilkarbinols, C5H11OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar pieciem oglekļa atomiem molekulā. Amilspirtam ir 8 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Mitruma novadīšana''' jeb '''mitruma izvadīšana''' ir [[Audums|audumiem]] piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas [[Mitrums|mitrumu]], t. i., [[Sviedri|sviedrus]]. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lei|first=Min|last2=Li|first2=Yuling|last3=Liu|first3=Yanping|last4=Ma|first4=Yanxue|last5=Cheng|first5=Longdi|last6=Hu|first6=Yue|date=2020-02-12|title=Effect of Weaving Structures on the Water Wicking–Evaporating Behavior of Woven Fabrics|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7077655/|journal=Polymers|volume=12|issue=2|pages=422|doi=10.3390/polym12020422|issn=2073-4360|pmc=7077655|pmid=32059351}}</ref> Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām [[termoregulācija]]s īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.<ref name=":0">https://www.researchgate.net/publication/286098490_Effect_of_Moisture-Wicking_Garments_on_Temperature_Regulation_During_Exercise</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Hofmanis
|     vārds_orig = ''Albert Hofmann''
|         attēls = Albert Hofmann Oct 1993.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Alberts Hofmanis 1993. gadā
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 29
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{CHE}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Cīrihes Universitāte]]
|        zinātne = [[ķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[LSD]] sintezēšana
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: {{Commonscat|Poets by country|Dzejnieki pēc valsts}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Ivars Kabucis
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1958
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 24
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Saldus rajons|Remte|td=Latvija}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = Smiltenes novads
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = V
| darba_vietas = [[Liepājas Pedagoģiskais institūts]] (1986—1989)
[[Latvijas Zinātņu akadēmija|LZA]] [[Bioloģijas institūts]] (1989—1996)
| alma_mater = [[Latvijas Valsts Universitāte|LVU]]
| zinātne = [[botānika]]
| sasniegumi = Biotopu rokasgrāmata
}}
'''Ivars Kabucis''' (1958) ir latviešu [[biologs]], [[botāniķis]], specializējies [[flora]]s un [[veģetācija]]s pētīšanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Japanese_dwarf_flying_squirrel.jpg
| att_nosaukums = [[Japānas lidvāvere]] (''Pteromys momonga'')
|    att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveres
|         cilts = Pteromyini
|      cilts_lv = Lidvāveres
|         ģints = Pteromys
|      ģints_lv = Eirāzijas lidvāveres
|      binomial = Pteromys <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1800)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Bērensi fon Rautenfeldi''' ({{val|de|Berens von Rautenfeld}}), līdz 1752. gadam '''Bērensi''' ({{val|de|Berens}}) bija [[Rīgas patricieši|Rīgas patriciešu]], vēlāk muižnieku dzimta.

sentences: '''Kosovas Atbrīvošanas armija''' ({{val|sq|Ushtria Çlirimtare e Kosovës — UÇK}}) bija [[Paramilitārisms|paramilitāra]] etnisko [[Albāņi|albāņu]] organizācija, kas 1990. gados vēlējās panākt [[Kosova]]s atdalīšanos no [[Dienvidslāvijas Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas]] un [[Serbija]]s un [[Lielalbānija]]s izveidi.{{#tag:ref|Skatīt<ref>{{tīmekļa atsauce|title=State-building in Kosovo. A plural policing perspective|url=https://books.google.com/books?id=YS15BgAAQBAJ&pg=PA53|publisher=Maklu|date=5 February 2015|p=53}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Liberating Kosovo: Coercive Diplomacy and U. S. Intervention |url=https://books.google.com/books?id=X5sa90AEvi0C&pg=PA69|publisher=[[Belfer Center for Science and International Affairs]]|date=2012|p=69}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Dictionary of Genocide |url=https://books.google.com/books?id=rgGA91skoP4C&pg=PA249|publisher=[[Greenwood Publishing Group]]|date=2008|p=249}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Kosovo Liberation Army (KLA) |url=http://www.britannica.com/topic/Kosovo-Liberation-Army|publisher=[[Encyclopædia Britannica]]|date=14 September 2014}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Albanian Insurgents Keep NATO Forces Busy |url=http://content.time.com/time/world/article/0,8599,101938,00.html|publisher=[[Time]]|date=6 March 2001}}</ref>}} Tās kampaņas pret [[Dienvidslāvija]]s drošības dienestiem, policiju, valsts amatpersonām un etniskiem [[Serbi|serbu]] ciematiem izsauca Dienvidslāvijas armijas un serbu paramilitāro organizāciju pretestību un sekojošu aktīvu militāro darbību, kas zināma kā [[Kosovas krīze]] (1998—99). Kosovas Atbrīvošanas armiju atbalstīja ārvalstu brīvprātīgie, ieskaitot Rietumeiropas etniskos albāņus, turkus un ziemeļafrikāņus, kurus organizēja Rietumeiropas islāmistu līderi, kas bija saistīti ar [[Osama bin Ladens|Bin Ladenu]] un [[Aimans az Zavāhirī|Zavāhirī]].<ref name="Bodansky2011">{{cite book|author=Yossef Bodansky|title=bin Laden: The Man Who Declared War on America|url=https://books.google.com/books?id=vur8xnVanEUC&pg=PA398|date=4 May 2011|publisher=Crown Publishing Group|isbn=978-0-307-79772-8|pages=398–403}}</ref> Albāņu pusē cīnījās arī islāmistu finansēti cīnītāji no [[Jemena]]s, [[Saūda Arābija]]s un [[Ēģipte]]s. Kosovas krīzē 1999. gada martā—jūnijā iesaistījās arī [[NATO]] spēki, bombardējot dienvidslāvu spēkus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naudas krāsa
| operators =
| attēls = The Color Of Money.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents = * [[Ērvings Akselrads]]
* [[Bārbara De Fina]]
| scenārijs = [[Ričards Praiss]]
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Toms Krūzs]]
* [[Mērija Elizabete Mastrantonio]]
* [[Helēna Šīvere]]
* [[Džons Turturo]]
| mūzika = [[Robijs Robertsons]]
| oriģinālnos = ''The Color of Money''
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''Silver Screen Partners II''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|10|17|ASV}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|52,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Naudas krāsa"''' ({{Val|en|The Color of Money}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Toms Krūzs]], [[Mērija Elizabete Mastrantonio]], [[Helēna Šīvere]] un [[Džons Turturo]]. Filma balstīta uz Voltera Tūisa 1984. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pureņu pagasts
| karte             = Pureņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Pureņu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Pureņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Kivdolova
| platība           = 59,57
| iedzīvotāji       = 431<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 431 / 59.57 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Gotfrīds Ageluts
|     vārds_orig = ''Johann Gottfried Ageluth''
|         attēls = Ageluts.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Fotoportrets (Rīgas fotodarbnīca H. Walter)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1763
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Vite (ciems)|Vite]], [[Vidzemes guberņa]]
([[Mālpils pagasts]], [[Siguldas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Gotfrīds Ageluts (no [[Kēnigsberga]]s, Rīgas Domskolas konrektors un pilsētas bibliotekārs), māte - Anna, dzimusi Dreilinga (no [[Rīga]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Johanna Šarlote, dzimusi Frobriga (precējušies [[Straupe|Straupē]] 1792. gada 4. janvārī)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Johans Gotfrīds Ageluts''' ({{val-de|Johann Gottfried Ageluth}}; dzimis {{dat|1763|11|13}}, miris {{dat|1848|5|24}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, latviešu garīgo dziesmu autors un apkopotājs ar pseidonīmu "13". [[Latviešu literārā biedrība|Latviešu literārās biedrības]] (''Lettisch-Literärische Gesellschaft'') dibinātājs (1824). Saņēmis apbalvojumus par [[bakas|baku]] pretpotes propagandu. Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas [[Rīgas loža "Pie zobena"|''Zum Schwerdt'']] brālis (1790).

sentences: '''Somijas Republikas karogs''' ir [[Somijas Republika]]s karogs, kurš tika pieņemts [[1918]]. gada martā - četrus mēnešus pēc valsts izveidošanas. Karoga atveidojuma pamatā ir skandināvu krusts. Zilais krusts karogā simbolizē Somijas ezerus un debesis, bet baltā krāsa - sniegu un Somijas vasaru gaišās naktis.

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[māksla|mākslu]].'''

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Branchiostoma_lanceolatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Branchiostoma lanceolatum|Eiropas lancetnieks}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Cephalochordata
| apakštips_lv =Galvhordaiņi
| iedalījums =
{{TaksoSaite|Leptocardii|Lancetnieki}}
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
*''Acrania''
}}
'''Galvhordaiņi''' jeb '''bezgalvaskausaiņi''' (''Cephalochordata'') ir [[Hordaiņi|hordaiņu]] tipa apakštips. Tie ir sīki [[jūra|jūru]], reizēm arī [[esuārijas|esuāriju]] [[dzīvnieki]], kuri pēc formas atgādina [[zivis]]. Saglabājuši visas galvenās hordaiņu pazīmes: ir [[iekšējais skelets]] ([[muguras stiegra]]) un cauruļveida [[nervu sistēma]]; [[rīkle]] ar atverēm kalpo par elpošanas orgānu, [[gremošanas trakts|gremošanas traktam]] ir [[aknas|aknu]] izaugums.

sentences: '''Sadalītā virsgrāmata''' ({{val-en|distributed ledger}}) ir replicētu, koplietojamu un sinhronizētu [[cipardati|cipardatu]], kas ģeogrāfiski izkliedēti starp vairākām vietnēm, valstīm vai institūcijām, konsenss.<ref name=UKscienceOffice201601>{{cite report |title=Distributed Ledger Technology: beyond block chain |url=https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf |publisher=Lielbritānijas valdība, Zinātnes birojs |date=2016. gada janvāris|accessdate=2016. gada 29. augustā |language=en }}</ref> Tai nav viena centrāla administratora vai [[datu krātuve]]s.<ref name="raiib">{{cite book |title=Restructuring and Innovation in Banking |last=Scardovi |first=Claudio |year=2016 |publisher=Springer |isbn=9783319402048 |page=36 |url=https://play.google.com/store/books/details?id=uNM0DQAAQBAJ |accessdate=2016. gada 21. novembrī|language=en}}</ref>

sentences: '''Maita''' ir miruša [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] atliekas. Maitu bieži uzturā izmanto citi dzīvnieki. Tas ir nozīmīgs barības avots lieliem [[plēsēji]]em un [[visēdāji]]em vairumā [[ekosistēma|ekosistēmu]]. Tāpat ar maitu barojas daudzi [[bezmugurkaulnieki]]. [[baktērijas|Baktēriju]] klātbūtnes un [[pūšana]]s blakusproduktu ietekmē jau drīz pēc nāves maita sāk smakot, kas savukārt pievelk [[maitēdāji|maitēdājus]]. Līdzīgu smaku izdala arī dažu sugu [[augi]] un [[sēnes]], lai pievilinātu [[apputeksnētāji|apputeksnētājus]].

sentences:
[[Kategorija:Vadībzinība]]
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģijas|Pārvaldība]]
[[Kategorija:Informācijas pārvaldība|Tehnoloģiju]]

sentences:
{{Citas nozīmes|arheologu|Balodis|Balodis}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums = Francis Aleksandrs Balodis
| vārds =
| vārds_orig =
| attēls = Francis_Balodis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1882
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 7
| dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 8
| m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Voldemārs Dāvids Balodis
| brāļi = Francis Voldemārs, Ēriks Jēkabs
| māsas = Olga Voldemāra Matilda Kreišmane
| dzīvesbiedrs = Aleksandra Kubareva, Emma Albertiņa
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Saratovas Universitāte]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Latvijas Universitāte]],
| alma_mater = [[Tartu Universitāte|Tērbatas Universitāte]],
[[Maskavas arheoloģijas institūts]],
[[Maskavas Universitāte]],
[[Minhenes Universitāte]]
| zinātne = [[arheoloģija]], [[eģiptoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = III un II šķiras [[Triju Zvaigžņu ordenis]],
IV šķiras Francijas [[Goda Leģiona ordenis]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Francis Aleksandrs Balodis''' (1882—1947) bija latviešu [[arheoloģija|arheologs]] un [[eģiptoloģija|eģiptologs]]; arheoloģijas zinātnes pamatlicējs [[Latvija|Latvijā]]. Pētījis latviešu senvēsturi, Pievolgas tatāru vēsturi, [[Senā Ēģipte|Senās Ēģiptes]] vēsturi un mākslu. Pazīstams ar pētījumiem par [[latgaļi|latgaļu]] un [[kriviči|kriviču]] cilšu senajām etnogrāfiskajām un politiskajām robežām pirms 13. gadsimta.
Francis Balodis bija vadošais Latvijas arheologs pirms [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un viens no nacionālās arheoloģijas skolas dibinātājiem.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Gotlobs Stenders''' (''Karl Gottlob Stender'', 1830–1894) bija [[luterāņi|luterāņu]] teologs, [[Vecsēlpils|Sēlpils]] un [[Sunākstes baznīca|Sunākste]]s mācītājs, [[Johans Kristiāns Stenders|Johana Kristiāna Stendera]] dēls. [[Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki|Latviešu dziesmusvētku]] organizētājs [[1873]]. gadā.

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Ziņu agregators''' ir [[datorprogramma]] vai attālināts serviss, kas periodiski pārskata noteiktus ziņu avotus, vienā no vairākiem uz [[XML]] bāzes veidotiem formātiem (galvenokārt [[RSS protokols|RSS]]), atrod jaunumus un attēlo tos apgrieztā hronoloģiskā secībā vienā lapā.

sentences: '''Apakšnodalījums''' ({{val|la|subdivisio}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā apakšvienība]], kas ir atvasināta no nodalījuma. Apakšnodalījums ir nākamā vienība zem [[Nodalījums (botānika)|nodalījuma]]. Zem nodalījuma atrodas vai nu [[Klase (bioloģija)|klase]], vai [[Virsklase|virsklase]]. Taksonomisko vienību "apakšnodalījums" lieto [[Botānika|botānikā]], bet [[Zooloģija|zooloģijā]] šai vienībai atbilst [[apakštips (bioloģija)|apakštips]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Suns (nozīmju atdalīšana)|Suns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Suns
| abbreviation = CMi
| name_latin = Canis Minor
| RA = 8
| dec = +5
| areatotal = 183
| arearank = 71. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Procions
| starmagnitude = 0,38
| neareststarname = Procions
| stardistance = 11,4
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 85
| latmin = 75
}}

sentences: '''Lokāma''' jeb '''fleksīva valoda''' ir [[valoda]], kurā gramatiskās vārdu kategorijas un [[Sintakse|sintaktiskās]] attiecības pamatā ir izteiktas ar [[Galotne (valodniecība)|galotnēm]]. Pie lokāmajām valodām pieder [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu]] un [[semītu valodas]].

sentences: '''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Insbruka
 | official_name            = ''Inssbruck''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = IMG 9040-Innsbruck.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   =
 | latd  =47  | latm  =16  | lats  =  | latNS  = N
 | longd =11  | longm =23  | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrija}}'''
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Tirole]]
 | area_total_km2           = 104.91
 | area_total_sq_mi         =
 | area_land_km2            =
 | area_land_sq_mi          =
 | area_water_km2           =
 | elevation_max_m          = 574
 | elevation_min_m          =
 | population_total         = 121 329
 | population_as_of         = 2012. gads
 | population_rank          =
 | population_density_km2   =
 | population_density_sq_mi =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | website                  = {{URL|http://www.innsbruck.at/}}
 | footnotes                =
}}
'''Insbruka''' ({{val|de|Innsbruck}} — ‘Innas tilts’) ir pilsēta [[Austrija]]s rietumos pie [[Inna]]s upes 30 kilometrus uz ziemeļiem no [[Brennera pāreja]]s. [[Tirole]]s federālās zemes galvaspilsēta.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Parīzes 7. apgabals
 | official_name            = ''7e arrondissement de Paris'' <br />''VIIe arrondissement''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = [[Francijas pašvaldības apgabals]]
 | image_skyline            = Paris.wiki.800pix.eiffelview.jpg
 | image_caption            = Skats uz [[Eifeļa tornis|Eifeļa torni]] un [[Invalīdu nams|Invalīdu namu]]
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Blason ville fr Paris VII.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Paris 7e arr jms.gif
 | pushpin_map              =
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Departaments
 | subdivision_name         = {{karogs|Francija}}
 | subdivision_name1        = [[Ildefransa]]
 | subdivision_name2        = [[Parīze]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Rašīda Dati
 | area_total_km2           = 4.09
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2017. gada 1. janvāris
 | population_total         = 51367
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = 13000
 | timezone                 = CET
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = +2
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 48 | latm = 51 | lats = 33 | latNS = N
 | longd = 2 | longm = 18 | longs = 46 | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_m              =
 | website                  =
}}

sentences:
{{cita nozīme|apstrīdētu teritoriju|daļēji atzītu valsti|Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika}}
{{Coord|25|N|13|W|type:country|display=title}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الصحراء الغربية}}
''{{Unicode|As-Ṣaḥarā' al-Ġarbiyya}}''
Sahara Occidental
|    pilnais_valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|            valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|               kartes_attēls = LocationWesternSahara.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (Lājūna)
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]] «de jure»1,
 [[Spāņu valoda|Spāņu]] un [[franču valoda|franču]] «plaši lietotas»,
 [[berberu valodas|berberu]] un [[hasanīja]] arābu (sarunvalodas)
|             etniskās_grupas =
|                    demonīms = [[Sahrāvī]]
|              valsts_iekārta =
|        neatkarības_iegūšana = '''Apstrīdēta neatkarība2'''
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība no [[Spānija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1975|11|14}}
|                 platība_km2 = 266 000
|               platība_rangs = 76.
|              procenti_ūdens = nenozīmīgs
|          iedzīvotāju_skaits = 513 000<ref name=unpop>{{Laikraksta atsauce | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=.PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs
Population Division | year=2009 | accessdate= 2009-03-12}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 168.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 237.
|                      valūta = [[Rietumsahāras peseta]] (RADR pārvaldītajā daļā),
 [[Marokas dirhams]] (Marokas pārvaldītajā daļā)
|                  utc_offset = +0
|                      domēns = nav3
|              tālsarunu_kods = 2124
|                    piezīme1 = Arābu ir vienīgā oficiālā valoda gan [[Maroka]]s, gan [[Rietumsahāras Arābu Demokrātiskā Republika|Rietumsahāras Arābu Demokrātiskās Republikas]] (RADR) pārvaldītajā daļā.
|                    piezīme2 = Pārsvarā Marokas valdījumā, kā tās [[Dienvidu provinces]]. Polisario fronte kontrolē pierobežas apgabalus aiz [[Marokas valnis|robežvaļņa]] kā [[brīvā zona (apgabals)|Brīvo zonu]], RADR vārdā.
|                    piezīme3 = [[.eh]] ir rezervēts.
|                    piezīme4 = Marokas kods; [[Starptautiskā telekomunikāciju savienība|STS]] nav izsniegusi individuālu kodu Rietumsahārai.
}}

sentences:
{{cita nozīme|garīgā stāvokļa veidu|filmu|Psiho}}
'''Psihoze''' ir vispārīgs [[psihiatrija]]s apzīmējums [[garīgs stāvoklis|garīgā stāvokļa]] veidam, kuru bieži saista ar [[realitāte]]s sajūtas pazušanu. Latvijas medicīnas portālā psihoze ir definēta šādi: "Psihoze ir psihisks traucējums, kas var izpausties ar dažādiem simptomiem. Visbiežāk psihoze izpaužas ar aptumšotu apziņu, neadekvātu reālās pasaules uztveri, ar dažādām normālai psihikai neraksturīgām parādībām (murgi, halucinācijas u.c.), uzvedības traucējumiem, kas ievērojami atšķiras no ierastās šī cilvēka uzvedības."<ref>[http://www.medicine.lv/ Latvijas medicīnas vortāls], [http://www.medicine.lv/jautajums-specialistam.php?dowhat=view&q_id=10 Psihiatres Daces Simsones atbildes uz lasītāju jautājumiem, tajā skaitā arī uz jautājumu "Kas ir psihoze?"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070808070726/http://www.medicine.lv/jautajums-specialistam.php?dowhat=view&q_id=10 |date={{dat|2007|08|08||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Sotecle''
|nosaukums_latv_val     = Satekle
|sugasvārds             = senlatviešu pilsnovads
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] vasaļvalsts
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1212 (1224)
|
|event_start            = 1208. gadā Satekles Rūsiņš savienībā ar kaimiņu pilsnovadu vecākajiem un Cēsu zobenbrāļiem uzsāka trīsgadu karu pret igauņiem.
|date_start             =
|event_end              = 1212. gada [[Autines sacelšanās]] laikā Rūsiņš gāja bojā, viņa zemi pievienoja [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] valdījumiem 1224. gadā
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Talava minmax.jpg
|image_map_caption      = Satekles novads kā Tālavas letgaļu zemes daļa uz dienvidiem no Valmieras.
|
|galvaspilsēta          = castrum Sotecle ([[Rauna]]s pilskalns)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]/[[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Rūsiņš]] (''Russinus de castro Sotecle'')
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
'''Satekle''' vai '''Sotekle''' bija [[Vidzeme]]s latgaļu zemes [[Tālava]]s pils un pilsnovads 13. gadsimta sākumā, kas pieminēts Livonijas Indriķa hronikā sakarā ar to, ka 1208. gadā Satekles pilskungs [[Rūsiņš]] noslēdza pret [[igauņi]]em vērstu sadarbības līgumu ar [[Autine]]s [[Varidotis|Varidoti]] un [[Cēsu Bertolds|Cēsu Bertoldu]]. 13. gadsimta sākumā Satekle bija Zobenbrāļu ordeņa daļā, 14. gadsimta sākuma dokumentos Satekles pils (''Sotekele'') jau ir atradusies [[Rīgas arhibīskapija|Rīgas arhibīskapa]] zemē, kas liecina par labu hipotēzei par Satekles atrašanos [[Rauna]]s pilskalnā.

sentences: '''9. novembris''' ir gada 313. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (314. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 52 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|Krievijas impērijas ministru|Satversmes sapulces deputātu|Pāvels Meļņikovs (būvuzņēmējs)}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Pāvels Meļņikovs
|     vārds_orig = ''Павел Петрович Мельников''
|         attēls = PGRS_1_052_Melnikov_-_full.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1804
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1880
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Ļubaņa (Krievija)|Ļubaņa]], [[Novgorodas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Ļeņingradas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = inženieris, ministrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ilukste}}
[[Kategorija:Augšdaugavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Teodoras valsts''' ({{val-el|Αὐθεντία πόλεως Θεοδωροῦς καὶ παραθαλασσίας}}), kas seno [[Krima]]s iedzīvotāju [[goti|gotu]] vārdā dēvēta arī par '''Gotiju''' (''Γοτθία''), bija neliela [[viduslaiki|viduslaiku]] (14.-15. gadsimta) valsts [[Zelta Orda]]s iekarotās [[Krimas pussala]]s dienvidrietumos, ietverot arī Hersonesas ([[Sevastopole]]s) teritoriju. Tās galvaspilsēta bija Dorosa (''Δόρος'') jeb Teodoro, mūsdienās Mangupa (''Мангуп-Кале'').

sentences: '''Entalpija''' ({{val|grc|ἐνθάλπω}}, ''enthálpō'' — ‘sildīt’), '''siltuma funkcija''' jeb '''rašanās siltums''' ir [[termodinamiskais potenciāls]], kas raksturo sistēmas siltumsaturu. To apzīmē ar lielo grieķu burtu [[ēta]] (Η). Vispārīgi entalpija termodinamiskā sistēmā ir vienāda ar vielas [[iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] U summu ar [[spiediens|spiediena]] p un [[tilpums|tilpuma]] V reizinājumu, tas ir,

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = '''Deftones'''
|          Attēls = Deftones live brixton academy 2007.jpg
|         Att_izm = 250px
|        Apraksts = Deftones 2008. gadā
|            Fons = grupa
|           Vieta = {{flaga|ASV}} [[Sakramento]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           Žanrs = [[Alternatīvais metāls]]
[[Eksperimentālais roks]]
|            Gadi = 1988—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[Warner Bros. Records|Warner Bros.]], [[Maverick Records|Maverick]]|
|           Mlapa = [http://www.deftones.com/ www.deftones.com]
|      Dalībnieki = [[Stīvens Kārpenters]]
[[Čino Moreno]]
[[Eibs Kaningems]]
[[Frenks Delgado]]
[[Serhio Vega]]
|  Bij_dalībnieki = [[Či Čengs]]
}}

sentences:
'''Bērs''' var būt:
* bērs jeb bēris — [[zirga krāsa]];
* [[Bērs (lagūna)|Bērs]] — lagūna Francijā

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sambra
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Sambre
| attēls            = Namur_JPG02.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sambra Namnīrā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ēna (Pikardija)|Ēna]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Māsa (upe)|Māsa]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=01 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=50 | iet_plat_m=27 | iet_plat_s=43 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}, {{BEL}}
| garums            = 193
| iztekas_augstums  = 199
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 2 740
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Bellarmīns
|     vārds_orig = ''Robert Bellarmine''
|         attēls = Saint Robert Bellarmine.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = 16.gadsimta portrets
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1542
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1621
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Roberto Frančesko Romolo Bellarmino''' ({{val|it|Roberto Francesco Romolo Bellarmino}}, dzimis {{dat|1542|10|4}}, miris {{dat|1621|9|17}}), pazīstams kā '''Svētais Roberts Bellarmīns''', bija [[Katoļticība|katoļu]] [[kardināls]] un svētais no [[Itāļi|itāļu]] [[Jezuīti|jezuītu]] ordeņa. Viņš bija viens no galvenajiem [[Kontrreformācija|kontrreformācijas]] un [[Inkvizīcija|Romas inkvizīcijas]] dalībniekiem. 1930. gadā viņš tika kanonizēts kā [[svētais]].

sentences: '''Zaļās informācijas tehnoloģijas''' jeb '''zaļās IT''' ir videi draudzīgu [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] (IT) izpētes un prakses apzīmējums. Tas ir [[energoefektivitāte]]s un [[bezatkritumu tehnoloģija|bezatkritumu tehnoloģiju]] apvienojums, kas pielietots atsevišķā IT jomā.

sentences: '''Autokrātija''' ({{val-el|autokrateia}}) ir pārvaldes vai [[valdīšanas]] forma, kurā vienam cilvēkam valstī ir neierobežota [[augstākā vara]] — patvaldība. Ar šādu vārdu apzīmē arī valsti ar tādu [[Pārvalde|pārvaldes]] formu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija oksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-59-3
|      ķīmiskā formula = Na2O
|              molmasa = 61,979
|              blīvums = 2270
|  kušanas temperatūra = 1132 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 1920 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē, veidojot [[NaOH]]
|                 citi =
}}
'''Nātrija oksīds''' ir cieta, kristāliska viela ([[kubiskā singonija|kubiski]] kristāli), kas veidojas, oksidējoties [[nātrijs|nātrijam]]. Tas ir bāziskais [[oksīds]] un, reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]], veido [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Nātrija oksīdu vislabāk uzglabāt bezūdens [[benzols|benzolā]].

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences: '''Federālais apgabals''' ir īpaša [[Administratīvi teritoriālais iedalījums|administratīva vienība]] federālās valstīs, kuru pārvalda federālā valdība. Federālie apgabali ir tādās valstīs kā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Argentīna]], [[Brazīlija]], [[Malaizija]], [[Meksika]], [[Venecuēla]].

sentences: '''Uvertīra''' ({{val|fr|ouverture}} — 'ievads') ir instrumentāls [[skaņdarbs]] — [[opera]]s, [[balets|baleta]] vai kāda cita dramatiska darba ievads, kā arī [[kantāte]]s vai [[oratorija]]s tipa skaņdarbu sērijas sākuma daļa. Uvertīra — vidēja garuma muzikāla daļa, kas vai nu iepazīstina ar kādu dramatisku darbu, vai iecerēta atskaņošanai koncertā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences: '''Skrimslis''' ir [[organisms|organisma]] struktūra, kuru veido '''skrimšļaudi'''. Skrimšļaudi nav tik cieti un neelastīgi kā [[kaulaudi]], bet ir cietāki un elastīgāki par [[muskuļi]]em. Skrimšļaudi kopā ar [[taukaudi]]em veido tā sauktos irdenos [[audi|audus]]. Skrimšļi cilvēka un daudzu citu dzīvnieku sugu organismos atrodas [[locītava|locītavās]] starp kauliem, [[auss|ausīs]], [[deguns|degunā]], [[elkonis|elkoņos]], [[celis|ceļos]], [[potīte|potītēs]], [[bronhi|bronhos]] un citur. Skrimšļaudus iedala [[elastīgie skrimšļaudi|elastīgajos]], [[šķiedrainie skrimšļaudi|šķiedrainajos]] un [[hialīnie skrimšļaudi|hialīnajos skrimšļaudos]].<ref name="PME"/> Skrimšļus no ārpuses sedz [[saistaudi|saistaudu]] plēve.<ref name="PME"/>

sentences:
{{DEFAULTSORT:Serenes pagasts}}
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Turn 10 Studios''
| logo = Turn10_logo.jpg
| type = {{saite-starpviki|lv=Iedalījums|val=en|val_title=Division (business)}}
| industry = [[Videospēļu nozare]]
| foundation = {{Start date and age|2001}}
| founder = <!-- or: | founders = -->
| location_city = [[Redmonda]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtons]]
| location_country = ASV
| key_people = {{Unbulleted list
| Alans Hartmanis (studijas vadītājs)
| Dens Grīnvolts (kreatīvais direktors)
}}
| products = [[Forza (spēļu sērija)|''Forza'' sērijas]]
| num_employees = 200-400 (2019)
| num_employees_year = 2019
| parent = [[Xbox Game Studios]]
| website = {{URL|https://turn10studios.com}}
}}'''''Turn 10 Studios''''' ir amerikāņu [[Videospēle|videospēļu]] [[Datorspēļu izstrādātājs|izstrādātājs]], kas atrodas [[Redmonda|Redmondā]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonā]]. Uzņēmums tika dibināts 2001. gadā ''[[Xbox Game Studios]]'' vadībā, lai izstrādātu [[Forza (spēļu sērija)|''Forza'' sēriju]] ''[[Xbox]]'' platformām. Uzņēmumā ir aptuveni 200-400 darbinieku (pēc 2019. gada datiem).<ref name="PC Gamer">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.pcgamer.com/microsoft-game-studios-games/ |title=Here's what each Microsoft game studio is working on |first1=Samuel |last1=Horti |first2=Wes |last2=Fenlon |date=February 26, 2019 |website=PC Gamer}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 60
|lv = sešdesmit
}}
'''60''' ('''sešdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[59 (skaitlis)|59]] un [[61 (skaitlis)|61]].

sentences:
[[Kategorija:Informācijas tehnoloģiju pārvaldība]]
[[Kategorija:Utilītprogrammas]]

sentences:
em (1926)]]
'''Kinooperators''' (vienkāršoti '''operators''') ir speciālists, kas ir atbildīgs par [[Kinokamera|filmēšanas kameru]] un apgaismes grupas vadību, veidojot [[kinofilma|kinofilmu]], televīzijas produkciju vai citus tiešraides raidījumus, kā arī ir atbildīgs par māksliniecisku un tehnisku lēmumu pieņemšanu saistībā ar filmējamo attēlu. Šīs jomas izpēti un praksi sauc par [[kino|kinematogrāfiju]].

sentences:
{{atsauces+}}
 albuma "Ainas no latviešu tautas dzīves"]]
'''Etnogrāfija''' ir aprakstoša zinātne, kas pēta [[tauta]]s (un citu etnisko kopību) izcelšanos ([[Etnoģenēze|etnoģenēzi]]), izvietojumu ([[Etnoģeogrāfija|etnoģeogrāfiju]]), materiālo un garīgo kultūru, kultūrvēsturiskās attiecības starp visu pasaules daļu tautām. Līdzās etnogrāfijai pastāv [[etnoloģija]], kas nodarbojas ar etnogrāfisko datu salīdzinošiem pētījumiem.

sentences: Sportā '''svaru bumba''' ir [[svarcelšana]]s sporta rīks, kas domāts ķermeņa fiziskā spēka attīstīšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Flatovs''' ({{val|de|Flatow}}) var būt:

sentences:
[[Igaunija|Igaunijā]]]]
'''Laukakmens''' ir [[ledājs|ledāja]] atrauta un pārvietota [[ieži|iežu]] atlūza, kurās diametrs lielāks par {{nobr|10 cm}}.<ref>{{Latvijas daba|3|93}}</ref> Dažkārt uz laukakmeņu virsmas vērojamas ledāja skrambas vai glaciālais slīpējums. Laukakmeņus, kuru tilpums pārsniedz 10 m³ (7 m³),<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļu. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|08|03||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> sauc par [[dižakmens|dižakmeņiem]] un daļa to ir aizsargājami dabas pieminekļi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Manchot royal - King Penguin.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Aves
|    klase_lv = Putni
|       kārta = Sphenisciformes
|    kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|      dzimta = Spheniscidae
|   dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|       ģints = Aptenodytes
|    ģints_lv = Karaliskie pingvīni
|        suga = Aptenodytes patagonicus
|     suga_lv =  Karaliskais pingvīns
|   izplatība =

{{legend|#ce6256|Pasugas ''Aptenodytes patagonicus patagonicus'' izplatība}}
{{legend|yellow|Pasugas ''Aptenodytes patagonicus halli'' izplatība}}
{{legend|#90EE90|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
| kategorijas = nē
|    binomial = Aptenodytes patagonicus ([[John Frederick Miller|Miller]], 1778)
}}
'''Karaliskais pingvīns''' (''Aptenodytes patagonicus'') ir [[pingvīnu dzimta]]s (''Spheniscidae'') [[jūrasputns]], kas pieder pie [[karaliskie pingvīni|karalisko pingvīnu ģints]] (''Aptenodytes''). Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref>

sentences: '''Hidrīdi''' ({{Val-el|hydōr}} - [[ūdens]]) ir [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]] ar tādiem [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ievērojami mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Hidrīdos ūdeņraža oksidēšanas pakāpe ir -1. Dažreiz par hidrīdiem nepareizi dēvē visus ūdeņraža bināros savienojumus. Ūdeņraža [[izotops|izotopu]] ([[protijs|protija]], [[deitērijs|deitērija]] un [[tritijs|tritija]]) veidotos hidrīdus dēvē attiecīgi par '''protīdiem''', '''deiterīdiem''' un '''tritīdiem''' (sk. [[litija deiterīds]]).

sentences:
ar savu landfogteju Livonijas kartē (1561—1582).]]
'''Rīgas vēsturiskā zeme''' ir viena no [[Latviešu vēsturisko zemju likums|Latviešu vēsturisko zemju likuma]] apspriešanas gaitā ierosinātām vēsturiskajām zemēm, ietverot [[Rīga]]s pilsētu un daļu no [[Pierīga]]s novadiem.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Auces stacijas ēka.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gy
|background            = #CCF
|atklāts               = 1994
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[Gajānas Univeritāte]]
|sponsors              = Gajānas Univeritāte
|domātais-pielietojums = Ar [[Gajāna|Gajānu]] saistīta darbība
|ierobežojumi          = Nav (izņemot dažus apakšdomēnus)
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://registry.gy/gytemplate.txt Reģistrācijas forma]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://registry.gy/ REGISTRY.gy]
|}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Džordāno Bruno
|          vārds_orig =''Giordano Bruno''
|              attēls =
GiordanoBrunoStatueCampoDeFiori.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Džordāno Bruno skulptūra [[Roma|Romā]], [[Itālija|Itālijā]]
|             dz_gads =1548
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =[[Nola]], [[Neapoles karaliste]]
(mūsdienās {{ITA}})
|              m_gads =1600
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =17
|             m_vieta =[[Roma]] [[Pāvesta valsts]]
(mūsdienās {{ITA}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[Renesanse]]
|           intereses =[[filozofija]], [[kosmoloģija]], [[atmiņa]]
|              idejas =[[Saule]] kā [[zvaigzne]], bezgalīgi daudz pasauļu
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Ibn Rušds]], [[Nikolajs Koperniks]], [[Kūzas Nikolajs]], [[Heinrihs Kornēlijs Agripa]], [[Marsīlio Fičīno]], [[Ramons Lullijs]], [[Džovanni Piko della Mirandola]]
|          ietekmējis =[[Galileo Galilejs]], [[Gotfrīds Leibnics]], [[Benedikts Spinoza]], [[Džeimss Džoiss]], [[Umberto Eko]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Frīdrihs Šellings]], [[Džordžo Agambens]], [[Hanss Blūmenbergs]]
|               darbi =
|              valoda =[[itāļu valoda]], [[latīņu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Karaliskais Kārļa (Karolinskas) institūts
|attēla_nos   = Karolinska institutes flagga 2012.jpg
|att_izm      = 167px
|att_apraksts = Institūta karogs
|moto         = ''Att förbättra människors hälsa''
|dibin        = 1810
|valsts       = Zviedrija
|vieta        = [[Solna]], [[Stokholmas lēne]]
|tips         = sabiedriski finansēta
|dotācijas    =
|rektors      = Ole Petter Ottersen (2020)
|pasniedz     = 813 (2020)<ref name="KI" />
|studenti     = 6481 studenti, 2039 [[doktoranti]] (2020)<ref name="KI">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ki.se/en/about/karolinska-institutet-in-brief|title=Karolinska Institutet in brief|publisher=Karolinskas institūts}}</ref>
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://ki.se// ki.se/]
}}

sentences: '''7. marts''' ir 66. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (67. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 299 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Reinholds Bērenss
|     vārds_orig = ''Reinhold Berens''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1745
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 8
|        m_vieta = Rīga, [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Johans Kristofs Bērenss]], [[Kārlis Bērenss]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija fon Krīgere
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Reinholds Bērenss''' ({{val|de|Reinhold Berens}}, 1745-1823) bija [[Rīga]]s ārsts, botāniķis un uzņēmējs. Kopā ar saviem vispusīgi izglītotajiem un daudz ceļojušajiem brāļiem [[Johans Kristofs Bērenss|Johanu Kristofu]] un [[Kārlis Bērenss|Kārli]] veidoja Rīgas [[brīvmūrnieki|brīmūrnieku]] [[Rīgas loža "Pie zobena"|"Zobena ložas"]] ("''Zum Schwerdt''") kodolu, kas vēsturē pazīstams kā "Berensu aprindas".

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ludvigsburgas pils
| native_name         = ''Residenzschloss Ludwigsburg''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vācija#Eiropa
| status              =
| image               = Residenzschloss_Ludwigsburg_Garten_(cropped).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Ludvigsburga]], [[Bādene-Virtemberga]], {{GER}}
| latd  = 48.9 | latNS  = N
| longd = 9.195833 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1704. gads
| completion_date     = 1733. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.schloss-ludwigsburg.de/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = RoyalPenguins2.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Sphenisciformes
|      kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|       kārta_r = Pingvīnu dzimta
|        dzimta = Spheniscidae
|     dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|         ģints = Eudyptes
|      ģints_lv = Cekulainie pingvīni
|          suga = Eudyptes schlegeli
|       suga_lv = Karaliskais cekulpingvīns
|      binomial = Eudyptes schlegeli <small>([[Finsch]], 1876)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Karaliskais cekulpingvīns''' (''Eudyptes schlegeli'') ir liela auguma [[pingvīnu dzimta]]s (''Spheniscidae'') [[jūrasputns]]. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref> Dažās sistemātikās karaliskais cekulpingvīns tiek sistematizēts kā [[zeltcekula pingvīns|zeltcekula pingvīna]] (''Eudyptes chrysolophus'') pasuga.<ref name=mac>[http://subhumanfreak.blogspot.com/2008/11/macaroni-royal-penguins.html Macaroni & Royal Penguins]</ref> Retos gadījumos abas pingvīnu sugas hibridizējas, lai gan arī citas pingvīnu sugas mēdz savā starpā hibridizēties. Līdzīgā nosaukuma dēļ to reizēm sajauc ar [[karaliskais pingvīns|karalisko pingvīnu]] vai [[imperatorpingvīns|imperatorpingvīnu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences:
{{jāuzlabo|Jāsakārto saites}}
{{pareizrakstība+}}
'''Tumsa''' ir fiziski nomācoša vide, kura ir atvērta negatīviem notikumiem un tiek saistīta ar nāvi, ieslodzījumu un neierobežotu ļaunumu, tādēļ pati par sevi tiek uzskatīta par negatīvu tēlu. Tumsa tiek asociēta ar ļauno, pretēju Dieva iedibinātajai kārtībai un labajam, kas ir visumā un cilvēkos.<ref>Herdera vārdnīca "Simboli".Rīga.1994."Pētergaiļa"bibliotēka.</ref>Tumsa parasti ir gaismas pretmets. Šai kontekstā tā parasti simbolizē neziņu, garīgu aprobežotību, morālu atpalicību vai mazvērtību, kā arī nāvi, nelaimi vai "noslēpumu". Telpiskie jēdzieni "virs" un "zem" simboliski atbilst attiecībām starp gaismu un tumsu. Tāpat kā visi uz pasaules balstītie pamatprincipi saistās ar gaismas un tumsas nošķiršanu (piem., [[Ormazds un Arimans]], [[Iņ-Jan]], eņģeļi un dēmoni, gars un matērija, vīrišķais un sievišķais). Būtiska loma daudzām tautām ir priekšstatiem par pacelšanos no tumsas gaismā, kas norāda gan uz indivīda, gan cilvēces attīstību. Arī daudzu [[iniciācijas rituālu|iniciācijas rituāli]] pamatā ir šī dualitāte. Gaismas un tumsas atdalīšana pasaules sākumā daudzu tautu kosmogoniskajos priekšstatos nozīmē, ka tika iedibināta pirmā kārtība. Dažādu reliģiju mītiskajās tradīcijās piemin tumsu, kas atrodas "taipus" zināšanu gaismas (pretēji "zem") un simbolizē Dieva būtības neizdibināmību.<ref>Leland Ryken, James C. Wilhoit, Tremper Longman III.(2010).Dictionary of Biblical Imagery.InterVarsity Press</ref>

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = SNP tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Most Slovenského národného povstania''
|attēls               = Most SNP, Bratislava (by Pudelek).JPG
|attēla paraksts      = Skats uz SNP tiltu no [[Bratislavas pils]]
|oficiāl nosaukums    =
|karte                = Bratislava#Slovākija#Eiropa
| plat_d = 48.1384 | plat_NS = N
| gar_d  = 17.104581 | gar_EW  = E
|transporta veids     = autotransports, gājēji
|šķērso               = [[Donava]]
|atrašanās vieta      = [[Bratislava]], [[Slovākija]]
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            = viena pilona [[vanšu tilts]]
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 430,8 metri
|platums              = 21 metrs
|augstums             = 84,6 metri
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1967
|atklāts              = 1972
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          = {{coord|48.1384|N|17.104581|E|type:landmark_region:SK|display=inline,title|name=Nový Most}}
}}
'''SNP tilts''' ({{val|sk|Most SNP}} no {{val|sk|Most Slovenského národného povstania}} — 'Slovāku nacionālās sacelšanās tilts'), bieži tiek dēvēts arī kā '''Jaunais tilts''' ({{val|sk|Nový most}}), ir tilts pāri [[Donava]]i [[Bratislava|Bratislavā]], [[Slovākija]]s galvaspilsētā. Šis ir pasaulē garākais vanšu tilts, kam ir tikai viens pilons.

sentences:
imperatora statuss atbilst monarha statusam]]
'''Imperators''' ({{val|la|imperator}} — 'pavēlnieks'), sieviešu dzimtē '''imperatore''', ir [[impērija|impērijā]] valdoša [[monarhs|monarha]] tituls. Imperatora laulātā draudzene ir '''imperatrise'''. Vēsturiski ar šo vārdu [[Senā Roma|Senajā Romā]] apzīmēja ikvienu ar piešķirtu augstāko militāro, tiesu vai administratīvo varu. Kopš [[Oktaviāns|Oktaviāna]] šis statuss tika attiecināts tikai uz impērijas monarhu. Vēlāk attiecināja arī uz citām Eiropas impērijām, kā arī, ērtības labad, uz impēriju valdniekiem ārpus Eiropas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Benny_Trapp_Anguis_cephallonicus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis cephalonnica
| suga_lv       = Peloponēsas glodene
|      binomial = Anguis cephalonnica <small>([[Franz Werner|Werner]], 1894)</small>
| kategorijas   = nē
|     izplatība =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = sārmzemju metāls
 |      kārtas skaitlis = 56
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 18
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Ba
 |             atommasa = 137,327
 |   valences elektroni = [Xe]6s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Bārija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
 |  elektronegativitāte = 0,89
 |              blīvums = 3510
 |  kušanas temperatūra = 1000 K (727,2 °C)
 | viršanas temperatūra = 2143 K (1870 °C)
 | trīskāršais punkts    =
 | kritiskais punkts     =
 | īpatnējā pretestība   = 3,32{{E|-7}}
 | skaņas ātrums         = (20 °C) 1620
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,268
}}

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Griničas laiks''' ir [[pasaules laiks]]. Griničas laiks ir [[laika josla]], kura nosaukta arī par 0. laika joslu, šīs joslas meridiāns ir Sākummeridiāns jeb Griničas meridiāns, kas iet caur [[Karaliskā Griničas observatorija|Karalisko Griničas observatoriju]] [[Londona|Londonā]].

sentences:
un [[ģeogrāfiskais garums|garumā]]]]
'''Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma''' (ĢKS) ir [[koordinātu sistēma]], kur katru vietu uz [[Zeme|zemeslodes]] raksturo ar trīs [[skaitlis|skaitļiem]] — [[koordināta|koordinātām]]. Parasti tiek izmantota [[sfēriskā koordinātu sistēma]]. Ģeogrāfiskās koordinātas ir [[Grāds (leņķis)|grādos]] izteikti attālumi no Zemes [[Ekvators|ekvatora]] (ģeogrāfiskais platums) un sākummeridiāna (ģeogrāfiskais garums).<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences: '''Juridiska persona''' ({{val|en|legal person, authority}}) ir [[uzņēmums]], iestāde vai [[organizācija]], kas, pildot kādas funkcijas (it īpaši slēdzot mantiskus vai finanšu darījumus), rīkojas savā vārdā kā patstāvīgs [[Civiltiesības|civiltiesību]] un civilpienākumu subjekts. Juridiskai personai ir savs īpašums, un tā ir atbildīga par savām saistībām. Otrs personas veids ir [[fiziska persona]].<ref name="Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca">{{grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca|last1=Grēviņa|first1=Ruta|publisher=Zinātne|isbn=9789984698038|date={{dat|2000|1|18||bez}}|pages=702}}</ref>

sentences: '''Perturbācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] novirze no teorētiski izrēķinātās [[trajektorija]]s cita debess ķermeņa pievilkšanas spēka iedarbībā.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Marčikitas ezers
|attēls=Laguna Mar Chiquita.jpg
|map = Argentīna
| plat_d=30 | plat_m=30 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=62 | gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=W
|vieta={{ARG}}
|platība=5770
|garums=140
|Vid_dziļums=3—4
|Max_dziļums=19
|tilpums=2,39
|augstums_vjl=70—71
|izteka=beznoteces
|baseins=37 570
|valstis=
|salas=
|pilsētas=[[Miramara]]
}}
<mapframe text="Marčikitas ezers" width=290 height=290 zoom=8 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q782399"
}
</mapframe>
'''Marčikitas ezers''' ({{val|es|Mar Chiquita}} — ‘mazā jūra’), līdz 19. gadsimta vidum — '''Ansenusas jūra''' (''Mar de Ansenuza''), ir [[sālsezers]] [[Argentīna]]s vidienē, [[Kordovas province|Kordovas provincē]]. Lielākais dabiskais sālsezers Argentīnā. Piektais lielākais beznoteces ezers pasaulē.

sentences: '''Rīmaņa hipotēze''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[pieņēmums]], ka [[Rīmaņa zeta funkcija]]s [[rinda (matemātika)|rindas]] analītiskā turpinājuma uz [[komplekss skaitlis|komplekso plakni]] ζ(s)=0 netriviālo sakņu reālās daļas ir viena puse (½). Hipotēzi 1879. gadā formulēja vācu matemātiķis [[Bernhards Rīmanis]]. Latvijā Rīmaņa hipotēzi pētījis [[Ernests Fogels]]. Rīmaņa hipotēzes pierādījums radītu būtisku progresu daudzās matemātiskās nozarēs. Par Rīmaņa hipotēzes pierādījumu vai apgāšanu [[Kleja Matemātikas institūts]] (Amerikas Savienotās Valstis) ir piesolījuši atlīdzību — 1 miljonu [[ASV dolārs|ASV dolāru]].

sentences:
'''Kruifs''' ({{val-nl|Cruijff}}) ir nīderlandiešu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Johans Kruifs]], Nīderlandes futbolists
* [[Žordi Kruifs]], Nīderlandes futbolists, Johana Kruifa dēls

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Sēmans''' var būt:

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 56
 | lv  = Piecdesmit seši
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences:
{| class="toccolours" style="float: right; margin: 0 0 .5em .5em; width: 27em; font-size: 90%;" cellspacing="5"
|-
! colspan="2" style="text-align: center; font-size: larger;" | '''{{{vārds}}}'''
|-
| colspan="2" style="padding: 1em 0; text-align: center;" | {{{logo}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
| '''Valsts'''
| {{{valsts}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
| '''Darbības laiks'''
| {{{dib}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Ideoloģija'''
| {{{ideo}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Vadība'''
| {{{vadit}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Parlamentā'''
| {{{parlaments}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Statuss'''
| {{{statuss}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Mājaslapa'''
| {{{web}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Skat. arī'''
|{{{Skat. arī}}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{Vilciena infokaste
|Nosaukums              = Elektrovilciens ER2
|Attēls                 = ER2 2008 01.jpg|thumb
|Paraksts               = Elektrovilciens ER2 Rīgas dzelzceļa stacijā, 2008. gads.
|Ekspluatācijas periods = no 1962. — mūsdienām
|Ražotājs               = [[Rīgas Vagonbūves rūpnīca]]
[[Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca]]
[[Tveras vagonbūves rūpnīca|Kaļiņinas vagonbūves rūpnīca]]
|Sērija                 = ER2
|Ražošanas periods      = 1962—1984
|Uzbūvēti sastāvi       = 850 (neskaitot modifikācijas)
|Uzbūvēti vagoni        = ~9211
|Vagoni sastāvā         = 4, 6, 8, 10, 12
|Pasažieru vietu skaits = 1050 (sēdvietas, 10 vagonu sastāvā)
|Vagona garums          = 19 600 mm
|Platums                = 3480 mm
|Augstums               = 5086 mm (ar nolaista strāvas noņēmēju)
|Svars                  =
|Sliežu platums         = 1520 mm
|Vagonu materiāls       = [[tērauds]], [[alumīnijs]]
|Maksimālais ātrums     = 130 km/h
|Paātrinājums           = 0,6 m/s2
|Bremzēšana             = 0,8 m/s2
|Vilkmes sistēma        = motorvagonu
|Spriegums              = 3000 V
|Izejošā jauda          = 4000 kW (10 vagonu sastāvs)
|Bremžu sistēma         = elektropneimatiskā
|Drošības sitēma        =
|Piezīmes               =
}}

sentences: '''Sabiedrības noslāņošanās''' jeb '''sociālā stratifikācija'''<ref name=":0" /> ir viens no [[socioloģija]]s zinātnes pamatjēdzieniem, kas apzīmē [[sabiedrība]]s sadalīšanu atsevišķos sociālajos slāņos jeb [[strati|stratos]].

sentences:
[[Kategorija:Rēzeknes novada pagasti]]
[[Kategorija:Rēzeknes rajons]]
[[Kategorija:Maltas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Remember''
| operators =
| attēls = Remember poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Atoms Egojans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kristofers Plamers]]
* [[Bruno Gancs]]
* [[Jirgens Prohnovs]]
* [[Heincs Līvens]]
* [[Henrijs Černijs]]
* [[Dīns Noriss]]
* [[Mārtins Landau]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Remember''
| studija = * ''Egoli Tossell Film''
* ''Serendipity Point Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Entertainment One''
* ''Tiberius Film''
* ''IM Global''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|10|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2015|10|23|Kanāda}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{DEU}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3704050/|title=Remember (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Remember''''' ir 2015. gada [[Kanāda]]s un [[Vācija]]s trillera filma, kuras režisors ir [[Atoms Egojans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristofers Plamers]], [[Bruno Gancs]], [[Jirgens Prohnovs]], [[Heincs Līvens]], [[Henrijs Černijs]], [[Dīns Noriss]] un [[Mārtins Landau]].

sentences: '''Daļskaitlis''' ir [[skaitlis]], kas raksturo kādu noteiktu daļu no viena veseluma. Daļskaitļus var pierakstīt dažādi, piemēram, <math>\tfrac{1}{4}</math>, 1{{Unicode|⁄}}4 vai 1/4. Virs [[daļsvītra]]s esošo skaitli sauc par skaitītāju (raksturo daļu skaitu), bet zem daļsvītras esošo skaitli — par saucēju (raksturo daļas lielumu).

sentences: '''Introdukcija''' [[bioloģija|bioloģijā]] ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] vai citu dzīvo organismu sugu ievešana noteiktā teritorijā no citas teritorijas. Šie organismi pielāgojušies jaunajiem apstākļiem un spēj vairoties. Kādas sugas ieviešana apvidū, kur tā kādreiz mitusi, bet vēlāk izzudusi, ir '''reintrodukcija'''.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Jānis Kubilis
| attēls =
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dzimšanas datums un vecums|1923|7|24}}
| dz. vieta = {{vieta|Latvija|Nereta}}
| miršanas datums =
| miršanas vieta =
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris]]
| darbības gadi = 1947—1994
| dzīvesbiedrs = [[Lilija Kubile]]
| apbalvojumi = * [[Latvijas PSR Nopelniem bagātais skatuves mākslinieks]] (1956)
* [[Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks]] (1966)
* [[Triju Zvaigžņu ordenis]] (2002)
* [[Spēlmaņu nakts balva par mūža ieguldījumu]] (2005)
| dzimums = V
}}

sentences: [[Latvijas Kultūras akadēmija]] sadarbībā ar [[Vikipēdija:Wikimedians of Latvia User Group|Vikipēdijas latviešu valodā kopienu]] 2016. gada 11. maijā rīkoja vikidarbnīcu. Pasākuma galvenais mērķis bija radīt un uzlabot Vikipēdijas rakstus par mākslu, iesaistoties arī [[Vikipēdija:Europeana mākslas vēstures izaicinājums|''Europeana 280'' mākslas vēstures izaicinājumā]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Gevins Makiness
 | vārds_orig              = ''Gavin McInnes''
 | attēls                  = Gavin-McInnes-2015.png
 | komentārs               = Makiness 2015. gadā
 | dz. vārds               = Gevins Mailss Makiness
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1970|7|17}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Hitčina}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Uzņēmējs, redaktors, reportieris, rakstnieks, aktieris, komiķis
 | reliģija                = Romas katolis
 | mājaslapa               =  censored.tv
 | paraksts                =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Gevins Mailss Makiness''' ({{val|en|Gavin Miles McInnes}}; dzimis [[1970. gads|1970]]. gada 17. jūlijā Hitčinā, [[Anglija|Anglijā]]) ir kanādiešu izcelsmes amerikāņu rakstnieks, aktieris, komiķis un digitālo mediju aģentūras ''[[Vice Media]]'' līdzdibinātājs. Bijušais ''Compound Media'', galēji labējo izdevumu ''Rebel Media'' (šobrīd ''Rebel News'') un ''Taki's Magazine'' korespondents, kā arī regulārs viesis televīzijas kanālos ''[[Fox News Channel|Fox News]]'' un ''TheBlaze''. Šobrīd vada raidījumu "Get Off My Lawn" ''CRTV'' tīklā.<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.dailywire.com/news/3335/dear-feminists-men-have-it-worse-all-areas-chase-stephens|title=McInnes: Dear Feminists, Men Have It Worse In All Areas Including Being Raped|access-date=August 7, 2016|date=February 12, 2016|last=Stephens|first=Chase|website=[[The Daily Wire]]|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180620051107/https://www.dailywire.com/news/3335/dear-feminists-men-have-it-worse-all-areas-chase-stephens|archivedate={{dat|2018|06|20||bez}}}}</ref>
Makiness ir grāmatu ''How to Piss in Public'', ''Street Boners'', ''The Death of Cool'' autors.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/17571198-how-to-piss-in-public-from-teenage-rebellion-to-the-hangover-of-adultho|title=How to Piss in Public|website=www.goodreads.com}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/10467775-street-boners-1-764-hipster-fashion-jokes|title=Street Boners|website=www.goodreads.com}}</ref><ref>https://www.amazon.com/Death-Cool-Rebellion-Hangover-Adulthood/dp/1451614187</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Semjuels Kolts
|     vārds_orig = ''Samuel Colt''
|         attēls = Samuel Colt by Brady, 1857.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1814
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Konektikuta|Hārtforda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Konektikuta|Hārtforda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Izgudrotājs, uzņēmējs, mednieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi = Džons S. Kolts
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Harta Džarvisa (prec.1856-1862)
|          bērni = Kaldvels Harts Kolts
|     alma_mater =
|       paraksts = Samuel Colt signature 1855.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Semjuels Kolts''' ({{val|en|Samuel Colt}}; dzimis {{dat|1814|7|19}}, miris {{dat|1862|1|10}}) bija amerikāņu uzņēmējs un izgudrotājs, kas popularizēja [[revolveris|revolveri]]. Dibinājis uzņēmumu, kas mūsdienās pazīstams kā ''[[Colt's Manufacturing Company]]'', kas masveidā ražoja revolverus.

sentences: '''ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķi''' ir 17 globāli mērķi, ko 2015. gadā uzstādīja [[ANO Ģenerālā asambleja]]. Tie ir daļa no asamblejas rezolūcijas 70/1<ref>http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E</ref>: " Mūsu pasaules pārveidošana: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam."<ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld|title=Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development|website=United Nations – Sustainable Development knowledge platform|accessdate=23 August 2015}}</ref> Mērķi ir plaši un neatkarīgi, taču katram no tiem ir atsevišķs sasniedzamo rādījumu saraksts. Visu 169 apakšmērķu sasniegšana nozīmētu visu 17 mērķu sasniegšanu. Mērķi iekļauj tādas sociālas un ekonomiskas attīstības problēmas kā [[nabadzība]], [[bads]], [[veselība]], [[izglītība]], [[globālā sasilšana]], [[dzimumu līdztiesība]], [[ūdensapgāde]], [[sanitārija]], [[enerģija]], [[urbanizācija]], [[dabas aizsardzība]] un [[sociālais taisnīgums]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://sustainabledevelopment.un.org/content/documents/4538pressowg13.pdf|title=Press release – UN General Assembly’s Open Working Group proposes sustainable development goals|date=19 July 2014|website=Sustainabledevelopment.un.org|format=PDF|accessdate=2016-10-18}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Lithuania}}

sentences:
[[Kategorija:Dizaineri]]
[[Kategorija:Mākslinieki pēc tautības]]

sentences:
{{noformējums+}}
'''Eksports''' ir vienā vai vairākās [[valsts|valstīs]] saražotu [[prece|preču]] izvešana, [[pārdošana]] uz citām ārvalstīm.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Tas pats attiecas arī uz [[pakalpojums|pakalpojumiem]]. Eksports, tāpat kā [[imports]], ir svarīgākie starptautiskās [[tirdzniecība]]s aspekti.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Dielektroforēze''' ir [[Polarizācija|polarizējamu]] dielektrisku daļiņu kustība šķidrā vidē nehomogēnā [[Elektriskais lauks|elektriskajā laukā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Pohl|first=Herbert A.|date=1951-07-01|title=The Motion and Precipitation of Suspensoids in Divergent Electric Fields|url=https://aip.scitation.org/doi/abs/10.1063/1.1700065|journal=Journal of Applied Physics|volume=22|issue=7|pages=869–871|doi=10.1063/1.1700065|issn=0021-8979}}</ref> Dielektroforēzes spēks ir atkarīgs no šķidrās vides, daļiņas izmēriem un elektriskajām īpašībām, kā arī elektriskā lauka [[Frekvence|frekvences]]. To iespējams izmantot, lai ar zināmām frekvencēm ietekmētu daļiņas ar konkrētu formu un izmēru. Ar dielektroforēzes palīdzību iespējams [[Šķīdums|šķīdumā]] izdalīt [[Šūna|šūnas]] vai orientēt un manipulēt [[Nanodaļiņa|nanodaļiņas]]<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Hughes|first=Michael Pycraft|date=2000-06-01|title=AC electrokinetics: applications for nanotechnology|url=https://iopscience.iop.org/article/10.1088/0957-4484/11/2/314|journal=Nanotechnology|volume=11|issue=2|pages=124–132|doi=10.1088/0957-4484/11/2/314|issn=0957-4484}}</ref> vai nanovadus.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Constantinou|first=Marios|last2=Rigas|first2=Grigorios Panagiotis|last3=Castro|first3=Fernando A.|last4=Stolojan|first4=Vlad|last5=Hoettges|first5=Kai F.|last6=Hughes|first6=Michael P.|last7=Adkins|first7=Emily|last8=Korgel|first8=Brian A.|last9=Shkunov|first9=Maxim|date=2016-04-26|title=Simultaneous Tunable Selection and Self-Assembly of Si Nanowires from Heterogeneous Feedstock|url=https://pubs.acs.org/doi/10.1021/acsnano.6b00005|journal=ACS Nano|language=en|volume=10|issue=4|pages=4384–4394|doi=10.1021/acsnano.6b00005|issn=1936-0851}}</ref>

sentences: '''Mēbiusa lente''' (arī '''Mēbiusa lapa''' vai '''Mēbiusa virsma''') ir [[virsma]], kurai ir tikai viena mala un viena puse, — tas ir vienkāršākais vienpusējas virsmas piemērs [[topoloģija|topoloģijā]]. Mēbiusa lentes modeli viegli var izgatavot no taisnstūrveida papīra sloksnītes, vienu tās galu pagriežot par 180° un salīmējot galus kopā (ja vienu galu nepagriež, iegūst parastu [[rotācijas virsma|rotācijas virsmu]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Johans Heinrihs Blūmentāls
|     vārds_orig = ''Johann Heinrich Blumenthal''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1734
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, teologs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Frīdrihs Pēteris Blūmentāls, māte - Johanna Margareta, dzimusi Īkene
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Anna Margareta Mihelsone no [[Rīga]]s
2. Šarlote Hibnere no [[Jelgava]]s
3. Doroteja Kīce no [[Piltene]]s
|          bērni = no Dorotejas Kīces - [[Heinrihs Blūmentāls]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Amnēzija
| specialty     = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| symptoms      = [[Atmiņa]]s zudums
}}

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pseidointelektuāls''' ({{val|la|pseudo}} — šķietams, viltus, neīsts un ''intellectus'' [[intelekts]] — spriestspēja, [[domāšana]]) ir personu noniecinošs jēdziens, kas lietots, lai raksturotu kādu, kas uzskata sevi par intelektuālu un pielieto iegūtās un arī neiegūtās šķietamās zināšanas sociālās attiecībās, ar mērķi uzdoties par kompetentu, gudru, pieredzējušu cilvēku un iegūt sev attiecīgu statusu un apkārtējo cieņu.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Principatul Transilvaniei
 Erdélyi Fejedelemség
Fürstentum Siebenbürgen
|nosaukums_latv_val  = '''Transilvānijas hercogiste'''
|sugasvārds          = lielhercogiste
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Rumānijas ziemeļrietumu daļa
|laikmets            = Agrīnie [[Jaunie laiki]]
|statuss             = [[Osmaņu impērija]]s vasaļvalsts
|statusa_teksts      =
|impērija            = Osmaņu impērija
|valdības_veids      = Domīnija
|
|gads_sākums         = 1571
|gads_beigas         = 1699 (1711)
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Pēc [[Mohāčas kauja]]s ungāru karaļi zaudēja kontroli pār Transilvāniju
|date_pre            =
|event_post          = [[Osmaņu impērija]] atteicās no Transilvānijas par labu [[Austrija]]s impērijai
|date_post           =
|
|p1                  =
|flag_p1             =
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coat of arms of Transylvania.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Transilvānijas hercogistes ģerbonis ap 1659. gadu
|
|image_map           = 1606 map Ward 1912.jpg
|image_map_caption   = Transilvānijas karte 1606. gadā
|
|galvaspilsēta       = Alba Jūlija (1571—1692), [[Sibiu]] (1692—1711)
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = ungāru, vācu, rumāņu
|reliģija            = [[kalvinisms]], [[luterticība]], [[pareizticība]], [[katoļticība]], unitārisms
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     = hercogi (vaivadi)
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 =
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bindžai
 | official_name            = ''Kota Binjai''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Welcome gate to city of Binjai (Binjai-Deli Serdang).jpg
| photo1b      =
| photo2a      = BB 302 70 01 Binjai.jpg
| photo2b      = GBKP Rg. Simpang Awas Binjai, Klasis Binjai Langkat 03.jpg
| photo3a      = Binjai.jpg
| photo3b      =
| photo4a      =
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Logobinjai.jpg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1956
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 90.23
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 279302
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 3 | latm = 36 | lats =  | latNS = N
 | longd = 98 | longm = 29 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.binjaikota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
 | image_file = David von Michelangelo.jpg
 | image_size = 210px
 | title  = Dāvids
 | artist = [[Mikelandželo]]
 | year   = 1501—1504
 | type   = [[Marmors|Marmora]] skulptūra
 | city   = [[Florence]]
 | museum = ''Accademia'' galerija
}}
'''"Dāvids"''' ir itāļu mākslinieka [[Mikelandželo]] [[Renesanse]]s laika kaila vīrieša [[skulptūra]] no [[marmors|marmora]]. Skulptūrā ir attēlots [[Bībele]]s tēls [[Karalis Dāvids|Dāvids]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Invernesas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_Andrews_Cathedral_Inverness_Scotland_from_Bishops_road.jpg
| image_size            =
| caption               = Invernesas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Invernesas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 57.474444
| longd                 = -4.229167
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Hailenda|Invernesa}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Episkopālā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = katedrāle
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Aleksandrs Ross]] (''Alexander Ross'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1866. gads
| year_completed        = 1869. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Invernesas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2399661"
}
</mapframe>
'''Sv. Andreja katedrāles baznīca''' ({{val|en|The Cathedral Church of Saint Andrew}}, {{val|gd|Cathair-Eaglais Inbhir Nis}}) ir [[Skotijas Episkopālās baznīca]]s ([[anglikānisms|anglikāņu]]) [[katedrāle]], kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Invernesa|Invernesā]]. [[Morejas, Rosas un Kaitnesas diecēze]]s galvenā baznīca.

sentences: '''Peroksisoma''' ir pūslītis eikariotu [[Šūna|šūnās]], kuru apņem vienkārša membrāna.<ref>Gabaldón T (Mar 2010). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 "Peroxisome diversity and evolution"]. ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series B, Biological Sciences''. '''365'''(1541): 765–73. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1098/rstb.2009.0240|10.1098/rstb.2009.0240]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2817229 2817229]. [[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20124343 20124343].</ref> Peroksisomās notiek [[Lipīdi|lipīdu]] un [[Taukskābes|taukskābju]] šķelšana (oksidēšana). Kā šķelšanas blakusprodukts rodas [[ūdeņraža peroksīds]]. Tas šūnai ir toksisks, tāpēc ferments [[katalāze]] to tūlīt sadala, veidojot H2O un O2. Daudz peroksisomu ir [[Vielmaiņa|metaboliski]] aktīvās [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] šūnās<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref> — šūnās, kas nodrošina lipīdu vielmaiņu un aknu šūnās, kas atindē organismu, piemēram, šķeļot [[Alkoholi|alkoholu]]. Arī [[Augi|augos]] ir peroksisomas. Dīgstošās sēklās tās sauc par glioksisomām. Tajās taukskābes oksidē līdz [[Ogļhidrāti|ogļhidrātiem]], kurus izmanto kā enerģijas avotu augšanai. Lapās peroksisomas nodrošina skābekļa izlietošanu un fotosintēzei nepieciešamā CO2 atbrīvošanu.  Visus pūslīšus, kuros ir kāds specifisks, no citosola saņemts ferments, tai skaitā peroksisomas, sauc par mikroķermenīšiem.

sentences:
{{līdzīgs|kortizols}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kortizona struktūrformula

Kortizona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-pregnēn-17α,21-diol-3,11,20-trions
11-dehidro-17-hidroksikortikosterons
|           CAS numurs = 53-06-5
|      ķīmiskā formula = C21H28O5
|              molmasa = 360,45
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 222 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 240 °C
|        šķīdība ūdenī = 280 mg/l pie 25 °C
|                 citi =
}}
'''Kortizons''' ir nozīmīgs [[virsnieres|virsnieru]] garozas steroīdais [[hormons]]<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 167. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>, kas pieder pie [[glikokortikoīdi]]em. Kortizons ir bezkrāsaina kristālveida viela, kas slikti šķīst organiskos šķīdinātājos. Gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem virsnieres šo hormonu nelielos daudzumos izdala [[asinis|asinīs]], lai veicinātu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] sintēzi no [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]]. Kortizonu sintezē mākslīgi no augu vai dzīvnieku izcelsmes [[steroīdi]]em. To izmanto arī kortizona [[acetāti|acetāta]] formā. Kortizonu intramuskulāru injekciju veidā lieto akūtu [[leikoze|leikožu]] ārstēšanai.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Balvu pagasts
| karte             = Balvu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Naudaskalns
| platība           = 82,64
| iedzīvotāji       = 695<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2017
| blīvums           = {{#expr: 786 / 82.64 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1987|6|20}}
| birth_place =
| caps1 = 11
| caps2 = 2
| caps3 = 3
| caps4 = 8
| caps5 = 2
| caps6 = 14
| caps7 = 6
| caps8 = 160
| caps9 = 19
| caps10 = 107
| caption = Begovičs 2015. gadā
| clubnumber = 1
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Portsmouth FC|Portsmouth]]
| clubs2 = {{flaga|Beļģija}} {{īre}} [[R.A.A. Louviéroise|Louviéroise]]
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Macclesfield Town F.C.|Macclesfield Town]]
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[A.F.C. Bournemouth|Bournemouth]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs6 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs7 = {{flaga|Anglija}} {{īre}} [[Ipswich Town F.C.|Ipswich Town]]
| clubs8 = {{flaga|Anglija}} [[Stoke City F.C.|Stoke City]]
| clubs9 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| clubs10 = {{flaga|Anglija}} [[A.F.C. Bournemouth|Bournemouth]]
| currentclub = {{flaga|Anglija}} [[Queens Park Rangers FC|Queens Park Rangers]]
| countryofbirth = {{vieta|Dienvidslāvija|Trebinje}}
| goals1 = 0
| goals10 = 0
| goals2 = 0
| goals3 = 0
| goals4 = 0
| goals5 = 0
| goals6 = 0
| goals7 = 0
| goals8 = 1
| goals9 = 0
| height = 199<ref>[https://www.afcb.co.uk/teams/first-team/asmir-begovic]</ref>
| image =
| nationalcaps1 = 11
| nationalcaps2 = 63
| nationalgoals1 = 0
| nationalgoals2 = 0
| nationalyears1 = 2004–2007
| nationalyears2 = 2009–2020
| nationalteam1 = {{flaga|Kanāda}} Kanāda U20
| nationalteam2 = {{fb|BIH}}
| ntupdate = {{dat|2023|07|18|SK|bez}}
| pcupdate = {{dat|2023|07|18|SK|bez}}
| name =
| playername = Asmirs Begovičs
| position = [[Vārtsargs (futbols)|Vārtsargs]]
| years1 = 2005–2010
| years10 = 2017–2021
| years2 = 2005
| years3 = 2006
| years4 = 2007
| years5 = 2008
| years6 = 2008
| years7 = 2009
| years8 = 2010–2015
| years9 = 2015–2017
| caps11 = 10
| clubs11 = {{īre}} {{flaga|Azerbaidžāna}} [[Qarabağ FK]]
| goals11 = 0
| years11 = 2019
| caps12 = 2
| clubs12 = {{īre}} {{flaga|Itālija}} [[AC Milan]]
| goals12 = 0
| years12 = 2020
| clubs13 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| years13 = 2021–2023
| caps13 = 4
| goals13 = 0
| clubs14 = {{flaga|Anglija}} [[Queens Park Rangers FC|Queens Park Rangers]]
| years14 = 2023–
| caps14 = 0
| goals14 = 0
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aņuja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=68| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=43| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=160| sāk_gar_m=48| sāk_gar_s=10| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=68| iet_plat_m=30| iet_plat_s=28| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=160| iet_gar_m=56| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=E
| garums            = 8
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 0,2
| ietekas_augstums  = 0,1
| kritums           =
| caurtece          = 500
| gada_notece       = 15.78
| baseins           = 107 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Boļšojaņuja]], [[Malijaņuja]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Kolima (upe)|Kolima]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}

sentences: '''Parīzes Dievmātes katedrāle''' ir latviešu [[opera]] - [[melodrāma]] ar [[Zigmars Liepiņš|Zigmara Liepiņa]] mūziku un [[Kaspars Dimiters|Kaspara Dimitera]] libretu pēc franču rakstnieka [[Viktors Igo|Viktora Igo]] [[Parīzes Dievmātes katedrāle (romāns)|tāda paša nosaukuma romāna]] motīviem.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Cērpe''' (vecajā ortogrāfijā ''Zehrpe'', 1875-1931) bija latviešu tālbraucējkapteinis, [[Krievijas Impērijas flote|Krievijas Impērijas kara flotes]] virsnieks (1914-1920), [[Ledlauzis "Krišjānis Valdemārs"|ledlauža „Krišjānis Valdemārs”]] kapteinis.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Riāzs Ahmeds Gohars Šāhī
حضرت سیدناریاض احمدگوھرشاہی مدظلہ العالی'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
|-
| width=40% | '''Dzimis''' || {{dat|1941|11|25}}
{{vieta|Britu Indija|Rāvalpindi}}
|-
| '''Tautība''' || [[pakistānietis]]
|-
| '''Citi vārdi''' || Sajedna Riāzs Ahmeds Gohars Šāhī
|}

sentences: '''Bībeles kodi''', pazīstami arī kā '''Toras kodi''', ir daudznozīmīgi [[vārds|vārdi]] vai [[frāze]]s, kurus pēc daudzu cilvēku domām var atrast kodētā formā [[Bībele]]s tekstā vai arī ebreju [[Tora|Torā]]. Toties citi apgalvo, ka šādas kodētas frāzes var atrast jebkurā apjomīgā tekstā. Vienkāršākā metode, kā atrast šādas kodētas frāzes, ir vienādā attālumā izvietoti [[burts|burti]] ({{val-en|Equidistant Letter Sequence (ELS)}}). Lai varētu izrakstīt kodētas frāzes no teksta, jāizvēlas viens sākuma burts un nākamie burti tiek ņemti pēc noteiktas secības (skatīt attēlu). [[13. gadsimts|13.gadsimtā]] spāņu rabīns [[Bačja ben Ašers]] bija pirmais, kurš pēc ELS metodes no [[Bībele]]s teksta izveidoja šādas it kā kodētas frāzes.

sentences: '''Ogg''' ir [[Atvērtais pirmkods|brīvā un atvērtā pirmkoda]] [[failu konteinera]] formāts, kā izstrādātājs ir Xiph.Org Foundation.<ref>[https://xiph.org/ Xiph.org] ir [[bezpeļņas organizācija]], kas nodarbojas ar interneta multimediju aizsardzību no privāto interešu kontroles.</ref> Ogg formātu neierobežo programmatūras [[Patents|patenti]], un tas tika veidots, lai spētu nodrošināt manipulācijas ar augstas kvalitātes digitālajiem multimediju [[Datne|failiem]] un efektīvu to [[Straumēšana|straumēšanu]].

sentences:
{{Astoņu portālu saites}}
{{Commonscat|Physics|fizika}}
{{catmore}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dendera
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Dendre
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Dender
| attēls            = River_Dender.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kuģis Denderas upē starp Ālstu un Dendermoldi
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Ata]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Šelda]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=38 | sāk_plat_s=03 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=46 | sāk_gar_s=30 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=02 | iet_plat_s=42 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=05 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}
| garums            = 65
| iztekas_augstums  = 40
| ietekas_augstums  = 4
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Latvia}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Transporta sistēmas infokaste
|nosaukums         = Maskavas metropolitēns
|fona krāsa        = red
|logo              = Логотип метро в системе бренда московского транспорта.svg
|logo izmērs       = 90px
|karte             = Moscow metro map sb.svg{{!}}lang{{=}}en
|valsts            = {{flag|Krievija}}
|pilsēta           = [[Maskava]], [[Maskavas apgabals]]
|atklāts           = 1935. gada 15. maijā
|pabeigts          = 1935. gada februārī
|plānots atklāt    =
|plānots pabeigt   =
|tika plān atklāt  =
|tika plān pabeigt =
|izmaksas          = <!-- izmaksas miljonos latu -->
|kopējais garums   = 360 km<small> (+ 4,7 km viensliedes dzelzceļa līnija, 54 km Maskavas centrālā dzelzceļa līnija)
|līniju skaits     = 14<small> (+ viensliedes dzelzceļa līnija, Maskavas centrālā dzelzceļa līnija)
|staciju skaits    = 212
|pieturu skaits    = <!-- autobuss, trolejbuss, tramvajs -->
|transporta vienīb =
|depo              = <!-- tramvajiem un trolejbusiem -->
|parks             = <!-- autobusiem -->
|pasažieri dienā   = 6,498 miljoni (2016)
|pasažieri gadā    = 2,378 miljardi (2016)
|mājas lapa        = [http://www.mosmetro.ru]
|apakšveidne       =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dejotāja tumsā
| operators =
| attēls = Dancer in the Dark (Danish poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, melodrāma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Bjorka]]
* [[Katrina Deneva]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Pēters Stormare]]
* [[Džoels Grejs]]
| mūzika = Bjorka
| oriģinālnos = ''Dancer in the Dark''
| studija = * ''Zentropa Entertainments''
* ''Canal+''
* ''FilmFour''
* ''France 3 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Angel Films''
* ''Les films du losange''
* ''Constantin Film''
* ''Istituto Luce''
* ''Sandrew Metronome''
* ''FilmFour Distributors''
* ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{ITA}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dancer-in-the-Dark#tab=summary|title=Dancer in the Dark (2000) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dejotāja tumsā"''' ({{Val|en|Dancer in the Dark}}) ir 2000. gada muzikāla melodrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenā loma ir islandiešu dziedātājai [[Bjorka]]i, atveidojot čehu imigranti ASV, kura krāj naudu acu operācijai savam dēlam. Dēls, tāpat kā viņa, cieš no iedzimtas slimības, kas noved pie akluma. Citas lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Deivids Morss]], [[Pēters Stormare]] un [[Džoels Grejs]]. "Dejotāja tumsā" ir noslēdzošā fon Trīra "Zelta sirds" triloģijas daļa pēc filmām "[[Šķeļot viļņus]]" (''Breaking the Waves'', 1996) un "[[Idioti]]" (''Idioterne'', 1998).

sentences:
{{infokaste+}}
{| border=1 align=right cellpadding=4 cellspacing=0 width=300 style="margin: 0.5em 0 1em 1em; background: #fff; border: 1px #aaaaaa solid; border-collapse: collapse; font-size: 95%;"
|+<big>'''Sīlendas Hercogiste'''</big>
|-
| style="background:#fff;" align=center colspan=2 |
{| border=0 cellpadding=2 cellspacing=0
| align=center width=148 |
| align=center width=148 |
|}
|-
| align=center colspan=2 | Nacionālais sauklis : ''E mare libertas''
([[latīņu valoda|latīniski]]: No jūras brīvība)
|-
| align=center colspan=2 |
|-
| [[Valsts valoda]]
| [[Angļu valoda|Angļu]]
|- valign=top
| [[Monrahs|Monarhi]]
| [[Princis]] un [[Princese]]
[[Rojs Beitss]] un [[Džoana Beitsa]]
|-
| [[Premjerministrs|Valdības vadītājs]]
| Princis-[[Reģents]] [[Maikls Beitss]]
|-
| Platība

| 550 [[kvadrātmetrs|m²]]

|- valign=top
| Iedzīvotāju skaits
| 1 (Maikls Beitss; 2002)
|- valign=top
| Neatkarība
 — deklarēta
 — atzīta
|
 1967.gada 2.septembrī
 -
|-
| Valūta
| Sīlendas dolārs, piesaistīts [[ASV dolārs|ASV dolāram]]
|-
| [[Laika josla]]
| [[Coordinated Universal Time|UTC]]+0
|}
'''Sīlendas Hercogiste''' ir pašpasludināta mikrovalstiņa, kuras neatkarību nav atzinusi neviena no [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] dalībvalstīm, turklāt [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s tiesas lēmušas, ka tā vienmēr būs [[Lielbritānija]]s jurisdikcijā, jo valsts atrodas vienā no Lielbritānijas jūras fortiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Paper Soldiers''
| attēls                   =  PaperSoldiersfilm.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 =
* [[Deimons Dešs]]
* [[Deivids Deniels]]
| producents               = Deimons Dešs
| scenārija autors         =
* [[Čārlijs Mērfijs]]
* [[Terenss Moslijs]]
* Deimons Dešs
| galvenajās lomās         =
* [[Bīnijs Sigels]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Steisija Deša]]
* [[Maikls Rapaports]]
* [[Memfiss Blīks]]
* [[Noreaga]]
* [[Tifānija Vitersa]]
* [[Jay-Z]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Studios Home Video]]''
| izdošanas laiks          = 2002. gada jūnijs
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/paper-soldiers-2002|title=Paper Soldiers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Paper Soldiers''''' ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisori ir [[Deimons Dešs]] un [[Deivids Deniels]]. Galvenās lomas atveido [[Bīnijs Sigels]], [[Kevins Hārts]], [[Steisija Deša]], [[Maikls Rapaports]], [[Memfiss Blīks]], [[Noreaga]], [[Tifānija Vitersa]] un ''[[Jay-Z]]''.

sentences:
{{Tauta
| tauta = Spāņi
| native_name = Españoles
| image =
| image_caption = Spāņi visā pasaulē
| population = [[Spānija|Spānijas]] pilsoņi — 41 539 400 (kopējais skaits 2015. gadā — 47 059 533)
Simtiem miljonu [[spāņu izcelsmes amerikāņi|spāņu izcelsmes amerikāņu]], kuriem ir pilnīga vai daļēja spāņu izcelsme
Ārvalstīs dzīvojošie: 2 183 043
Kopā ārzemēs: 2 654 723
| valoda = [[spāņu valoda]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| related-c = [[portugāļi]], [[franči]], [[itāļi]] un citas [[romāņu tautas]]
}}

sentences: '''Futbols draudzībai''' ({{val|en|Football for friendship}}, {{val|ru|Футбол для дружбы}}) ir ikgadēja starptautiska bērnu sociālā programma, kuru īsteno PAS "Gazprom". Programmas mērķis ir attīstīt jaunajā paaudzē nozīmīgas vērtības un interesi par veselīgu dzīvesveidu, izmantojot futbolu.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.sportindustry.biz/news/football-friendship-project-returns|title=Football For Friendship project returns|work=www.sportindustry.biz|access-date=2018-04-23|date=2016-03-30|language=en|archive-date=2016-09-15|archive-url=https://web.archive.org/web/20160915232403/https://www.sportindustry.biz/news/football-friendship-project-returns}}</ref> Programmas ietvaros 12 gadus veci futbolisti no dažādām valstīm<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://inserbia.info/today/2014/04/gazproms-football-for-friendship-2014|title=Gazprom’s “Football for friendship 2014” {{!}} InSerbia Today|website=inserbia.info|access-date=2018-04-23|language=en-US|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160424203714/http://inserbia.info/today/2014/04/gazproms-football-for-friendship-2014/|archivedate=2016-04-24}}</ref> piedalās ikgadējā starptautiskajā bērnu forumā, Pasaules kausa izcīņā "Futbols draudzībai", Starptautiskajā futbola un draudzības dienā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newswire.ca/en/story/1505319/europe-and-asia-to-meet-within-football-for-friendship-international-children-s-social-project-of-gazprom|title=Europe and Asia to Meet Within Football for Friendship International Children's Social Project of Gazprom|website=www.newswire.ca|access-date=2018-04-23|language=en|archive-date=2015-05-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20150524211756/http://www.newswire.ca/en/story/1505319/europe-and-asia-to-meet-within-football-for-friendship-international-children-s-social-project-of-gazprom}}</ref> Programmu atbalsta FIFA, UEFA, ANO, Olimpiskā un Paralimpiskā komitejas, valstu galvas, valdības un dažādu valstu futbola federācijas, starptautiskie labdarības fondi, sabiedriskās organizācijas, pasaules vadošie futbola klubi [98]. Programmas vispasaules organizators ir "AGT Communications Group" (Krievija).<ref name=":1" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bila un Teda neticamie piedzīvojumi
| operators =
| attēls = Bill & Ted.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, mistērija
| režisors = [[Stīvens Hereks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Alekss Vinters]]
* [[Džordžs Karlins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bill & Ted's Excellent Adventure''
| studija = * ''Interscope Communications''
* ''Nelson Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Orion Pictures''
* ''De Laurentiis Entertainment Group''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|2|17}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|40,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bila un Teda neticamie piedzīvojumi"''' ({{Val|en|Bill & Ted's Excellent Adventure}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Stīvens Hereks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Alekss Vinters]] un [[Džordžs Karlins]].

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences: '''Teātra mūzika''' ir [[mūzika]], kas ir komponēta vai pielāgota izrādīšanai [[Teātris|teātros]]. Teātra mūzikas žanros ietilpst [[opera]], [[balets]] un vairāki muzikālā teātra veidi, sākot no pantomīmas līdz [[Operete|operetei]] un mūsdienu skatuves [[Mūzikls|mūzikliem]] un revijiem. Vēl viena teātra mūzikas forma ir nejaušā mūzika, ko, tāpat kā radio, kino un televīzijā, izmanto, lai pavadītu darbību vai atdalītu lugas ainas.

sentences: '''Himēra''' [[Ģenētika|ģenētikā]] nozīmē [[Organisms|organismu]] vai audus, kas sastāv no [[Šūna|šūnām]], kam ir dažāda ģenētiskā informācija (vismaz divu dažādu veidu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]]). Visbiežāk himēras rodas, saplūstot kopā divām dažādām apaugļotām šūnām jeb [[Zigota|zigotām]].<ref>Behringer, R. Human-Animal Chimeras in Biomedical Research, Cell Stem Cell, 2007, Vol.1 N 3 , p.259-262.</ref><ref name="Maximilians, L 2007, p.1-6">Maximilians, L. Chimeras The Ethics of Creating Human-Animal Interspecifics : doctor thesis. Germany: Universität Munich, 2007, p.1-6.</ref>

sentences:
{{cita nozīme|DNS pavairošanas metodi|programmatūru paketi|LAMP}}
'''Cilpmediēta izotermiska amplifikācija''' ({{val-en|Loop-mediated isothermal amplification}} jeb '''LAMP''') ir vienas [[mēģene]]s metode [[DNS]] amplifikācijai (daudzuma pavairošanai) un lēta alternatīva noteiktu slimību noteikšanai. Apgrieztās transkripcijas cilpmediēta izotermiska amplifikācija (RT-LAMP) apvieno LAMP ar [[apgrieztā transkripcija|apgrieztās transkripcijas]] procesu, lai varētu noteikt [[RNS]].

sentences:
ar musulmaņu vairākumu]]
'''Islāms Krievijā''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''ислам в России'') ir otrā izplatītākā [[reliģija]] [[Krievija|Krievijas Federācija]] pēc [[kristietība]]s.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Mihails Lomonosovs
|     vārds_orig = ''Михаил Васильевич Ломоносов''
|         attēls = M.V. Lomonosov by L.Miropolskiy after G.C.Prenner (1787, RAN).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1711
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Deņisovka, [[Krievijas cariste]]
(Lomonosova, [[Holmogoru rajons]], [[Arhangeļskas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1765
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Slāvu-grieķu-latīņu akadēmija]] ([[Maskava]]), [[Kijevas Mohilas akadēmija]], [[Sanktpēterburgas Universitāte]], [[Marburgas Universitāte]], [[Freibergas niversitāte]]
|        zinātne = [[dabaszinātne]] ([[fizika]], [[ķīmija]], [[mineraloģija]], [[astronomija]], [[optika]]), [[vēsture]], [[filoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[masas nezūdamības likums]], [[Veneras atmosfēra]], [[fizikālā ķīmija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Eduards Napjerskis
|          vārds_orig =
|              attēls = Kārlis Eduards Napjerskis.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1793
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1864
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 14
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni = [[Jakobs Gotlībs Leonhards Napjerskis]]
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[vēsturnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi =
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte<br />''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1920]]. gadā|valsts=Azerbaidžāna|vieta=[[Baku]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=16 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://asoiu.edu.az/|attēls=Azərbaycan_Dövlət_Neft_Akademiyasının_binası.jpg}}'''Azerbaidžānas Valsts naftas un rūpniecības universitāte''' ([[Azerbaidžāņu valoda|azerbaidžāņu]]: ''Azərbaycan Dövlət Neft və Sənaye Universiteti'') ir augstākās izglītības iestāde [[Baku]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]].

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Mesavouno
| Nosaukums2       = Μέσα Βουνό
| Photo            = Beach - Perissa - Santorini - Greece - 07.jpg
| Augstums         = 366
| karte            = Grieķija
| reljefa_karte    = jā
| latd = 36| latm = 21| lats = 50| latNS = N
| longd = 25| longm = 28| longs = 41| longEW = E
| Atrašanās vieta  = {{GRE}}, [[Santorīna]]
| Kalnu grēda      =
}}
'''Mesavouno''' ({{val|el|Μέσα Βουνό}}) ir kalns [[Grieķija|Grieķijā]]. Tas atrodas [[Dienvidegejas perifērija|Dienvidegejas salu]] rajonā, valsts dienvidaustrumu daļā, 240 km uz dienvidaustrumiem no [[Atēnas|Atēnām]], [[Santorīna]]s salā, tās dienvidaustrumu galā. Mesavouno virsotne atrodas 366 metrus [[virs jūras līmeņa]].

sentences:
, [[Polija|Polijā]]]]
'''Esperanto gramatika''' ir [[Vārds|vārdu]] un [[Teikums|teikumu]] struktūra [[esperanto]] valodā, kas tās [[Mākslīgā valoda|mākslīgās izveides]] dēļ ir vienkāršāka nekā lielākajā daļai valodu. Pavisam valodā ir 16 gramatikas likumu, kuriem nav izņēmumu.<ref>[http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/VALODA/v5-maksli.htm Mākslīgās valodas un esperanto]</ref> Valoda izstrādāta, balstoties uz lielāko Eiropas valodu leksiku un gramatiskajām normām.<ref>[http://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/34186/mod_resource/content/0/L.Jurgites_materiali/Valodas_pasaulee/3_3_Viena_no_maaksliigajaam_valodaam.pdf Viena no mākslīgajām valodām] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190529202046/http://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/34186/mod_resource/content/0/L.Jurgites_materiali/Valodas_pasaulee/3_3_Viena_no_maaksliigajaam_valodaam.pdf |date={{dat|2019|05|29||bez}} }} (PDF)</ref> Turklāt [[Afikss|afiksu]] piestiprināšanas sistēma atvieglo esperanto mācīšanos: tā var balstīties uz labi zināmiem vārdiem, lai radītu jaunus vārdus, kas saprotami visiem citiem, tāpēc nav nepieciešams mācīties tik daudz dažādu [[Sakne (valodniecība)|sakņu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Alopecurus arundinaceus (3885341218).jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|apakšdzimta=Pooideae|apakšdzimta_lv=|ģints=Alopecurus|ģints_lv=Lapsastes|suga=Alopecurus arundinaceus|suga_lv=Niedru lapsaste|binomial=Alopecurus arundinaceus|sinonīmi=Alopecurus ventricosus <i>Pers.</i>|kategorijas=nē|autors=Poir.}}
'''Niedru lapsaste''' ({{val|la|Alopecurus arundinaceus}}) ir augu suga [[Graudzāļu dzimta|graudzāļu dzimtā]]. Tā ir ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]] 3. kategorijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/alopecurus-arundinaceus-poir/|title=niedru lapsaste - Alopecurus arundinaceus Poir. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-09-10}}</ref>

sentences: '''DNS reparācija''' ir attiecināma uz vairāku procesu kopumu, kad [[šūna]] identificē un izlabo bojājumus [[DNS]] molekulās, kurās ir iekodēts tā [[genoms]]. Vienā [[cilvēks|cilvēka]] šūnā vienas [[diena]]s laikā ir līdz vienam miljonam šādu bojājumu.<ref name="lodish">Lodish H, Berk A, Matsudaira P, Kaiser CA, Krieger M, Scott MP, Zipursky SL, Darnell J. (2004). Molecular Biology of the Cell, p963. WH Freeman: New York, NY. 5th ed.</ref> Šos bojājumus izraisa gan normālas [[vielmaiņa]]s aktivitātes, gan ārēji faktori, kā [[ultravioletais starojums]] un [[radiācija]].

sentences:
'''Nacionālā drošība''' ir [[valsts]] un [[sabiedrība]]s īstenotu vienotu, mērķtiecīgu pasākumu rezultātā sasniegts stāvoklis, kurā ir garantēta valsts [[neatkarība]], tās konstitucionālā iekārta un teritoriālā integritāte, sabiedrības brīvas attīstības perspektīva, labklājība un stabilitāte. Nacionālās drošības garantēšana ir valsts pamatpienākums. <br />
[[Latvijas Republika]]s Nacionālās drošības sistēmu veido valsts varu un pārvaldi realizējošās institūcijas un Latvijas [[pilsonis|pilsoņi]], kam [[likums]] deleģē pienākumus un [[tiesības]] nacionālās drošības jomā noteiktas kompetences ietvaros.

sentences: '''Pilsēttīkls''' (MAN) ir [[Datortīkls|datoru tīkls]], kas parasti aptver kādas [[Pilsēta|pilsētas]] vai tās lielākās daļas teritoriju un apvieno tajā izvietotos [[Lokālais tīkls|lokālos tīklus]]. Šis ir ātrdarbīgs tīkls, kas var pārvadīt balsi, [[Dati|datus]] un attēlus ar ātrumu līdz 200 Mb/s vai ātrāk, veicot attālumus līdz 75 km. Pamatojoties uz tīkla arhitektūru, pārraides ātrums var būt lielāks īsākiem attālumiem. Pilsēttīkls, kas var ietvert vienu vai vairākus lokālos datoru tīklus (LAN), kā arī [[Telekomunikācija|telekomunikāciju]] iekārtas, piemēram, mikroviļņu un satelītu releju stacijas, ir mazāks nekā [[Teritoriālais datortīkls|teritoriālais datoru tīkls]] (WAN), bet parasti darbojas ar lielāku ātrumu. Pilsēttīklā uzbūves principus nosaka [[IEEE 802.6]] standarts.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=pils%C4%93tt%C4%ABkls&lang=LV|title=Akadēmiskā terminu datubāze - pilsēttīkls|website=termini.lza.lv|access-date=2019-12-22}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|upi [[Vidzeme|Ziemeļvidzemē]]|Svētupe (nozīmju atdalīšana)|Svētupe}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Svētupe
| attēls            = Svētupe pie Kuiķules. 2003-05-01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Svētupe pie [[Kuiķule]]s
| karte             = Latvijas upe Svetupe karte.png
| kartes_paraksts   = Svētupe un [[Dūņezers (Limbažu pagasts)|Dūņezers]].
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Dūņezers (Limbažu pagasts)|Dūņezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rīgas līcis]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=32 | sāk_plat_s=41 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=6 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=21 | iet_gar_s=30 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 58
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 49
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,15
| baseins           = 475,2
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Lūdiņupe]], [[Pērļupe (Limbažu novads)|Pērļupe]]
}}
'''Svētupe''' ir upe [[Vidzeme]]s rietumos, [[Limbažu novads|Limbažu novadā]]. Iztek no [[Dūņezers (Limbažu pagasts)|Dūņezera]]. Upe tek pa [[Metsepoles līdzenums|Metsepoles līdzenumu]], baseinā daudz mežu un purvu. Augštece tek pa seklu, pārpurvotu ieleju, vidustece — pa pa dziļu (līdz 10 m pie [[Pāle]]s) ieleju. 4 km garā [[Jaunupe (kanāls)|Jaunupe]] Svētupes lejteci savieno ar [[Salaca|Salacu]]. Mīt ālanti, [[līdaka]]s, raudas, [[asaris|asari]], [[sapals|sapali]], [[zutis|zuši]].<ref>{{Latvijas daba|5|182}}</ref>

sentences:
{{valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = الجمهورية الجزائرية الديمقراطية الشعبية
''Al-Jumhūrīyah al-Jazā’irīyah ad-Dīmuqrāţīyah ash-Sha’bīyah''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Alžīrijas Tautas Demokrātiskā Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Algeria.svg
|            karoga_nosaukums = Alžīrijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums = Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =  من الشعب و للشعب {{spaces|2}}{{ar ikona}}
Cilvēkiem no cilvēkiem
|                valsts_himna = ''[[Kassaman]]''{{spaces|2}}{{ar ikona}}
Solījums
|               kartes_attēls = Location Algeria AU Africa.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Alžīra]]
|latd=36 |latm=42 |latNS=N |longd=3 |longm=13 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Alžīra]]
|              valsts_valodas = [[arābu valoda|arābu]], [[berberu valoda|berberu]]
|             etniskās_grupas = 99% [[arābi]]
1% [[eiropieši]]
|        etniskās_grupas_gads =
|                     demonym = [[alžīrieši]]
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla sistēma|Prezidentāla]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Alžīrijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Abdulmadžīds Tebūns]] (عبد المجيد تبون)
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Alžīrijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Nadīrs Larbāvī]] (نذير العرباوي)
|        neatkarības_iegūšana = [[Alžirijas vēsture|Dibināta]]
|        neatkarības_notikums = [[Hamadidu dinastija]]
|          neatkarības_datums = no [[1014]]. gada
|       neatkarības_notikums2 = [[Osmaņu impērija|Osmaņu]] pārvalde
|         neatkarības_datums2 = no [[1516]]. gada
|       neatkarības_notikums3 = [[Francijas koloniālās impērijas|Francijas]] pārvaldība
|         neatkarības_datums3 = no [[1830]]. gada
|       neatkarības_notikums4 = Neatkarība no [[Francija]]s
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1962|7|5}}
|                 platība_km2 = 2381741
|               platība_rangs = 10.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 38 700 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 34.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 15,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 208.
|                     IKP_PPP = $609 394 miljardi<ref name=imf2>[http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2016/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=52&pr.y=14&sy=2016&ey=2021&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=612&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= Algeria]. [[Starptautiskais Valūtas fonds]]</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2016
|               IKP_PPP_rangs = 35.
|          IKP_PPP_per_capita = 14 949<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 100.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.736
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 83.
|                        Gini = 35.3
|                   Gini_gads = 1995
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Alžīrijas dinārs]]
|                valūtas_kods = DZD
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.dz]]
|              tālsarunu_kods = 213
|                    piezīme1 =
|                iso_kods_num = 012
|              iso_kods_alfa2 = DZ
|              iso_kods_alfa3 = DZA
}}

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Ziemeļarābijas raksts
 |tips               = [[abdžads]]
 |valodas            = [[senarābu valoda]]s, dadāniešu, taimāiešu
 |laiks              = 8. gadsimts p.m.ē. — 4. gadsimts m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no labās uz kreiso
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = ([[Dienvidarābijas raksts]])
 |atvasinājumi       =
 |radinieki          = [[feniķiešu raksts]],<br/>[[Dienvidarābijas raksts]]
 |unicode            = ''Old North Arabian''
 |iso15924           = Narb (106)
 |sample             = Inscription dadanite - pelerinage d'Umm Daraj.jpg
 |caption            = Dadāniešu raksta paraugs (5.—1. gadsimts p.m.ē.)
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Ziemeļarābijas raksts''' ir [[fonēma|fonogrāfiski]] [[līdzskanis|konsonantiska]] [[rakstība]] vai tuvi radniecīgu rakstību kopums; līdztekus [[feniķiešu raksts|feniķiešu]] un [[Dienvidarābijas raksts|dienvidarābu]] rakstībām viens no senākajiem fonētiskajiem rakstiem. Attīstījies [[Arābijas pussala]]s ziemeļos un rietumos no 8. gadsimta p.m.ē., bijis lietošanā līdz mūsu ēras 4. gadsimtam.

sentences: '''Pokemoni''' ([[Japāņu valoda|japāņu]]: '''ポケットモンスター''' ''Pocket Monsters'', '''ポケモン''' ''Pokémon'') ir videospēļu sērija [[Nintendo]] konsolēm, kā arī kāršu spēļu un anime franšīze. Lai gan ir atšķiras atkarībā no konkrētās interpretācijas sērijas, nemainīgas paliek radības. Šobrīd viņu skaits ir 718. Pokemonus, var notvert, apmācīt un izmantot lai sacenstos savā starpā kaujās vai citās darbībās.

sentences:
[[Kategorija:Vulkāni]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences: '''Rio-Antirrio tilts''' ({{val|gr|Γέφυρα Ρίου-Αντιρρίου}}) ir vanšu [[tilts]] pār [[Korintas līcis|Korintas līci]], kas savieno [[Rio (Grieķija)|Rio]] pilsētu [[Peloponēsa]]s ziemeļos ar [[Antirrio]] pilsētu kontinentālajā [[Grieķija|Grieķijā]]. Oficiāli tilts ir nosaukts Grieķijas [[Premjerministrs|premjera]] Harilaosa Trikupisa vārdā, kurš bija iecerējis uzcelt tiltu pār līci. To atklāja [[2004. gads|2004. gada]] [[7. augusts|7. augustā]]. Šis ir garākais vanšu tilts [[Eiropa|Eiropā]]. Ar trijiem 560 [[Metrs|metru]] gariem laidumiem tilta kopējais garums ir 2880 metri. Tilta platums ir 27,2 metri. Tiltam ir paredzēta gājēju zona un [[velosipēdistu celiņš]]. Tā kā Peloponēsas pussala šajā vietā lēnām attālinās no kontinentālās Grieķijas, tiltam ir iespēja pagarināties par 35 mm gadā. Rio-Antirrio tilts ir daļa no automaģistrāles "Jonija" (A5) Eiropas maršrutiem E55 un E65. Šis ir maksas ceļa posms un pārbraukšana pār tiltu maksā vieglajiem auto 13,3 [[€]], bet autobusiem 65 €.

sentences: '''Aukstā fronte''' — aukstās [[gaiss|gaisa]] masas ienākšana kādā teritorijā siltās masas vietā. Parasti tas notiek, aukstajam gaisam strauji ienākot kādā teritorijā. Tiek aizdzīts prom siltais gaiss, tas ceļas augšup, kondensējas, izveidojas lieli gubu lietusmākoņi un nolīst īsa, bet ļoti stipra lietusgāze. Šādi laikapstākļi var būt visu dienu. Pēc frontes pāriešanas [[atmosfēras spiediens]] strauji pieaug, bet gaisa [[temperatūra]] pazeminās. Diezgan bieži frontes laikā pastiprinās [[vējš]]. Jo lielāka ir gaisa temperatūras atšķirība starp siltās un aukstās gaisa masas temperatūru, jo lielāks parasti ir arī vējš. Ļoti bieži vējš pastiprinās pirms lietusgāzēm.

sentences: '''Siltumietilpība''' — [[fizikāls lielums]], kas raksturo to [[siltuma daudzums|siltuma daudzumu]], kas jāpievada [[Fizikāls ķermenis|ķermenim]], lai tā [[temperatūra]] palielinātos par vienu [[kelvins|kelvinu]].<ref name=":0">Никеров. В. А. Физика: учебник и практикум для академического бакалавриата. — Юрайт, 2015. — С. 127—129. — 415 с. — {{ISBN|978-5-9916-4820-2}}.</ref><ref name=":1">Ильин В. А. Физика: учебник и практикум для прикладного бакалавриата. — Юрайт, 2016. — С. 142—143. — 399 с. — {{ISBN|978-5-9916-6343-4}}.</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Žaks Adamārs
|     vārds_orig = Jacques Hadamard
|         attēls = Hadamard2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Versaļa]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Bordo Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Francijas Koledža]] (''Collège de France''), [[École polytechnique|Politehniskā skola]] (''École Polytechnique''),
|     alma_mater = [[Augstākā normālskola]] (''École Normale Supérieure'')
|        zinātne = [[matemātika]]
|    pasniedzēji = [[Šarls Ermits]], [[Žans Gastons Darbū]], [[Pols Emils Apels]], [[Emils Pikārs]]
|       studenti = [[Moriss Frešē]], [[Pols Levi]], [[Andrē Veils]]
|     sasniegumi = [[pirmskaitļu teorēma]], [[Adamāra matrica]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Cilvēka galvaskauss |
  Latin        = Cranium |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray190.png |
  Caption      = |
  Image2       = Gray188.png|
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Variņu pagasts
| karte             = Variņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs            = Variņi
| platība           = 100,51
| iedzīvotāji       = 827<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 827 / 100.51 round 1}}
| izveidots         = 1990
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Gorža''' (no {{val-fr|gorge}}) ir fortifikācijā lietots termins, ar kuru apzīmē ieeju nocietinājumā, netiešā nozīmē, nocietinājuma aizmugurējā uz savējo pusi vērstā mala<ref>Latviešu konversācijas vārdnīca</ref>. Nocietinājums var būt ar atklātu goržu kā [[lunets]], [[redans]] vai ar slēgtu goržu (nocietinājuma aizmugurē atrodas valnis) kā [[redute]].

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Diokletiāna pils
 |      native_name = ''Dioklecijanova palača''
 |     native_name2 =
 |     native_name3 =
 |       other_name =
 |            image = Peristyle, Split 3.JPG
 |       image_size =
 |          caption =
 |      pushpin_map =
 |      map_caption =
 |   pushpin_relief =
 |         map_size =
 |        map_label =
 | latd  = 43 | latm  = 30 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 16 | longm = 26 | longs = 24 | longEW = E
 |        etymology =
 |         location = {{vieta|Horvātija|Splita}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |        elevation =
 |           height =
 |  beginning_label =
 |   beginning_date =
 |           formed =
 |          founded =
 |          founder =
 |            built = 295—305
 |        built_for =
 |       demolished =
 |          rebuilt =
 |         restored =
 |      restored_by =
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv
|        designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/97 97]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{CRO}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Diokletiāna pils''' ({{val|hr|Dioklecijanova palača}}) ir sena pils [[Splita|Splitā]], [[Horvātija|Horvātijā]], kas uzcelta pēc [[Romas impērija]]s imperatora [[Diokletiāns|Diokletiāna]] rīkojuma 4. gadsimta sākumā. Mūsdienās veido Splitas centru.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pilsētas| Gzerbonzi]]
[[Kategorija:Latvijas simboli|Pilsetu gzerbonzi]]
[[Kategorija:Ģerboņi]]

sentences: '''Il-28''' ({{val|ru|Ил-28}}) bija [[Padomju Savienība]]s pirmais frontes [[reaktīvais bumbvedējs]], kuru izlaida sērijveidā. [[Latvija|Latvijā]] IL-28 atrodas Aviācijas muzejā [[Skulte (Mārupes pagasts)|Skultē]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dundagas baptistu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Dundagas baptistu baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Dundagas baptistu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Dundagas baptistu baznīca
| position = left
| latd  = 57.505259 | latNS  = N
| longd = 22.349110 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Dundagas pagasts|Dundaga}}
| religious_affiliation = [[baptisti]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             = [[Aivars Lācis]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1995. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Aristokrātija''' ({{val|grc|ἀριστοκρατία}} (''aristokratia''), no ''ἄριστος'' (''aristos'') — 'labākais'; ''κράτος'' (''kratos'') — 'vara') ir [[valsts pārvaldes forma]], kur [[valsts]] vara koncentrējas šaura valsts iedzīvotāju loka — aristokrātu — rokās. Aristokrāti šo statusu var ieņemt, pateicoties tam, ka izglītības, kultūras, gudrības, slavenu priekšteču vai pārticības ziņā tiek uzskatīti par piemērotākajiem valsts vadīšanai. Teorētiski aristokrātiska valsts pārvaldes forma ir vidū starp [[Monarhija|monarhiju]], kur vara koncentrējas viena cilvēka rokās, un [[Demokrātija|demokrātiju]], kur vara nomināli pieder visiem valsts pilsoņiem un to tieši realizē to vēlēti pārstāvji.

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Zimbabve-Rodēzija|Zimbabves-Rodēzijas]] prezidenti''' no [[1979]]. gada [[1. jūnijs|1. jūnijam]] līdz [[12. decembris|12. decembrim]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Le Daim''
| operators = Kantēns Dipjē
| attēls = Deerskin poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = [[Kantēns Dipjē]]
| producents =
| scenārijs = Kantēns Dipjē
| aktieri = * [[Žans Dižardēns]]
* [[Adele Enela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Daim''
| studija = * ''Atelier de production''
* ''Arte Cinema''
* ''Nexus Factory''
* ''UMedia''
* ''uFund''
* ''Garidi Films''
| montāža = Kantēns Dipjē
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|5|15|[[Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2019|6|19|Francija}}
| ilgums = 77 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/daim-Le-(France)#tab=summary|title=Le daim (2019) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Le Daim''''' ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Francija]]s melnās komēdijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kantēns Dipjē]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žans Dižardēns]] un [[Adele Enela]].

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Jeloustonas nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = YellowstonefallJUN05.JPG
| photo_caption =
| location = [[Vaiominga]]s, [[Montāna]]s un [[Aidaho]] štats, ASV
| map = USA
| relief = y
| map_caption =
| lat_d = 44 | lat_m = 36 | lat_s = | lat_NS = N
| long_d = 110 | long_m = 30 | long_s = | long_EW = W
| established = {{dat|1872|3|1|N|bez}}
| area = 898,32 km{{sup|2}}
| visitation_num = 3 806 306<ref>[https://www.nps.gov/subjects/socialscience/annual-visitation-highlights.htm Annual Visitation Highlights]</ref>
| visitation_year = 2020
| visitation_ref =
| governing_body = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| embedded1 = {{designation list | embed = yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_type = Daba
  | designation1_criteria = vii, viii, ix, x
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/28 28]
  | designation1_date = 1978 (2. sesija)
  | designation1_free1name = Reģions
  | designation1_free1value = Eiropa un Amerika
  | designation1_free3name = [[Apdraudētie Pasaules mantojuma objekti|Apdraudējumā]]
  | designation1_free3value = 1995—2003
  }}
}}
'''Jeloustonas nacionālais parks''' ({{val|en|Yellowstone National Park}}) ir pirmais un vecākais [[nacionālais parks]] pasaulē. To [[1872]]. gada [[1. marts|1. martā]] izveidoja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Vaiominga]]s štata teritorijā (neliela daļa parka teritorijas atrodas arī [[Aidaho]] un [[Montāna]]s štatos). Jeloustonas nacionālais parks ir slavens ar [[geizers|geizeriem]], [[karstie avoti|karstajiem avotiem]] un citiem ģeotermāliem veidojumiem. Jeloustonas nacionālā parka teritorijā dzīvo daudz [[grizlilācis|grizlilāču]], [[vilks|vilku]], [[Amerikas bizons|bizonu]] un [[alnis|aļņu]]. Parks ir nosaukts par godu dzeltenajām klintīm ({{Val-en|Yellow stone}}) [[Jeloustonas Lielais kanjons|Jeloustonas Lielajā kanjonā]].
== Vēsture ==
Parkā atrodas Jeloustonas upes augštece, no kuras tas ieguvis savu vēsturisko nosaukumu. Tuvojoties 18. gadsimta beigām, franču mednieki upi nosauca par ''Roche Jaune'', kas, iespējams, ir tulkojums no [[Hidatsa]] indiāņu vārda ''Mi tsi a-da-zi'' ("Dzeltenā akmens upe").<ref>Macdonald, James S. Jr. (December 27, 2006). "History of Yellowstone as a Place Name". Archived from the original on January 21, 2013. Retrieved December 14, 2008.</ref> Vēlāk amerikāņu mednieki franču nosaukumu angļu valodā padarīja par "dzelteno akmeni". Lai gan parasti tiek uzskatīts, ka upe tika nosaukta pēc dzeltenajiem akmeņiem, kas redzami Jeloustonas Lielajā kanjonā, indiāņu nosaukuma avots nav skaidrs.<ref> "Yellowstone: A Brief History of the Park" (PDF). U.S. Department of the Interior. Archived from the original (PDF) on April 14, 2008.</ref>

sentences: '''Aukstumnesējs''', '''aukstuma aģents''' jeb '''dzesētājviela''' ir [[aukstummašīna]]s darba viela (ķermenis), kura atkarībā no sava [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]] [[Viršana|virstot]], [[Iztvaikošana|iztvaikojot]], [[Kušana|kūstot]] vai [[Sublimācija (fizika)|sublimējoties]] saņem [[Siltums|siltumu]] no dzesējamā ķermeņa un pēc tam, tiekot saspiestai, atdod siltumu dzesējošajai videi. Aukstumnesējs ir [[Siltumnesējs|siltumnesēja]] veids.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Bank of America''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/bac.html BAC]);
[[TYO]] ([http://www.bloomberg.com/apps/quote?ticker=8648:JP 0648])
| Indekss             = [[DJIA]]
| Dibināšanas_datums  = 1867. gads, [[Šarlota]], [[Ziemeļkarolīna]], {{USA}}
(kā ''Commercial National Bank'')
| Sēdeklis            = [[Šarlota]], [[Ziemeļkarolīna]], {{USA}}
| Vadība              = Kenets Lūiss (''Kenneth D. Lewis'')
| Darbinieku_skaits   = 203 425 (2006)
| Apgrozījums         = 119,19 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 1720 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 14,98 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[finanses un apdrošināšana]]
| Produkti            = finanšu pakalpojumi
| Mājaslapa           = http://www.bankofamerica.com/
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = KTM AG
| native_name      =
| logo             = KTM-Logo.svg
| image            = KTM_Main_Building.jpg
| image_size       = 250px
| image_caption    = KTM galvenais birojs
| caption          =
| type             = akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1934]]. gads ([[1992]]. gads)
| founder          = Hanss Trunkelpolcs
| defunct          =
| location_city    = {{vieta|Austrija|Augšaustrija|Matighofene}}
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[mašīnbūve]]
| products         = [[motocikli]], [[auto]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{oficiālā mājaslapa|https://www.ktm.com/}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
{{OSI protokolu steks}}
'''Vienkāršais pasta pārsūtīšanas protokols''' jeb '''SMTP''' (no {{val|en|'''S'''imple '''M'''ail '''T'''ransfer '''P'''rotocol}})<ref name="AkadTerm"/> ir [[lietojumslānis|lietojumslāņa]] [[interneta protokols]], kas paredzēts [[elektroniskais pasts|elektroniskā pasta]] sūtīšanai no klienta datora uz SMTP serveri vai starp serveriem. SMTP ir definēts standartā {{RFC|821}} (STD 10). Paplašinātais protokols [[ESMTP]], kuru lieto mūsdienās, ir definēts {{RFC|2821}}.

sentences:
{{Infobox military conflict
|conflict=Grosjēgersdorfas kauja
|partof= no [[Septiņgadu karš|Septiņgadu kara]]
|image= File:Battle Gross-Egersdorf.jpg
|image_size=300
|caption=Kazaki un kalmiki uzbrūk Lēvalda armijai.
|date= 1757. gada 30. augusts
|place= [[Chernyakhovsky District|Gross-Jägersdorf]], [[East Prussia]] ( Near present-day [[Mezhdurechye Kaliningrad Oblast]])
|coordinates = {{Coord|54.62|N|21.48|E |region:RU_type:event |display=inline,title}}
|casus=
|territory=
|result=Krievu uzvara
|combatant1={{flaga|Krievija}} [[Krievijas impērija]]
|combatant2={{flaga|Prūsija|1750}} [[Prūsija]]
|commander1={{flaga|Krievija}} Feldmaršals [[Stepans Fjodorovičs Apraksins]]
{{flaga|Krievija}} [[Vasīlijs Lopuhins]] {{KIA}}
|commander2={{flaga|Prūsija|1750}} Feldmaršals [[Hans fon  Lēvalds]]
|strength1=54 800 vīru
|strength2=24 700–27 700 vīru
|casualties1=5 400 miruši un ievainoti
|casualties2=4 600 miruši un ievainoti
28 lielgabali
|}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ielu advokāts
| attēls                   = The Lincoln Lawyer Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lincoln Lawyer''
| žanrs                    = trilleris
| režisors                 = [[Breds Furmans]]
| producents               =
* [[Sdinijs Kimmels]]
* [[Toms Rozenbergs]]
* [[Gerijs Lučesi]]
* [[Ričards Raits (producents)|Ričards Raits]]
* [[Skots Steindorfs]]
| scenārija autors         = [[Džons Romāno]]
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Raiens Filipe]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Džons Legisamo]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Boba Gantons]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lakeshore Entertainment]]''
* ''[[Sidney Kimmel Entertainment]]''
* ''[[Stone Village Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|3|10|Holivudas pirmizrāde|2011|3|18|Pasaules pirmizrāde|2011|5|20|Latvija|}}
| ilgums                   = 116 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lincoln-lawyer-2011|title=The Lincoln Lawyer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 4, 2019|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404170446/http://www.bbfc.co.uk/releases/lincoln-lawyer-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lincolnlawyer.htm|title=The Lincoln Lawyer (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ielu advokāts"''' ({{val|en|The Lincoln Lawyer}}) ir 2011. gada trilleris, kas balstīts uz Maikla Konelija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Breds Furmans]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Marisa Tomeja]], [[Raiens Filipe]], [[Džošs Lūkass]], [[Džons Legisamo]], [[Maikls Penja]] un [[Boba Gantons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|3|10||bez}} Holivudā.

sentences:
[[Kategorija:Teritoriālās pretenzijas Antarktikā]]
[[Kategorija:Austrumantarktīda]]
[[Kategorija:Antarktīdas ģeogrāfija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia tenuifolia
| autors = Roth
| attēls = Vicia tenuifolia 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia tenuifolia
| suga_lv = Smalklapu vīķis
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}

sentences: '''Elektroniskie atkritumi''' jeb '''e-atkritumi''' ir izmesta [[elektronika]] vai elektriskās ierīces. Elektroniskajiem atkritumiem pieskaita arī elektroniku, kas nodota atjaunošanai, atkalizmantošanai, tālākai pārdošanai, materiālu atgūšanai priekš pārstrādes vai aprakšanai. Neoficiāla elektronisko atkritumu apstrāde [[jaunattīstības valstis|jaunattīstības valstīs]] var izraisīt nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku veselību un [[vides piesārņojums|vides piesārņojumu]].

sentences: '''Laba darīšanas princips''' ir viens no [[Bioētika|bioētikas principiem]], kas ietver morālu pienākumu pēc iespējas palielināt potenciālos ieguvumus un samazināt iespējamo kaitējumu gan [[medicīna|praktiskajā medicīnā]], gan [[Bioloģija|bioloģijas]] un [[biomedicīna|biomedicīnas]] pētījumos ar cilvēku iesaisti.<ref name="atsauce1">[http://www.biodrosiba.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/biodrosiba/Buklets_Vadlinijas.pdf Ētikas vadlīnijas bioloģijas un biomedicīnas pētījumiem ar cilvēku iesaisti. Projekts.]{{Novecojusi saite}} 13.04.2017.</ref>

sentences: '''Zīds''' ir [[audums]], ko iegūst no [[zīdtauriņš|zīdtauriņu]] [[kāpurs|kāpura]] ({{val-la|Bombyx mori}}) [[kūniņa|kūniņu]] izdalījumu savērptiem [[diegs|diegiem]]. Zīda iegūšanas tehnoloģiju izgudroja [[Senā Ķīna|Senajā Ķīnā]] pirms 3000. gada p. m. ē.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidsurigao
| official_name = ''Surigao del Sur''
| image_skyline = Tinuy-an Falls, Bislig City.jpg
| imagesize =
| image_caption = Tinujana ūdenskritumi pie [[Bisliga]]s
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Surigao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Karaga]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1960
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 4932.7
| population_total = 642255
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 40 | lats =| latNS = N
| longd =126 | longm = 00 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Tandaga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 19
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Bisliga]]
| p3 = [[Tandaga]]
| p4 = '''20 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[surigavieši]], [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-SUR
| website                  = {{URL|http://www.surigaodelsur.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidsurigao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Surigao}}, {{val|en|Province of Surigao del Sur}}, {{val|sgd|Probinsya nan Surigao del Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Karaga]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 17 municipalitātēs un sīkāk 309 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Tandaga]], bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Bisliga]].

sentences: '''Savienotās dzirnavas''' bija 20. gs. pirmās puses lielākais industriālais uzņēmums [[Bauska|Bauskā]]. Tas izveidojās apvienojoties diviem lieliem uzņēmumiem — Lejas un Augšas dzirnavām. Latvijas Republikas pirmās neatkarības gados uzņēmums vienīgais nodrošināja pilsētu ar elektrību.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lēdmanes pagasts
| karte             = Lēdmanes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Lēdmanes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Lēdmanes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Lēdmane
| mērs              = Dzintars Laganovskis
| platība           = 78,3
| iedzīvotāji       = 1394<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1394 / 78.3 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.ledmane.lv
}}

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences: '''Rodžerss''' ({{val|en|Rogers}} vai ''Rodgers'') var būt:

sentences: '''Stiepes un spiedes deformācija''' ir [[deformācija]]s veids, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā mainās [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] izmērs noteiktā virzienā. Precizējot, ja ķermeņa izmērs palielinās, tā ir stiepes deformācijas jeb vienkārši '''stiepe''', bet, ja samazinās — spiedes deformācija jeb vienkārši '''spiede'''.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Pulkstenis
| abbreviation = Hor
| name_latin = Horologium
| RA = 3
| dec = -60
| areatotal = 249
| arearank = 58. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Hor''
| starmagnitude = 3,85
| neareststarname = ''GJ 1061''
| stardistance = 11,9
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Eridāna]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Zelta Zivs]]
[[Greblis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Oulu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Oulu Cathedral.jpg
| image_size            =
| caption               = Oulu katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Oulu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 65.014722
| longd                 = 25.475833
| location              = {{vieta|Somija|Ziemeļpohjanmā|Oulu}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = Daniels Hagmans ([[Kārlis Ludvigs Engels]])
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1777. gads (1832. gads)
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Oulu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q201935"
}
</mapframe>

sentences:
{{Infokaste AES
|Picture= AKW Zwentendorf.jpg
|Pic_des= Cventendorfas atomelektrostacijas reaktora ēka 2004. gadā
|Country= [[Austrija]]
|Utility= ''[[EVN Group]]''
|Built= 1972
|Start= Ekspluatācija netika uzsākta
|End=
|Reactor=
|Reactor_MW=
|S_Reactor=
|S_Reactor_MW=
|B_Reactor=
|B_Reactor_MW=
|M_Reactor=
|M_Reactor_MW=
|P_Reactor=
|P_Reactor_MW=
|El_Prod=
|for_year=
|El_Prod_avg=
|Net_Prod=
|WEBSITE= http://www.zwentendorf.com
|as_of=
|Status=
|Coordinates=
|Location= [[Cventendorfa]], [[Lejasaustrija]]
|Supplier=
|Type= [[Vārošā ūdens kodolreaktors]] (''BWR'')
|Generators=
|Capacity=
|Architect=
|Construction=
|Cost= 14 miljardu [[Austrijas šiliņš|Austrijas šiliņu]]<br />(atbilst 1 miljardam [[EUR|eiro]] pašlaik)
|Expires=
|Region=
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Holesterīna struktūrformula

Holesterīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = holesterols,
 (3β)-holest-5-ēn-3-ols
|           CAS numurs = 57-88-5
|      ķīmiskā formula = C27H46O
|              molmasa = 386,65
|              blīvums = 950
|  kušanas temperatūra = 148—150 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,095 mg/l (pie 30 °C)
|                 citi =
}}
'''Holesterīns''' jeb '''holesterols''' ({{val|el|χολή}} (''chole'') — '[[žults]]' un ''στερεός'' (''stereos'') — 'ciets') ir izplatītākais dzīvnieku valsts [[sterīni|sterīns]] ([[zoosterīns]]). Viena no galvenajām dzīvnieku un cilvēku [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] un [[asins plazma]]s [[lipoproteīni|lipoproteīnu]] sastāvdaļām<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=45}}</ref> (150—250 mg%).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |authorlink=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=holesterins |accessdate=2016. gada 28. jūlijā |year=1984 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]] |location=Rīga |isbn=}}</ref> Asins [[lipoproteīni|lipoproteīna]] frakcijās apmēram trešā daļa holesterīna ir [[spirti|spirta]] veidā, bet divas trešdaļas — kā [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ([[holesterīdi]]).<ref name="Kūka"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Roka skola
| operators =
| attēls = School of Rock Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Ričards Linkleters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Bleks]]
* [[Džoana Kjūsaka]]
* [[Maiks Vaits]]
* [[Sāra Silvermane]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''School of Rock''
| studija = ''Scott Rudin Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|10|3}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|131,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3782182401/|title=School of Rock |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Roka skola"''' ({{Val|en|School of Rock}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ričards Linkleters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Bleks]], [[Džoana Kjūsaka]], [[Maiks Vaits]] un [[Sāra Silvermane]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Georgs fon Manteifels
|     vārds_orig = ''Karl Georg von Manteuffel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kazdangas pagasts|Kazdangas muiža|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1895
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Aizputes apriņķis|Kazdangas pagasts|Kazdangas muiža|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Vilhelms fon Manteifels, māte - dzimusi [[Līveni|Līvena]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Alise, dzimusi [[Felkerzāmi|Felkerzāma]]
|          bērni = [[Kārlis Manteifels-Cēge]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Šķidrais skābeklis''', arī '''''LOX''''' (no {{val|en|'''l'''iquid '''ox'''ygen}}) ir [[skābeklis|skābekļa]] šķidrā forma. Tas ir gaiši zilā krāsā un ir [[paramagnētisms|paramagnētisks]]. Blīvums — 1140 kg/m³, un tas ir vidēji kriogēnisks ([[sasalšanas temperatūra]]: −219 °C, [[viršanas temperatūra]]: −183 °C). Šķidro skābekli plaši lieto [[rūpniecība|rūpniecībā]] un [[medicīna|medicīnā]]. Šķidro skābekli iegūst no [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] skābekļa ar daļēju [[destilēšana|destilēšanu]].

sentences:
s pilsētu izgaismojumu naktī, norādot ģeogrāfiskās vietas, kas ir visaktīvāk urbanizētas.]]
'''Ekumenopole''' (no {{val|gr|οἰκουμένη}}, ''oikouménê'' — 'pasaule' un {{gree|πόλις}}, ''pólis'' — 'pilsēta', līdz ar to savienojumā veidojot apzīmējumu ''pilsētas pasaule'' jeb ''pasaule, kuru veido viena vesela pilsēta'') ir hipotētisks koncepts, kurā visa apdzīvojamā pasaule jeb [[planēta]] ir ieskauta vienā nepārtrauktā [[pilsēta|pilsētā]].<ref name="ecumenopolis">[http://www.ectp-ceu.eu/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=223:ecumenopolis-city-without-limits&catid=8:newletter-articles-no-3 "Ecumenopolis: City Without Limits"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201030111306/http://ectp-ceu.eu/index.php/en/?option=com_content&view=article&id=223:ecumenopolis-city-without-limits&catid=8:newletter-articles-no-3 |date={{dat|2020|10|30||bez}} }}. ''European Council of Spatial Planners — Conseil européen des urbanistes''. Aplūkots 29.10.2016.</ref><ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/ecumenopolis "Ecumenopolis"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 29.10.2016.</ref>

sentences: '''Meditācija''' (no {{val|la|meditatio}} — 'domāt, apcerēt') ir prakse, kurā praktizējošais indivīds paša spēkiem mēģina ierosināt [[prāts|prāta]] un [[apziņa]]s stāvokļa izmaiņas, lai veicinātu garīgu labumu. Tā aptver dažādas garīgas disciplīnas un ir saistīta ar kādu reliģisku tradīciju vai mūsdienu terapiju.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Makvorija sala
|attēls              = RoyalPenguins4.JPG
|attēla paraksts     = [[Karaliskais cekulpingvīns|Karalisko cekulpingvīnu]] kolonija Makvorija salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Dienvidu okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=54|latm=36|lats=0|latNS=S |longd=158|longm=53|longs=0|longEW=E
|platība             = 128
|garums              = 34
|platums             = 5
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Flečera kalns]]
|augstums            = 410
|salu skaits         =
|valsts              = Austrālija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Tasmanija]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Makvorija sala''' ({{val|en|Macquarie Island}}) ir neapdzīvota sala [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] dienvidrietumos no [[Jaunzēlande]]s. Pieder [[Austrālija]]i un ietilpst [[Tasmanija]]s štatā. Salu 1810. gada 11. jūlijā atklāja austrāliešu [[roņi|roņu]] mednieks Frederiks Haselboro un nosauca par godu tā laika [[Jaundienvidvelsa]]s gubernatoram pulkvedim Lahlanam Makvorijam ''(Lachlan Macquarie)''.<ref name="aga">{{cite book |title=The Australian Geographic book of Antarctica |last=Scott |first=Keith |year=1993 |publisher=Australian Geographic |location=Terrey Hills, New South Wales |isbn=1-86276-010-1 |pages=14 }}</ref> 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā sala tika izmantota par bāzi roņu un vaļu medniekiem. 1948. gadā salas ziemeļgalā tika ierīkota [[Austrālija]]s [[polārstacija]] [[Makvoriailenda]]. 1997. gadā sala un tās tuvumā esošās [[Džadža un Klārka salas]] un [[Bišopa un Klārka salas]] tika iekļautas [[UNESCO]] [[Pasaules mantojums|Pasaules mantojuma]] sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/list/629 Macquarie Island]</ref>

sentences:
(884)]]
'''Severjani''' ([[Baznīcslāvu valoda|senslāvu]]: ''сѣверы'') bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–11. gadsimta sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Čerņihivas apgabals|Čerņihivas]], [[Sumu apgabals|Sumu]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kurskas apgabals|Kurskas]] un [[Belgorodas apgabals|Belgorodas apgabalu]] teritoriju.

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Skaneņi''' (arī '''sonoranti''', '''sonanti'''<ref name="vvk">{{cite web|url=http://www.vvk.lv/index.php?sadala=145&id=300 | title=Distinktīvās jeb šķīrējpazīmes un fonēmu dabiskās grupas |quote=2. pazīme – [ sonoritāte ] (a.sonority). Ar sonoritāti saprot skaņas relatīvu skanīgumu salīdzinājumā ar citām skaņām vienādos apstākļos. Sonorantās skaņas veidojas tādu vokālā trakta dobuma izmaiņu rezultātā, kurās ir iespējama spontāna balss saišu vibrācija. Parasti pēc tā atšķir patskaņus, sonantus un glaidus kā [ + sonorantus ] no eksplozīvajām, frikatīvajām skaņām un afrikātām, kuru izrunā balss plūsmu traucē radikāls šķērslis, un tie ir [ - sonoranti ]. Dažkārt sonorantās skaņas tiek sauktas arī par dziedamajām (a. singables) [Contemporary, 91. lpp.]. Sonorantajiem līdzskaņiem latviešu valodā nav nebalsīgo līdzskaņu opozīcijas. Pēc sonoritātes skalas pašas sonorantākās skaņas latviešu valodā būtu patskaņi un [ j ], bet sonorantāki par citiem līdzskaņiem ir arī skaneņi jeb sonanti [ r, l, ļ, m, n, ņ ], savukārt [ v ] jau pieslejas [ - sonorantajām ] skaņām, kaut arī atrodas robežjoslā [sal. Markus D., 2000., 9. – 18. lpp.].|accessdate=2013. gada 25. novembris}}</ref> jeb '''skanīgie līdzskaņi''') ir termins, ko visbiežāk attiecina uz latviešu valodas [[līdzskaņi]]em {{IPA|/r, l, ʎ, m, n, ɲ/}}, jeb latviešu burtiem <r, l, ļ, m, n, ņ>.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Bufotenīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 487-93-4
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,268
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 146—147 °C
| viršanas temperatūra = 320 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa     = #FFA3A3
| nosaukums            = Pasaules jūgendstila diena
| apakšvirsraksts      =
| attēls               = Rigaartnouveau1.JPG
| attēla_paraksts      = Frontons Elizabetes ielā 10b, Rīgā
| oficiālais_nosaukums =
| citi_nosaukumi       =
| atzīmēšana           = [[ekskursija]]s, [[lekcija]]s
| brīvs_nosaukums1     =
| brīvs_lauks1         =
| brīvs_nosaukums2     =
| brīvs_lauks2         =
| brīvs_nosaukums3     =
| brīvs_lauks3         =
| datums               =
| svinību_laiks        =
| biežums              = katru gadu
| saistīts_ar          =
}}
'''Pasaules jūgendstila diena''' ir starptautiski atzīmējama diena, kas veltīta  [[Jūgendstils|jūgendstila]] popularizēšanai. To atzīmē katra gada [[10. jūnijs|10. jūnijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/pasaules-jugendstila-diena-ekskursijas-un-koncerts.a281411/|title=Pasaules jūgendstila dienā - ekskursijas un koncerts|website=www.lsm.lv|access-date=2019-08-19|language=lv}}</ref> Pasaules jūgendstila diena pirmo reizi tika svinēta 2013. gadā, kad starptautiskais jūgendstila pilsētu tīkls ''Reseau Art Nouveau Network'' (RANN), kas apvieno divdesmit Eiropas pilsētas, ierosināja pievērst uzmanību jūgendstila kultūras mantojumam un tā saglabāšanai, vienojoties kopīgi svinamā un īpaši tam veltītā dienā.

sentences:
{{Notiek kosmolidojums}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2476''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2476''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|4|SK}} 12:51:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2475]]'', ''[[Kosmos-2477]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-064A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2475]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2477]]''
}}
'''''Kosmos-2476''''' (''Космос-2476'') ir [[Krievija]]s [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kurš tika palaists {{dat|2011|11|4||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas [[GLONASS-M]] aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 744. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 3.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tīna Karola
| Attēls = Fumio Kishida and Tina Karol at the Japanese Kantei in 2022 (3) (cropped).jpg
| Att_izm =
| Apraksts = Tīna Karola 2022. gadā
| Dz_vārds = Tetjana Libermane
| Pseidonīms = Tīna Karola
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1985|1|25}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Orotukana|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Žanrs = [[Popmūzika]], [[soulmūzika]], [[folkmūzika]], [[džezs]], [[rokmūzika]], elektroniskais roks, [[šansons]], ''[[deep house]]'', [[deju popmūzika]], [[elektroniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, TV raidījumu vadītāja
| Instrumenti = balss, klavieres, akardeons
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = * Lavina Music (2006—2007)
* Astra Records (2007—2013)
* Bentley Records (2019—2021)
| Darbojies_arī = [[Alex Luna]]
| Mlapa = {{URL|https://tinakarol.com/en/}}
| Dzimums = S
| paraksts = Tina Karol signatures.jpg
}}
'''Tīna Karola''' ({{val|uk|Тіна Кароль}}, īstajā vārdā '''Tetjana Libermane''' (''Тетяна Григорівна Ліберман''), dzimusi {{dat|1985|01|25}}) ir [[Ukraina|ukraiņu]] [[dziedātāja]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Gludas pagasts}}
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Glūdas pagasts}}

sentences: '''SGR 1806-20''' ir [[magnetārs]], [[neitronu zvaigzne]] ar spēcīgu [[magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Tā atrodas 14,5 [[parseks|kiloparseku]] jeb 50 000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieka]] zvaigznāja virzienā.

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Abatijas teātris
| nosaukums_orig   = ''Abbey Theatre/Amharclann na Mainistreach''
| attēls           = Abbey_Theatre_exterior.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| karte            = Īrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 53.348333 | plat_NS = N
| gar_d  = 6.257222 | gar_EW  = W
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1904. gads
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            = Ietilpība
| zāle1_vietas     = 492
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{url|https://www.abbeytheatre.ie/}}
}}

sentences: '''Ahilleja un bruņurupuča''' [[paradokss]] ir viens no daudzajiem pazīstamajiem, aplamajiem secinājumiem, kurus radījis grieķu filozofs [[Zēnons Elejietis]]. Tajā ir mēģinājums pierādīt, ka tāds ātrs skrējējs kā [[Ahillejs]] sacensībās nekad nevar panākt [[Bruņrupuči|bruņurupuci]], ja tas atrodas tikai gabaliņu tam priekšā. Šī argumenta pierādījums ir šāds:

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=Mazā kapmirte|rinda=Gentianales|sinonīmi=|suga_lv=Mazā kapmirte|suga=Vinca minor|ģints_lv=Kapmirtes|ģints=Vinca|dzimta_lv=Oleandru dzimta|dzimta=Apocynaceae|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|attēls=Vinca minor 001.JPG|kategorijas=nē|binomial=Vinca minor}}'''Mazā kapmirte''' ({{Val-la|Vinca minor}}) ir mūžzaļš [[Krūms|sīkkrūms]] [[Kapmirtes|kapmiršu]] ģintī, kas savukārt pieder pie [[oleandru dzimta]]s. Savvaļā tā ir izplatīta [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]]  (neiekļaujot [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]]) un Dienvidaustrumeiropā. Mazā kapmirte ir Latvijā plaši kultivēts augs, kurš vietām ir [[Introdukcija (bioloģija)|pārgājis savvaļā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/vinca-minor-l/|title=mazā kapmirte - Vinca minor L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-25}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Lidostas pēc valsts|Seišelas]]
[[Kategorija:Seišelas]]

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Piena dziedzeris''' ir sieviešu dzimuma [[Zīdītājs|zīdītāju]] orgāns, kas veido [[Piens|pienu]], ar ko barot jaundzimušos. Piena dziedzeri atrodas [[Krūts|krūtīs]]. Govīm, kazām, briežiem un citiem dzīvniekiem piena dziedzeri atrodas tesmeņos.

sentences: {{Commons category|Skeleton racers from South Korea|Dienvidkorejas skeletonisti}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-histidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H9N3O2
|molmasa=155,16
|blīvums=
|kušanas temperatūra=287 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=7,59
}}
'''Histidīns''' ('''''His''''', α-amino-β-5-imidazolilpropionskābe, C6H9N3O2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tas pieder pie heterocikliskajām aminoskābēm, jo satur [[imidazols|imidazola]] grupējumu. Histidīns ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls = [[File:Kristallstruktur Zementit.png|Kristallstruktur Zementit|250px]]
Cementīta kristālrežģis
Zilā krāsā dzelzs, pelēkā krāsā ogleklis
| citi nosaukumi = dzelzs karbīds
| CAS numurs = 12011-67-5
| ķīmiskā formula = Fe3C
| molmasa = 179,55
| blīvums = 7690
| kušanas temperatūra = 1837 °C
| citi = Rašanās standartentalpija ir 25,1 kJ/mol
}}'''Cementīts''' jeb '''dzelzs karbīds''' ir [[dzelzs]] un [[Ogleklis|oglekļa]] [[ķīmiskais savienojums]], kura formula ir Fe3C. Cementīts ir viena no dzelzs un oglekļa [[Sakausējums|sakausējumu]] strukturālajām sastāvdaļām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cement%C4%ABts|title=cementīts|website=tezaurs.lv|access-date=08.11.2021}}</ref>

sentences: [[Latvieši]], kas spēlē [[ģitāra|ģitāru]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Carduelis spinus male.jpg
 | att_nosaukums = Tēviņš
 |       attēls2 = Carduelis spinus female.jpg
 |att2_nosaukums = Mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Fringillidae
 |     dzimta_lv = Žubīšu dzimta
 |         ģints = Spinus
 |      ģints_lv = Ķivuļi
 |       ģints_r = Ķivuļu ģints
 |          suga = Spinus spinus
 |       suga_lv = Ķivulis
 |      binomial = Spinus spinus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|#009900|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
*''Carduelis spinus''
}}
'''Ķivulis''' (''Spinus spinus'') ir maza auguma [[žubīšu dzimta]]s (''Fringillidae'') [[dziedātājputns]], kas plaši sastopams [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]], kā arī pašos [[Ziemeļāfrika]]s ziemeļos [[Vidusjūra]]s krastā. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/finches/ World Bird List: Finches, euphonias, longspurs, Thrush-tanager, 2020]</ref>

sentences: '''Buldozers''' (no {{val|en|bulldozer}}) ir liela motorizēta zemes darbu mašīna uz [[traktors|traktora]] bāzes, kas parasti pārvietojas ar [[kāpurķēdes|kāpurķēdēm]] un priekšpusē ir aprīkota ar metāla plāksni ("vērstuvi" vai "lāpstu"), lai stumtu uz priekšu dažādus materiālus: augsni, smiltis, sniegu, šķembas vai iežus būvniecības vai pārbūves darbu laikā. Vērstuve var būt paceļama, grozāma vai universāla, to vada ar trosēm vai [[hidrocilindrs|hidrocilindriem]].<ref name="LPE">{{LPE|2|181}}</ref> Reizēm aizmugurē var uzstādīt papildus aprīkojumu, piemēram, blīvu materiālu sasmalcināšanai. Vārds "buldozers" principā attiecas tikai uz traktoru, kas aprīkots ar buldozera vērstuvi. Dažreiz šo vārdu neprecīzi lieto citām zemes pārvietošanas iekārtām, piemēram, ekskavatoriem vai kāpurķēžu iekrāvējiem ar plašu priekšējo kausu. Ceļu uzturēšanas specializētā versija, bieži ar irdinātāju vai papildus vērstuvi, saucas arī "[[autogreiders]]" (no {{val|en|grader}} — "nolīdzinātājs").<ref name="LPE2">{{LPE|1|542}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pārpratums Redrokvestā
| operators =
| attēls = Redrockmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, trilleris, ''[[neo-noir]]''
| režisors = [[Džons Dāls]]
| producents = * [[Stīvs Golins]]
* [[Sīgurjons Sigvatsons]]
| scenārijs = * Džons Dāls
* Riks Dāls
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lara Flinna Boila]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red Rock West''
| studija = * ''Propaganda Films''
* ''PolyGram Filmed Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Roxie Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|16}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pārpratums Redrokvestā"''' ({{Val|en|Red Rock West}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Dāls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Deniss Hopers]], [[Lara Flinna Boila]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name        = Aukslējas
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Image       = 06-06-06palataltori.jpg
| Caption     =
| Width       =
| Image2      =
| Caption2    =
| Latin       = palatum
| Greek       =
| Precursor   =
| System      =
| Artery      =
| Vein        =
| Nerve       =
| Lymph       =
| MeshName    =
| MeshNumber  =
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    =
| DorlandsID  =
}}
'''Aukslējas''' ({{val|la|palatum}}) ir cilvēku un dzīvnieku [[mutes dobums|mutes dobuma]] augšējā daļa. Cilvēkiem tās veido cietās un mīkstās aukslējas. Cietās aukslējas veido horizontāli novietotas plātnītes, aizmugurējo daļu veido [[aukslēju kauls]]. Cietās aukslējas atdala mutes dobumu no [[deguna dobums|deguna dobuma]]. Cietās aukslējas sedz [[gļotāda]], kurā atrodas daudz [[siekalas|siekalu]] dziedzeru. Mīkstās aukslējas veido [[muskuļi]], [[saistaudi]] un [[gļotāda]]. Mīkstās aukslējas atrodas mutes dobuma augšējās sienas mugurējā daļā. [[Ēšana]]s laikā mīkstās aukslējas paceļas uz augšu, noslēdzot deguna dobumu un ļaujot barībai droši nonākt [[rīkle|rīklē]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Sevastopoles aplenkums (1941—1942)
|partof=[[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Austrumu fronte]]s
|image=
|caption=Iznīcinātā padomju jūras artilērija Sevastopoles apkaimē (ap 1942. gada jūniju).
|date=1941. gada 30. oktobris — 1942. gada 4. jūlijs<ref name=" Forczyk pp. 15-16.">Forczyk, R. ''Sevastopol 1942: Von Manstein's Triumph''. Oxford: Osprey Publishing, 2008. pp. 15-16.</ref>
|place=[[Sevastopole]], [[Krima]]s pussala, [[Padomju Savienība|PSRS]]
|coordinates = {{Coord|44|36|17|N|33|32|28|E|type:event|display=inline,title}}
|result=[[Ass valstis|Ass valstu]] uzvara
|combatant1={{karogs|Trešais reihs}}
{{karogs|Rumānija}}
{{flaga|Itālija|1861}} [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālija]]
|combatant2={{karogs|Padomju Savienība}}
|commander1 ={{karoga ikona|Trešais reihs}} [[Erihs fon Manšteins]]<ref name="Forczyk P. 32.">Forczyk, R. ''Sevastopol 1942: Von Manstein's Triumph''. Oxford: Osprey Publishing, 2008. P. 32.</ref>
{{karoga ikona|Rumānija}} [[Georgs Avramešku]]<ref name="Forczyk P. 33.">Forczyk, R. ''Sevastopol 1942: Von Manstein's Triumph''. Oxford: Osprey Publishing, 2008. P. 33.</ref>
{{flaga|Itālija|1861}} [[Frančesko Mimbelli]]<ref name="Forczyk P. 41.">Forczyk, R. ''Sevastopol 1942: Von Manstein's Triumph''. Oxford: Osprey Publishing, 2008. P. 41.</ref>
|commander2={{karoga ikona|Padomju Savienība}} [[Ivans Petrovs]]<ref name="Forczyk P. 33." />
{{karoga ikona|Padomju Savienība}} [[Filips Oktjabriskis]]<ref name="Forczyk P. 33." />
{{karoga ikona|Padomju Savienība}} [[Gordeijs Levčenko]]
|units1='''Ass valstu spēki'''
{{karoga ikona|Trešais reihs}} [[11. armija (Vērmahts)|11. armija]]<ref name="Forczyk P. 32." />
{{karoga ikona|Rumānija}} [[Rumānijas kalnu korpuss]]<ref name="Forczyk P. 33." />
{{flaga|Itālija|1861}} [[101. jūras eskadra (Itālija)|101. jūras eskadra]]<ref name="Forczyk P. 33." />
|units2='''Padomju spēki'''
{{karoga ikona|Padomju Savienība}} [[Neatkarīgā krasta armija]]<ref name="Forczyk P. 33." />
{{karoga ikona|Padomju Savienība}} [[Melnās jūras flote]]<ref name="Forcyzk P. 34"/>
|strength1=(1942. gada jūnijs):
 203 800
|strength2=(1942. gada jūnijs):
 118 000<ref name="Forczyk P. 90.">Forczyk, R. ''Sevastopol 1942: Von Manstein's Triumph''. Oxford: Osprey Publishing, 2008. P. 90.</ref>
|casualties1 ='''Vācu zaudējumi''':
 virs 27 000<ref name="Forczyk P. 90." />
 '''Rumāņu zaudējumi''':
 ap 8454<ref name="Forczyk P. 90." />
'''Kopā''':
 ap 35 866<ref name="Forczyk P. 90." />
|casualties2 ='''Padomju zaudējumi''':
 ap 95 000 saņemti gūstā<ref name="Forczyk P. 90." />
ap 18 000 nogalināti<ref name="Forczyk P. 90." />
5000 ievainoti<ref name="Forczyk P. 90." />
}}
{{Otrā pasaules kara Austrumu fronte}}
{{Operācija "Barbarosa"}}

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Vangaži (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Vangaži
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Vangaži, 2022-03-01, Vidzemes street (1).jpg
| imagesize =
| image_caption = Vidzemes iela Vangažu centrā
| image_flag = Vlag ontbreekt 2×1.svg
| flag_link = Vangažu karogs
| image_shield = Vangazi_COA.svg
| shield_link = Vangažu ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 05
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 32
| longs = 47
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Ropažu novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1991]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Wangasch}}
| area_total_km2 = 5.1
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Vangaži}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 20
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-2136
| website = {{URL|www.vangazi.lv}}
| footnotes =
}}

sentences:
{{Infobox historic site
| name             = Svētā zeme
| native_name      = אֶרֶץ הַקּוֹדֶשׁ
| native_language  = Ivritā
| native_name2     = Terra Sancta
| native_language2 = Latīņu val.
| native_name3     = الأرض المقدسة
| native_language3 = Arābu val.
| other_name=
| image            = 1759 map Holy Land and 12 Tribes.jpg
| image_size=
| alt=
| caption          = [[Augsburga]]s kartogrāfa Tobiasa Konrāda Lotera 1759. gada karte "Svētā zeme jeb Palestīna", kurā ir attēlota [[Jūdeja]] un [[Izraēla]], kā arī ir norādītas 12 ebreju ciltis un to lokācijas, atbilstoši tam, kā tas bija aprakstīts [[Bībele|Bībelē]].
| locmapin=
| map_relief=
| map_width=
| map_caption=
| map_dot_mark=
| coordinates=
| gbgridref=
| gbgridref_note=
| type             = [[Holy place]]
| etymology=
| location         = Reģions starp [[Jordānas upe|Jordānas upi]] un [[Vidusjūra|Vidusjūru]]
| nearest_city=
| original_use     = [[Judaism]]: Judaic [[Promised Land]]

[[Christianity]]: Land of the [[Gospels]]

[[Islam]]: Blessed land of the [[Quran]]
| current_use      =  Major [[pilgrimage]] destination for the [[Abrahamic religions]]
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
 rezonanses struktūras]]
Ķīmijā par '''rezonansi''' sauc [[molekula|molekulu]] vai [[jons|jonu]] struktūras aprakstīšanas veidu [[valences saišu teorija|valences saišu teorijā]], kurā tie tiek aprakstīti kā vairāku atsevišķu struktūru (rezonanses struktūru) kombinācija (rezonanses hibrīds).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Dardanus_megistos2.jpg
|    att_nosaukums = [[Dardanus megistos|Vientuļniekvēzis]] (''Dardanus megistos'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Anomura
| infrakārta_lv=Anomuras
| binomial=Anomura <small>([[William Sharp Macleay|Macleay]], 1838)</small>
| kategorijas=nē
| sinonīmi =
*''Anomala''
}}
'''Anomuras''' (''Anomura'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') infrakārta, kas apvieno apmēram 2500 sugas:<ref>[http://www.biomedcentral.com/1471-2148/13/128 A comprehensive and integrative reconstruction of evolutionary history for Anomura (Crustacea: Decapoda)]</ref> [[Vientuļniekvēži|vientuļniekvēžus]], [[plakanie omāri|plakanos omārus]], [[karaliskie krabji|karaliskos krabjus]], [[porcelānkrabji|porcelānkrabjus]] un [[kurmjkrabji|kurmjkrabjus]]. Lai arī daudzu sugu nosaukumā tiek lietots nosaukums [[krabis]], tomēr visi īstie krabji ir izdalīti anomuru māsas taksonā — [[krabji|krabju infrakārtā]] (''Brachyura'').<ref name=crust>{{Tīmekļa atsauce |url=http://crustacea.net/crustace/anomura/index.htm |title=Anomura: Families |access-date={{dat|2015|11|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150923211325/http://www.crustacea.net/crustace/anomura/index.htm |archivedate={{dat|2015|09|23||bez}} }}</ref>

sentences: '''Locija''' ir kuģu un laivu ceļu apraksts [[Piekrastes navigācija|piekrastes navigācijā]] un tuvojoties ostām. Tajā sniegts detalizēts un nepārtraukts piekrastes apraksts, ziņas par navigācijas šķēršļiem, bīstamām vietām, navigācijas aprīkojumu, ziņas par ostām un režīmu tajās, kā arī cita informācija.<ref>Ozoliņš V. ''Navigācija un locija — II. daļa.'' Salacgrīvas jūrskola, 1994. 63. lpp.</ref> Angļu valodā visu kādas valsts izdoto lociju kopumu dēvē par ''Sailing Directions'', bet atsevišķu grāmatu par ''Pilot''. Vārds ''pilot'' nozīmē arī locis. Vienāds nosaukums izvēlēts tāpēc, ka locijas sniedz vietējās zināšanas par kuģu ceļiem un orientieriem, kuras parasti tiek iegūtas no loča. Tādēļ īpaši svarīgas locijas ir karakuģiem un valsts dienesta kuģiem, kuri daudzās ostās ir atbrīvoti no obligātās loča pavadības.

sentences: '''cron''' ir uzdevumu plānotājs [[UNIX]] veidīgajās [[Operētājsistēmu saraksts|operētājsistēmās]], ko izmanto, lai periodiski veiktu uzdevumu izpildi noteiktā laikā. Regulārās darbības ir aprakstītas instrukcijās, kuras ir ievietotas crontab failā, kurš atrodas katalogā:

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Phoronis hippocrepia Wright, 1856 1.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Phoronis hippocrepia}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Phoronida
| tips_lv =Foronīdi
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Phoronis}}
* {{TaksoSaite|Phoronopsis}}
| kategorijas = nē
}}
'''Foronīdi (''Phoronida'')''' ir [[jūra]]s [[Bezmugurkaulnieki|bezmugurkaulnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]] no [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] apakšnodalījuma. Šis ir viens no mazskaitlīgākajiem un mazāk pētītajiem tipiem. Tajā ir ap 20 sugām no 3 ģintīm. Lielāka foronīdu daļa ir [[Kosmopolīts|kosmopolīti]], un ir izplatīti visās jūras un [[Okeāns|okeānos]]. Tie bieži vien ir sastopami [[piekraste]]s zonā līdz 400 metru dziļumam, taču visbiežāk dzīvo dziļumā līdz 70 metriem. Foronīdiem ir sēdošs dzīvesveids.

sentences: '''Pasaules Velokurjeru čempionāts''' (angliski ''The Cycle Messenger World Championships'' jeb '''CMWC''') ir ikgadējas pilsētas [[riteņbraukšana]]s sacensības, kurās [[velokurjers|velokurjeri]] un citi riteņbraucēji sacenšas dažādos uzdevumos, kuri lielākoties imitē velokurjera ikdienas pienākumus. Ideja par šādām sacensībām radās diviem [[Berlīne]]s velokurjeriem 1992. gadā, un jau 1993. gadā tur norisinājās pirmais Pasaules Velokurjeru čempionāts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|           attēls = Paprastasis klevas1.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Parastās kļavas (''Acer platanoides'') lapas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Acer
|         ģints_lv = Kļavas
|         binomial = Acer
|        izplatība =  Kļavu ģints sugu izplatība
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|          vārds_orig = ''Arnold Schönberg'' <br /> ''Arnold Schoenberg''
|              attēls = Arnold Schoenberg la 1948.jpg
|       att_nosaukums = Arnolds Šēnbergs (ap 1948), foto: ''Florence Homolka''
|             dz_gads = 1874
|          dz_mēnesis = 09
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]
|              m_gads = 1951
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 13
|             m_vieta = [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta = [[Vīne]], [[Berlīne]], [[Parīze]], [[Bostona]], [[Losandželosa]]
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs =
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Arnolds Francis Valters Šēnbergs''' ({{val|de|Arnold Franz Walter Schönberg}}, {{val|en|Arnold Schoenberg}}, dzimis {{dat|1874|09|13}} [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], miris {{dat|1951|07|13}} [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes austriešu / amerikāņu [[komponists]], [[diriģents]], [[mūzika]]s [[zinātnieks]] un [[gleznotājs]] daiļkrāsotājs, muzikāla [[ekspresionisms|ekspresionisma]] virziena pārstāvis, atonālās mūzikas un 12 skaņu (pustoņu) kompozīcijas tehnikas izveidotājs (pazīstama arī kā "dodekafonija" jeb "[[Seriālā mūzika|seriālā tehnika]]"). Šēnbergs bija viens no īpaši ietekmīgiem [[20. gadsimts|20. gadsimta]] Rietumu mūzikas darbiniekiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls fon Rennenkampfs
|     vārds_orig = ''Paul Georg Edler von Rennenkampff''
|         attēls = Pauls fon Rennenkampfs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ģenerālis Rennenkampfs Pirmā pasaules kara sākumā (1914. gada augustā)
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1854|04|29}}|{{dat||04|17}}}}
| dz_gads = 1854
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 29
| dz_vieta = [[Konuvere]], [[Raplas apriņķis]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{EST}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1918
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 01
| m_vieta = [[Taganroga]],  [[KPFSR]]
(tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[File:1904ic-p10r.png|40px|link=General of the Cavalry]] [[Kavalērijas ģenerālis]]
|  dienesta_laiks = 1870.—1915.
|          valsts = [[Krievijas Impērija]] (1870.—1915.),

|       struktūra =
|         vienība =
|       komandēja = [[Viļas kara apgabals]] (1913-1914),
[[1. armija (Krievijas impērija)|1. armija]],
[[3. armijas korpuss (Krievijas impērija)|3. armijas korpuss]]
|          kaujas = [[Bokseru sacelšanās]]
* [[Krievijas invāzija Mandžūrijā]]
----
[[Krievijas—Japānas karš]]
* [[Ljaojanas kauja]]
* [[Mukdenas kauja]]
----
[[Pirmais pasaules karš]]
* [[Pirmā pasaules kara Austrumu fronte]]
** [[Austrum Prūsijas operācija (1914)]]
*** [[Štalupēnenes kauja]]
*** [[Gumbinenes kauja]]
*** [[Pirmā Mazūrijas ezeru kauja]]
** [[Lodzas kauja (1914)]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{Kalna infokaste
|           Nosaukums = Šišabanma
|          Nosaukums2 = {{ubl|希夏邦马峰|ཤིས་ས་སྤང་མ།}}
|               Photo = Shishapangma.jpg
|            Augstums = 8027
| Relatīvais_augstums = 2897
|               karte = Ķīna#Tibeta (Ķīna)
|       reljefa_karte = jā
| latd= 28 |latm= 21 |lats= 08 |latNS= N
| longd= 85 |longm= 46 |longs= 47 |longEW= E
|     Atrašanās vieta = {{CHN}}
|         Kalnu grēda = [[Himalaji]]
}}

sentences: '''Autofotoorientēšanās''' ir [[orientēšanās_sports|orientēšanās]] sacensības, kurās kontrolpunktu meklēšana un sasniegšana notiek ar [[Automobilis|automobili]], pārvietojoties pa vispārējās koplietošanas ceļiem, ievērojot Ceļu satiksmes noteikumus. Sacensību ideja — atrast dabā uz organizatora izsniegtās kartes atzīmētus kontrolpunktus un pie tiem nofotografēties, ievērojot organizatoru noteiktās prasības. Papildus tam sacensībās var tikt iekļauti dažādi papilduzdevumi, kuru precīza izpilde dod papildpunktus. Katram atrastajam kontrolpunktam un veiktajam papilduzdevumam var būt dažādas vērtības. Uzvar tā komanda, kura savākusi vislielāko kontrolpunktu un papilduzdevumu vērtību summu, iekļaujoties noteiktā kontrollaikā. Vienādu punktu gadījumā uzvarētājs tiek noteikts pēc īsākā nobrauktā maršruta. Sacensību formāts kontrolpunktu meklēšanai dabā aizliedz izmantot [[GPS]] iekārtas. Piedalīties sacensībās drīkst ar jebkuru vieglo automobili, kas ir tiesīgs piedalīties ceļu satiksmē. Dalībnieku komanda sastāv vismaz no 2 cilvēkiem, maksimālo cilvēku skaitu komandā ierobežo konkrētā automobiļa atļauto sēdvietu/drošības jostu skaits. Kontrolpunktu fotografēšanai un papilduzdevumu izpildei nepieciešams digitālais fotoaparāts vai viedtālrunis. Pirms starta dalībniekiem tiek izsniegta orientēšanās karte papīra formātā. Finišā dalībnieki nodod sacensību laikā uzņemtās fotogrāfijas — nolasot atmiņas karti vai no ''[[IPhone]]'' ar ''Airdrop'' palīdzību.<ref>[https://brauciens.lv/?o=kastasir Sacensību gaitas apraksts]</ref>

sentences: '''Provokācija''' ir darbība vai pasākumu kopums, ar mērķi izraisīt atbildes rīcību vai provocētā (-ēto) bezdarbību, tādā veidā ar mērķi mākslīgi radīt sarežģītus apstākļus, vai sekas provocētam (-iem). Provokācijas veicējs tiek saukts par provokatoru. Tā kā provokācijas pamatojas uz cilvēka psiholoģiju un kā sociālas būtnes uzvedību, tās pēta [[psiholoģija]] un [[socioloģija]].

sentences:
'''Diskurss''' ({{val|en|discourse}}) [[kognitīvā psiholoģija|kognitīvajā psiholoģijā]] ir saistītu izteikumu, teikumu virkne, teksts ar pabeigtu domu. Termins parasti attiecināms uz "rakstu vai mutvārdu [[Komunikācija|komunikāciju]]".<ref>Compact Oxford Dictionary, Thesaurus and Wordpower Guide [2001], Oxford University Press, New York</ref> Turpinājumā 3 konkrētākas termina definīcijas:
* [[Semantika|Semantikā]] un diskursa analīzē: sarunas koncepta vispārinajums attiecībā uz visām modalitātēm un kontekstiem.
* „Kodētu [[Lingvistika|lingvistisku]] lietojumu kopums, kas pievienots konkrētam sociālās prakses tipam (t.i., legālais diskurss, medicīniskais diskurss, reliģiskais diskurss).”<ref>{{Tīmekļa atsauce|first=Larry|last=Marks|title=A Little Glossary of Semantics|url=http://www.revue-texto.net/Reperes/Glossaires/Glossaire_en.html#discourse|accessdate=25 Mai 2011|month=June|year=2001|publisher=revue-texto.net}}</ref>
* Pēc [[Mišels Fuko|Mišela Fuko]] un viņa iedvesmotajiem sociālajiem teorētiķiem: diskurss ir „zīmju secību būtība, kurā šīs zīmju secības pārtop par apgalvojumiem (énoncé).” "<ref name=Foucault1969>{{Grāmatas atsauce
| author = M. Foucault
| year = 1969
| title = L'Archéologie du savoir
| location = Paris
| publisher = Éditions Gallimard
| authorlink = M. Foucault
}}</ref> Apgalvojums (l'énoncé — bieži tulkots kā „paziņojums”) nav zīmju kopība, bet gan abstrakta matērija, kas ļauj zīmēm asignēt atkārtojamās attiecības ar objektiem, subjektiem un citiem apgalvojumiem.<ref name=Foucault1969 /> Tādējādi, diskurss veido attiecību secības ar objektiem, subjektiem un citiem apgalvojumiem. Ar diskursīvo veidošanu apzīmē likumsakarības, kas producē diskursus. Fuko izmantoja diskursīvās veidošanas konceptu, analizējot lielas zināšanu jomas, piemēram, [[politiskā ekonomija|politisko ekonomiju]] vai [[dabas vēsture|dabas vēsturi]].<ref name=Foucault1970>{{Grāmatas atsauce
|  author= M. Foucault
|  title=The order of things
|  url= https://archive.org/details/orderofthingsarc00fouc
|  year=1970
|  publisher=[[Pantheon Books|Pantheon]]
|  isbn= 0415267374
|  authorlink= M. Foucault
}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''F-4 Phantom II''
|attēls               = Attēls:F-4B VMFA-314 1968.jpg
|paraksts             =
|tips                 = [[Iznīcinātājs]]
|valsts               = {{USA}} un 11 citas
|ražotājs             = {{USA}}
|dizaineris           = ''McDonnell Aircraft'' /<br />''McDonnell Douglas''
|pirmais lidojums     = {{Dat|1958|05|27}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             =
|skaits               = 5195
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}
'''''McDonnell Douglas F-4 Phantom II''''' ir divvietīgs divu dzinēju tālas darbības [[virsskaņas ātrums|virsskaņas]] reaktīvais [[iznīcinātājs]], ko [[ASV Gaisa spēki|ASV Gaisa spēku]] vajadzībām izstrādāja ''[[McDonnell Aircraft]]''. 1960. gadā tas stājās [[ASV Jūras kara flote]]s servisā. Pateicoties tā lielajām piemērošanas spējām, drīz vien to sāka lietot arī [[ASV Jūras kājnieku korpuss]] un [[ASV Gaisa spēki]], kur jau 1960. gadu vidū tas kļuva par visvairāk lietoto iznīcinātāju.

sentences: '''Šosciems''' ir [[Rīgas pilsētas daļa]] [[Atgāzene]]s un [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalna]] apkaimēs [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], kurai cauri iet [[Autoceļš A8 (Latvija)|Jelgavas šosejas]] sākuma daļa (tagad [[Vienības gatve (Rīga)|Vienības gatve]]).

sentences:
" pamatsastāvs]]
'''Adamsu ģimene''' ({{val|en|The Addams Family}}) ir izdomāta ģimene, ko radījis amerikāņu [[karikatūra|karikatūrists]] [[Čārlzs Adamss]]. Sākotnēji tā bija 150 nesaistītu karikatūru sērija, no kurām puse vairāk nekā 50 gadu garumā kopš 1938. gada publicēta izdevumā ''[[The New Yorker]]''. Šie karikatūru tēli ir adaptēti arī citos medijos, piemēram televīzijā, kino, [[videospēle|videospēlēs]], [[komikss|komiksos]], [[mūzikls|mūziklos]] un dažādās precēs.

sentences:
{{catmore|Amīdi}}
[[Kategorija:Organiskās vielas]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Ūdeņradis]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Inna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Inn
| citvaloda2      = rm
| oriģinālnosaukums2 = En
| attēls            = Innsbruck3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Austrija#Eiropa
| reljefs           = jā
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Graubindene]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] pie [[Pasava]]s
| sāk_plat_d=46 | sāk_plat_m=24 | sāk_plat_s=50 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=09 | sāk_gar_m=40 | sāk_gar_s=00 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=34 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=13 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CHE}}
{{AUT}}
{{GER}}
| garums            = 517
| iztekas_augstums  = 2484
| ietekas_augstums  = 289
| kritums           =
| caurtece          = 740
| gada_notece       =
| baseins           = 26 063
| pietekas          =

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Meitene ar pūķa tetovējumu
|    oriģinālnos = ''The Girl with the Dragon Tattoo''
|         attēls =The Girl with the Dragon Tattoo Poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Trilleris]]
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents = * [[Skots Radins]]
|      scenārijs =  [[Stīvens Zeiliāns]]
| galvenajās lomās         = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Robina Raita]]
|         mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
|      operators = [[Džefs Kronenvets]]
|        montāža = * [[Kērks Baksters]]
* [[Enguss Vols]]
|        studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|Metro-Goldwyn-Mayer Pictures]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''Yellow Bird''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2011|12|20|ASV|2011|12|21|Zviedrija|2012|1|6|Latvija}}
|         ilgums = 158 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film|title=THE GIRL WITH THE DRAGON TATTOO|publisher=the-numbers.com|accessdate={{dat|2018|12|02||bez}}|archive-date={{dat|2019|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190123025608/http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film}}</ref>
|         valsts = * {{USA}}
* {{SWE}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girldragontattoo11.htm|title=The Girl with the Dragon Tattoo (2011)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|12||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|232 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 1568346
}}
'''"Meitene ar pūķa tetovējumu"''' ({{val|en|The Girl with the Dragon Tattoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[trilleris]], kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filma balstīta [[Stīgs Lāšons|Stīga Lāšona]] [[Meitene ar pūķa tetovējumu|tāda paša nosaukuma romānā]], galvēnās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Rūnija Mara]], [[Kristofers Plamers]], [[Stellans Skašgords]], [[Stīvens Berkofs]] un [[Robina Raita]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2011|12|20|}}, bet [[Latvija|Latvijā]] – {{dat|2012|1|6|}}.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Čečenijas Republika
 | native_name             = ''Чече́нская Респу́блика''<br />''Нохчийн Республика''
 | settlement_type         =
 | image_skyline           =Мечеть_"Сердце_Чечни".jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              = Flag of the Chechen Republic.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Chechnya.svg
 | shield_size             =
 | capital                 = [[Groznija]]
 | largest_city            =
 | image_map               = Chechen in Russia.svg
 | mapsize                 = 250px
 | map_caption             =
 | latd  = 43 | latm  = 24 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 45 | longm = 43 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{RUS}}
 | subdivision_type1       = Federālais apgabals
 | subdivision_name1       = [[Ziemeļkaukāza federālais apgabals|Ziemeļkaukāza]]
 | established_title       = Dibināta kā [[KF]] subjekts<ref>http://www.politika.su/doc/zak90a.html</ref><ref>https://yeltsin.ru/uploads/upload/newspaper/1992/rs12_29_92/index.html</ref>
 | established_date        = {{dat|1993|1|9||bez}}
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = [[Gubernators|Vadītājs]]
 | leader_name             = [[Ramzans Kadirovs]]
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 16171
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1514603
 | population_as_of        = 2022
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                =
 | utc_offset              = +4
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 =
 | footnotes               =
}}
'''Čečenijas Republika''' ({{val|ru|Чече́нская Респу́блика}}, {{val|ce|Нохчийн Республика}}) jeb '''Čečenija''' ({{val|ru|Чечня́}}, {{val|ce|Нохчийчоь}}), agrāk '''[[Ičkērijas Čečenu Republika|Ičkērija]]''', ir viena no [[Krievijas Federācija]]s republikām. Čečenija robežojas ar [[Dagestāna|Dagestānu]] austrumos un ziemeļaustrumos, [[Stavropoles novads|Stavropoles novadu]] ziemeļrietumos, [[Ingušija|Ingušiju]] un [[Ziemeļosetija|Ziemeļosetiju]] rietumos, kā arī ar [[Gruzija|Gruziju]] dienvidos.

sentences: '''Vieglatlētika''' ir [[sporta veids]], kurā apvienotas vairākas [[skriešana]]s, [[lēkšana]]s, [[soļošana]]s un [[mešana]]s disciplīnas. Tā bieži tiek dēvēta par "sporta karalieni".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://sports.tvnet.lv/6495143/janis-lusis-vieglatletika-ir-japopularize-ta-tomer-ir-sporta-karaliene|title=Jānis Lūsis: Vieglatlētika ir jāpopularizē - tā tomēr ir sporta karaliene|last=Ozoliņš|first=Raimonds}}</ref> Sporta veidu pārrauga [[Starptautiskā Vieglatlētikas federācija]] (''World Athletics'').

sentences:
.]]
, [[Gaujas iela (Rīga)|Gaujas ielā]]]]
'''Ceļa pārvads''' ir mākslīga inženiertehniskā būve divu vai vairāku ceļu krustojumam atšķirīgos līmeņos.  Ceļu pārvads novērš viena līmeņa krustojumu un [[Pārbrauktuve|pārbrauktuvju]] negatīvos faktorus. Var būt gan autoceļa pārvadi, gan dzelzceļa pārvadi, gan gājēju ceļa pārvadi, gan veloceļa pārvadi. Viena ceļu šķērsojummezgla robežās var būt vairāki ceļa pārvadi; tie var būt taisni, liekti vai vairākos virzienos izlocīti. Ceļa pārvada apakšas konstrukcijai jābūt 4,55 metru augstumā virs šķērsojamās brauktuves<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 160. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref>, bet konstrukcijām virs [[Dzelzceļa līnija|dzelzceļa līnijām]] nepieciešams nodrošināt būvju tuvinājuma gabarīta izmērus. Ceļu pārvadam var būt šādi līmeņi: augšējais, apakšējais vai vidējais (trīslīmeņu pārvadā) līmenis. Atkarībā par kuru konkrētu konstrukciju (dzelzceļš, autoceļš, gājēju ceļš, [[veloceļš]]) ir runa, attiecīgi dēvē par [[Dzelzceļš|dzelzceļa]] pārvadu, autoceļa pārvadu, gājēju pārvadu vai velopārvadu.

sentences: '''Amerikas Bibliotēku asociācija''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''American Library Association''; ALA) ir vecākā un lielākā bibliotēku asociācija pasaulē, kurā ir iekļautas asociācijas no dažādām pasaules valstīm. Tā ir dibināta 1876. gadā [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. ALA strādā, lai sekmētu un uzlabotu [[Bibliotekārs|bibliotekāra]] profesiju un [[Bibliotēka|bibliotēku]] pakalpojumus. ALA nodrošina būtiskus pakalpojumus un produktus visām asociācijām, un nodarbojas ar izdevējdarbību, rīko konferences, izstrādā standartus un direktīvas, veic pētījumus, statistiku, piešķir apbalvojumus un stipendijas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Leobene
 | official_name            = ''Leoben''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Blick auf Leoben 2009.jpg
 | image_caption            = Leobenes panorāma
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Wappen von Leoben.svg
 | shield_size              = 70px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        = [[Štīrija]]
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_name2        = [[Leobenes apgabals]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1261. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 107.74
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gada janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 24600
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 47 | latm = 22 | lats = 54 | latNS = N
 | longd = 15 | longm = 05 | longs = 50 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 8700
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 541
 | website                  = [http://www.leoben.at/ www.leoben.at]
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Neeiklīda ģeometrija''' ir jebkura ģeometriska sistēma, kas atšķiras no [[Eiklīda ģeometrija]]s. Pazīstamākās neeiklīda ģeometrijas ir [[sfēriskā ģeometrija]], [[Lobačevska ģeometrija]] jeb hiperboliskā ģeometrija un [[Rīmana ģeometrija]] jeb eliptiskā ģeometrija.

sentences: '''Perimetrs''' ({{val|el|περίμετρον}}, ''perímetron'' — ‘apkārtmērs’) ir slēgtas plaknes figūras apkārtmērs. Šo terminu var izmantot vai nu ceļa, vai tās garuma aprakstīšanai — to var uzskatīt par figūras kontūras garumu. Perimetru [[Riņķis|riņķim]] vai [[Elipse|elipsei,]] sauc par riņķa līniju.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolā Flamels
|     vārds_orig = ''Nicolas Flamel''
|         attēls = Nicolas Flamel Histoire critique.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1330. gads|1330. gadu]]
|       dz_vieta = {{vieta|Francija|Pontuāza}}
|         m_gads = 1418
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[franči|francūzis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[alķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Nikolā Flamels''' ({{val|fr|Nicolas Flamel}}; dzimis ap [[1330. gads|1330. gadu]], miris {{dat|1418|3|22}}) bija [[Francija|franču]] [[Rokraksts|manuskriptu]] pārrakstītājs un tirgotājs. 17. gadsimtā izplatījās leģendas, kas viņam piedēvēja [[Alķīmija|alķīmiķa]] darbību, saistītu ar [[filozofu akmens]] un [[dzīves eliksīrs|dzīvības eliksīra]] atklāšanu, sasniedzot [[Nemirstība|nemirstību]]. Saskaņā ar aprakstu, ko Flamelam piedēvēja 200 gadus pēc nāves, viņš alķīmijas noslēpumus apguvis no mūžīgā [[Klejojošais ebreja|Klejojošā ebreja]], kad bija ceļā uz [[Santjago de Kompostela|Santjago de Kompostelu]]. Flamela tēls ir aprakstīts daudzos literāros darbos.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences: '''Jonizējošais starojums''' jeb '''jonizējošā radiācija''' ir daļiņu plūsma vai [[elektromagnētiskais starojums]], kas spēj [[jonizācija|jonizēt]] [[viela|vielu]] — radīt tajā [[jons|jonus]] un brīvus [[elektrons|elektronus]]. Ļoti bieži ar terminu "radiācija" saprot tieši jonizējošo radiāciju. No elektromagnētiskā starojuma veidiem par jonizējošo starojumu uzskata [[gamma stari|gamma starus]] un [[rentgenstari|rentgenstarus]]. Lai arī dažos gadījumos spējīgs jonizēt ir arī [[ultravioletais starojums]] (tā augstfrekvences daļa) un pat redzamā [[gaisma]], tos parasti nepieskaita pie jonizējošās radiācijas. [[Mikroviļņi]] un [[radioviļņi]] nav jonizējoši, neatkarīgi no to intensitātes.

sentences:
{{Citas nozīmes|psiholoģisko efektu kopumu|Paģiras (nozīmju atdalīšana)|paģiras}}
'''Abstinences''', '''atņemšanas''' jeb '''paģiru sindroms''' ir psiholoģiski un fiziski veselības traucējumi, kas rodas pēc [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]] un citu [[narkotikas|narkotisku vielu]] lietošanas lielā apjomā vai ilgstoši. Biežākās izpausmes ir [[disforija]], [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresija]], [[miegainība]], [[nelabums]], jutīgums pret gaismu un [[troksnis|troksni]], [[galvassāpes]], [[muskuļu]] [[sāpes]] un [[ēstgriba]]s traucējumi.

sentences: '''Peders (Pērs) Banērs''' ({{val|sv|Peder Gustafsson Banér}}, 1588–1644) bija [[zviedri|zviedru]] valstsvīrs, [[Zviedru Igaunija]]s gubernators (1622-1626).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīdrihs Georgs fon Bunge
|     vārds_orig = ''Friedrich Georg von Bunge''
|         attēls = Dr. Friedrich Georg Bunge (ohne Rand).png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Kijiva]], [[Krievijas impērija]]
({{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1897
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Vīsbādene]], [[Vācijas impērija]]
([[Hesene]], {{DEU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists, tiesībvēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Zilbe''' ({{val-de|Silbe}}) ir [[burts|burtu]] kopa, kurā ir iekļauts viens [[patskanis]] (vai tā vietā [[zilbiskums|zilbisks]] līdzskanis)<ref name="kodols" /> vai [[divskanis]] un papildus var būt iekļauti viens vai vairāki [[līdzskanis|līdzskaņi]]. To izrunā ar vienu mutes atvērienu. Zilbe vai zilbju apvienojumi veido [[vārds|vārdus]]. Dažādās valodās ir atšķirīga zilbes uzbūve. Zilbē mēdz izšķirt 3 sastāvdaļas: zilbes sākumu, centru (kodolu)<ref name="kodols">{{tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=zilbes%20kodols&list=&lang=&h=yes |title=
Akadēmiskā terminu datubāze – zilbes kodols |quote=Zilbes galvenā daļa starp zilbes sākumu un zilbes beigām. Latviešu valodā fonoloģiski nozīmīgu zilbes kodolu galvenokārt veido patskanis (piemēram, mā-ja) vai divskanis (piemēram, ie-la), retāk — diftongisks savienojums (piemēram, mans). Fonētiskajā analīzē latviešu valodniecībā tiek pieļauts zilbes kodols, ko veido skanenis, piemēram, kakls [kkls], bebrs [bebrs]. Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. — R., 2007}}</ref> un nobeigumu. Piemēram, vārdā ''sēt'' zilbes sākums ir burts "s", centrs (kodols) — "ē", bet nobeigums — "t". Zilbē obligāta sastāvdaļa ir centrs (kodols), kuru visbiežāk veido patskanis vai divskanis, retāk [[zilbiskums|zilbiski]] līdzskaņi,<ref name="kodols" /> piemēram, vārdā "putns". Pēc zilbes nobeiguma izšķir slēgtas zilbes (aiz patskaņa ir līdzskanis) un vaļējas zilbes (aiz centra (kodola) nav līdzskaņa). Zilbes mēdz izšķirt arī pēc [[uzsvars|uzsvara]], tas ir, uzsvērtas zilbes un neuzsvērtas zilbes.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neciešamie bosi
| attēls                   = Horrible Bosses.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Horrible Bosses''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Sets Gordons]]
| producents               =
* [[Brets Ratners]]
* [[Džejs Sterns]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Markovics]]
* [[Džons Frānsiss Dalijs]]
* [[Džonatans Goldšteins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Džeisons Sudeikis]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džeimijs Fokss]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennerts]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Rat Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|6|30|Holivuda|2011|7|8|ASV|}}
| ilgums                   = 106 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/horrible-bosses-2011|title=Horrible Bosses|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 16, 2018|archive-date={{dat|2016|11|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161114161126/http://bbfc.co.uk/releases/horrible-bosses-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horriblebosses.htm|title=Horrible Bosses|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 16, 2018|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181022153531/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=horriblebosses.htm|archivedate={{dat|2018|10|22||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|209,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Neciešamie bosi 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Neciešamie bosi"''' ({{val|en|Horrible Bosses}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Sets Gordons]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Anistone]], [[Džeisons Beitmens]], [[Čārlijs Dejs]], [[Džeisons Sudeikis]], [[Kolins Ferels]], [[Kevins Speisijs]] un [[Džeimijs Fokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|6|30||bez}} Holivudā. 2014. gadā filmai tika izdots turpinājums "[[Neciešamie bosi 2]]".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Diferenciālvienādojums''' var būt '''homogēns''' kādā no diviem gadījumiem: 1) diferenciālā formā dota pirmās pakāpes [[Diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojuma]] saskaitāmo koeficienti  ir homogēnas mainīgo funkcijas; 2) jebkuras kārtas lineāra diferenciālvienādojuma gadījumā nav konstanta saskaitāmā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Ģertrūde Gavrilova
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{|tableborder="1" cellspacing="0" style="float:right; margin: 1em 1em 0.5em 0.5em; border:1px solid #BBBBBB; background:#FBF5DF; text-align:center;" class="toccolours"
|style="padding:0;" class="toccolours"|
|-
|'''''Siena vezums'''''
|-
|'''[[Hieronīms Boss]]''', apm. 1500. g.
|-
|Eļļa, koks, centrālais panelis — 135 x 100 cm,
|-
|sānu paneļi — 135 x 45 cm katrs
|-
|[[Prado muzejs]], [[Madride]]
|}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Al-Qaida''
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|القاعدة}}
 Dalībnieki [[karš pret terorismu|karā pret terorismu]], [[Afganistānas pilsoņu karš|Afganistānas pilsoņu karā]], [[Somālijas pilsoņu karš|Somālijas pilsoņu karā]], [[Irākas karš|Irākas karā]], [[Sīrijas pilsoņu karš|Sīrijas pilsoņu karā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Flag of Jihad.svg|size=235px|alt=Džihāda karogs — izmanto vairāki ''Al-Qaida'' grupējumi}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = Džihāda karogs — izmanto vairāki ''Al-Qaida'' grupējumi
| label1         = Darbība
| data1          = 1988–pašlaik
| label2         = Ideoloģija
| data2          = {{ubl|[[vahābisms]]|[[džihādisms]]|[[kutbisms]]|[[panislāmisms]]|[[antikomunisms]]|[[anticionisms]]|[[antisemītisms]]}}
| label3         = Līderi
| data3          = [[Osama bin Ladens]] (1988–2011)
[[Aimans az Zavāhirī]] (2011–2022)
[[Saifs al Adels]] (2022—pašlaik)
| label4         =
| data4          =
}}
'''''Al-Qaida'''''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/organiz%C4%81cija%20Al-Qaida/lv | title= Organizācija Al-Qaida | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2019. gada 17. jūlijā}}</ref> ({{val|ar|القاعدة}}, ''al-qāʿida'' — ‘pamats’) ir starptautiska [[sunnītu islāms|sunnītu]] islāmistu [[kaujinieks|kaujinieku]] un [[terorisms|teroristu]] organizācija. To 1988. gadā izveidoja [[Abdulla Azāms]] un [[Osama bin Ladens]].

sentences: '''Bisektrise''' (no {{val|la|bi-}} — 'divi' un ''sectio'' — 'nogriešana') ir [[stars]], kas sākas [[leņķis|leņķa]] virsotnē un dala leņķi divās vienādās daļās. Bisektrise ir arī visu to leņķa iekšpusē esošo [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no leņķa malām.

sentences: '''Papes ornitoloģiskā stacija''' ir [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Latvijas Universitātes Bioloģijas institūta]] Ornitoloģijas laboratorijas lauka pētījumu bāze [[Latvija]]s galējos dienvidrietumos [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]], [[Pape|Papē]]. Ornitoloģiskā stacija nodrošina [[putni|putnu]] un [[sikspārņi|sikspārņu]] migrāciju pētījumus. Papes ornitoloģiskās stacijas vaditājs ir Oskars Keišs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lu.lv/par-mums/lu-mediji/zinas/zina/t/82093/|title=Dzīve ar putniem, sikspārņiem un spārēm|website=www.lu.lv|access-date=2023-12-30|date=2023-12-29|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Intermediate eXperimental Vehicle''
| Nosaukums_orig         = ''IXV''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = Ieiešanas atmosfērā demonstrators
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Eiropas Kosmosa aģentūra]]
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Thales Alenia Space]]''
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|2|11|SK}} 13:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Vega (nesējraķete)|Vega]]''
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs]]
| Starta_laukums         = ''ELA-1''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 480 kg
| Pilna_masa             = 1900 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          = suborbitāls
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Future Launchers Preparatory Programme''
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 =
}}
'''''Intermediate eXperimental Vehicle''''' ('''IXV''') ir [[Eiropas Kosmosa aģentūra]]s [[kosmiskais aparāts|kosmiskais lidaparāts]] ieiešanas [[zemes atmosfēra|atmosfērā]] tehnoloģiju pārbaudei. Tas palaists 2015. gada februārī suborbitālā lidojumā.

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Providensa
''Providence'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Providensas atrašanās vieta Rodailendas štatā,
ASV, iekrāsota sarkanā krāsā
|-
| '''Dibināta''' || [[1636]]. gadā
|-
| '''Platība''' || 53,2 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Iedzīvotāji''' || 190 934 (2020. gadā)
|-
| - Blīvums || 3666 cilv./km²
|-
| '''Atrašanās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]],
[[Rodailenda]]
|-
| '''Mērs''' || Angeluss Taverass
(''Angel Taveras'')
|-
| '''Koordinātas''' || {{coord|41|49|25|N|71|25|20|W|display=inline,title}}
|-
| '''Mājaslapa''' || [http://www.providenceri.com www.providenceri.com]
|}
{{infokaste+}}
'''Providensa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Providence'') ir [[Rodailenda]]s štata administratīvais centrs, kā arī šī štata visapdzīvotākā pilsēta. Providensa ir viena no pirmajām pilsētām, kuru dibināja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].<ref>{{Tīmekļa atsauce | language = angliski | url = http://www.city-data.com/us-cities/The-Northeast/Providence-Introduction.html | publisher = Advameg, Inc. | title = Providence: Introduction | accessdate = 2007-06-05}}</ref> Tā atrodas [[Providensas apgabals|Providensas apgabalā]] un trešā lielākā pilsēta visā [[Jaunanglija|Jaunanglijā]].

sentences:
[[File:Graffiti Tel Aviv, Khayim Ben Atar St - zoom.jpg|thumb|upright=1.3|[[Klubs 27 grafiti Telavivā]] attēloti daži pazīstamākie kluba biedri. No kreisās uz labo: [[Braiens Džonss]], [[Džimijs Hendrikss]], [[Dženisa Džoplina]], [[Džims Morisons]], [[Žans Mišels Baskija]], [[Kurts Kobeins]], un [[Eimija Vainhausa]].<ref name="Forward">{{Citation|last=Peterson|first=Sydney|title=12 Must-See Works Of Israeli Street Art|date=March 8, 2017 |url=https://forward.com/slideshow/365364/12-must-see-works-of-israeli-street-art/#slide-9|publisher=Forward Magazine|access-date=October 1, 2017}}</ref>]]
'''Klubs 27''' ir neoficiāls saraksts ar [[slavenība|slavenībām]], galvenokārt [[aktieris|aktieriem]], [[mūziķis|mūziķiem]] un [[mākslinieks|māksliniekiem]], kuri miruši 27 gadu vecumā. Šāds saraksts izveidojies tāpēc, ka daudzas slavenības pāragri mūžībā aizgājušas tieši šajā vecumā. Tā kā šis uzskaitījums nav oficiāls, tad personas netiek arī oficiāli iekļautas sarakstā. Plašsaziņas līdzekļos “Klubs 27” pirmo reizi parādījās 1994. gadā pēc [[Kurts Kobeins|Kurta Kobeina]] nāves.

sentences: '''Ragi''' ir roku [[žests]], ko izveido, iztaisnojot rādītājpirkstu un mazo pirkstiņu, pa to laiku turot vidējos pirkstus ar īkšķi. Žestam ir vulgāra nozīme [[Vidusjūra]]s reģiona valstīs un dažādas citas nozīmes citās kultūrās. Žests ir izplatīts arī smagās [[mūzika]]s izpildītāju un klausītāju vidū.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
''n''-Baldriānskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H10O2
|molmasa=102,13
|blīvums=930
|kušanas temperatūra=–35 °C
|viršanas temperatūra=186 °C
}}
'''Baldriānskābe''' (n-pentānskābe, butānkarbonskābe, С4Н9СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Baldriānskābe ir bezkrāsains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Baldriānskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''valerātiem''' ({{Val-la|valeriana}} - [[baldriāns]]).
Baldriānskābei ir 4 struktūr[[izomēri]]:
* ''n''-pentānskābe (''n''-baldriānskābe) СН3–СН2–СН2–СН2–COOH
* 3-metilbutānskābe (izobaldriānskābe) СН3–СH(СН3)–СН2–СООН
* 2-metilbutānskābe (metiletiletiķskābe) СН3–СН2–СH(СН3)–СООН (optiski aktīva)
* 2,2-dimetilpropānskābe (trimetiletiķskābe) СН3–С(СН3)2–СООН

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Anonymous''
| attēls                   =  Anonymous 2011 film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Rolands Emerihs]]
| producents               =
* [[Lerijs Franko]]
* [[Roberts Legers]]
* Rolands Emerihs
| scenārija autors         = Džons Orlovs
| galvenajās lomās         =
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Džoelijs Ričardsons]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Havjers Samjuels]]
* [[Sebastians Armesto]]
* [[Reifs Spols]]
| mūzika                   =
* [[Haralds Klozers]]
* [[Tomass Vanders]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Anonymous Pictures]]''
* ''[[Centropolis Entertainment]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Studio Babelsberg Motion Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|11|Toronto kinofestivāls|2011|10|28|Apvienotā Karaliste|2011|11|10|Vācija}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/anonymous-2011|title=Anonymous|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 19, 2019|archive-date={{dat|2019|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191019102525/https://bbfc.co.uk/releases/anonymous-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anonymous.htm|title=Anonymous|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Anonymous''''' ir 2011. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Rolands Emerihs]]. Galvenās lomas atveido [[Rīss Ivanss]], [[Vanesa Redgreiva]], [[Džoelijs Ričardsons]], [[Deivids Tjūliss]], [[Havjers Samjuels]], [[Sebastians Armesto]] un [[Reifs Spols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|11||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Satiksme
| attēls                   =  Traffic2000Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Traffic''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Herskovics]]
* [[Lora Bikforda]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Gahans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Laura Bickford Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|6|Ņujorka|2000|12|27|ASV|}}
| ilgums                   = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000|title=Traffic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604174943/https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|46 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=traffic.htm|title=Traffic (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Satiksme"''' ({{val|en|Traffic}}) ir 2000. gada krimināldrāma, kas balstīta uz britu 1989. gada seriālu ''Traffik''. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deniss Kveids]] un [[Ketrina Zeta-Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|6||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Stīvens Soderbergs
 | vārds_orig              = ''Steven Soderbergh''
 | attēls                  = Steven Soderbergh Deauville 2013.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Stīvens Soderbergs amerikāņu filmu festivālā Dovilā 2013. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1963|1|14}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            =
* [[kinorežisors]]
* [[kinoscenārists]]
* [[kinoproducents]]
* [[kinooperators]]
 | darbības gadi           = 1981—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Betsija Brentlija]] (1989—1994)
* [[Džūlsa Ešnere]] (2003—pašlaik)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         = 2001: "Labākais režisors" (par filmu "[[Satiksme (filma)|Satiksme]]" (''Traffic'', 2000))
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                = 2013: divas balvas (par TV filmas ''Behind the Candelabra'' (2013) režiju un rediģēšanu)
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Stīvens Endrū Soderbergs''' ({{val|en|Steven Andrew Soderbergh}}, dzimis {{dat|1963|1|14}}) ir amerikāņu [[kinorežisors]], [[kinoscenārists]], [[kinoproducents]] un [[kinooperators]]. Tiek uzskatīts par vienu no pirmajiem [[neatkarīgā filma|neatkarīgā kino]] kustības dibinātājiem, kā arī par vienu no nozīmīgākajiem savas paaudzes kinorežisoriem.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Keiptauna
|official_name=''Kaapstad''
''Cape Town''
''iKapa''
|native_name=
|settlement_type=pilsēta
|motto=''Spes Bona'' (''latīniski'': "Labā cerība")
|image_skyline=IconicTableMountain.jpg
|imagesize=250px
|image_caption=Skats uz [[Galda kalns|Galda kalnu]]
|image_flag=
|image_shield=Capetown coa.jpg
|seal_size=
|city_logo=
|citylogo_size=
|image_map=OpenStreetMap Cape Town small.svg
|mapsize=
|map_caption=Keiptaunas metropoles karte
|pushpin_map=South Africa#Rietumkāpa
|pushpin_mapsize=
|pushpin_map_caption=
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{ZAF}}
|subdivision_type1=Province
|subdivision_name1=[[Rietumkāpa]]
|subdivision_type2=
|subdivision_name2=
|government_footnotes   =<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.capetown.gov.za/clusters/viewarticle3.asp?conid=12705 |title=Achmat Ebrahim is the new city manager of Cape Town |accessdate=2007-03-25 |last=Pollack |first=Martin |date=2006-05-31 |publisher=City of Cape Town Metropolitan Municipality |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404124249/http://www.capetown.gov.za/clusters/viewarticle3.asp?conid=12705 |archivedate=2008-04-04 }}</ref>
|leader_title=Mērs
|leader_name=[[Dans Plato]]
|established_title=Dibināta
|established_date=1652
|established_title1=Pilsēta
|established_date1=1839
|area_footnotes=
|area_total_km2=2454.72
|elevation_max_m            = 1590.4
|elevation_min_m            = 0
|population_as_of=2007
|population_footnotes=
|population_total=3497097
|population_metro=3740026
|population_density_km2=auto
|timezone=[[Dienvidāfrikas laiks|SAST]]
|utc_offset=+2
|latd=33
|latm=55
|lats=31
|latNS=S
|longd=18
|longm=25
|longs=26
|longEW=E
| coordinates_type        = region:ZA_type:city(4000000)
| coordinates_display     = inline,title
|website= {{url|http://www.capetown.gov.za/}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Bad Day at Black Rock''
| operators =
| attēls = Bad Day at Black Rock (1955 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, krimināldrāma
| režisors = [[Džons Stērdžiss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Spensers Treisijs]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Anna Frānsisa]]
* [[Dīns Džegers]]
* [[Volters Brenans]]
* [[Džons Eriksons]]
* [[Ernests Borgnains]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika = [[Andrē Previns]]
| oriģinālnos = ''Bad Day at Black Rock''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1955|1|7}}
| ilgums = 81 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Bad Day at Black Rock''''' ir 1955. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Vesterns|vesterna]] filma, kuras režisors ir [[Džons Stērdžiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Spensers Treisijs]], [[Roberts Raians]], [[Anna Frānsisa]], [[Dīns Džegers]], [[Volters Brenans]], [[Džons Eriksons]], [[Ernests Borgnains]] un [[Lī Mārvins]].

sentences: '''Tiešā demokrātija''', retāk '''tīrā demokrātija''', ir [[demokrātija]]s paveids, kurā cilvēku grupa lēmumus pieņem pati, bez citu starpniecības, kā tas ir [[pārstāvnieciskā demokrātija|pārstāvnieciskajā demokrātijā]]. Mūsdienās tiešā demokrātija nav izplatīta [[valsts pārvaldes forma|valsts pārvaldes forma]], taču tās iezīmes ir atrodamas [[Šveice]]s kantonos [[Apencelles-Innerrodenes kantons|Apencellē-Innderrodenē]] un [[Glarusas kantons|Glarusā]]. Tiešās demokrātija bija [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] pilsētvalstī [[Atēnas|Atēnās]].

sentences: '''Rasas punkts''' ir [[temperatūra]], līdz kurai jāatdziest [[gaiss|gaisam]], lai tajā esošais [[gaisa mitrums|mitrums]] kļūtu piesātināts un sāktos gaisa mitruma [[kondensācija]] ([[rasa]]s izkrišana). Rasas punkts ir atkarīgs arī no [[gaisa spiediens|gaisa spiediena]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Umbrija
 | official_name           = ''Umbria''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = PalazzoCesaroni.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Reģiona administrācijas ēka
 | image_flag              = Flag of Umbria.svg
 | image_shield            = Regione-Umbria-Stemma.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Perudža]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Umbria in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Donatella Tesei
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 8456
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 852003
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.umbria.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-55
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Vahava
 |        alt_name =
 |     native_name = ''Wachau''
 |   iucn_category =
 |           photo = Wachau_(2).JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Vahavas ieleja
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Austrija#Eiropa
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =  48.364444 |  latNS = N
 | longd = 15.434167 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{AUT}}
 |    nearest_city =
 |            area =
 |     established =
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website = https://www.donau.com/de/wachau-nibelungengau-kremstal/
 |       footnotes =
 |        embedded = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vahavas kultūrainava
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 2000 <small>(24. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/970 970]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{AUT}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Cheval de Przewalski.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| pasuga =Equus ferus przewalskii
| pasuga_lv =Prževaļska zirgs
| izplatība =
Teritorijas, ko apdzīvo Prževaļska zirgs savvaļā
| kategorijas = zirgi
| binomial=Equus ferus przewalskii ([[Poliakov]], 1881)
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ārons Švarcmans
|     vārds_orig = ''Arón Schvartzman''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2013
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ARG}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[ārsts]]
}}

sentences: '''20. novembris''' ir gada 324. diena (325. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 41 diena.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Krusttēvs 2
| attēls = Godfather part ii.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Godfather Part II''
| žanrs =
| režisors = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Talija Šaira]]
* [[Morgana Kinga]]
* [[John Cazale|Džons Kazale]]
* [[Marianna Hill|Marianna Hila]]
* [[Lī Strasbergs]]
* [[Michael V. Gazzo|Maikls Gaco]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1974|12|20|ASV}}
| ilgums = 200 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * angļu
* sicīliešu
| budžets = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,6 miljoni}}
| iepriekšējā = "[[Krusttēvs (filma)|Krusttēvs]]"
| nākamā = "[[Krusttēvs 3]]"
| imdb = 0071562
}}
'''"Krusttēvs 2"''' ({{val|en|The Godfather Part II}}) ir 1974. gada amerikāņu kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Filmas sižets daļēji ir balstīts uz [[Mario Pjuzo]] 1969. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Šis ir turpinājums 1972. gada filmai "[[Krusttēvs (filma)|Krusttēvs]]". Visa filmu triloģija ir stāsts par [[Ņujorka]]s [[Sicīlija|sicīliešu]] [[mafija]]s Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts Djuvals]], [[Daiena Kītone]], [[Roberts De Niro]], [[Talija Šaira]], [[Morgana Kinga]], [[John Cazale|Džons Kazale]], [[Marianna Hill|Marianna Hila]], [[Lī Strasbergs]] un [[Michael V. Gazzo|Maikls Gaco]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Paddyfield Warbler Acrocephalus agricola by Dr. Raju Kasambe DSCN8336 (11).jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Acrocephalidae
 |     dzimta_lv = Kāpelētājķauķu dzimta
 |         ģints = Acrocephalus
 |      ģints_lv = Kāpelētājķauķi
 |          suga = Acrocephalus agricola
 |       suga_lv = Palieņu ķauķis
 |      binomial = Acrocephalus agricola
([[Thomas Caverhill Jerdon|Jerdon]], 1845)
 |     izplatība =
{{legend|#FFFF00|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
 |   kategorijas = nē
}}
'''Palieņu ķauķis''' jeb '''palsais ķauķis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.latvijasdaba.lv/putni/acrocephalus-agricola-jerdon/ |title=Latvijas Daba: Palsais ķauķis |access-date={{dat|2018|08|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160526230733/http://www.latvijasdaba.lv/putni/acrocephalus-agricola-jerdon/ |archivedate={{dat|2016|05|26||bez}} }}</ref> (''Acrocephalus agricola'') ir neliels [[kāpelētājķauķu dzimta]]s (''Acrocephalidae'') [[dziedātājputns]]. Sastopams [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22714714/0 IUCN: Acrocephalus agricola]</ref> Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Toms Stopards
|     vārds_orig    = ''Tom Stoppard''
|         attēls    = Tom Stoppard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1937
|     dz_mēnesis    = 7
|       dz_diena    = 3
|       dz_vieta    = [[Zlīna]], [[Čehoslovākija]]<br />({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    =
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs, režisors
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    = [[komēdijdrāma]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = luga "Rozenkrancs un Gildenšterns ir miruši" (''Rosencrantz and Guildenstern Are Dead'', 1966)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens''' ({{val|de|Herbert Heinrich von Blanckenhagen}}; 1892—1985) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

sentences: kontinenta dreifs no dienvidu uz ziemeļu puslodi un sadursme ar [[Sibīrija (kontinents)|Sibīrijas kontinentu]].]]

sentences: '''Kuldīgas pusmaratons''' ir ikgadējs [[pusmaratons]], kas notiek [[Kuldīga|Kuldīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Tas pirmoreiz tika rīkots 2006. gadā. Kopš 2007. gada tas ir arī Latvijas čempionāts pusmaratonā. Kopš 2011. gada Kuldīgas pusmaratons ir viens no skriešanas seriāla «[[Skrien Latvija]]» posmiem. Sacīkstēs rīko organizē arī skrējienus 10 km un 5 km distancē.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Ross-seal.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         cilts = Lobodontini
|      cilts_lv = Krabjēdājroņu cilts
|         ģints = Ommatophoca
|      ģints_lv = Rosa roņi
|       ģints_r = Rosa ronis
|          suga = Ommatophoca rossii
|       suga_lv = Rosa ronis
|     izplatība =
|      binomial = Ommatophoca rossii <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1844)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Rosa ronis''' (''Ommatophoca rossii'') ir [[krabjēdājroņu cilts]] (''Lobodontini'') [[suga]], kas pieder īsto [[roņu dzimta]]i (''Phocidae''). Tā ir vienīgā suga '''Rosa roņu ģintī''' (''Ommatophoca'').

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Nets Kings Kols
|Attēls           = Nat King Cole (Gottlieb 01511).jpg
|Att_izm          = 220 px
|Apraksts         = Nets Kings Kols 1947. gadā, Ņujorkā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Nataniēls Adamss Kols
|Dzimis           = {{dat|1919|03|17}}
|Vieta_dz         = [[Montgomeri]], [[Alabama]], {{USA}}
|Miris            = {{dat|1965|02|15}}
|Vieta_mr         = [[Santamonika]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|Instrumenti      = [[klavieres]], [[ģitāra]], [[balss]]
|Žanrs            = [[džezs]], [[svings]]
|Nodarbošanās     = [[mūziķis]]
|Gadi             = 1935–1965
|Izdevējkompānija = [[Decca]], [[Capitol]]
|Darbojies_arī    = [[Natalī Kola]], [[Frenks Sinatra]], [[Dīns Martins]]
|Mlapa            =
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''5. decembris''' ir gada 339. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (340. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 26 dienas.

sentences: '''3. oktobris''' ir 276. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (277. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 89 dienas.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Apzīmējumu kognitīvās dimensijas''' vai '''kognitīvās dimensijas'''  ir apzīmējumu<ref> Green, T. R. G.; Petre, M. (1996). "Usability analysis of visual programming environments: A 'cognitive dimensions' framework". Journal of Visual Languages and Computing. 7: 131–174. CiteSeerX 10.1.1.22.1477. doi:10.1006/jvlc.1996.0009.</ref><ref> Green, T. R. G. "Instructions and Descriptions: some cognitive aspects of programming and similar activities". CiteSeerX 10.1.1.32.8003.</ref> un [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]] dizaina principi, ko aprakstījuši pētnieki Tomass R.G. Grīns un Marians Petrs. Dimensijas var tikt izmantotas, lai novērtētu esošās [[Informācija|informācijas]] artefakta lietojamību vai kā [[Heiristika|heiristiku]], lai vadītu jaunas.

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls           =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs    =250
|paraksts         =Sabrinas krasta atrašanās vieta.
|diametrs         =20
|poz_x          =90
|poz_y           =59
}}
'''Bada krasts''' ({{val-en|Budd Coast}}) ir [[Vilksa Zeme]]s piekrastes daļa [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]]. Stiepjas no [[Veldrona rags|Veldrona raga]] austrumos (66°34′S 115°33′E) līdz [[Heča salas|Heča salām]] rietumos (66°32′S 109°16′E). Kopējais piekrastes garums ap 300 km. Austrumos robežojas ar [[Sabrinas krasts|Sabrinas krastu]], rietumos — ar [[Noksa krasts|Noksa krastu]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Līkupe
| attēls            = Līkupe  2.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ezere (upe)|Ezere]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=18 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=28 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 40,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
Spīdošs ķermenis izstaro '''[[gaisma]]s plūsmu'''. Gaismas plūsma
ap punktveida gaismas avotu, kura gaismas stiprums
ir <math>I\!</math>, vienāda ar <math>\Phi = 4 \pi I\!</math>.

Kur:

<math>\Phi\!</math> — gaismas plūsma

<math>I\!</math> — gaismas stiprums

<math>4 \pi\!</math> — pilnais telpas leņķis.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gavrilo Princips
|          vārds_orig = Гаврило Принцип
|              attēls = Gavrilloprincip.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1894
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{BIH}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1918
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Terezinštadte [[Austroungārija]], <br />(tagad {{CZE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =  [[Serbijas karaliste]]
|             tautība = [[Serbija|serbs]]
|        nodarbošanās =
|            paraksts = Гаврилин потпис.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Gavrilo Princips''' ({{val|sr|Гаврило Принцип}}; 1894. gada 25. jūlijs — 1918. gada 28. aprīlis) bija [[Bosnija]]s [[serbi|serbu]] nacionālists, kurš 1914. gada 28. jūnijā [[Sarajeva|Sarajevā]] nogalināja [[Austrija]]s kroņprinci [[Francis Ferdinands|Franci Ferdinandu]] un viņa sievu grāfieni Sofiju. Šis [[atentāts]] izraisīja [[Austroungārija]]s pretreakciju pret [[Serbija|Serbiju]] un aizsāka [[Pirmais pasaules karš|Pirmo pasaules karu]]. Princips bija Serbu [[separātisms|separātistu]] grupas "Jaunā Bosnija" ([[Serbu valoda|Serbu]]: ''Mlada Bosna'') un [[Melnā Roka|Melnās Rokas]] (Serbu: ''Crna Ruka'') dalībnieks, kas pieprasīja Bosnijas pievienošanu Serbijai.

sentences:
{{Slikts tulkojums}}{{jāuzlabo}}
'''Relācija''' ir [[datu struktūra]], kas sastāv no virsraksta un no nesakārtotas [[Kortežs|kortežu]] [[Kopa|kopas]], kuras lieto vienādus datu tipus. Relāciju datubāzes izmanto fiksēta formāta savstarpēji saistītas tabulas. Pastāv vairāki relāciju tipi ( 1:1 ; 1:n )
::Kad [[Edgars Kods]] (''Edgar Codd'') izgudroja relāciju modeli, viņš ieviesa jēdzienu no [[Binārs|binārās]] relācijas (matemātiskās relācijas) uz '''n-āro relāciju'''. Relācija ir pamatjēdziens relāciju modelī.
:Relācijai ir [[nulle]] vai vairāk [[kortežs|kortežu]] ([[Angļu valoda|angļu:]] ''"tuples"'').
:'''Relācijas vērtība''' ir relācijas instance.
:'''Relācijas mainīgais''' (relvar) ir mainīgais, kuram ir relācijas [[vērtība]].

sentences: '''Autovadītāja apliecība''' ir dokuments, kas apliecina tiesības vadīt attiecīgo kategoriju [[Transportlīdzeklis|transportlīdzekļus]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mariona fon Klota
|     vārds_orig = ''Marion von Klot''
|         attēls = Mariona fon Klota.jpg
|     att_izmērs = 130px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Puikule]]s muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad [[Limbažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[LSPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dziedātāja
|        dzimums = S
|         vecāki = tēvs - Reinholds fon Klots, māte - Edīte, dzimusi fon Volfa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Ukrainas Nacionālā policija
| abbreviation =
| patch = Patch Police of Ukraine.svg
| patchcaption = Uzšuve
| logo = Ukrainian National Police logo.svg
| logocaption = Logo
| badge =
| badgecaption =
| flag =
| flagcaption =
| imagesize =
| motto = ''Служити та захищати''<ref>https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/692/2015/sp:dark?dark=0#n49:~:text=%22%D0%A1%D0%9B%D0%A3%D0%96%D0%98%D0%A2%D0%98%20%D0%A2%D0%90%20%D0%97%D0%90%D0%A5%D0%98%D0%A9%D0%90%D0%A2%D0%98%22</ref>
| mottotranslated = "Kalpot un aizsargāt"
| mission =
| formedyear = 2015. gada 2. jūlijā<ref>http://www.pravda.com.ua/news/2015/07/2/7073205/</ref>
| formedmonthday =
| preceding1 = [[Ukrainas milicija]]
| dissolved =
| superseding =
| employees = 191 431<br />
* 166 675 policisti
* 24 756 civilie darbinieki
| volunteers =
| budget = 68,6 miljardi [[Ukrainas hrivna|UAH]] (2023)<ref>https://zakon.rada.gov.ua/laws/file/text/101/f520903n175.xlsx</ref>
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea = 603 628 [[km²]]
| sizepopulation = 41 588 400
| legaljuris = {{flag|Ukraina}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = Akadēmiķa Bohomoleca iela 10, [[Kijiva]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Vadītājs
| minister1name = [[Ivans Vihivskis]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype = Teritoriālo nodaļu skaits
| stations = 27<ref>http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/730-2015-%D0%BF</ref>
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Policijas mašīnas
| vehicles1 = 17 840
| boat1type = Policijas laivas
| boats1 = 57
| aircraft1type = Helikopteri
| aircraft1 = 10<ref>https://espreso.tv/news/2018/03/23/ukrayina_prydbaye_55_gelikopteriv_francuzkogo_vyrobnyctva_dlya_ryatuvalnykiv_mvs</ref>
| animal1type = Zirgi
| animals1 = 25
| animal2type = Suņi
| animals2 = 1240
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.npu.gov.ua/|npu.gov.ua}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Ukrainas Nacionālā policija''' ({{val|uk|Національна поліція України, НПУ}}) ir [[Ukraina]]s vienīgais valsts [[policija]]s dienests. Tā tika izveidota 2015. gada 2. jūlijā, kā daļa no [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidenta]] [[Petro Porošenko]] uzsāktajām reformām pēc [[Eiromaidans|Eiromaidana]], lai aizstātu iepriekšējo Ukrainas valsts policijas dienestu, [[Ukrainas milicija|miliciju]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://en.interfax.com.ua/news/general/302303.html|title=Law on national police enacted in Ukraine|website=Interfax-Ukraine|access-date=2023-06-19|language=en}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://news.yahoo.com/ukraine-launches-western-style-police-force-set-marker-133852935.html|title=Ukraine launches Western-style police force to set a marker for reform|website=Yahoo News|access-date=2023-06-19|date=2015-07-06|language=en-US}}</ref> 2015. gada 7. novembrī visi atlikušie milicijas darbinieki tika nosaukti par Nacionālās policijas "pagaidu strādājošiem" darbiniekiem.<ref name=":0" />

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Baldones pagasts
| karte             = Baldones_lauku_teritorija_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ķekavas novads
| centrs            = Baldone
| platība           = 169.6
| iedzīvotāji       = 3327
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3327/ 169.6 round 1}}
| izveidots         = 1923
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.baldone.lv
}}
'''Baldones pagasts''' ir viena no [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] administratīvajām teritorijām. No visām pusēm iekļauj [[Baldone]]s pilsētu, robežojas ar sava novada [[Ķekavas pagasts|Ķekavas]] un [[Daugmales pagasts|Daugmales]] pagastiem, [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Iecavas pagasts|Iecavas]] un [[Vecumnieku pagasts|Vecumnieku]] pagastiem, [[Olaines novads|Olaines novada]] [[Olaines pagasts|Olaines pagastu]] un [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Tomes pagasts|Tomes pagastu]].

sentences: '''Sarmatijas jūra''' bija [[jūra]], kas pastāvēja pirms 14—10 miljoniem gadu. Sarmatijas jūra stiepās no tagadējās [[Vīne]]s līdz [[Tjanšans|Tjanšana kalnu]] pakājēm un ietvēra tagadējās [[Melnā jūra|Melno]], [[Azovas jūra|Azovas]], [[Kaspijas jūra|Kaspijas]] un [[Arāla jūra|Arāla]] jūru.

sentences: '''ANO dalībvalstu uzskaitījums''' ir [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s valstu uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas visas 193 dalībvalstis.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Priekules baptistu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Priekules baptistu baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Priekules baptistu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Priekules baptistu baznīca
| position = left
| latd  = 56.446578
| longd = 21.595173
| location              = {{vieta|Latvija|Dienvidkurzemes novads|Priekule}}
| religious_affiliation = [[baptisti]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1948. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences: '''Fotoelektriskais efekts''' jeb '''fotoefekts''' ir [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] ([[Gaisma|gaismas]]) izraisīta elektriska parādība. Izšķir ārējo un iekšējo fotoelektrisko efektu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika 12. klasei|last=Šilters|first=Edvīns|publisher=Lielvārds|year=2008|pages=182.— 184|last2=Reguts|first2=Vilnis|first3=Austris|last3=Cābelis|first4=Ilgonis|last4=Vilks|isbn=978-9984-11-264-0}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Renduličs''' var būt:

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Svetlana Škoļina
 |      vārds_orig = ''Светлана Школина''
 |          attēls = Svetlana Shkolina by Augustas Didzgalvis.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Svetlana Škoļina 2013. gada Pasaules čempionātā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Smoļenskas apgabals|Jarceva|td=Krievija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 ([[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 2,03 m (2012)
 |           PR1_d = [[Augstlēkšana]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Sieviešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry | {{RUS}} }}
{{MedalCompetition|[[vasaras olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalDisqualified| [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]] | augstlēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalDisqualified| [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]] | augstlēkšana}}
}}
'''Svetlana Škoļina''' ({{val|ru|Светлана Владимировна Школина}}; dzimusi {{dat|1986|3|9}}) ir [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences: '''Blīvie spalvmākoņi''' ''Cirrus spissatus'' (Ci sp) ir [[spalvmākoņi]] ar daudziem baltiem nevienādas formas sablīvējumiem. Atšķirībā no parastajiem spalvmākoņiem, tiem nav diegiem līdzīgu formu, tie ir biezāki un var aizsegt [[Saule|Sauli]]. Parasti sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasaluša [[ūdens]] pilieniem. Atšķiras ar lielo garumu un to, ka neaizsedz visas debesis. Augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Cauri Ci sp bieži spīd Saule, dažreiz arī [[Mēness]]. Dienā tie reti samazina apgaismojumu. Šajos mākoņos apkārt Saulei novērojami apļi ar rādiusu 22 vai 46 grādi vai šo apļu daļas. Nokrišņi ir mazi ledus kristāliņi, no kuriem sastāv blīvie spalvmākoņi, tie var lēni krist un gandrīz vienmēr iztvaiko jau lielā augstumā virs zemes. [[Mākoņi]] veidojas gaisa atdzišanas dēļ augšupejošas gaisa kustības laikā [[atmosfēras fronte]]s zonā. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristāliņu veidošanās. Vakarā pēc [[saulriets|saulrieta]] Ci sp vēl ilgi paliek apgaismoti un sākumā tie izskatās sudrabaini, vēlāk zeltaini, pēc tam sarkani, vēlāk tie paliek violeti un tad nemanāmi kļūst pelēki.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Svētā Gara klostera baznīca. Jēkabpils.2010.gads.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rekonstruētā auto stāvvieta .
2010. gada 14.septembrī.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
'''Diskžokejs '''(pazīstams arī kā '''DJ''' vai '''dīdžejs''') ({{val|en|DJ}} no {{val|en|disc jockey}}) ir [[persona]], kas izvēlas un atskaņo [[mūzikas ieraksts|mūzikas ierakstus]] auditorijai. Mūsdienās šis termins ietver dažādas mūzikas atskaņošanas veidus, neatkarīgi no avota.
]]

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskās indukcijas likums''' ir

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''ATP Finals''''' ir otrās nozīmīgākās sacensības{{fact}} vīriešu [[teniss|tenisā]] uzreiz aiz četriem ''[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]'' turnīriem, ko organizē [[Tenisa profesionāļu asociācija]] (ATP). Tas ir sezonas noslēdzošais turnīrs, kurā iekļūst 8 labākie [[ATP rangs|ATP ranga]] spēlētāji vienspēlēs un 8 pāri dubultspēlēs.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 gadījumā notiek aknu šūnu atmiršana]]
'''Hepatīts''' ({{val-la|hepatitis}}) ir [[aknas|aknu]] [[iekaisums]], kam raksturīgi šūnu bojājumi orgāna audos. Slimības nosaukums ir radies no [[grieķu valoda|grieķu vārda]] {{gree|ἧπαρ}} (''hēpar''), kas nozīmē "aknas". Savukārt slimības nosaukuma izskaņa ''-itis'' norāda, ka tas ir iekaisums. Iekaisums var neattīstīties tālāk, vai arī progresēt tālāk [[fibroze|fibrozē]] vai [[aknu ciroze|cirozē]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Andzeļu pagasts
| karte             = Andzeļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Andzeļi
| platība           = 96,0
| iedzīvotāji       = 531<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2020|11|10||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200604012003/https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_2020.pdf |date={{dat|2020|06|04||bez}} }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 531/ 96 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 38
 | lv  = Trīsdesmit astoņi
}}

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Valodas infokaste
 |name          = Lībiešu valoda
 |nativename    = līvõ kēļ
 |pronunciation = {{IPA|/liːvə keːʎ/}}
 |states        = {{flaga|Latvija}} [[Latvija|Latvijā]]
{{flaga|Igaunija}} [[Igaunija|Igaunijā]]{{efn|LĒL priekšvārdā Vītso izsakās, ka lībiešu valoda tiek mācīta Igaunijas un Latvijas augstskolās.}}
 |region        = [[Ziemeļeiropa]]
 |familycolor   = Urāliešu
 |fam1          = [[Urāliešu valodas|Urāliešu]]
 |fam2          = [[Baltijas somu valodas|Baltijas jūras somu]]
 |script        = [[Latīņu alfabēts]] (lībiešu ortogrāfija)
 |minority      = {{flaga|Latvija}}
 |extinct       = 2013. gada 2. jūnijā (sākotnēji){{efn|Par pēdējo runātāju, kam tā bijusi dzimtā valoda, uzskatītās [[Grizelda Kristiņa|Grizeldas Kristiņas]] nāve 103 gadu vecumā.}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.livones.net/intro/?raksts=8869 |title=Lībiešu valodu atzīst par Eiropas apdraudētāko valodu |date=2014-11-24 |quote=Saraksta pirmajā vietā ierindota lībiešu valoda, kas faktiski jau uzskatām [sic] par izmirušu, jo tā vairs nevienam cilvēkam nav dzimtā valoda. |publisher=livones.net |access-date=2015-06-02 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150628145550/http://www.livones.net/intro/?raksts=8869 |archivedate=2015-06-28 }}</ref>
 |iso3          = liv
 |map           =
Valodas un izloksnes Latvijā ap 1860. gadu.
Lībiešu valodas izplatība apzīmēta ar ciparu 9 (''Livisch''). 1: Vidus dialekts jeb latviešu rakstu valoda, 2: tīrākā latviešu valoda, 3: kurzemnieku izloksne (''Nordwestkurisch oder Tamisch''), 4: īstākā tāminieku izloksne (''eigentliches Tamisch''), 5: līvu-latviešu izloksnes ziemeļu variants (''nördliches Live-Lettisch''), 6: augšzemieku izloksne (''oberländischer Dialekt oder Hochlettisch''), 7: īstākā augšzemnieku izloksne (''eigentliches Oberländisch'').
|speakers=}}
'''Lībiešu valoda''' jeb '''līvu valoda'''<ref>Populārzinātniskajā un zinātniskajā literatūrā pārsvarā lieto apzīmējumu „lībietis”. Tie, kam patīk poētiskais vārds „līvs” un tā atvasinājumi, šo nosaukumu ieviesuši daiļliteratūrā, dzejā un citos populāros rakstveida tekstos: [https://valoda.lv/libiesu-valoda/libiesi-44-atbildes/ Lībieši 44 atbildēs] [[Latviešu valodas aģentūra]]</ref> (''līvõ kēļ'') ir gandrīz izzudusi [[urāliešu valodas|urāliešu saimes]] [[Baltijas somu valodas|Baltijas somu valodu]] grupas [[valoda]], viena no divām Latvijas teritorijā [[autohtons|autohtonām]] valodām un vienīgā valoda līdzās [[latviešu valoda]]i, kas Latvijas teritorijā netiek uzskatīta par svešvalodu no [[Valodu politika Latvijā|juridiska skata punkta]].{{efn|Saskaņā ar Valsts valodas likuma 3. pantu latgaliešu valoda ir "vēsturisks latviešu valodas paveids", saskaņā ar 5. pantu [valsts valoda ir latviešu valoda un] ikviena cita Latvijas Republikā lietota valoda, izņemot lībiešu valodu, Valsts valodas likuma izpratnē uzskatāma par svešvalodu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/doc.php?id=14740|title=Valsts valodas likums|publisher=Likumi.lv|accessdate={{dat|2015|6|9||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140209140257/http://likumi.lv/doc.php?id=14740|archivedate={{dat|2014|02|09||bez}}}}</ref>}} To lielākoties ir lietojuši [[lībieši]] (līvi).

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Harolds Šipmens
|          vārds_orig = ''Harold Shipman''
|              attēls = Harold_Shipman.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1946
|          dz_mēnesis = 01
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Anglija|Notingema}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 13
|             m_vieta = {{vieta|Anglija|Rietumjorkšīra}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = Ārsts
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Gostiņu luterāņu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Gostiņu evaņģēliski luteriskā baznīca, 18.07.2020. - 50616669102.jpg
| image_size            =
| caption               = Gostiņu luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Gostiņu luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 56.611576
| longd = 25.776284
| location              = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Pļaviņas}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[Ampīrs]]
| architect    = Johans Eduards de Vitte
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1828. - 1830.
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Gostiņu luterāņu baznīca
|      numurs = 6165
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = LU Zinātņu centra ēka.

sentences: '''Abstraktais ekspresionisms''' ir [[abstrakcionisms|abstrakcionisma]] novirziens, un pirmais autentiskais [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[abstrakcionisms|abstraktās mākslas]] virziens, kas radies [[20. gadsimts|20. gadsimta]] 40. gados.

sentences:
]]
'''Izmirstošas sugas''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] un citu [[organisms|organismu]] [[suga]]s, kas atrodas uz [[izmiršana]]s robežas. Izmirstošo sugu rādītāji parasti ir [[populācija]]s strauja samazināšanās, piemēram, sugas nespējai pielāgoties [[dabiskā vide|dabiskās vides]] izmaiņām, [[malumedniecība]] vai citi iemesli, kā rezultātā samazinās īpatņu skaits. Apdraudēto sugu uzraudzību kopš 1966. gada ir uzņēmusies [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] (IUCN). Tā globāli un sistemātiski apdraudētās sugas iekļauj "[[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]]". "[[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]]" ir iekļautas sugas, kas ir apdraudētas Latvijas līmenī.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Avoti]]
[[Kategorija:Avoti]]

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Haidparks
| photo = Aerial view of Hyde Park.jpg
| photo_width = 230
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| lat_d = 51.508611
| long_d = -0.163611
|map=Lielā Londona
| region = GB
| area = 2,53 km²
| created = {{dat|1637}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.royalparks.org.uk/parks/hyde_park/history.cfm |title=Hyde Park History |publisher=Royalparks.org.uk |date=15 December 2003 |accessdate=11 December 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060113171536/http://www.royalparks.org.uk/parks/hyde_park/history.cfm |archivedate={{dat|2006|01|13||bez}} }}</ref>
| operator = ''[[The Royal Parks]]''
| visitation_num =
| website = {{URL|royalparks.gov.uk/hyde-park}}
}}
'''Haidparks''' ({{val|en|Hyde Park}}) ir viens no lielākajiem parkiem centrālajā [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Tas ir viens no Londonas karaliskajiem parkiem, ievērojams ar tajā esošo oratoru stūri.

sentences:
'''Ureāze''' funkcionāli pieder pie [[Amilohidrolāzes|amilohidrolāzu]] un [[Fosfotriesterāzes|fosfotriesterāzu]] virsdzimtas.<ref name="HolmSander1997"/> Ureāze ir [[ferments]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Karbamīds|urīnvielas]] [[Hidrolīze|hidrolīzi]] līdz [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] un [[Amonjaks|amonjakam]] saskaņā ar reakciju:
: (NH2)2CO + H2O → CO2 + 2NH3

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Krustu kauls |
  Latin        = Os sacrum |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray95.png |
  Caption      = Krustu kaula iegurņa virsma|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksejs Navaļnijs
| vārds_orig = ''Алексей Навальный''
| attēls = Alexey Navalny 2017.jpg
| att_izmērs = 250px
| att_nosaukums = Aleksejs Navaļnijs 2017. gadā
| dz_gads = 1976
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 4
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskavas apgabals|Odincovas rajons|td=Krievija}}
| m_gads = 2024
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 16
| m_vieta = stingrā režīma soda kolonija ''ФКУ ИК-3'', [[Jamalas Ņencu autonomais apvidus]], {{RUS}}
| dzīves_vieta =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| nodarbošanās = [[politiķis]], [[jurists]], sociālais aktīvists
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2009.—2024. gads
| dzimums = V
| vecāki = Anatolijs Navaļnijs, Ludmila Navaļnaja
| brāļi = Oļegs Navaļnijs
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jūlija Navaļnaja
| bērni = Darja Navaļnaja, Zahars Navaļnijs
| alma_mater = [[Patrisa Lumumbas Krievijas Tautu draudzības universitāte|Krievijas Tautu draudzības universitāte]]
[[Krievijas Federācijas valdības finanšu universitāte]]
[[Jeila Universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Signature of Alexei Navalny.svg
| piezīmes =
| paraksts_plat =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alietīts
|attēls=Aliettite-87733.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.18-20
|ķīm_formula=[Mg3Si4O10(OH)2](Ca0.5,Na)0.33(Al,Mg,Fe2+)2-3(Si,Al)4O10(OH)2·n(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta, tumšzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli - redzami tikai mikroskopā, plātņaina forma
|skaldnība=Ļoti laba (?)
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Zemjains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,556 nβ = 1,567
|pleohroisms=Nav
|blīvums=?
}}
'''Alietīts''' (nosaukts itāļu mineraloga ''Andrea Alieti'' vārdā) — rets [[māli|mālu]] [[minerāls]]. Atklāts [[1969]]. gadā. Atrodams seno [[ezers|ezeru]] nogulumos, arī ar [[magnijs|magniju]] bagātos [[metamorfiskie ieži|metamorfajos iežos]].

sentences:
{{commonscat|COVID-19 pandemic}}
[[Kategorija:Epidēmijas]]
[[Kategorija:2019. gads]]
[[Kategorija:2020. gads]]
[[Kategorija:2021. gads]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propāna struktūrformula, vienkāršotā struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H8
|molmasa=44,096
|blīvums=1,83
|kušanas temperatūra=85,5 K (-187,6 °C)
|viršanas temperatūra=231,1 K (-42,09 °C)
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Aukslēju kauls |
  Latin        = Os palatinum|
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray167.png |
  Caption      = Aukslēju kauls (sarkans)|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: koncerts ''[[Rod Laver Arena]]'', [[Melburna|Melburnā]], [[Austrālija|Austrālijā]], 2005. gads]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sūla
| attēls            = Sulas upe Cesvainē. 2003-04-18.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Sūlas upe [[Cesvaine|Cesvainē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Lielais Rāvijs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kuja]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=55 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=11 | sāk_gar_s=57 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=7 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=26 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 15
| iztekas_augstums  = 236,9
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 130
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,014
| baseins           = 47,2
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Ārupīte]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
, Amerikas Savienotajās Valstīs]]
'''Vēja parks''' ir [[Vēja turbīna|vēja turbīnu]] grupa, kas atrodas tajā pašā vietā, ko izmanto [[Vēja enerģija|elektroenerģijas ražošanai]]. Vēja parku izmēri atšķiras no dažām turbīnām līdz vairākiem simtiem vēja turbīnu, kas aptver plašu teritoriju. Vēja parki var atrasties gan sauszemē, gan atklātā jūrā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Silene capensis (from top).jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums =
|    nodalījums_lv =
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Caryophyllaceae
|        dzimta_lv = Neļķu dzimta
|      apakšdzimta =
|   apakšdzimta_lv =
|            ģints = Silene
|         ģints_lv = Plaukšķenes
|             suga = S. undulata
|          suga_lv =
|           suga_r = Silene undulata
|         binomial = Silene undulata
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Antuāns Lorāns de Žisjē
|     vārds_orig = ''Antoine-Laurent de Jussieu''
|         attēls = Antoine Laurent de Jussieu.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1748
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Liona]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1836
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Parīze]], [[Francijas karaliste]]
({{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Parīzes botāniskais dārzs]] (''Jardin des Plantes'')
|     alma_mater =
|        zinātne = [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[augu klasifikācija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
]]
'''Laiks''' ir galvenais [[mērīšanas sistēma]]s elements, kuru lieto, lai varētu sakārtot secīgi [[notikums|notikumus]], noteikt notikumu [[ilgums|ilgumu]], [[laika intervāls|intervālu]] starp tiem, kā arī kvalitatīvi raksturot [[fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kustību. Laiks ir bijis gan [[reliģija]]s, gan [[filozofija]]s, gan [[zinātne]]s galvenais temats, bet pat visizcilākie dažādu nozaru [[zinātnieki]] vēl nav vienojušies par to, kāda tad īsti ir laika [[definīcija]]. Laiks pēc būtības ir ātrums, ar kādu notiek izmaiņas. Laiku uzskata par ceturto [[dimensija|dimensiju]] (blakus trim [[telpa]]s dimensijām), un parasti to iedala [[pagātne|pagātnē]], [[tagadne|tagadnē]] un [[nākotne|nākotnē]]. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] laika pamatvienība ir [[sekunde]] (s).

sentences:
[[Kategorija:Siguldas novada pagasti]]
[[Kategorija:Rīgas rajons]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Mores pagasts}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences:
s.]]
 (1862).]]
'''Pagājušo gadu vēsture''' arī '''Nestora hronika''' vai '''Pagājušo laiku stāsts''' ([[baznīcslāvu valoda|baznīcslāvu]]: ''Повѣсть времяньныхъ лѣтъ'') ir senkrievu hronika par notikumiem [[Kijevas Krievzeme|Senajā Krievzemē]] un apkārtējās valstīs no 852. līdz 1117. gadam.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = ''Berkshire Hathaway Inc.''
| Logo = Berkshire Hathaway.svg
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = [[publisks uzņēmums]]
| Birža = [[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/lcddata.html?ticker=BRKA BRK.A], [http://www.nyse.com/about/listed/lcddata.html?ticker=BRKB BRK.B])
| Indekss =
| Dibināšanas_datums = 1839. gadā kā ''Valley Falls Company''
| Sēdeklis = [[Omaha]], [[Nebraska]], {{USA}}
| Vadība = [[Vorens Bafets]] (''Warren E. Buffett'')
| Darbinieku_skaits = 233 000 (2007)
| Apgrozījums = 118,3 miljardi USD (2007)
| Aktīvi = 273,2 miljardi USD (2007)
| Peļņa = 13,2 miljardi USD (2007)
| Nozare = [[finanšu pakalpojumi]], [[kapitālieguldījumi]]
| Produkti = [[apdrošināšana]], rūpniecības [[konglomerāts (ekonomika)|konglomerāts]]
| Mājaslapa = http://www.berkshirehathaway.com/
}}

sentences:
'''Divējāda lietojuma pētījumi''' ir [[Eksperiments|eksperimenti]], kuru rezultātā iegūtās tehnoloģijas var izmantot gan cilvēces labā, gan lai nodarītu kaitējumu tiešā vai pastarpinātā veidā. [[Bioloģija|Bioloģijā]] un [[Biomedicīna|biomedicīnā]] tie ir eksperimenti, kas var
* palielināt [[Toksīns|toksīnu]] un bioloģisko aģentu kaitīgumu;
* piešķirt [[Rezistence|rezistenci]] pret terapiju;
* palielināt bioloģiskā aģenta saimniekorganismu daudzveidību un areālu;
* nepamatoti pasliktināt [[Imunitāte|imunitāti]];
* radīt jaunus bioloģiskos aģentus.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Personas infokaste
| attēls = NikkiedeJager2020-2.jpg
| vārds = Niki de Jāgere
| vārds_orig = ''NikkieTutorials''
| dz_gads = 1994
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 2
| dz_vieta = {{vieta|Nīderlande|Vāgeningena}}
| nodarbošanās = vizāžiste, skaistumkopšanas video blogere
| darbības_gadi = 2008–pašlaik
| dzimums = S
}}

sentences:
'''Izlāde''' ir atbrīvošanās no kādā sistēmā uzkrātās elektriskās [[enerģija]]s. Izlāde var būt:
* [[Kondensators|kondensatora]], [[akumulators|akumulatora]] vai [[baterija]]s izlādēšanās;
* elektriskā izlāde [[gāze|gāzēs]]:
** [[lokizlāde]];
** [[mirdzizlāde]];
** [[koronizlāde]];
** [[dzirksteļizlāde]] un [[zibens]] izlāde.

sentences: '''"Galaktikas ceļvedis stopētājiem"''' (''The Hitchhiker's Guide to the Galaxy'') ir [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] komēdiju sērija, kuru sarakstīja [[Duglass Adamss]]. Sākotnēji tas bija [[radioraidījums]], kuru pārraidīja [[BBC Radio 4]] no [[1978]]. gada, bet vēlāk tas tika adaptēts citiem formātiem un dažu gadu laikā tapa par starptautisku multimediju fenomenu. Bez radioraidījuma laika posmā no [[1979]]. līdz [[2009. gads|2009]]. gadam ir iznākušas 6 grāmatas, [[1981]]. gadā uzņemts [[TV seriāls]], kā arī [[1984]]. gadā izveidota [[datorspēle]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           =Baltijas linu audeklu manufaktūras<br>AS "Ķengarags"
| Logo                =BLAM AS "Ķengarags".png
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      =Linu izstrādājumu ražošana
| Dibināšanas_datums  =1859. gada 27. novembris
| Likvidēšanas_datums =1940. gadā (1993. gadā)
| Sēdeklis            ={{vieta|Latvija|Rīga|Ķengaraga iela 6|3s=Ķengaraga iela}}
| Birža               =
| Indekss             =
| Vērtība             =
| Vadība              =
| Darbinieku_skaits   =~ 430
| Apgrozījums         =
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               =46 000 Ls (5 miljoni rubļu)
| Nozare              =Rūpniecība
| Produkti            =Linu audums, linu diegi, zvejas tīkli, sporta tīkli, tamza, lāpāmie diegi, vītas virves un auklas.
| Mājaslapa           =
}}
 gads).]]
'''Baltijas Linu manufaktūras kompānija''' ({{val-de|Baltische Leinen Manufactur Compagnie}}) bija viens no trim lielākajiem linu izstrādājumu uzņēmumiem [[Latvija|Latvijā]] (5000 spoļu) un viens no vecākajiem uzņēmumiem [[Rīga|Rīgā]]. Uzņēmums atradās [[Ķengaraga iela|Ķengaraga ielā]] 6, [[Ķengarags|Ķengaragā]]. Uzņēmumu 1859. gadā dibināja Nikolajs Ludvigs Bokslafs ([[Arhitekts|arhitekta]] [[Vilhelms Bokslafs|Vilhelma Ludviga Bokslafa]] tēvs). 1940. gadā uzņēmums tika nodots likvidācijai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Negotiator''
| operators =
| attēls = The Negotiator poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[F. Gērijs Grejs]]
| producents = * [[Deivids Hobermens]]
* [[Arnons Milčans]]
| scenārijs = * [[Džeimss Demonako]]
* [[Kevins Fokss]]
| aktieri = * [[Semjuels Džeksons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Rons Rifkins]]
* [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Negotiator''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Mandeville Films''
* ''New Regency''
* ''Taurus Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|7|29}}
| ilgums = 139 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|43,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|88 miljoni}}<ref name="SLA">{{Tīmekļa atsauce |url=https://slate.com/culture/2005/08/hollywood-s-profits-demystified.html|title=Hollywood’s Profits, Demystified |publisher=The Slate |accessdate= {{dat|2024|3|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Negotiator''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[F. Gērijs Grejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Semjuels Džeksons]], [[Kevins Speisijs]], [[Deivids Morss]], [[Rons Rifkins]], [[Džons Spensers (aktieris)|Džons Spensers]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences:
[[Kategorija:Kotdivuāra]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skābeņskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOOC-COOH
|molmasa=90,03 (dihidrātam 126,07)
|blīvums=1900 (dihidrātam 1653)
|kušanas temperatūra=101 °C (ātri karsējot); sublimējas 157 °C temperatūrā
|viršanas temperatūra=sadalās 189,5 °C temperatūrā
}}
'''Skābeņskābe''' (etāndiskābe, HOOC−COOH) ir vienkāršākā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Tā ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Skābeņskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''[[oksalāti]]em''' (no {{val|la|oxalis}} — '[[zaķskābene]]s'). Skābeņskābe ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Veido kristālhidrātu ar divām molekulām ūdens (C2H2O4· 2H2O). Skābeņskābe ir kaitīga veselībai (lielos daudzumos), jo tā piesaista un nogulsnē [[kalcijs|kalciju]], kas var radīt [[nierakmeņi|nierakmeņus]], [[podagra|podagru]] un kalcija nepietiekamību.

sentences:
[[Kategorija:Mašīnmācīšanās]]
[[Kategorija:Neironu tīkli]]
[[Kategorija:Kibernētika]]
[[Kategorija:Matemātiskā modelēšana]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Savādā spēle
| attēls                   =  QuizShowPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Quiz Show''
| žanrs                    = vēsturiska filma
| režisors                 = [[Roberts Redfords]]
| producents               =
* [[Maikls Džeikobss]]
* [[Džuliāns Krainins]]
* [[Maikls Noziks]]
* Roberts Redfords
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Turturo]]
* [[Robs Morovs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Deivids Peimers]]
* [[Pols Skofīlds]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Hollywood Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|9|16|}}
| ilgums                   = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994|title=Quiz Show|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 23, 2019|archive-date={{dat|2019|10|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191023162311/https://bbfc.co.uk/releases/quiz-show-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljons}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|24,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=quizshow.htm|title=Quiz Show|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Savādā spēle"''' ({{val|en|Quiz Show}}) ir 1994. gada vēsturiska filma, kas balstīta uz Ričarda N. Gudvina memuāriem ''Remembering America: A Voice From the Sixties''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Roberts Redfords]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Turturo]], [[Robs Morovs]], [[Reifs Fainss]], [[Deivids Peimers]] un [[Pols Skofīlds]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|16||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|laika vienību|diena (nozīmju atdalīšana)|diena}}
. Ziemeļu piepolārā zona ir vienmēr apspīdēta (polārā diena), bet dienvidu polārā zona vienmēr aptumšota (polārā nakts)]]
'''Diena''' ir [[diennakts]] gaišais periods, t.i. laika posms no saullēkta līdz saulrietam. Dienas garums ir atkarīgs no novērojuma punkta [[Ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un [[Gadalaiks|gadalaika]]. Dienas garuma izmaiņas gada laikā notiek tādēļ, ka [[Zeme]]s [[Ekvators|ekvatora]] plakne un [[ekliptika]]s plakne atrodas 23°26′ leņķī. Zemei riņķojot ap [[Saule|Sauli]], Saules redzamais stāvoklis pārvietojas no [[debess sfēra]]s [[dienvidu puslode]]s uz [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]], un attiecīgi mainās Saules pusdienlaika augstums virs horizonta. Ziemeļu puslodē visīsākā diena ir [[ziema]]s [[Saulgrieži|saulgriežos]], bet visgarākā — [[vasara]]s saulgriežos. [[Rudens]] un [[Pavasaris|pavasara]] saulgriežos dienas un [[nakts]] ilgumi ir vienādi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Matrikss
| attēls = The Matrix Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts = Filmas "Matrikss" plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Matrix''
| žanrs = zinātniskā fantastika
| režisors = * [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]]
| producents = Džoels Silvers
| scenārija autors = * Endijs Vačovsks
* Lerijs Vačovsks
| galvenajās lomās = * [[Kiānu Rīvss]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Kerija Anna Mosa]]
* [[Džo Pantoliano]]
* [[Hugo Vīvings]]
| mūzika = Dons Deiviss
| operators = Bils Poups
| montāža = Zahs Stenbergs
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1999|3|31|N|bez}}
| ilgums = 136 [[minūte]]s
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|63 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|463,5 miljoni}}<ref name="boxoffice" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Matrikss atjaunots]]"
| imdb = 0133093
}}
'''"Matrikss"''' ({{val|en|The Matrix}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta filma, kuras režisori ir [[Lana un Lilija Vačovskas|Endijs un Lerijs Vačovski]], viņi ir arī filmas scenārija autori un vieni no producentiem. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Kerija Anna Mosa]], [[Džo Pantoliano]] un [[Hugo Vīvings]]. Šis ir pirmais darbs par Matriksu veidotajā filmu, komiksu, datorspēļu un animāciju sērijā. Triloģijas otrā daļa "[[Matrikss atjaunots]]" (''The Matrix Reloaded'') iznāca 2003. gadā.

sentences: '''Centrālās vietas teorija''' ir [[ģeogrāfija]]s teorija, kas skaidro saistību starp centrālo [[apdzīvota vieta|apdzīvoto vietu]] izvietojumu, skaitu un izmēru vienā teritorijā, ņemot vērā mijiedarbību starp ražotājiem un patērētājiem. Teoriju izstrādājis [[Vācija|vācu]] ģeogrāfs [[Valters Kristallers]] (''Walter Cristaller'').

sentences:
{{Citas nozīmes|indiāņu virsaiti|Filips|Filips}}
{{Personas infokaste
| vārds         = Metakomets<br  />Metacomet
| attēls        = Metacomet Wampanoag Jud Hartmann.jpg
| att_izmērs    = 250px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1639
| dz_vieta      = [[Jaunanglija]]s dienvidi
| m_gads        = 1676
| m_mēnesis     = 8
| m_diena       = 12
| m_vieta       = [[Rodailenda]]
| tautība       = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki        = [[Masasoits]]
| dzīvesbiedrs  = Vootenakuske
| bērni
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Sapņotāja no Ostendes"
| attēls           = Schmitt 04.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''La Rêveuse d'Ostende''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     = ''Leon Spilliaert'', fragments no ''Marine verte''
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           =
| subject          =
| genre            = īso stāstu krājums
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2007. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = 257
| isbn             = 978-2-253-13437-4
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = [[Odete Tulemonde un citi stāsti]] (2006)
| followed_by      = [[Uliss no Bagdādes]] (2008)
}}
'''"Sapņotāja no Ostendes"''' ({{val-fr|La Rêveuse d'Ostende}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] īso stāstu krājums. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2007. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Sphagnum magellanicum.jpeg
| att_nosaukums = [[Magelāna sfagns]]
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Bryophyta
| nodalījums_lv = Lapu sūnas
| klase         = Sphagnopsida
| klase_lv      = Sfagnu klase
| rinda         = Sphagnales
| rinda_lv      = Sfagnu kārta
| dzimta        = Sphagnaceae
| dzimta_lv     = Sfagnu dzimta
| ģints         = Sphagnum
| ģints_lv      = Sfagni
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''''Shenzhou''''' ({{val|zh|神舟}}, {{zh-p|Shénzhōu}}, {{IPA2|ˈʃɛnˈdʒoʊ}}, "dievišķais kuģis") ir [[Ķīna]]s pilotējamu [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģu]] sērija. Tas tika izveidots 1990. gados uz [[Krievija]]s kosmosa kuģa ''[[Sojuz (kosmosa kuģu sērija)|Sojuz]]'' pamata. Pirmais (bezpilota) lidojums (''[[Shenzhou 1]]'') tika veikts 1999. gadā. Pirmais pilotējamais lidojums (''[[Shenzhou 5]]'') notika 2003. gadā. Mūsdienās kosmosa kuģus izmanto apkalpju nogādāšanai [[orbitālā stacija|orbitālajā stacijā]] ''[[Tiangong]]'', un tie kalpo arī kā glābšanas kapsula.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 18
|lv = Astoņpadsmit
}}
'''18''' ('''astoņpadsmit''') ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp [[17 (skaitlis)|17]] un [[19 (skaitlis)|19]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = [[Artūrs Dūmiņš|Artūra Dūmiņa]] piemiņas akmens baznīcas dārzā, Neretā.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: uz [[Serālija zemesrags|Serālija zemesragu]] ([[turku valoda|turku]]: ''Sarayburnu'') un Zelta ragu]]

sentences: {{Commons category|Snowboarders from New Zealand|Jaunzēlandes snovbordisti}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Obanas katoļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = 2018 07 18 Schottland (40).jpg
| image_size            =
| caption               = Obanas katoļu katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Obanas katoļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.419184
| longd                 = -5.479155
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Ārgaila un Bjūta|Obana}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džails Gilberts Skots]]
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1932. gads
| year_completed        = 1952. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[granīts]]
}}
<mapframe text="Obanas katoļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q723359"
}
</mapframe>

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Discobolus_in_National_Roman_Museum_Palazzo_Massimo_alle_Terme.JPG
| image_size=
| title=''Diskobols''
| artist=[[Mīrons]]
| year= ap 460. – 450. gadu p.m.ē.
| type=oriģinālā [[bronza]], kopijas [[bronza]], [[marmors]]
| height=
| museum=pazīstamākie:
*{{vieta|Itālija|Roma|Romas nacionālais muzejs}}
*{{vieta|Lielbritānija|Londona|Britu muzejs}}
}}

sentences: '''Darba ražīgums''' ir [[Strādāšana|darba]] [[Efektivitāte (ekonomika)|efektivitātes]] rādītājs, kas rāda noteiktā laika periodā uz vienu strādājošo saražotās produkcijas daudzumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/direct-popup/1414|title=Darba ražīgums {{!}} Naudas skola|last=|first=|website=|access-date=|date=|language=}}{{Novecojusi saite}}</ref> Jo augstāks ir darba ražīgums, jo mazāka ir [[Darba alga|darba algas]] daļa preces vērtībā, jo lielāku peļņu var gūt [[uzņēmējs]], jo īsākā laikā strādnieks atpelnīs savu algu, jo vairāk produkcijas tiks saražots. Kāpināt darba ražīgumu ir ieinteresēti gan strādnieki, gan darba devēji, gan arī valsts.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Biznesa ekonomiskie pamati|last=Siņicins|first=Mihails|publisher="Izdevniecība RaKa"|year=2008|isbn=|location=Rīga|pages=110}}</ref>

sentences: '''Volts''' (''V'') ir elektriskā [[spriegums|sprieguma]] [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] mērvienība, tā nosaukta par godu itāļu fiziķim [[Alesandro Volta]]m (1745—1827).

sentences: '''Alumīnija hidroksīdi''' ir amorfas vai kristāliskas vielas ar mainīgu sastāvu, kuras bieži apraksta ar formulu Al(OH)3. Amorfiem [[alumīnijs|alumīnija]] [[hidroksīdi]]em, Al2O3.xH2O, ko apzīmē par alumīnija hidrātiem jeb geliem, mainīgs ūdens saturs. Kristāliskie alumīnija hidroksīdi eksistē kā AlOOH un Al(OH)3 vairākās modifikācijās, kuru rašanos galvenokārt ietekmē [[temperatūra]], [[spiediens]], vides [[pH]], koncentrācija, laiks. Alumīnija hidroksīdi ir [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] ražošanas starpprodukts. Alumīnija hidroksīdu maisījums ir galvenais alumīnija rūdas (boksīta) komponents.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name = Vim
| logo =
| screenshot = vimtutorlv.png
| caption = Vim logotips (augšā) Vim lietošanas pamācības fragments latviski (lejā)
| author =
| developer =
| released =
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language = [[C (valoda)|C]]
| engine =
| operating system =
| platform = [[GNU/Linux]], [[Microsoft Windows]], [[MacOS]], [[FreeBSD]], u.c.
| language =
| status =
| genre = Teksta redaktors
| license = Vim license <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/vim/vim/blob/master/LICENSE|title=Vim repozitorijs: license}}</ref>
| repo = https://github.com/vim/vim/
| website = https://vim.org
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Portluī
 | official_name            = ''Port Louis''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = PortLouis.JPG
 | image_caption            = Portluī no putna lidojuma
 | image_flag               =
 | image_seal               = Coat of arms of Port Louis, Mauritius.svg
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Mauritius
 | pushpin_label_position   = right
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Maurīcija}} [[Maurīcija]]
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1735. gadā
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        = 1966. gada 25. augusta
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 42.7
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2003
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 147688
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[MUT]]
 | utc_offset               = +4
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 20 | latm = 10 | lats =  | latNS = S
 | longd = 57 | longm = 31 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = [http://mpl.intnet.mu/home.htm mpl.intnet.mu/home.htm]
 | footnotes                =
}}

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Cyprus}}

sentences: '''6. maijs''' ir gada 126. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (127. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 239 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ērihs Prībke
|          vārds_orig = ''Erich Priebke''
|              attēls = Erich Priebke in servizio presso l'ambasciata tedesca di Roma.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Ērihs Prībke Vācijas vēstniecībā Romā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1913
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 29
|            dz_vieta = [[Hennigsdorfa]], [[Vācijas impērija]]<br>([[Brandenburga]], {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2013
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Roma]], {{ITA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[SS]] hauptšturmfīrers
|                gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2495
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2495''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|5|6|SK}} 13:49:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2014
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2014
| Beigu_datums           = 2014. gada 2. vai 3. septembris
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-025A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2480]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2505]]''
}}
'''''Kosmos-2495''''' (''Космос-2495'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2014. gada maijā.

sentences: {{cita nozīme|ķermeņa daļu|radiostaciju|Radio NABA}}

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Cascada
|Attēls           = Cascada-auf-dem-Viva-Comet-2010-in-Berlin.jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Natālija Horlere
|Fons             = grupa
|Vieta            = {{flaga|Vācija}} [[Bonna]], [[Vācija]]
|Žanrs            = [[Popmūzika|pops]]
[[dance]]
[[elektronika]]
|Gadi             = [[2004]] — šobrīd
|Izdevējkompānija = [[Zooland]], [[Universal Music TV|UMTV]]/[[All Around The World|AATW]] (Lielbritānija), [[Robbins Enterteinemt]] (ASV)
|Mlapa            = [http://www.cascadamusic.de cascadamusic.de]
|Dalībnieki       = [[Natālija Horlere]]
DJ Manian
DJ Yanou
|Bij_dalībnieki   =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Tēlotājmākslas muzejs
| native_name         = ''Museum voor Schone Kunsten''
| image               = Museum_voor_schone_kunsten_gent.jpg
| imagesize           =
| caption             = Muzeja ieeja
| alt                 =
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| map_label = Gentes mākslas muzejs
| latd  = 51.0383| latNS  = N
| longd = 3.7238  | longEW = E
| former_name         =
| established         = 1798. gads
| location            = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| type                = [[mākslas muzejs]]
| accreditation       =
| key_holdings        =
| collections         =
| collection_size     =
| visitors            =
| founder             =
| director            =
| president           =
| curator             =
| assistant curator  =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| parking             =
| network             =
| website             = {{URL|https://www.mskgent.be/}}
| embedded            =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Pasienes pagasts
| karte             = Pasienes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Pasiene
| platība           = 120,36
| iedzīvotāji       = 604<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 604 / 120.36 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = <!-- vācu -->
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Посиньская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
s robežas]]
'''Sanstefano līgums''' bija 1879. gada 3. martā [[Sanstefano]] pie [[Stambula]]s parakstīts [[Krievijas Impērija]]s un [[Osmaņu impērija]]s parakstīts miera sarunu priekšlīgums, kurā pēc [[Krievu—turku karš (1877—1878)|1877.-1878. gada krievu-turku kara]] Osmaņu impērija atzina [[Rumānija]]s, [[Serbija]]s un [[Melnkalne]]s neatkarību.
Līgums paredzēja teritoriāli lielu [[Bulgārijas kņaziste|Bulgārijas kņazisti]], kas būtu autonoma no Osmaņu impērijas un kurā vēl dažus gadus uzturētos krievu karaspēks. Līguma rezulātā Bulgārija iegūtu pieeju [[Egejas jūra]]i un iestieptos Balkānos līdz pat [[Albāņi|albāņu]] apdzīvotajām zemēm.

sentences:
{{Parka infokaste
| name            = Singapūras botāniskie dārzi
| alt_name        =
| photo           = Symphony_Lake,_Singapore_Botanic_Gardens_-_20041025.jpg
| photo_width     =
| photo_caption   =
| photo_alt       =
| map             = Singapūra#Āzija
| map_width       =
| map_caption     = Singapūras botāniskie dārzi
| map_label       =
| latd  = 1.3151
| longd =  103.8162
| type            = [[Botāniskais dārzs]]
| location        = {{vieta|Singapūra}}
| nearest_city    =
| area            = 121 ha
| elevation       =
| created         =
| designer        =
| etymology       =
| operator        =
| visitation_num  =
| visitation_year =
| visitation_ref  =
| status          =
| awards          =
| open            =
| other_info      =
| website         = {{URL|http://www.kew.org/}}
| child           =
| embedded        =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Singapūras botāniskie dārzi
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 2015
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1483 1483]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Singapūra}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 49 ha
}}
}}
<mapframe text="Singapūras botāniskie dārzi" width=260 height=260 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3046409"
}
</mapframe>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Mežaparka koncentrācijas nometne
| image        =
| image size   = 250px
| caption      =
| map          = Rīga
| map alt      =
| map caption  =
| latd = 56 | latm = 59| lats = 49| latNS = N
| longd= 24 | longm= 07| longs= 52| longEW= E
| coordinates type    = type:landmark
| coordinates display = inline,title
| other names  =
| known for    =
| location     =
| built by     =
| operated by  = [[Trešais Reihs]]
| commandant   = Alberts Zauers
| in operation = 1943. gada marts — 1944. gada 15. oktobris
| gas chambers =
| prisoner type=
| inmates      =
| killed       =
| liberated by = [[Sarkanā Armija]]
| notable inmates =
| notable books   =
| website      =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Manobo
|attēls          =
|image_caption   = Manobo sievietes tradicionālos tērpos Kaamulana svētkos
|native_name = ''Manuvu''
|skaits=749 042<ref name=govph/>
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[manobo valodas]]
[[sebuāņu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]], [[animisms]], [[islāms]]
|grupas=
|radi= [[lumadi]], [[moro]], [[visaji]]
}}
'''Manobo''' (''Manuvu'') ir tauta [[Filipīnas|Filipīnās]], viena no [[Mindanao]] salas aborigēnajām etniskajām kopienām; tiek pieskaitīta [[lumadi|lumadu]] tautām. Manobo kopskaits tiek lēsts ap 0,8 miljoniem un tie izklaidus veidā apdzīvo plašas teritorijas Mindanao centrālajā un ziemeļaustrumu daļā, kā arī vairākus izolētus areālus salas dienvidos un dienvidrietumos.<ref name=govph>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/manobo/ |title=Peoples of the Philippines: Manobo |access-date={{dat|2024|02|24||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220724070850/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/manobo/ }}</ref> Provinces ar vislielāko manobo īpatsvaru ir [[Dienvidagusana]] (33,3 %) un [[Rietumdavao]] (24,9 %), kā arī [[Dienvidsurigao]] (12 %), [[Sultankudarata]] (7,1 %), [[Ziemeļagusana]] (6,3 %) un [[Ziemeļkotabato]] (4,6 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref><ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/manobo/ Ethnic Groups of the Philippines. Manobo]</ref> Manobo runā aptuveni 15 [[manobo valodas|manobo grupas]] valodās; oficiālā saziņā bieži izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un [[angļu valoda|angļu]] valodas.

sentences:
{{Citas nozīmes|neatzītu valsti|Isis (nozīmju atdalīšana)|Isis}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الدولة الإسلامية}}
''{{transl|ar|ALA|Ad Dawlah l Islāmīyyah}}''
'''2014 — 2019'''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islāma valsts
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of the Islamic State in Iraq and the Levant.svg
|            karoga_nosaukums = Islāma valsts karogs
|              ģerboņa_attēls = ISIL_Caliphate_Seal.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islāma valsts ģerbonis
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Territoires de l'Etat islamique juin 2015.png
|             kartes_paraksts = Maksimālā Islāma valsts kontrolētā Sīrijas un Irākas teritorija (pelēkā krāsā) 2015. gada jūnijā
|               galvaspilsēta = {{vieta|Sīrija|Raka}}<ref>{{Ziņu atsauce|publisher=[[Al-Monitor]]|url=http://www.al-monitor.com/pulse/security/2014/06/syria-iraq-isis-invasions-strength.html|title=ISIS on offense in Iraq|date=10 June 2014|accessdate=11 June 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140714144951/http://www.al-monitor.com/pulse/security/2014/06/syria-iraq-isis-invasions-strength.html|archivedate={{dat|2014|07|14||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.businessinsider.com/how-did-isis-kidnap-james-foley-2014-8 |title=One Big Question Surrounds The Murder Of US Journalist James Foley By ISIS |work=Business Insider |last=Kelley|first=Michael B.|date=20 August 2014 |accessdate=20 August 2014 |quote="...the de facto ISIS capital of Raqqa, Syria..."}}</ref>
|latd=35|latm=57|lats=|latNS=N
|longd=39|longm=1|longs=|longEW=E
|             lielākā_pilsēta =
|              valsts_valodas =
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Kalifāts]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kalifs]]<ref name="newname">{{Ziņu atsauce|url=http://www.independent.co.uk/news/world/middle-east/isis-declares-new-islamic-state-in-middle-east-with-abu-bakr-albaghdadi-as-emir-removing-iraq-and-syria-from-its-name-9571374.html|last=Withnall|first=Adam|title=Iraq crisis: Isis changes name and declares its territories a new Islamic state with 'restoration of caliphate' in Middle East|date=29 June 2014|accessdate=29 June 2014|work=[[The Independent]]}}</ref>
|                valsts_galva = [[Abu al Huseins al Huseini al Kuraši]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Pasludināta Islāma valsts Irākā un Levantē
|          neatkarības_datums = {{dat|2014|1|3|N|bez}}<ref name="Voice of America">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.voanews.com/content/iraqi-city-in-hands-of-alqaidalinked-militants/1823591.html|title=Iraqi City in Hands of Al-Qaida-Linked Militants|publisher=[[Voice of America]]|date=4 January 2014|accessdate=16 January 2014}}</ref><ref name="United Muslim Association of America">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.umaamerica.net/sites/default/files/2014_06_19_UADV_TheIraqCrisis_FINAL.pdf|title=The Crisis in Iraq|publisher=[[UMAA]]|date=18 June 2014|accessdate=29 August 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140903095038/http://www.umaamerica.net/sites/default/files/2014_06_19_UADV_TheIraqCrisis_FINAL.pdf|archivedate={{dat|2014|09|03||bez}}}}</ref>
|       neatkarības_notikums2 = Pasludināts kalifāts
|         neatkarības_datums2 = {{dat|2014|6|29|N|bez}}<ref name="newname"/>
|       neatkarības_notikums3 = Pārtrauca eksistēt
|         neatkarības_datums3 = {{dat|2019|3|23|N|bez}}<ref>[https://www.tvnet.lv/6543771/3000-islama-valsts-dzihadisti-padevusies-kurdu-kaujiniekiem 3000 "Islāma valsts" džihādisti padevušies kurdu kaujiniekiem] TVNET/LETA/AFP 2019. gada 13. martā</ref>
|                 platība_km2 =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits =
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +3
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
|tauta=''Anishinaabe'' / ᐊᓂᔑᓈᐯ
|skaits=219 000
|vieta={{USA}},
{{CAN}}
|valoda=[[anišināpu valoda]]
[[angļu valoda]]
|reliģija=[[metodisms]],
[[katolicisms]],
[[animisms]]
|grupas=
|radi=[[algonkini]]
}}
'''Anišināpi''' ([[Kanāda|Kanādā]] saukti par '''odžibviem''', [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] — par '''čipeviem'''; pašnosaukums: ''Anishinaabe'', ᐊᓂᔑᓈᐯ) ir trešā lielākā [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pirmiedzīvotāju]] tauta. Kanādā anišināpi ir trešā lielākā pirmiedzīvotāju tautība pēc [[krī]] un [[inuiti]]em, ASV — ceturtā lielākā pēc [[navahi]]em, [[čiroki]]em un [[lakoti]]em. Vēsturiski apdzīvojuši [[Lielie ezeri|Lielo ezeru]] apkārtni, bet izplatījušies arī uz rietumiem ASV un Kanādas līdzenumu apgabalos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.civilization.ca/cmc/exhibitions/tresors/ethno/etb0170e.shtml |title=First Nations Culture Areas Index |work=the Canadian Museum of Civilization}}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vītiņu pagasts
| karte             = Vītiņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vītiņu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vītiņu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Vītiņi
| platība           = 133,66
| iedzīvotāji       = 1176<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1176 / 133.66 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences: '''Daudzskaitlis''' ({{Val-la|pluralis}}) – [[Gramatika|gramatiskā]] kategorija ([[gramatiskais skaitlis]]), kas nosaka valodā lietotas vārdu formas, kas norāda, ka [[vārds]] raksturo nevis vienu, bet vairāk nekā vienu objektu. Daudzskaitlis (saīs. dsk.), tāpat kā [[vienskaitlis]] (saīs. vsk.) ir satopams vairumā pasaules valodu. Dažās valodās, kā, piemēram, [[esperanto]], lai veidotu daudzskaitļa formas, atsevišķu gramatisko kategoriju vietā tiek lietots papildus elements ([[galotne]], [[priedēklis]] utml.), tāpēc šo valodu vārdiem atsevišķa daudzskaitļa forma nav vajadzīga.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums = [[Komodo varāns]] (''Varanus komodoensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|      binomial = Varanus <small>([[Blasius Merrem|Merrem]], 1820)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Neitronijs''' ir īpašs [[viela]]s veids, kas sastāv tikai no [[neitrons|neitroniem]]. Šis termins bieži sastopams [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] literatūrā, bet [[zinātne|zinātnē]] to lieto samērā reti. Fantastikā tiek izmantots arī nosaukums '''neitroniums''' (no {{val-en|neutronium}}), tomēr, tāpat kā pieņemts [[ķīmiskais elements|elementu]] nosaukumiem, kas angļu valodā beidzas ar ''-ium'', latviešu valodā lietot izskaņu ''-ijs'', tā arī šo vielu pareizāk saukt par neitroniju. Dažos darbos līdzīgu materiālu sauc par '''neitrīdu''' vai '''neitriumu'''.

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''STRABAG SE''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = ''[[Societas Europaea]]''
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1835. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[būvniecība]]
| products         =
| services         = ēku celtniecība un civilā būvniecība, infrastruktūras ierīkošana, tuneļu būvniecība, iekārtu apsaimniekošana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.strabag.com/ strabag.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences: {{Commonscat|Eurovision Song Contest contestants|Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Sinsinati "Reds"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Centrālā divīzija|dibināts=1881|kapteinis=|klubs=Cincinnati Reds|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Great American Ball Park]]''|halle=|arēna=|ietilpība=43 500|krāsas=Sarkana, melna, balta<br />{{color box|#C6011F}} {{color box|#000000}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Bobs Kastellīni|prezidents=|menedžeris=Niks Krāls|galvenais_treneris=Deivids Bells|logo=Cincinnati Reds Logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=5 (1919, 1940, 1975, 1976, 1990)|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=10|divīzijas tituli=10|bg_color=#C6011F|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#FFFFFF}}'''Sinsinati "Reds"''' ({{Val|en|Cincinnati Reds}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Sinsinati]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1881. gadā kā '''Sinsinati "Red Stockings"'''. "Reds" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Centrālajā divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis piecās [[Pasaules sērija|Pasaules sērijās]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Great American Ball Park'' stadionā.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = S. Darjus un S. Girēna lidlauks
| nosaukums_originalvaloda   = ''S. Dariaus ir S. Girėno aerodromas''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Approaching_Aleksotas_Airport_(EYKS)_Runway_27.JPG
| paraksts                   = S. Darjus un S. Girēna lidlauks
| IATA                       =
| ICAO                       = EYKS
|lat_deg=54.88|lat_dir=N
|lon_deg=23.881667|lon_dir=E
| karte                      = Kauņa#Lietuva
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Darjus un Girēna lidlauks
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civilais
| ipasnieks-operators        = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Aleksotas seņūnija]], [[Kauņa]], {{LTU}}
| elevation-f                = 246
| elevation-m                = 75
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 1130
| r1-surface                 = Asfalts/Betons
| r2-number                  = 09L/27R
| r2-length-f                =
| r2-length-m                = 800
| r2-surface                 = Grunts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences: '''Johans Nikolajs Tilings''' (''Johann Nicolaus Tiling'', 1739-1798). Garīdznieks un retorikas profesors [[Jelgava]]s „[[Academia Petrina]]” (1775—1798), dedzīgs [[brīvmūrnieks]], politisku rakstu autors, kas esot veicinājuši tā saukto [[dzirnavnieku dumpis|dzirnavnieku dumpi]] Jelgavā 1792. gadā.

sentences: '''Lakta''' ir [[metālapstrāde]]s darbarīks, kuru parasti veido masīvs [[tērauds|tērauda]] bloks ar līdzenu augšējo virsmu un uz tā atbalsta apstrādājamo materiālu, [[kalšana|kaļot]] ar roku darbarīkiem. Tas ir viens no [[kalve]]s (smēdes) pamata piederumiem.

sentences: '''Otrais termodinamikas likums''' ir [[termodinamika]]s princips, kas nosaka ierobežojumus [[siltums|siltuma]] pārejai no viena ķermeņa uz citu. Otrais termodinamikas likums papildina [[Pirmais termodinamikas likums|pirmo termodinamikas likumu]], tā kā [[Pirmais termodinamikas likums|pirmajā termodinamikas likumā]] no visiem torētiski iespējamajiem procesiem nav pilnībā nošķirti procesi, kas saskan ar [[Enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Otro termodinamikas likumu sauc par otro termodinamikas sākumu, tāpat kā pirmo termodinamikas likumu sauc par pirmo termodinamikas sākumu, jo termodinamika balstās tieši uz šiem diviem likumiem. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://alexandr4784.narod.ru/putilov.html|title=К. А. Путилов. Термодинамика. 1971}}</ref>

sentences: '''Migla''' ir sīku [[ūdens]] pilienu vai [[ledus]] kristālu uzkrāšanās [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] zemākajos slāņos, padarot [[gaiss|gaisu]] mazāk caurspīdīgu un apgrūtinot [[meteoroloģiskā redzamība|redzamību]]. Migla veidojas stabilās gaisa masās, kad nav novērojams [[vējš]] vai cita veida gaisa [[konvekcija]] un gaiss kļūst [[piesātināts tvaiks|piesātināts]] vai tuvojas šim stāvoklim. Praktiski migla ir [[aerosols]], bet meteoroloģijā to pieskaita [[hidrometeori]]em. Pēc būtības migla ir ļoti zemi [[slāņmākoņi]],<ref name="weather.gov">{{tīmekļa atsauce | url= https://www.weather.gov/media/zhu/ZHU_Training_Page/fog_stuff/fog_guide/fog.pdf | title= Fog | publisher= National Weather Service (weather.gov) | language= en | accessdate= 2020. gada 10. augustā}}</ref> kas saskārušies ar zemi.

sentences: '''Tālskatis''' ir [[optika|optisks]] instruments, kas paredzēts, lai ar aci novērotu tālus priekšmetus. Tālskata optiskā sistēma sastāv no divām daļām: [[objektīvs|objektīva]] (tas veido apgrieztu attēlu fokālajā plaknē) un [[okulārs|okulāra]], kas paredzēts attēla palielināšanai (darbojas līdzīgi [[lupa]]i).

sentences: '''Holokausts''' ({{val-el|ὁλόκαυστος}}, ''holókaustos'' — 'vissadedzināmākais upuris') ir [[Genocīds|genocīda]] paveids, ar ko parasti saprot masveida [[ebreji|ebreju]] iznīcināšanu [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā (1939—1945), ko veica [[Trešais reihs|nacistiskā Vācija]]. [[Ivrits|Ivritā]] holokaustu dēvē par '''šoā''' (''השואה'' — 'katastrofa').

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathurus hirsutus a1.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus hirsutus
| autors = L.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga = Lathyrus hirsutus
| suga_lv = Skarbā dedestiņa
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}
'''Skarbā dedestiņa ''' (''Lathyrus hirsutus'') ir viengadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Latvijā konstatēta 20. gadsimta otrajā pusē uz dzelzceļa.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada jūlijā}}

sentences: '''Antropocēns''' ({{val|el|ἄνθρωπος}}, ''ánthrōpos'' — ‘cilvēks’) ir neoficiāls termins, kuru izmanto, lai raksturotu pašreizējās [[ģeoloģiskā epoha|ģeoloģiskās epohas]] — [[Holocēns|holocēna]] pēdējo sadaļu Zemes vēsturē. Šo sadaļu raksturo [[cilvēks|saprātīgā cilvēka]] darbība, kas būtiski ietekmējusi un ietekmē Zemes [[ekosistēma]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.europarl.europa.eu/pdfs/news/public/story/20101203STO05968/20101203STO05968_lv.pdf|title= STOA zinātniskā lekcija: Vai iespējama nākotne bez naftas? |accessdate=2016-04-08 |work= |publisher= Eiropas Parlamenta Preses dienests|date= }}</ref> Terminu tuvu tā pašreizējai nozīmei 2000. gadā ieviesa Nobela prēmijas laureāts ķīmijā un atmosfēras pētnieks [[Pauls Krutzens]]. Pauls Krutzens pats uzskata, ka antropocēna sākums ir [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigas (piedāvā 1784. gadu, kad [[Džeimss Vats]] izgudroja [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]]), kad pieaugošās cilvēka radītās [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] veicināja straujas [[klimata pārmaiņas]],<ref>{{žurnāla atsauce | title= Geology of mankind | url= https://www.nature.com/articles/415023a | first= Paul J. | last= Crutzen | journal= Nature | date= 2002-01-03 | volume= 415, 23 | doi= 10.1038/415023a}}</ref> savukārt 2016. gada janvārī akadēmiskais žurnāls ''[[Science]]'' publicēja rakstu ar apgalvojumu, ka antropocēna sākums ir [[1950. gadi]], kad cilvēku ietekme uz Zemes sistēmām kļuva pietiekami nozīmīga, lai varētu runāt par [[pleistocēns|pleistocēna]] beigām un jaunas ģeoloģiskās ēras iestāšanos.<ref>{{Cite journal|title = The Anthropocene is functionally and stratigraphically distinct from the Holocene | url= http://science.sciencemag.org/content/351/6269/aad2622 | journal= Science | date= 2016-01-08 | issn= 0036-8075 | pmid= 26744408 | pages= aad2622 | volume= 351 | issue= 6269 | doi= 10.1126/science.aad2622 | first= Colin N. | last= Waters | first2= Jan | last2= Zalasiewicz | first3= Colin | last3= Summerhayes | first4= Anthony D. | last4= Barnosky | first5= Clément | last5= Poirier | first6= Agnieszka | last6= Gałuszka | first7= Alejandro | last7= Cearreta | first8= Matt | last8= Edgeworth | first9= Erle C. | last9= Ellis}}</ref> Pastāv vēl viens piedāvāts variants, ka antropocēns ir sācies ar [[lauksaimniecība]]s izveidošanos (šo mēdz saukt par “ilgo antropocēnu”).

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos =
|      numurs =
|       grupa =
| tipol_grupa =
|   vēstnesis =
}}</pre>

sentences: '''Alfa sabrukšana''' ir [[atoma kodols|atoma kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izstarota [[alfa daļiņa]] jeb [[hēlijs|hēlija]] atoma kodols. Šajā procesā kodola masa samazinās par 4 vienībām, bet kodola lādiņš - par 2 vienībām, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 2 vietām tuvāk tās sākumam.

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds                   = Breds Pits
|vārds_orig               = ''Brad Pitt''
| attēls                  = Brad Pitt 2019 by Glenn Francis.jpg
| attēla izmērs           = 215px
| komentārs               = Breds Pits 2019. gadā
| dz. vārds               = Viljams Bredlijs Pits
| dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1963|12|18}}
| dz. vieta               = {{vieta|ASV|Oklahoma|Šonī}}
| miršanas datums         =
| miršanas vieta          =
| citi vārdi              =
| nodarbošanās            =
| darbības gadi           = 1987-pašlaik
| dzīvesbiedrs            = [[Dženifere Anistone]] (2000-2005)
[[Andželīna Džolija]]
(2005-2014 partnerattiecības;
precējušies 2014, šķiršanās procesā no 2016)
| mājaslapa
| akadēmijasbalva         = [[86. Kinoakadēmijas balva|2013]]: [[Labākā filma (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|Labākā filma]] kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" (kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])
2020: Labākais aktieris otrā plāna lomā ("[[Reiz Holivudā]]", 2019)
| BFTMAbalva              = Balva "Labākā filma" kā producentam par filmu "[[12 gadi verdzībā]]" (kopā ar [[Didi Gārdnere|Didi Gārdneri]], [[Džeremijs Kleiners|Džeremiju Kleineru]], [[Stīvs Makvīns (režisors)|Stīvu Makvīnu]] un [[Entonijs Katagass|Entoniju Katagasu]])
Labākais aktieris otrā plāna lomā 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]"
| zeltaglobusabalva       = Labākais aktieris otrā plāna lomā: 1995. gada filmā "[[12 pērtiķi]]" un 2019. gada filmā "[[Reiz Holivudā]]"
| zeltaavenesbalva        = Sliktākais ekrāna pāris 1994 "[[Intervija ar vampīru: Vampīra hronikas]]" (kopā ar [[Toms Krūzs|Tomu Krūzu]])
| apbalvojumi             = '''[[Saturna balva]]''' Labākais aktieris otrā plāna lomā 1995 "[[12 pērtiķi]]"
[[Venēcijas kinofestivāls|Volpi kauss "Labākais aktieris galvenajā lomā"]] 2007 "[[Džesija Džeimsa slepkavība no gļēvuļa Roberta Forda rokas]]"
| dzimums                 = V
}}

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name         = Dahavas koncentrācijas nometne
| image        = KZDachau1945.jpg
| image size   =
| caption      = Amerikāņi pēc nometnes atbrīvošanas
| alt          =
| map          = Germany
| map alt      =
| map caption  =
| latd         = 48| latm = 16| lats = 08 |latNS = N
| longd        = 11| longm= 28| longs= 07 |longEW = E
| location     = {{vieta|Vācija|Augšbavārija}}
| built by     =
| operated by  =
* ''[[Schutzstaffel]]'' (SS)
* [[ASV Armija]] (pēc Otrā pasaules kara)
| original use = Politiskais cietums
| construction =
| in operation = 1933—1945
| gas chambers =
| prisoner type=
| inmates      =
| killed       = 31 951 (ziņots)
| liberated by =
* {{USA}}
* {{dat|1945|4|29|N|bez}}
| notable inmates =
| notable books   =
| website      = {{url|http://www.kz-gedenkstaette-dachau.de}}
| box width    =
| color        =
}}
'''Dahavas koncentrācijas nometne''' ({{val|de|Konzentrationslager (KZ) Dachau}}) bija pirmā no nacistu [[koncentrācijas nometne|koncentrācijas nometnēm]] Vācijā. Paredzēta [[Politiskais ieslodzītais|politiskajiem ieslodzītajiem]]. Atradās [[Dahava|Dahavā]], kas atrodas aptuveni 16 km uz ziemeļiem no [[Minhene]]s. Kļuva par modeli un treniņu centru pārējām [[Schutzstaffel|SS]] veidotajām nometnēm.

sentences: '''14. maijs''' ir gada 134. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (135. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 231 diena.

sentences: '''Salu bioģeogrāfijas''' teoriju 1967. gadā attīstīja zinātnieki [[Robert MacArthur|Roberts Makarturs]] un [[Edvards Osborns Vilsons]]. Autori apgalvo, ka bioģeogrāfijas nozarē salu izpēte ir prioritāra, vienkārši izprotama, kā arī vairāki šīs teorijas principi vairāk vai mazāk atkārtojas visās dabiskajās dzīvotnēs, piemēram, upēs, alās, galeriju mežos, palienēs, taigas-tundras pārejā un tundrā. Tomēr kontinentālo sugu fragmentācija nerada insulāras sugas, un tikai dziļi ezeri un plašas alu sistēmas sasniedz [[insulārā funkcionalitāte|insulāru funkcionalitāti]].<ref name ="IslandBG">{{Grāmatas atsauce |title=The Theory of Island Biogeography |last=MacArthur |first=Robert H. |authorlink=Robert MacArthur |coauthors=[[Edward O. Wilson]] |year=1967 |publisher=Princeton University Press |location=Princeton, N.J.|url=http://books.google.com/?id=yRr4yPSyPvMC&printsec=frontcover|isbn= 978-0-691-08836-5}}</ref>

sentences: '''Ištaras vārti''' bija astotie [[Babilonija]]s iekšpilsētas vārti. Tie bija četri uz kvadrāta pamatnes celti torņi ar arkveida ieeju, aiz kuras sākās galvenā [[maģistrāle]] — procesiju ceļš. Šo ceļu uzskatīja par svētu, jo tas veda uz Bābeles galveno templi, tā saucamo «Esagilu», kas bija celts par godu dievam Mardukam. Procesiju [[ceļš]] bija izbruģēts ar [[kaļķakmens]] plāksnēm un inkrustēts ar sarkanu [[brekčija|brekčiju]]. Pilsētas mūris, vārtu torņi, sienas gar procesiju ceļu bija celti no dedzinātiem ķieģeļiem, pie kam uz ķieģeļiem ciļņa tehnikā bija attēloti [[lauvas]], [[vērši]], [[pūķis|pūķi]] — dievu simboli. Ciļņus klāja krāsaina [[glazūra]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Murder by Death''
| operators =
| attēls = Murder by death movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[Roberts Mūrs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ailīna Brenana]]
* [[Trūmens Kapote]]
* [[Džeimss Koko]]
* [[Pīters Falks]]
* [[Aleks Giness]]
* [[Elza Lančestera]]
* [[Deivids Nivens]]
* [[Pīters Selerss]]
* [[Megija Smita]]
* [[Nensija Vokera]]
* [[Estella Vinvuda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Murder by Death''
| studija = ''Rastar''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|6|23}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Murder-by-Death#tab=summary|title=Murder by Death (1976) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Murder by Death''''' ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Roberts Mūrs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ailīna Brenana]], [[Trūmens Kapote]], [[Džeimss Koko]], [[Pīters Falks]], [[Aleks Giness]], [[Elza Lančestera]], [[Deivids Nivens]], [[Pīters Selerss]], [[Megija Smita]], [[Nensija Vokera]] un [[Estella Vinvuda]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Izbrauciens 2
| attēls                   = Ride Along 2 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ride Along 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Tims Storijs]]
| producents               =
* [[Vills Pakers]]
* [[Ice Cube]]
* [[Mets Alvarzes]]
* [[Lerijs Brezners]]
| scenārija autors         =
* [[Fils Hejs]]
* [[Mets Manfredi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Hārts]]
* [[Ice Cube]]
* [[Kens Jongs]]
* [[Bendžamins Brets]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[Brūss Makdžils]]
* [[Taika Samptera]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Will Packer Productions]]''
* ''[[Cube Vision]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|1|6|Maiami|2016|1|15|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ride-along-2-2016|title=Ride Along 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 28, 2018|archive-date={{dat|2016|06|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160622135202/http://www.bbfc.co.uk/releases/ride-along-2-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ridealong2.htm|title=Ride Along 2 (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|124,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Izbrauciens]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Izbrauciens 2"''' ({{val|en|Ride Along 2}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Tims Storijs]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Hārts]], [[Ice Cube]], [[Kens Jongs]], [[Bendžamins Brets]], [[Olīvija Manna]], [[Brūss Makdžils]] un [[Taika Samptera]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2026|1|6||bez}} Maiami. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "[[Izbrauciens]]".

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour =
 |          name = Johans Heinrihs Baumanis
 |     name_orig = ''Johann Heinrich Baumann''
 |         image = Johann Heinrich Baumann, self-portrait.jpg
 |     imagesize =
 |       caption = Johans Heinrihs Baumanis (''pašportrets'')
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1753|02|10}}
 |      location = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
 |     deathdate = {{dat|1832|07|19}}
 |    deathplace = [[Mazjumpravas muiža (Rīga)|Mazjumpravas muiža]]
 |        places =
 |   nationality = [[vācbaltietis]]
 |         field =
 |      training = [[Erfurtes universitāte]] (teoloģija)
 |      movement = [[animālisms]]
 |  famous works =
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers = [[Jēkabs Samuels Beks]]
(''Jacob Samuel Beck'')
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}
'''Johans Heinrihs Baumanis''' ({{val-de|Johann Heinrich Baumann}}; dzimis {{dat|1753|02|10}}, miris {{dat|1832|07|19}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] gleznotājs animālists. Viņa darbi bija ļoti populāri, atradušies daudzās [[Latvija]]s muižās un birģeru dzīvokļos; tiem raksturīgs [[reālisms]], siltie un tumšie toņi. Viens no nozīmīgākajiem Baumaņa darbiem ir "Tirgotāja Georga Konrāda Nestora portrets".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpikrīna struktūrformula

Hlorpikrīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = trihlornitrometāns,
nitrohloroforms
|           CAS numurs = 76-06-2
|      ķīmiskā formula = CCl3NO2
|              molmasa = 164,375
|              blīvums = 1651<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1086. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|  kušanas temperatūra = -69 °C
| viršanas temperatūra = 112 °C
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Hlorpikrīns''' jeb '''trihlornitrometāns''' (CCl3NO2) ir [[hlororganiskie savienojumi|hlororganiskais savienojums]], kas pieder pie hlorētajiem [[nitroalkāni]]em; to var uzskatīt par [[hloroforms|hloroformu]], kura molekulā [[ūdeņradis]] aizvietots ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]]. Hlorpikrīns ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas izraisa [[acs|acu]] asarošanu (ir spēcīgs [[lakrimators]]). Nešķīst ūdenī un nereaģē ar to, bet jaucas jebkurās attiecībās ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]]. Gaismā ar laiku kļūst dzeltenīgi zaļgans, kas izskaidrojams ar pakāpenisku sadalīšanos, veidojoties [[hlors|hloram]] un [[slāpekļa oksīdi]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Šveicers
|     vārds_orig = ''Albert Schweitzer''
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-D0116-0041-019, Albert Schweitzer.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Kaizerberga|td=Francija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1965
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Gabona|Lamberēna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}} (1875—1919)<br />{{FRA}} (1919—1965)
|        tautība =
|   nodarbošanās = Teologs, ērģelnieks, filozofs, ārsts un medicīnas misionārs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Alberts Šveicers''' ({{val|de|Albert Schweitzer}}; dzimis {{dat|1875|1|14}}, miris {{dat|1965|9|4}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nytimes.com/learning/general/onthisday/bday/0114.html|title=Albert Schweitzer, 90, Dies at His Hospital|publisher=Nytimes.com|accessdate={{dat|2012|5|5||bez}}}}</ref> bija Vācijas, vēlāk Francijas teologs, ērģelnieks, filozofs, ārsts un medicīnas misionārs.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
|nosaukums=Vikipēdija hindi
|logo_attēls=
|lapas_attēls=
|lozungs=
|veids=[[Interneta enciklopēdija]]
|valsts=
|īpašnieks=[[Wikimedia Foundation]]
|izveidotāji=
|darbību_uzsāka={{dat|2003|7|11||bez}}
|valodas=[[hindi]]
|komerciāla=Nē
|reģistrācija=Iespējama
|reģistrēti_lietotāji=
|popularitāte=
|mājas_lapa=
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Feizābāda
| official_name = {{ara|فيض‌آباد}}
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Feyzabad_in_Afghanistan.jpg
| imagesize =
| image_caption = Feizābāda un Koukčes upe
| image_flag =
| image_shield =
| pushpin_map = Afganistāna#Āzija
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{AFG}}
| subdivision_type1 = Vilajets
| subdivision_name1 = [[Badahšāna]]
| area_total_km2 = 7
| population_as_of = 2006
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 44421
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[UTC+4:30]]
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| latd = 37.1175| latNS = N
| longd = 70.579722| longEW = E
| elevation_m = 1254
| website =
}}

sentences:
[[Kategorija:Emocijas]]
[[Kategorija:Uztvere]]
[[Kategorija:Simptomi]]
[[Kategorija:Sajūtas]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Kērks Daglass
 | vārds_orig              = ''Kirk Douglas''
 | attēls                  = Kirk douglas photo signed.JPG
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Kērks Daglass ap 1955. gadu
 | dz. vārds               = Isers Daņielovičs
 | dz. datums              = {{dat|1916|12|9}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka|Amsterdama|2s=Ņujorka (štats)|3s=Amsterdama (pilsēta)}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2020|2|5|1916|12|9}}
 | miršanas vieta          = {{vieta|ASV|Kalifornija|Beverlihilsa}}
 | citi vārdi              = Izadors Demskis, Izijs Demskis
 | nodarbošanās            = aktieris, producents, režisors, autors
 | darbības gadi           = 1942—2008
 | dzīvesbiedrs            =
* [[Diāna Daglasa]] (1943—1951, šķīrušies)
* [[Anna Baidensa]] (1954—2020, līdz vīra nāvei)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = KirkDouglas.png
 | akadēmijasbalva         = [[68. Kinoakadēmijas balva|1995]]: [[Kinoakadēmijas goda balva]]
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       = 1957: labākais aktieris dramatiskā filmā (''[[Lust for Life]]'', 1956)<br />1968: goda balva ''Cecil B. DeMille Award'' par mūža ieguldījumu
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Kērks Daglass''' ({{val|en|Kirk Douglas}}; dzimis '''Isers Daņielovičs''' ({{val|ru|Исер Даниелович}}) {{dat|1916|12|9}}, miris {{dat|2020|2|5}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = https://www.latimes.com/local/obituaries/la-me-kirk-douglas-snap-story.html|title = Kirk Douglas dead at 103; 'Spartacus' star helped end Hollywood blacklist|work = [[Los Angeles Times]]|last = McLellan|first = Dennis|date = February 5, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url = https://www.nytimes.com/2020/02/05/obituaries/kirk-douglas-dead.html|work = [[The New York Times]]|date = February 5, 2020|title = Kirk Douglas, a Star of Hollywood's Golden Age, Dies at 103|last = Berkvist|first = Robert}}</ref>) bija [[amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] aktieris, kinoproducents un rakstnieks.<ref>[http://www.filmreference.com/film/30/Kirk-Douglas.html Kirk Douglas Biography (1916—)]</ref>

sentences: {{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[Trippie Redd]]|Image=Trippie Redd 2018 better crop.png|Caption=Trippie Redd 2018. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=5|EP=9|Singles=18|2Option=4|2Option name=Miksteipi}}Amerikāņu repera [[Trippie Redd]] diskogrāfija sastāv no četriem [[Mūzikas albums|studijas albumiem]], sešiem miksteipiem, astoņiem EP ierakstiem un 31 singlu (tostarp 15 kā galvenais mākslinieks).

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Okeanogrāfija]]
[[Kategorija:Kalnu grēdas]]
[[Kategorija:Okeānu reljefs]]

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| attēls = Oxalis corniculata - 2023-05-06 - 831b.jpg
| att_nosaukums = [[Ragainā zaķskābene]] (''Oxalis corniculata'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Oxalidales
| rinda_lv = Zaķskābeņu rinda
| binomial = Oxalis
| dzimta_lv = Zaķskābeņu dzimta
| dzimta = Oxalidaceae
| ģints_lv = Zaķskābenes
| ģints = Oxalis
| autors = [[Linnaeus]]
}}'''Zaķskābenes''' (''Oxalis'') ir lielākā [[zaķskābeņu dzimta]]s ģints, kurai ir kosmopolītisks izplatības areāls.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000622-2|title=Oxalis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-18|language=en}}</ref> Ģintī ir klasificētas aptuveni 550 sugas,<ref name=":0" /> no kurām 4 ir sastopamas arī [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/oxalidaceae/|title=Zaķskābeņu dzimta - Oxalidaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-18}}</ref> Dažas sugas tiek izmantotas dekoratīviem nolūkiem, kā arī uzturā.

sentences:
, [[Argentīna|Argentīnā]]]]
'''Veikals''' ir speciāli aprīkota [[telpa]] vai [[celtne]] [[mazumtirdzniecība]]i; [[tirdzniecība]]s [[uzņēmums]]. Par veikalu dēvē arī tirdznieciskas, arī [[finanses|finansiālas]] darbības un darījumus.<ref>[http://www.tezaurs.lv/#/sv/veikals Tezaurs.lv — Skaidrojošā vārdnīca]</ref> Tradicionālā veikala ēkā ir tirdzniecības, administrācijas un [[noliktava]]s telpas. Veikals var būt jebkura tirdzniecības vieta no nelielas novietnes brīvā dabā līdz [[tirdzniecības centrs|tirdzniecības centram]]. Pastāv arī [[interneta veikals|interneta]] un [[radio veikals|radio veikali]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Johans Vilhelms Kārlis Neimanis
| image = Vilhelms Neimanis.jpg
| imagesize = 200px
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1849|10|05|}}
| location = [[Grēvesmīlene]], [[Mēklenburga]] (tagad {{GER}})
| deathdate = {{dat|1919|3|06|}}
| deathplace = [[Rīga]], {{LAT}}
| nationality = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| field = [[arhitektūra]]
| training = [[Pēterburgas Mākslas akadēmija]]
| movement = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| famous works = [[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs|Rīgas Pilsētas mākslas muzejs]], [[Kalkūnes muiža]]
| patrons = [[Pauls Makss Berči]]
| awards =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hičs. Konsultants mīlas jautājumos
| attēls                   = Hitch poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hitch''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Endijs Tenants]]
| producents               =
* [[Vills Smits]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Tedijs Zī]]
| scenārija autors         = [[Kevins Bišs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Maikls Rapaports]]
* [[Ādams Arkins]]
* [[Embera Voleta]]
| mūzika                   =
* [[Džordžs Fentons]]
* [[Alans Eliots]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Overbrook Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|2|11|ASV|2005|3|11|Latvija|}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hitch-2005|title=Hitch|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 16, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hitch.htm|title=Hitch (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|368,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hičs. Konsultants mīlas jautājumos"''' ({{val|en|Hitch}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Endijs Tenants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vills Smits]], [[Eva Mendesa]], [[Kevins Džeimss]], [[Maikls Rapaports]], [[Ādams Arkins]] un [[Embera Voleta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|2|11||bez}} ASV.

sentences: '''Banda''' ir prettiesiskas uzvedības īstenojoša indivīdu grupa, kam ir izteikta vadošā persona vai personu grupa (vadība) un iekšēja organizācija un kas ir saistāma vai kas pati ir uzņēmusies kādas teritorijas vai sabiedrības pārvaldi. Bandas dalībnieki bandā iesaistās bez noteiktiem priekšnoteikumiem, bet dažkārt tiem ir jāpierāda sava [[uzticība]] un jāveic bandas noteikti pārbaudījumi, pārsvarā saistīti ar [[vardarbība|vardarbību]] un [[zādzība|zādzībām]].

sentences: '''Latvijas Neredzīgo bibliotēka''' ('''LNerB''') ir [[kultūra]]s, [[izglītība]]s un [[informācija]]s iestāde, kuras darbības mērķis ir [[redze]]s [[Invalīds|invalīdu]] bibliotekārā, bibliogrāfiskā un informacionālā apkalpošana. Tās pamatuzdevums ir nodrošināt pieeju grāmatām un informācijai cilvēkiem, kuri nevar lasīt parasto iespiedrakstu, viņiem pieejamā formātā – grāmatas neredzīgo jeb [[Braila raksts|Braila rakstā]] un [[klausāmgrāmata]]s. Tās neredzīgie un vājredzīgie lasītāji bez maksas var saņemt [[bibliotēka]]s 7 filiālēs, kas atrodas [[Latvija]]s lielākajās pilsētās un centrā [[Rīga|Rīgā]]. Katrai filiālei un centram Rīgā ir noteikti apkalpošanas rajoni, tādējādi visā Latvijas teritorijā ir nodrošināta bibliotekārā apkalpošana cilvēkiem ar redzes traucējumiem.<ref> [http://www.neredzigobiblioteka.lv Latvijas Neredzīgo bibliotēka]</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Leonīds Kravčuks
| attēls              = Leonid Kravchuk 2013-06-18.JPG
| mazs_att            =
| apraksts            =
| amats               = 1. [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1991|12|5|N}}
| term_beigas         = {{dat|1994|7|19|N}}
| premjers            = [[Vitolds Fokins]]
[[Valentīns Simoņenko]]
[[Leonīds Kučma]]
[[Juhims Zvjahiļskis]]
[[Vitālijs Masols]]
| priekštecis         = [[Mikola Plavjuks]]1
| pēctecis            = [[Leonīds Kučma]]
| dzim_dati           = {{dat|1934|1|10}}
| dzim_vieta          = [[Veļikijžitina]], [[Polija]]
(tagad [[Rivnes rajons]], [[Rivnes apgabals]], {{UKR}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2022|5|10|1934|1|10}}
| mir_vieta           = [[Minhene]], {{GER}}
| partija             =
| dzīvesb             = Antoņina Kravčuka
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            = Leonid Kravchuk Signature 1991.png
| piezīmes            = 1Mikola Plavjuks bija pēdējais [[Ukrainas Tautas Republika]]s prezidents trimdā, bet Leonīds Kravčuks bija pēdējais Ukrainas PSR Augstākās padomes vadītājs un no 1991. gada 5. decembra pirmais Ukrainas Republikas prezidents.
}}

sentences: '''Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"''' ir [[Liepāja]]s brīvdabas koncertu vieta, kas atrodas Liepājas [[Jūrmalas parks (Liepāja)|Jūrmalas parkā]] [[Miķeļa Valtera iela|Miķeļa Valtera ielā]] 13 (agrāk Peldu ielā 59).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://putvejini.com/|title=Putvejini|website=Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"|access-date=2023-04-03|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nora Kalna
|     vārds_orig =
|         attēls = Nora Kalna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noras Kalnas dzejolis "Jūrai" uz ēkas sienas Nīderlandes pilsētā [[Leidene|Leidenē]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1939
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = ''Mežsētas'', [[Rucavas pagasts]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnāliste, tulkotāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|arhitektu|Grifins|Grifins}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Volters Bērlijs Grifins
|     vārds_orig = Walter Burley Griffin
|         attēls = Walter Burley Griffin and Marion Mahony Griffin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Meivuda (Ilinoisa)|Meivuda]], [[Ilinoisa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 11
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = arhitekts
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Volters Bērlijs Grifins''' ({{val-en|Walter Burley Griffin}}; dzimis {{dat|1876|11|24}} [[Meivuda (Ilinoisa)|Meivudā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], miris {{dat|1937|2|11}} [[Indija|Indijā]]) bija ievērojams 20. gadsimta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] arhitekts.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Abū Hanīfa
 |    vārds_orig = {{ara|أبو حنيفة}}
 |        attēls = Imam Abū Ḥanīfa, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 699
 |    dz_mēnesis = 9
 |      dz_diena = 5
 |      dz_vieta = [[Kūfa]], [[Umajādu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 767
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 18
 |       m_vieta = [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = musulmaņu jurists, teologs, arī tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: '''Citokīni''' ir mazmolekulāras [[olbaltumvielas]] (~5—20 kDa), un tām ir liela nozīme šūnu savstarpējā komunikācijā. Pie citokīniem pieskaita [[Hemokinīni|hemokinīnus]], [[Interferoni|interferonus]], [[Interleikīni|interleikīnus]], [[Limfokinīni|limfokinīnus]] un tumora nekrozes faktorus. Citokīni tiek izdalīti gan no [[Imūnsistēma|imūnajām šūnām]], gan [[Endotēlijs|endoteliocītiem]], gan arī [[Fibroblasts|fibroblastiem]] un stromālajām šūnām. Viena veida citokīns var tikt izdalīts no dažādiem šūnu tipiem.<ref>"Cytokine" in John Lackie. A Dictionary of Biomedicine. Oxford University Press. 2010. {{ISBN|9780199549351}}</ref> Citokīnu darbība atvieglo homeostāzi, tiem ir arī liela nozīme hipersensibilizācijas un [[Iekaisums|iekaisuma]] attīstībā. Tie var iedarboties uz to pašu šūnu, kas tos ir sintezējusi (autokrīni), vai uz citu šūnu (parakrīni), kā arī dažiem citokīniem ir sistēmiska darbība (endokrīni). Citokīni iedarbojas, savienojoties ar specifisko receptoru uz mērķšūnas.<ref>Klīniskā medicīna III. A.Lejnieks {{ISBN|9789984813516}}. Medicīnas apgāds. 2012</ref>

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-valīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11NO2
|molmasa=117,15
|blīvums=1230
|kušanas temperatūra=315 °C (aizkausētā kapilārā)
|viršanas temperatūra=sublimējas; sadalās
|izoelektriskais punkts=6,00
}}
'''Valīns''' ('''''Val''''', 2-amino-3-metilbutānskābe, α-aminoizobaldriānskābe, C5H11NO2) ir neaizvietojamā [[aminoskābe]]. Tā ir alifātiskā aminoskābe. Valīns ir bezkrāsaina kristāliska viela (prizmatiski kristāli no ūdens vai heksagonālas plāksnītes no [[etanols|etanola]]). Vielas nosaukums cēlies no [[baldriāns|baldriāna]] ({{Val-la|valeriana}}).

sentences:
__NOTOC__
{| style="width:100%; margin:auto; background:transparent;" cellspacing="0" cellpadding="0" valign="top" border="0" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads|Ievads]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:#CEE0F2; font-size:90%; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 2|Iemācies par labošanu]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0 .3em; background-color:white; border:solid 2px #A3B1BF; border-bottom: 0; text-align:center; font-weight:bold;" width="23.5%" | [[Vikipēdija:Ievads 3|Izpēti Vikipēdiju]]
| style="border-bottom:2px solid #A3B1BF" width="2%" |
| style="padding:0.3em; font-size:90%; background-color:#CEE0F2; border:solid 2px #A3B1BF; text-align:center" width="23.5%" | [[Palīdzība:Saturs|Pamācība]]

sentences:
{{modulācija}}
'''Fāzes manipulācija''' ({{val|en|Phase-shift keying (PSK)}}) ir ciparu [[fāzes modulācija]], ar kuras palīdzību [[nesējfrekvence]]s [[fāze]] tiek [[modulācija|modulēta]] atbilstoši informācijas [[bits|bitiem]]. Tā kā modulējošais signāls ir [[binārs]] ciparu signāls, kurš maina savu vērtību lēcienveidā, tad, atšķirībā no analogās [[Fāzes modulācija|fāzes modulācijas]], modulētā signāla fāze arī mainās lēcienveidā, ieņemot noteiktas, fiksētas vērtības. Šī iemesla dēļ šo modulāciju sauc par manipulāciju. Fāzes manipulācija ir viena no izplatītākajām mūsdienu metodēm ciparu signāla sagatavošanā pārraidei.

sentences: '''5. marts''' ir gada 64. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (65. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 301 diena.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                     tips = lantanīds
 |          kārtas skaitlis = 66
 |                 6. čaula = 2
 |                 5. čaula = 8
 |                 4. čaula = 28
 |                 3. čaula = 18
 |                 2. čaula = 8
 |                 1. čaula = 2
 |                  simbols = Dy
 |                 atommasa = 162,50
 |       valences elektroni = [Xe]4f106s2
 |           tabulas attēls =
 |                   attēls =
Disprozija paraugi
 |      oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
 |      elektronegativitāte = 1,22
 |                  blīvums = 8540
 |      kušanas temperatūra = 1680 K (1407 °C)
 |     viršanas temperatūra = 2840 K (2567 °C)
 |       trīskāršais punkts =
 |        kritiskais punkts =
 | īpatnējā siltumietilpība = 173
 |      īpatnējā pretestība = 8,9{{E|-7}}
 |            skaņas ātrums =
 |    Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences: '''Gravitācijas lauks''' ir [[Fundamentālā mijiedarbība|fundamentāls]] [[Lauks (fizika)|fizikāls lauks]], kurš pastāv ap katru [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]], kuram ir [[masa]]. Masa ir [[Gravitācija|gravitācijas]] lauka avots.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Andersonvilas cietums
|native_name   = ''Andersonville National Historic Site''
|image         = AndersonvilleWall.jpg
|caption       = Cietuma koka sienas posma rekonstrukcija
|map_image     = Džordžija#ASV
|map_text      =
|map_width     =
| latd  = 32 | latm  = 11 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 84 | longm =  7 | longs =  44 | longEW = W
|location      = {{vieta|ASV|Džordžija|Andersonvila}}
|designer      =
|type          = Memoriāls
|material      = Koks
|area          = 208 ha
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         = 1864
|complete      = 1865
|open          =
|governing     = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
|dedicated_to  =
|visitors      = 	1436759 (2011)<ref>https://irma.nps.gov/Stats/Reports/National</ref>
|extra         =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1970|10|16|N|bez}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 70000070<ref>https://npgallery.nps.gov/NRHP</ref>
}}
}}
'''Andersonvilas cietums''', kas atrodas netālu no Andersonvilas, Džordžijas štatā, (pazīstams arī kā ''Camp Sumter''), bija [[Amerikas Valstu Konfederācija|Konfederācijas]] karagūstekņu nometne [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara]] pēdējos četrpadsmit mēnešos. Lielākā daļa cietuma atrodas Meikonas apgabala dienvidrietumos, blakus Andersonvilas pilsētas austrumu daļai. Koncentrācijas nometnes vietā atrodas arī Andersonvilas Nacionālā kapsēta un Nacionālais karagūstekņu muzejs. Cietums tika izveidots 1864. gada februārī un darbojās līdz 1865. gada aprīlim.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Radivils
|     vārds_orig = ''Mikołaj Krzysztof Radziwiłł Czarny''
|         attēls = Mikołaj Radziwiłł Czarny.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1515
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Ņasviža]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1565
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Viļņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
s ģerbonis]]
'''Nikolajs Radvils''', arī '''Radivils''', saukts '''Melnais'''<ref>[[Edgars Dunsdorfs]], [[Arnolds Spekke]]. Latvijas vēsture 1500 – 1600. Daugava, 1964. - 168 lpp.</ref> ({{val|la|Nicolaus Radivillus Niger}}, {{val|lt|Mikalojus Radvila Juodasis}}), arī '''Nikolajs Radzivils''' ({{val|be|Мікалай Крыштап Радзівіл Чорны}}, {{val|pl|Mikołaj Krzysztof Radziwiłł Czarny}}, 1515-1565) bija [[Lietuvas dižkunigaitija]]s valstsvīrs un diplomāts no [[Radvili|Radvilu dzimta]]s. Lietuvas māršals (1545), Lietuvas kanclers (1550), [[Viļņas vaivadija|Viļņas vaivads]] (1551). [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā panāca Livonijas un Lietuvas militāro savienību pret Krieviju. Pēc [[Viļņas ūnija]]s noslēgšanas (1561) bija [[Rīgas arhibīskapija]]s administrators (1563–1565).

sentences: '''Dzelzceļa līnija Priekule—Kalēti''' bija dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], kas savienoja [[Priekule]]s pilsētu ar Valsts robežu. Līnijas garums bija 20 km, tajā bija viens sliežu ceļš. Pasažieru vilcienu kustība līnijā pārtraukta [[20. gadsimts|20. gadsimta beigās]], posms Priekule—Kalēti ir slēgts un netiek izmantots.

sentences: '''Sedimentoloģija''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas pēta mūsdienu nogulumu, piemēram, [[smilts]], [[grants]], [[māls|mālu]] un organiskas izcelsmes materiālu transportēšanos un izgulsnēšanos dažādu ģeoloģisko procesu ietekmē. Zināšanas sedimentoloģijā izmanto, lai interpretētu notikumus ģeoloģiskajā vēsturē, [[nogulumieži|nogulumiežu]] sastāvu un veidošanos. Lietišķā sedimentoloģija pēta nogulumu transportēšanās un izgulsnēšanās ietekmi uz hidrotehnisko būvju būvēšanu un ekspluatāciju.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Mvokillo
|attēls              = Mokil Landsat.jpg
|attēla paraksts     = Mvokillo atola spektrālais satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Mwoakilloa''
''Mokil''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 6 |latm= 41 |lats=  |latNS= N
|longd=159 |longm= 45 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,24
|garums              = 4,5
|platums             = 2,8
|lagūna              = 2
|atols               = 6
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 3
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpeja]]
|iedzīvotāji         = 133 (2010)
|blīvums             = 107,3
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Kālapa
|piezīme =
}}
'''Mvokillo''' ({{val|pon|Mwoakilloa}},<ref>[https://trussel2.com/PNP/pnp-mw.htm#8838 Pohnpeian-English dictionary]</ref> {{val|en|Mokil}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpejas]] pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[mokiliešu valoda|mokiliešu valodā]], kas tuva [[ponpejiešu valoda]]i.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Jāsirs Arafāts
ياسر عرفات (Yāsir `Arafāt)
| attēls              = Arafat by Yaakov Saar.jpg|235px
| amats               = 1. [[Palestīnas autonomija]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1996|1|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|2004|11|11|N}}
| premjers            = [[Mahmuds Abāss]]
[[Ahmeds Kurei]]
| pēctecis            = [[Rauhi Fatuhs]]
[[Mahmuds Abāss]]
| dzim_dati           = {{dat|1929|8|24}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Ēģipte|Kaira}}<ref>Oficiālos dokumentos tiek minēta Kaira, bet par to tiek diskutēts. Vēl starp dzimšanas vietām tiek minēta Jeruzaleme un Gaza. Lai vairāk iegūtu informācijas, skatīt [http://nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/1994/arafat-bio.html šeit] un [http://news.bbc.co.uk/2/hi/middle_east/890161.stm šeit] (angļu valodā). Daži uzskata, ka KGB speciāli ir izplatījuši informāciju, ka Arafats dzimis Jeruzalemē. Par to vairāk skatīt [http://www.jewishvirtuallibrary.org/jsource/biography/arafat.html šeit] (angļu valodā)</ref>
| mir_dati            = {{mdv|2004|11|11|1929|8|24}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| tautība             = [[palestīnieši|palestīnietis]]
| partija             = [[Fatah]]
| dzīvesb             = [[Suha Arafata]]
| reliģija            = [[islāms]]<ref>{{en ikona}} [http://www.nndb.com/people/403/000022337/ Yasser Arafat - NNDB]</ref>
| paraksts            =  Yasser Arafat signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Salviadivinorum-healthy.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Panātru dzimta
|            ģints = Salvia
|         ģints_lv = Salvijas
|             suga = S. divinorum
|          suga_lv = Dievišķā salvija
|         binomial = Salvia divinorum
}}

sentences:
[[Kategorija:Filipīnu provinces]]
[[Kategorija:Ziemeļmindanao]]
[[Kategorija:Mindanao]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |      binomial = Talpidae <small>([[Gotthelf Fischer von Waldheim|Fischer]], 1814)</small>
|        platums = 250px
|     att_izmērs = 240px
 |        attēls = Talpa_europaea_MHNT.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kurmis]] (''Talpa europaea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Soricomorpha
 |      kārta_lv = Ciršļveidīgie
 |        dzimta = Talpidae
 |     dzimta_lv = Kurmju dzimta
 |    iedalījums = 3 apakšdzimtas:
*[[Jaunās pasaules kurmju apakšdzimta|Jaunās pasaules kurmji]] (''Scalopinae'')
*[[Kurmju apakšdzimta|Kurmji]] (''Talpinae'')
*[[Ķīnas ciršļkurmju apakšdzimta|Ķīnas ciršļkurmji]] (''Uropsilinae'')
 |   kategorijas = nē
}}
'''Kurmju dzimta''' (''Talpidae'') ir [[ciršļveidīgie|ciršļveidīgo kārtas]] (''Soricomorpha'') dzimta, kas nesenā pagātnē tika iedalīta [[kukaiņēdāji|kukaiņēdāju kārtā]] (''Eulipotyphla''). Dzimtā apvienotas 46 sugas, kas tiek iedalītas 17 ģintīs un 3 apakšdzimtās.<ref>Hutterer, R. (2005). Wilson, D. E.; Reeder, D. M, eds. [http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=13700625 Mammal Species of the World: Talpidae] (3rd ed.). Johns Hopkins University Press. pp. 300–311. {{ISBN|978-0-8018-8221-0}}. OCLC 62265494</ref> Dzimta apvieno [[kurmji|kurmjus]], [[ciršļkurmji|ciršļkurmjus]], [[mogeras]] un [[vihuholi|vihuholus]]. Visas šīs dzimtas sugas rok zemi. Kurmji pilnībā dzīvo zem zemes, ciršļkurmji daļēji, toties vihuholi pamatā ir ūdens dzīvnieki, kas guļ sausās apakšzemes alās. Samērā unikāls dzīvnieks ir [[zvaigžņdegunis]], kurš vienlīdz labi piemērojies dzīvei gan ūdenī, gan zem zemes.

sentences: '''Saderināšanās gredzens''' ir [[gredzens]], kurš norāda, ka to nēsājošā persona ir [[saderināšanās|saderinājusies]], lai [[kāzas|precētos]]. Tas simbolizē nēsātāja gatavību doties [[laulība|laulībā]]. Tā ir zīme gan pašiem to nēsātājiem, gan apkārtējai sabiedrībai.<ref name="nozīme">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/|title=Saderināšanās gredzena nozīme|accessdate=2011-02-23|archive-date=2011-10-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20111022084903/http://www.laulibas.lv/saderinasanas-gredzena-nozime/139/}}</ref>

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Slimības infokaste
| name            =
| image           =
| alt             =
| caption         =
| specialitāte    = <!--- medicīnas nozare, kas saistīta ar slimību --->
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          =
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           =
| ICD9            =
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = <!--- norāde uz Populāro medicīnas enciklopēdiju, jānorāda saites beigas http://www.neslimo.lv/pme/?name={{PME}} --->
}}</pre>

sentences: '''Utilītprogramma''' (no {{val|en|utility}} — "derīgums", saukta arī '''utilīta'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2022-11-17|language=lv}}</ref>) ir [[programmatūra|datoru programmatūra]], kas paredzēta [[datoraparatūra]]s, [[operētājsistēma]]s vai [[lietojumprogrammatūra]]s apkalpošanai. Utilītprogrammas parasti ir nelielas un veic kādu noteiktu, šauras specializācijas uzdevumu. Daudzas utilītprogrammas ir jau iekļautas operētājsistēmās.

sentences:
'''Hercs''' var būt:
* [[hercs]] — SI sistēmas frekvences mērvienība;
* [[Heinrihs Rudolfs Hercs]] (''Heinrich Rudolf Hertz'') — vācu fiziķis;
* [[Gustavs Hercs]] (''Gustav Ludwig Hertz'') — vācu fiziķis, Nobela prēmijas laureāts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Eupatorium makinoi2.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Eupatorium makinoi''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Eupatorium
| ģints_lv = Krastkaņepes
| binomial = Eupatorium
| sinonīmi = * ''Caradesia''
* ''Chone''
* ''Cunigunda''
* ''Traganthes''
* ''Uncasia''
}}'''Krastkaņepes''' ({{Val-la|Eupatorium}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kas atkarībā no klasifikācijas sistēmas satur no 36 līdz 60 sugām. Lielākā daļa ir daudzgadīgi [[Lakstaugs|lakstaugi]], kas var sasniegt 0,5–3 m garumu. Dažas sugas ir [[Krūms|krūmi]]. Ģints ir izplatījusies ziemeļu puslodes mērenajos reģionos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30000956-2|title=Eupatorium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-02-20|language=en}}</ref> [[Latvija|Latvijā]] ir sastopama viena suga — [[lielā krastkaņepe]] (''Eupatorium cannabinum'').<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/compositae/|title=Kurvjziežu dzimta - Compositae, syn. Asteraceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-02-20}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|dzejnieci|Reke|Reke}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elīza fon der Reke
|     vārds_orig = ''Elisa von der Recke''
|         attēls = 1797 Graff Porträt Elisa von der Recke anagoria.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Elīza fon der Reke (Antons Grafs, 1797)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Skaistkalne]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
 (Tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1833
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksija]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Johans Frīdrihs Mēdems]]
Luīze Doroteja Korfa
|          brāļi = [[Kristofs Johans Frīdrihs Mēdems]]
[[Kārlis Johans Frīdrihs fon Mēdems]]
|          māsas = [[Doroteja fon Mēdema|Anna Šarlote Doroteja fon Mēdema]]
|   dzīvesbiedrs = Georgs fon der Reke (1771-1781)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Elizabete (Elīza) Šarlote Konstance fon der Reke''' (''Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke''; dzimusi {{dat|1754|5|20}}, mirusi {{dat|1833|4|13}}) bija [[Kurzemes hercogiste|Kurzemes]] [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[dzejnieks|dzejniece]] un publiciste. Viņa bija vēlākās pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] pusmāsa un uzticības persona.

sentences:
.]]
'''Rietumu pasaule''' (arī '''Rietumi''', '''Rietumu kultūra''', '''Rietumvalstis''', '''Rietumu civilizācija''') ir [[termins]], kuram ir dažādas no lietošanas konteksta (vēstures perioda, reģiona, sociālās situācijas un citiem aspektiem) atkarīgas nozīmes. Vienkāršoti Rietumu pasaule ir kulturālo, politisko un ekonomisko pazīmju kopums, kas apvieno Rietumu pasaules [[valsts|valstis]] un izdala tās uz citu pasaules valstu fona.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Konstantīns Čerņenko
| vārds_orģ = ''Константин Устинович Черненко''
| attēls = Černěnko.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Konstantīns Čerņenko
| amats = [[PSKP CK ģenerālsekretārs]]
| term_sākums = {{dat|1984|02|13|N}}
| term_beigas = {{dat|1985|03|10|N}}
| priekštecis = [[Jurijs Andropovs]]
| pēctecis = [[Mihails Gorbačovs]]
| dzim_dati = {{dat VS|{{dat|1911|09|24}}|{{dat||9|11}}}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Jeņisejas guberņa|td=Krievija}}
| mir_dati = {{mdv|1985|03|10|1911|09|24}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievs]]
| partija = [[PSKP]]
| dzīvesb = Faina Čerņenko <br />Anna Čerņenko
| profesija =
| alma_mater =
| reliģija = bez reliģijas ([[ateists]])
| paraksts = Chernenko signature.svg
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Džordže Enesku
|          vārds_orig = ''George Enescu''
|              attēls = George Enesco.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 8
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = Liveni<br />(Džordže Enesku, [[Botošanu žudecs]], {{ROM}})
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Parīze]], {{FRA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Georges Enesco signature.svg
|               stils =
|               žanrs = [[kamermūzika]], [[orķestra mūzika]]
|            mācījies = [[Vīnes konservatorija]] ([[Jozefs Helmesbergers]], [[Roberts Fukss]]), [[Žils Masnē]], [[Gabriels Forē]]
|           skolnieki = [[Jehudi Menuhins]], [[Ivrī Gitliss]], [[Arturs Grimjo]], [[Ida Hendele]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Viļņas katedrāle
| native_name           = ''Vilniaus Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika''
| image                 = Vilnius Cathedral Exterior 2, Vilnius, Lithuania - Diliff.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Viļņa#Eiropa
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 41 | lats  =  9 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 17 | longs = 16 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| consecration_year     = 1783
| status                = katedrāle
| architect             =
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1779
| year_completed        = 1783
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
<mapframe text="Viļņas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1281237"
}
</mapframe>
'''Viļņas katedrāle''', pilnajā nosaukumā — '''Viļņas Svētā Staņislava un Vladislava arhikatedrālā bazilika''' ({{val|lt|Vilniaus Šv. Stanislovo ir Šv. Vladislovo arkikatedra bazilika}}, {{val|pl|Bazylika archikatedralna św. Stanisława Biskupa i św. Władysława}}) ir [[Romas Katoļu baznīca]]s dievnams [[Viļņa|Viļņā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Dievnams veltīts [[Ščepanovas Staņislavs|Svētajam Staņislavam]] un [[Svētais Vladislavs|Svētajam Vladislavam]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Subrahmanyan Chandrasekhar''
| attēls = Subrahmanyan Chandrasekhar.gif
| att_izmērs =
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =19
| dz_vieta =[[Lahora]], [[Britu Indija]], mūsdienās [[Pakistāna]]
| m_gads =1995
| m_mēnesis=8
| m_diena=21
| m_vieta =[[Čikāga]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| pilsonība =[[Britu Indija]], [[Indija]] (1910-1953)<br>[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1953-1995)
| tautība = [[tamili|tamils]]
| darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], [[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]], [[Madrasas Universitāte]]
| zinātne =[[astrofizika]], [[matemātika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Čandrasekara robeža]]
| apbalvojumi = 1983. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
'''Pasaules karš''', arī '''globāls karš''', ir [[karš|karadarbība]], kurā iesaistītā liela daļa no [[pasaule]]s ietekmīgākajām [[valsts|valstīm]]. Šāds karš aptver vairākus [[kontinents|kontinentus]] un ilgst vairākus gadus. Šis jēdziens parasti lietots, lai apzīmētu divus starptautiskus konfliktus [[20. gadsimts|20. gadsimtā]]:
* [[Pirmais pasaules karš]] (1914—1918),
* [[Otrais pasaules karš]] (1939—1945).

sentences: '''Sāknēšanas programma''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Boot loader'', [[krievu valoda|krievu]]: ''программа самозагрузки'') ir īsa programma, kas pastāvīgi glabājas datora energoneatkarīgajā atmiņā un kas vajadzības gadījumā no lasāmatmiņas [[operatīvā atmiņa|operatīvajā atmiņā]] izsauc uzdevumu risināšanas vadības sistēmu (piemēram, [[operētājsistēma|operētājsistēmu]]) vai tās ielādes programmu.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Nils Stenboks-Fermors
| vārds_orig = ''Nils Graf Stenbock-Fermor''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1904
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 3
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Nītaure|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1969
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 15
| m_vieta = {{vieta|Vācija|Hamburga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[mākslinieks]], [[scenogrāfs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Aleksandrs Stenboks-Fermors]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Grāfs Nils Stenboks-Fermors''' ({{val|de|Nils Graf Stenbock-Fermor}}; dzimis {{dat|1904|9|3}}, miris {{dat|1969|10|15}}) bija [[Nītaure|Nītaurē]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] grāmatu ilustrators un scenogrāfs.

sentences:
secīgie skriešanas fotouzņēmumi]]
'''Skriešana''' ir viens no pārvietošanās veidiem, kuru izmanto gan cilvēki, gan dzīvnieki. Skriešanai ir raksturīga to pašu [[Muskuļi|muskuļu]] cikliska darbība, kas tiek izmantoti ejot. Skriešana, kā viena [[vieglatlētika]]s no disciplīnām ir iekļauta [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] programmā. Skriešanai ir pozitīva ietekme uz [[Veselība|veselību]], jo tiek trenēti ķermeņa muskuļi, veicināta [[Nervu sistēma|nervu]] un [[Endokrīnā sistēma|endokrīnās sistēmas]] darbība.

sentences:
[[Kategorija:Anglikāņu bīskapi| ]]
[[Kategorija:Arhibīskapi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mīluļu slepenā dzīve 2
| attēls                   = The Secret Life of Pets 2 (2019) Final Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Secret Life of Pets 2''
| žanrs                    = komēdija, animācijas filma
| režisors                 = [[Kriss Renods]]
| producents               =
* [[Kriss Meledandri]]
* [[Dženeta Hīlija]]
| scenārija autors         = [[Braiens Linčs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Patons Osvalts]]
* [[Ēriks Stounstrīts]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Dženija Sleita]]
* [[Tifānija Hediša]]
* [[Leika Bella]]
* [[Niks Krolls]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''Universal Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|5|24|Apvienotā Karaliste|2019|5|30|Latvija|2019|6|7|ASV|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/secret-life-pets-2-2019|title=The Secret Life of Pets 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 6, 2019|archive-date={{dat|2020|08|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200805141800/https://www.bbfc.co.uk/releases/secret-life-pets-2-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=illumination2018.htm|title=The Secret Life of Pets 2 (2019)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|431 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Mīluļu slepenā dzīve]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mīluļu slepenā dzīve 2"''' ({{val|en|The Secret Life of Pets 2}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] ASV animācijas filma, kuras režisors ir [[Kriss Renods]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Patons Osvalts]], [[Ēriks Stounstrīts]], [[Kevins Hārts]], [[Dženija Sleita]], [[Tifānija Hediša]], [[Leika Bella]] un [[Niks Krolls]]. Filma ir turpinājums 2016. gada animācijas filmai "[[Mīluļu slepenā dzīve]]".

sentences:
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{Citas nozīmes|efektivitāti ekonomikā|efektivitāte|efektivitāte}}
''' Efektivitāte''' ir [[rādītājs]] [[ekonomika|ekonomikā]], ar kura palīdzību mēra pakāpi, kādā [[sistēma]] vai tās sastāvdaļas sasniedz vēlamo rezultātu un izpilda savas funkcijas salīdzinājumā ar [[resurss|resursu]] patēriņu.

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Nosaukums   =
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Attēls      = Ankle en.svg
| Paraksts    = Cilvēka potītes sānu skats (angļu valodā)
| Platums     =
| Attēls2     =
| Paraksts2   =
| Latīņu      = tarsus
| Grieķu      =
| Priekštecis =
| Sistēma     =
| Artērija    =
| Vēna        =
| Nervs       =
| Limfa       =
| MeshName    = Ankle+joint
| MeshNumber  = A02.835.583.378.062
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    = a_64
| DorlandsID  = 12161605
}}

sentences: '''Balsošanas sistēma''', arī '''vēlēšanu sistēma''', ļauj balsotājam izvēlēties starp variantiem. Visbiežāk ir jāizvēlas starp vairākiem kandidātiem, kurš ieņems kādu sabiedrisku amatu. [[Balsošana|Balsošanu]] var izmantot arī, lai noskaidrotu, piemēram, kam piešķirt kādu konkrētu [[apbalvojums|apbalvojumu]], vai arī, lai noskaidrotu kuru no atšķirīgajiem darbības plāniem pielietot. Balsošanu var pretstatīt saskaņotai lēmumu pieņemšanai vai arī [[hierarhija|hierarhiskām]] un [[autoritārisms|autoritātām]] sistēmam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Akonītskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H6O6
|molmasa=174,12
|blīvums=
|kušanas temperatūra=191—195 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Akonītskābe''' (''cis''-1,2,3-propēntrikarbonskābe, HOOC−CH=C(COOH)−CH2−СООН) ir vienkāršākā nepiesātinātā trīsvērtīgā [[karbonskābe]]. Akonītskābe kristalizējas no ūdens kā bezkrāsaini adatveida vai plāksnīšveida kristāli. Akonītskābes sāļus un esterus sauc par '''akonitātiem'''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Irēna Fatare|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1937
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Brunava|Brunavā]],[[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1961-1993),
[[Rīga]], AS "Rīgas farmaceitiskā fabrika"<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://rff.lv/|title=Rīgas farmaceitiskā fabrika ir viena no lielākajām zāļu ražotājām Baltijā - Rīgas Farmaceitiskā Fabrika|website=rff.lv}}</ref> (1998-2020).
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Dr,biol., Daugavas ielejas flora, Latvijas floras horoloģija, īpaši aizsargājamo dabas teritoriju izveidošana Daugavas ielejā
}}

sentences: '''Žarko Jovanovičs''' ({{val|sr|Жарко Јовановић}}; 1925—1985) bija [[Čigāni|romu]] izcelsmes [[Serbija]]s mūziķis un komponists. Komponēja [[Čigānu himna|romu himnu]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Loss of a Teardrop Diamond''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = The Loss of a Teardrop Diamond Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Džodija Markela]]
 |  producents =
* [[Breds Maikls Gilberts]]
* [[Robijs Kess]]
* [[Breds Stoukss]]
* [[Roksanna Rānana]]
 |   scenārijs = [[Tenesijs Viljamss]]
 |     aktieri =
* [[Kriss Evanss]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Elena Burstina]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Dženifera Saipsa]]
 |      mūzika = [[Marks Ortons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =  ''[[Constantin Film]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Media Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2008|9|11|Toronto kinofestivāls|2008|12|30|ASV}}
 |      ilgums = 102 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = angļu
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Loss of a Teardrop Diamond''''' ir 2008. gada ASV drāma, kuras režisore ir [[Džodija Markela]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Kriss Evanss]], [[Braisa Dalasa Hauarda]], [[Elena Burstina]], [[Anna Mārgreta]] un [[Dženifera Saipsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=230px
| attēls =
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus africanus
| suga_lv =Āfrikas savvaļas ēzelis
| pasuga=Equus africanus africanus
| pasuga_lv=Nūbijas savvaļas ēzelis
| binomial =† Equus africanus africanus
([[Theodor von Heuglin|Heuglin]] & [[Leopold Fitzinger|Fitzinger]], 1866)
}}
'''Nūbijas savvaļas ēzelis''' (''Equus africanus africanus'') ir [[zirgi|zirgu dzimtas]] (''Equidae'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļu]] sugas (''Equus africanus'') pasuga.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Madlienas pagasts
| karte             = Madlienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Madlienas_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Madlienas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Madliena
| mērs              = Inga Elme
| platība           = 167,96
| iedzīvotāji       = 1959<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1959 / 167.96 round 1}}
| izveidots         = 1897
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Essenhof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Леласская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Metadona struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-99-3
|ķīmiskā formula       = C21H27NO
|molmasa               = 309,445
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences: Visu rakstisku darbu sākumā ir '''ievadteikums'''. Ievadteikums ir daļa no [[galvenā rindkopa|galvenās rindkopas]], kas ir pati svarīgākā [[romāns|romāna]], [[novele]]s vai [[īsais stāsts|īsā stāsta]] daļa, jo tās mērķis ir pievērst potenciālā lasītāja uzmanību.{{fact}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Fillaha
 | official_name            = Villach
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Villach (view towards the south).jpeg
 | image_caption            = Skats uz dienvidiem
 | image_flag               = Flag of Villach.gif|45px
 | image_shield             = Villach CoA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austria
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              = Atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type         = [[Pasaules valstis|Valsts]]
 | subdivision_type1        = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
 | subdivision_type2        = [[Austrijas apgabali|Apgabals]]
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_name1        = [[Karintija]]
 | subdivision_name2        = [[Statūtpilsēta]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 134.89
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 59285
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CET]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 46 | latm = 36 | lats = 53 | latNS = N
 | longd = 13 | longm = 50 | longs = 46 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 9500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 501
 | website                  = http://www.villach.at
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ķūļciema pagasts
| karte             = Ķūļciema_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ķūļciema pagasta ģerbonis.png
| ģerboņa_nosaukums = Ķūļciema pagasta ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = 75px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Ķūļciems
| platība           = 67,6
| iedzīvotāji       = 402<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 495 / 67.6 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- www.kulciems.lv -->
}}
'''Ķūļciema pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām, [[Engures ezers|Engures ezera]] rietumu krastā. Robežojas ar sava novada [[Laucienes pagasts|Laucienes]], [[Rojas pagasts|Rojas]], [[Mērsraga pagasts|Mērsraga]] pagastiem un [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Zentenes pagasts|Zentenes pagastu]].

sentences: '''Dekonstruktīvisms''' ir postmodernās [[arhitektūra]]s virziens, kurš aizsākās [[1980. gadi|1980. gados]]. To raksturo neregulāras formas [[priekšmets|priekšmeti]], līkas [[līnija]]s, dažādu lietu [[fragments|fragmenti]], kas bieži vien liekas neracionāli, nesaprotami risinājumi [[celtniecība|celtniecībā]]. Rezultātā bieži vien ēkas iegūst vairāk māksliniecisko vērtību nekā praktiskumu.

sentences: '''Priekšējais sānu-muguras kauls''' (''Anterior dorso-laterale'') saīsinājumā ('''''ADL''''')<ref>E.Lukševičs, Mugurkaulnieku paleontoloģija, LU, Rīga, 1999.g., 24. lpp. {{ISBN|9984-516-54-7}}</ref> ir pāra bruņu plātnes, kas no labās un kreisās puses klāj [[Antiarhi|antiarhu]] [[rumpis|rumpja]] muguras puses priekšējo sānu daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja [[Vidukļa kārba|vidukļa kārbu]], bet [[Artrodiras|artrodirām]] veido plecu joslu. ''ADL'' mediāli robežojas antiarhiem ar [[Priekšējais vidējais muguras kauls|priekšējo vidējo muguras kaulu]] (''AMD''), bet artrodirtām ar [[Vidējais muguras kauls|vidējo muguras kaulu]] (''MD''). Aizmugurē ''ADL'' robežojas ar [[Pakaļējais sānu-muguras kauls|pakaļējo sānu-muguras kaulu]] (''PDL'') vai atsevišķiem antiarhiem ar [[sānu jauktais kauls|sānu jaukto kaulu]] (''MxL''). Aizmugurejā apakšējā stūrī tas var robežoties ar [[Pakaļējais sānu kauls|pakaļējo sānu kaulu]] (''PL''). Kaula apakšējā mala robežojas artrodirām ar [[Priekšējais sānu kauls|priekšējo sānu kaulu]] (''AL''), bet antiarhiem ar [[Priekšējais vēdera-sānu kauls|priekšējo vēdera-sānu kaulu]] (''AVL'').

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Punctospirifer kentuckyensis blunt oblique hinge.jpg
| att_nosaukums =Spiriferinidae {{TaksoSaite|Punctospirifer kentuckyensis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Spiriferida
| kārta_lv =Spiriferīdi
| dzimta =Spiriferinidae
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|cilvēktiesību aktīvisti|Parks (nozīmju atdalīšana)|Parks}}
{{Personas infokaste
| vārds = Roza Pārksa
| vārds_orig = Rosa Parks
| attēls = Rosaparks.jpg
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums = Roza Pārksa 1955. gadā, fonā redzams Mārtins Luters Kings.
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1913
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 4
| dz_vieta = {{flaga|ASV}} [[Tuskegī]], [[Alabama]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2005
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 24
| m_vieta = {{flaga|ASV}} [[Detroita]], [[Mičigana]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| dzimums = S
| paraksts = Rosa_Parks_Signature.svg
| nodarbošanās = sabiedriskā aktīviste, afroamerikāņu tiesību aizstāve
| dzīvesbiedrs = Reimonds Pārkss
| vecāki = Džeimss Makkollijs un Leona Edwards
| pilsonība = {{ASV}}
}}

sentences: . gada [[12. oktobris|12.]] - [[13. oktobris|13. oktobrī]].]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Karstgalvji
| operators =
| attēls = Hot Shots 2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Džims Eibrahams]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārlijs Šīns]]
* [[Kerijs Elviss]]
* [[Valērija Golino]]
* [[Džons Kraiers]]
* [[Kevins Danns]]
* [[Bills Ērvins]]
* [[Loids Bridžess]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hot Shots!''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1991|7|31}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|181,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2019067393/weekend/|title=
Hot Shots! |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Karstgalvji 2]]"
| imdb =
}}'''Karstgalvji''' ({{Val|en|Hot Shots!}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džims Eibrahams]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārlijs Šīns]], [[Kerijs Elviss]], [[Valērija Golino]], [[Džons Kraiers]], [[Kevins Danns]], [[Bills Ērvins]] un [[Loids Bridžess]].

sentences:
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Karaliskā vara Britu salās]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
s Bundesplatcas laukumā tika izmesti astoņi miljoni 5 [[Eiro|centu]] monētu (pa vienai uz katru iedzīvotāju), lai atbalstītu 2016. gada Šveices referendumu par universālo pamatienākumu (kas tika noraidīts 77%–23%).]]
'''Universālais pamatienākums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/covid-19-un-universalais-pamatienakums-verienigs-eksperiments-spanija.a367081/|title=Covid-19 un universālais pamatienākums. Vērienīgs eksperiments Spānijā|website=www.lsm.lv|access-date=2024-01-07|language=lv}}</ref> vai '''beznosacījumu pamatienākums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latviesi.com/jaunumi/kas-ir-eiropas-pilsonu-iniciativa-sakt-beznosacijuma-pamatienakumu-visa-es|title=Latviesi.com Diasporas medijs|website=www.latviesi.com|access-date=2024-01-07|language=en}}</ref> ir sociālās labklājības priekšlikums, kurā visi noteikta iedzīvotāju pilsoņi regulāri saņem minimālos [[Ienākumi|ienākumus]] beznosacījuma [[Transferts|pārskaitījuma]] veidā, t.i., bez vajadzības pārbaudes vai nepieciešamības strādāt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cnbc.com/2019/06/27/free-cash-handouts-what-is-universal-basic-income-or-ubi.html|title=Why everyone is talking about free cash handouts—an explainer on universal basic income|last=Clifford|first=Catherine|publisher=[[CNBC]]|access-date=25 May 2021|date=27 June 2019|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://money.usnews.com/money/personal-finance/articles/what-is-universal-basic-income|title=What Is Universal Basic Income?|last=LaPonsie|first=Maryalene|website=[[U.S. News & World Report]]|access-date=1 June 2021|date=25 January 2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.dw.com/en/universal-basic-income-an-option-for-europe/a-55711679|title=Universal basic income: An option for Europe? – DW – 11/28/2020|publisher=Deutsche Welle|access-date=19 December 2022|language=en}}</ref> Turpretim [[garantētais minimālais ienākums]] tiek maksāts tikai tiem, kuri nesaņem iztikai pietiekamus ienākumus. Universālais pamatienākums tiktu saņemts neatkarīgi no citiem ienākumiem. Universālais pamatienākums nav ieviests nevienā valstī, kaut gan ir bijuši daudzi projekti un ideja tiek apspriesta daudzās valstīs. Daži ir apzīmējuši universālo pamatienākumu kā [[Utopija|utopisku]] tās vēsturiskās izcelsmes dēļ.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Van Parijs|first=Philippe|date=1 June 2013|title=The Universal Basic Income: Why Utopian Thinking Matters, and How Sociologists Can Contribute to It*|url=https://journals.sagepub.com/doi/abs/10.1177/0032329213483106|journal=Politics & Society|language=en|volume=41|issue=2|pages=171–182|doi=10.1177/0032329213483106|issn=0032-3292|archive-url=https://web.archive.org/web/20210921111112/https://journals.sagepub.com/doi/abs/10.1177/0032329213483106|archive-date=21 September 2021|access-date=21 September 2021}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|last=Bregman|first=Rutger|title=Utopia for Realists: And How We Can Get There|date=5 March 2017|publisher=Bloomsbury Publishing|isbn=978-1-4088-9025-7|url=https://books.google.com/books?id=L0-jDQAAQBAJ}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tipurić|first=Darko|last2=Garača|first2=Željko|last3=Krajnović|first3=Ana|year=2020|title=Univerzalni temeljni dohodak|url=https://hrcak.srce.hr/index.php?show=clanak&id_clanak_jezik=363095|journal=Ekonomski Pregled|language=hr|volume=71|issue=6|pages=632–656|doi=10.32910/ep.71.6.4|issn=0424-7558|archive-url=https://web.archive.org/web/20210921102920/https://hrcak.srce.hr/index.php?show=clanak&id_clanak_jezik=363095|archive-date=21 September 2021|access-date=21 September 2021|doi-access=free}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Rihards Pīks
| vārds_orģ =
| attēls = Rihards Piks.jpg
| apraksts =
| amats = [[Latvijas Republikas ārlietu ministrs]]
| term_sākums = {{dat|2004|03|09|N}}
| term_beigas = {{dat|2004|07|21|N}}
| prezidents = [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
| premjers = [[Indulis Emsis]]
| priekštecis = [[Sandra Kalniete]]
| pēctecis = [[Artis Pabriks]]
| amats2 = [[Latvijas Republikas kultūras ministrs]]
| term_sākums2 = {{dat|1996|08|12|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1997|06|20|N}}
| prezidents2 = [[Guntis Ulmanis]]
| premjers2 = [[Andris Šķēle]]
| priekštecis2 = [[Ojārs Spārītis]]
| pēctecis2 = [[Ramona Umblija]]
| amats6 = [[8. Saeima]]s deputāts
| term_sākums6 = {{dat|2002|11|5|N}}
| term_beigas6 = {{dat|2004|3|18|N}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| vietnieks6 =
| prezidents6 =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Valdis Zatlers]]
| premjers6 =
* [[Einars Repše]]
* [[Indulis Emsis]]
* [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| amats7               = [[7. Saeima]]s deputāts
| term_sākums7         = {{dat|1998|11|3|N}}
| term_beigas7         = {{dat|2002|11|5|N}}
| viceprezidents7      =
| vicepremjers7        =
| vietnieks7           =
| prezidents7          =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Guntis Ulmanis]]
| premjers7            =
* [[Guntars Krasts]]
* [[Vilis Krištopans]]
* [[Andris Šķēle]]
* [[Andris Bērziņš (politiķis, 1951)|Andris Bērziņš]]
| priekštecis7         =
| pēctecis7            =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1941|12|31}}
| dzim_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas ģenerālapgabals]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija = [[Latvijas Zemnieku savienība]] (1995-1998)
[[Tautas partija]] (1998—2011)
[[Latvijas attīstībai]] (kopš 2014)
| dzīvesb = [[Sarmīte Pīka]]
| profesija = [[kinorežisors]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūts]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Rihards Pīks''' (dzimis {{dat|1941|12|31}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvija]]s [[politiķis]], bijušais [[kinorežisors]] un kino darbinieks. Šobrīd valdes loceklis partijā "[[Latvijas attīstībai]]".<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://attistibai.lv/par-mums/vadiba|title=Partijas "Latvijas attīstībai" valde|website=attistibai.lv|access-date=2018-03-05|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181006181800/http://www.attistibai.lv/par-mums/vadiba|archivedate=2018-10-06}}</ref>

sentences: '''Rādītājpirksts''' ir otrais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Īkšķis|īkšķi]] un [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]]. Parasti tas ir [[Sīkā motorika|veiklākais]] un jutīgākais rokas pirksts, un parasti ir īsāks par vidējo pirkstu un var būt īsāks vai garāks par [[Zeltnesis|zeltnesi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Paraspirifer bownockeri Mid Devonian.JPG
| att_nosaukums =Spiriferīdas {{TaksoSaite|Paraspirifer bownockeri}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Spiriferida
| kārta_lv =Spiriferīdi
| kategorijas =nē
}}
'' čaula no iekšpuses ar spirālveida rokas aparātu.]]
'''Spiriferīdu kārta (Spiriferida)''' ir [[slēdzenes pleckāji|slēdzenes pleckāju]] [[kārta]]. [[Čaula]]s divpusēji izliektas. [[Rokas aparāts]] sastāv no divām konusveidīgām spirālēm, kuru virsotnes vērstas uz malām un daļēji vēdera vāciņa virzienā. [[Kruri]] nepastarpināti pāriet primārajās plāksnēs, kas iet daudz maz paralēli starp spirālēm. [[Jugums]] ir vienkāršs, vai arī tā nav. Vēdera vāciņa areja ir dažādā augstumā ar [[Deltīrijs|deltīriju]]; muguras vāciņa areja vienmēr zema, parasti ar [[nototirijs|nototiriju]]. [[Slēdzenes izaugums]] sastāv no plānām plāksnītēm. [[Zobu bedrītes]] ierobežotas ar kurālām plāksnēm. [[Apikālais aparāts]] ir dažādas sarežģītības pakāpes vai arī reducēts. [[Dzīvnieki]] piestiprinājās ar kājiņu visas dzīves garumā. Spiriferīdu kārtas pārstāvji dzīvoja no [[augšējais ordoviks|augšējā ordovika]] līdz [[Apakšējā jura|apakšējai jurai]].

sentences:
{{cita nozīme|Tolkīna radītajām elfu valodām|elfu valodām vispārīgi|Elfu valodas}}
{{Valodas infokaste
 |name          = Elfu valodas <!--
 |nativename    =
 |pronunciation =
 |states        =
 |region        =
 |latd=  | latm= | latNS =
 |longd= |longm= |longEW =
 |speakers      =
 |iso1          =
 |iso2          =
 |iso2b         =
 |iso2t         =
 |iso3          =
 |familycolor   =
 |fam1          =
 |fam2          =
 |...
 |fam15         =
 |family        =
 |script        =
 |rank          =
 |nation        =
 |minority      =
 |agency        =
 |extinct       =
 |lc1           =
 |ld1           =
 |ll1           =
 |signers       = -->
 |creator       = [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]
 |date          =
 |setting       = [[Viduszeme]]
 |posteriori    =
 |caption       =
 |image         =
 |map           =
 |notice        = script
}}
'''"Elfu valodas"''' ir vairāku fiktīvu valodu kopa, kuru autors ir [[Džons Ronalds Rūels Tolkīns]]. To izveidošana noveda līdz mitoloģijas radīšanai, par kuru ir izklāstīts viņa grāmatās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rozā kadiljaks
| attēls                   = Pink Cadillac (1989 film poster).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pink Cadillac''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Badijs van Horns]]
| producents               =
* [[Deivids Valdess]]
* [[Maikls Gruskovs]]
| scenārija autors         = [[Džons Eskovs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Bernadete Pītersa]]
| mūzika                   = [[Stīvs Dorfs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1989|5|26||bez}}
| ilgums                   = 116 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pink-cadillac-1989|title=Pink Cadillac|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pinkcadillac.htm|title=Pink Cadillac (1989) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 20, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rozā kadiljaks"''' ({{val|en|Pink Cadillac}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Badijs van Horns]]. Galvenās lomas atveido [[Klints Īstvuds]] un [[Bernadete Pītersa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|5|26||bez}}.

sentences:
{{pāradresācija|Lauzis|Par valodnieku|Aldis Lauzis}}
'''Urķis''', '''datorlauzis'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|URL=http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=ur%C4%B7is&id=2072931&g=1 |title=Letonika.lv. Enciklopēdijas — Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīc. urķis}}</ref> jeb '''hakeris''' ({{val|en|hacker}})<ref>{{AkadTerm|term=hacker|lang=EN}}</ref> ir tehniski izglītots [[dators|datoru]] entuziasts. Hakerus var iedalīt divās kategorijās — urķos un datorlaužos. Datorlauži tāpat kā urķi ir tehniski izglītoti, taču viņi savas zināšanas izmanto, lai nepilnvaroti piekļūtu aizsargātiem [[dati]]em,<ref>{{Tīmekļa atsauce |URL=http://www.delfi.lv/news/national/politics/article.php?id=25812981 |title=Rosina hakerus turpmāk saukt par urķiem vai datorlaužiem |publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]] |date=2009. gada 22. jūlijs}}</ref> bet urķiem šāda nodarbe var būt [[vaļasprieks]].

sentences: '''Lejas Podrags''' ir [[Rīga]]s [[Kurzemes priekšpilsēta]]s daļa [[Voleri|Voleru]] apkaimē uz ziemeļiem no [[Krēmeri]]em [[Daugava]]s kreisajā krastā.<ref>Enciklopēdija "Rīga". Rīga: Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1988.</ref>

sentences:
[[Image:ACP 3.svg|thumb|Punktiem plaknē ir koordinātas]]
'''Punkts''' ir objekts [[telpa|telpā]], kuram ir koordinātas, bet nav izmēru, [[laukums|laukuma]], [[tilpums|tilpuma]], virziena un jebkādu citu raksturlielumu. [[ģeometrija|Ģeometrijā]] punkts netiek definēts. Punkta svarīga īpašība ir tā, ka visi ģeometriskie ķermeņi sastāv no punktiem. Tāpēc punkts ir viens no ģeometrijas pamatjēdzieniem.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Hameleons
| abbreviation = Cha
| name_latin = Chamaeleon
| RA = 11
| dec = −80
| areatotal = 132
| arearank = 79. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cha''
| starmagnitude = 4,05
| neareststarname = ''α Cha''
| stardistance = 63,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 0
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Cionisms''' ir starptautiska politiska kustība, kura atbalsta neatkarīgas [[ebrejs|ebreju]] valsts pastāvēšanu. Lai gan tā saknes ir daudz senākas, cionisms radās [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigās. Jēdziens kļuva plašāk pazīstams, pēc tam, kad [[Austroungārija]]s žurnālists [[Teodors Hercls]] to popularizēja savā grāmatā "Ebreju valsts" (''Der Judenstaat''). Sākotnēji cionisma galvenā ideja bija neatkarīgas Izraēlas valsts izveidošana. [[1948]]. gadā šāda valsts, [[Izraēla]], tika izveidota.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Kaboverde|Kaboverdē]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā no Kaboverdes ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/cv Kaboverde]</ref>. Kaboverde Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1988]]. gada [[28. aprīlis|28. aprīlī]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ehnatons
| vārds_orģ           =
| attēls              = Pharaoh Akhenaten.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Ehnatona skulptūra no Ēģiptes muzeja Kairā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 1353. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 1336. gads p.m.ē.
| priekštecis         = [[Amenhoteps III]]
| pēctecis            = [[Smenkare]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 1336. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = 18. dinastija
| tēvs                = Amenhoteps III
| māte                = Tija
| dzīvesb             = [[Nofretete]]
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Autonomija''' ({{val|grc|αὐτονομία}} (''autonomia''), no ''αὐτόνομος'' (''autonomos''), no αὐτο- (''auto-'') jeb "paš-" un ''νόμος'' (''nomos'') jeb "likums")<ref name="websterDef">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|title=autonomy|publisher=[[Merriam-Webster]]|accessdate={{dat|2017|2|3||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161220232602/https://www.merriam-webster.com/dictionary/autonomy|archivedate={{dat|2016|12|20||bez}}}}</ref> jeb '''pašpārvalde''' [[filozofija|filozofijā]], [[politika|politikā]], [[morāle|morālē]] un [[psiholoģija|psiholoģijā]] apzīmē patstāvību, neatkarību un nepiespiestību lēmumu pieņemšanā.<ref name="websterDef"/>

sentences: '''Nukleīnskābes''' jeb '''nukleoskābes''' ir polimēri, kurus veido savā starpā ar fosforskābes [[esteri|diestera]] saitēm lineāri savienoti [[nukleotīds|nukleotīdi]]. Nukleīnskābes nodrošina ģenētiskās informācijas glabāšanu, ekspresiju un nodošanu nākamajām šūnu paaudzēm ar [[replikācija]]s, [[transkripcija (ģenētika)|transkripcijas]] un [[translācija]]s mehānismu palīdzību. Izšķir ribonukleīnskābes ([[RNS]]) un dezoksiribonukleīnskābes ([[DNS]]).

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Aptaukošanās
| image           = Obesity-waist circumference.svg
| image_size      = 200px
| caption         = Cilvēka bez liekā svara, ar lieko svaru un tukla cilvēka salīdzinājums
| DiseasesDB      = 9099
| ICD10           = {{ICD10|E|66| |e|65}}
| ICD9            = {{ICD9|278}}
| ICDO            =
| OMIM            = 601665
| MedlinePlus     = 007297
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = aptaukosanas
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zivtiņa vārdā Vanda
| operators =
| attēls = A Fish Called Wanda poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Čārlzs Kraitons]]
| producents = [[Maikls Šambergs]]
| scenārijs = * [[Džons Klīzs]]
* Čārlzs Kraitons
| aktieri = * Džons Klīzs
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Maikls Peilins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''A Fish Called Wanda''
| studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Prominent Features''
| montāža =
| izplatītājs = * ''MGM/UA Communications Co.''
* ''United International Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|7|7}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|188,6 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zivtiņa vārdā Vanda"''' ({{Val|en|A Fish Called Wanda}}) ir 1988. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Čārlzs Kraitons]], bet scenāristi Kraitons un [[Džons Klīzs]]. Filmā galvenās lomas atveido Džons Klīzs, [[Džeimija Lī Kērtisa]], [[Kevins Klains]] un [[Maikls Peilins]].

sentences: '''Hidrostatiskais spiediens''' ir [[spēks]], kas darbojas uz [[šķidrums|šķidruma]] ārējo virsmu vai iekšējā šķēluma laukuma vienību norādītajā punktā.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Andrejs
|dzimšanas datums=1. gadsimta sākums
|nāves datums=1. gadsimta beigas
|piemiņas diena=[[30. novembris]]
|godā=visā [[kristietība|kristietībā]]
|attēls=Apostol-Andrey-Pervozvannyj.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]]
 [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}}s kontrolē)
|nāves vieta=
[[Patras]],
 [[Romas impērija]]
(tagad {{GRE}})
|nosaukums=Apustulis un Pirmssauktais
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=[[Svētā Andreja krusts]]
|aizbildnis=[[Grieķija]], [[Krievija]], [[Rumānija]], [[Skotija]], [[Sicīlija]], [[Amalfi]], [[Prūsija]], jūrnieki, zvejnieki, jūras kājnieki, tauvu vijēji, dziedātāji un aktieri
|svētvietas=Sv. Andreja baznīca,
[[Patras]], {{GRE}}
|strīdi=
}}

sentences: {{Commonscat|Sports in Slovakia|Sports Slovākijā}}

sentences:
{{DEFAULTSORT:Silzukalna pagasts}}
[[Kategorija:Preiļu novada pagasti]]
[[Kategorija:Galēnu pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Abrāzija''' (no {{val|la|abrasio}} — 'nokasīšana') jeb '''viļņgrauze'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/vil%C5%86grauze/lv | title= viļņgrauze |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2020. gada 19. novembrī}}</ref> ir lielu [[Ūdenstilpne|ūdenstilpju]] krastu noārdīšanās [[jūras viļņi|viļņu]] ietekmē. [[Ūdens]] klātbūtnē materiālu virsma ar laiku noārdās [[Berze|berzes]] dēļ, ko rada materiāla skrāpēšana, skalošana un nonēsāšanās. Abrāzijas līmenis ir atkarīgs no iesaistīto materiālu cietības, [[Koncentrācija|koncentrācijas]], kustīgo daļiņu [[Ātrums|ātruma]] un [[Masa|masas]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Braunava pie Innas
 | native_name              = ''Braunau am Inn''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Stadtplatz Braunau am Inn.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | flag_size                =
 | image_shield             = AUT Braunau am Inn COA.svg
 | shield_size              = 80px
 |pushpin_map               = Austrija
 | latd  = 48| latm  = 15| lats  = 31| latNS  = N
 | longd = 13| longm = 02| longs = 07| longEW = E
  | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Austrija}}'''
 | subdivision_type1        = Zeme
 | subdivision_name1        = [[Augšaustrija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | seat_type                =
 | seat                     =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Johanness Vaidbahers
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
  | established_date         = {{dat|810}}
 | area_footnotes           =
 | area_total_km2           = 24.8
 | area_total_sq_mi         =
 | area_water_sq_mi         =
 | area_water_percent       =
 | area_rank                =
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 16217
 | population_as_of         = 2012
 | population_rank          =
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density       =
 | population_density_rank  =
 | elevation_m              = 351
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 5280
 | website                  = [http://www.braunau.at  braunau.at]
 | footnotes                =
}}
'''Braunava pie Innas''' ({{val|de|Braunau am Inn}}) ir pilsēta [[Augšaustrija|Augšaustrijā]], [[Austrija]]s ziemeļrietumos. Tā atrodas apmēram 90 km no [[Linca]]s un 60 km no [[Zalcburga]]s. Braunava pie Innas robežojas ar [[Vācija]]s [[Bavārija|Bavārijas federālo zemi]]. Šeit dzīvo 17 333 iedzīvotāji pēc [[2010. gads|2010]]. gada datiem. [[Tilts]] atdala šo pilsētu no Vācijas, kur, tilta otrā galā, atrodas [[Zimbaha pie Innas]]. Braunava pie Innas ir pazīstama kā [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] dzimtā pilsēta.

sentences:
[[Kategorija:Ērģeles]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Profesijas]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Rīvijs''' var būt:
* [[Johans Rīvijs (skolotājs)]];
* [[Johans Rīvijs (mācītājs)]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Rugaju pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Degslāneklis''' jeb '''degakmens''' ir sīkgraudains [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir minerāli ([[dolomīts]], [[kvarcs]], [[kaolinīts]] u.c.) un [[kerogēns]] (cietu organisku [[ķīmisks savienojums|ķīmisku savienojumu]] maisījums). Tas ir arī [[derīgais izraktenis]], kas ir jo vērtīgāks, jo vairāk tā sastāvā ir kerogēna. Pēc organiskās daļas [[ķīmiskais sastāvs|ķīmiskā sastāva]] degslāneklis ir ļoti līdzīgs [[nafta]]i. Tas ir veidojies 450 miljonus gadu no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]]  atliekām.

sentences:
{| style="float: right; border: 1px solid #ccc; margin: 0.5em 0pt 0.8em 1.4em; padding: 3px !important; width: 75px;"
! [[Periodiskās tabulas grupa|Grupa]] →!! VIIIA
|-
! ↓ [[Periodiskās tabulas periods|Periods]]
|-
! [[1. perioda elementi|1]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 2
[[Hēlijs|He]]
|-
! [[2. perioda elementi|2]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 10
[[Neons|Ne]]
|-
! [[3. perioda elementi|3]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 18
[[Argons|Ar]]
|-
! [[4. perioda elementi|4]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 36
[[Kriptons|Kr]]
|-
! [[5. perioda elementi|5]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 54
[[Ksenons|Xe]]
|-
! [[6. perioda elementi|6]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 86
[[Radons|Rn]]
|-
! [[7. perioda elementi|7]]
| title="; ; " style="text-align:center; color:black; background:#C3FEFC; border:2px solid black;" | 118
[[Oganesons|Og]]
|-
|}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Mikroplastmasa''' ir nelielas [[plastmasa]]s daļiņas vidē un ir vissmalkākais no plastmasu veidiem. US EPA (''United States Environmental Protection Agency'') apstiprinājusi vidē atrodamo plastmasas daļiņu dalījumu ‘mikro-‘, ‘mezo-‘, ‘makro-‘ un ‘mega-‘, kas atbilst plastmasas daļiņu izmēriem < 5 mm, 5 — 20 mm, > 20 mm un > 100 mm.<ref name="test1">US EPA, 2011. Marine Debris in the North Pacific. A Summary of Existing Information and Identification of Data Gaps. United States, San Francisco, Environmental Protection Agency.</ref>

sentences:
{{cita nozīme|salu Filipīnās|provinci|Bilirana (province)}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bilirana
|attēls              = Caibiran Biliran.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Biliran''
|izvietojums         = [[Samaras jūra]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=11|latm=35 |lats= |latNS=N
|longd=124|longm= 29|longs= |longEW=E
|platība             = 501,2<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|garums              = 35
|platums             = 20
|krasta līnija       = 98
|augstākais kalns    = Nalivatans
|augstums            = 1346
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Austrumu Visajas]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Bilirana]]
|iedzīvotāji         = 114 752 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 229
|pamatiedzīvotāji    = [[varaji]], [[sebuāņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Navala]]
|piezīme =
}}
'''Bilirana''' ({{val|war|Biliran}}) ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, administratīvi ietilpst [[Austrumu Visajas|Austrumu Visaju]] reģionā, kur kopā ar [[Maripipi]], Higatanganas, Sambavanas un citām mazākām saliņām veido [[Bilirana (province)|Bilirana]]s provinci. Apdzīvo galvenokārt [[varaji]] un [[sebuāņi]]. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs [[Navala]] ar {{nobr|54 692}} iedzīvotājiem municipalitātes robežās.

sentences:
{{cita nozīme|vieglatlētu|angļu 17. gadsimta dramturgu|Bens Džonsons (literāts)}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Bens Džonsons
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Bendžamins Sinklērs Džonsons
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1961|12|30}}
 |         dz_viet = [[Falmota]], {{JAM}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{CAN}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 77 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Bendžamins Sinklērs Džonsons''' ({{val|en|Benjamin Sinclair "Ben" Johnson}}; dzimis {{dat|1961|12|30}} [[Falmota|Falmotā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir bijušais jamaikiešu izcelsmes [[Kanāda]]s [[vieglatlēts]], startējis sprinta distancēs. B. Džonsons uz Kanādu emigrēja 1976. gadā. Viņš bija viens no vadošajiem sprinteriem 1980. gados, kad izcīnīja 2 bronzas medaļas Olimpiskajās spēlēs un zeltu, kas vēlāk viņam tika atņemts par dopinga lietošanu. 1987. gada Pasaules čempionātā un [[1988. gada Vasaras Olimpiskās spēles|1988. gada Vasaras Olimpiādē]] viņš uzstādīja [[Pasaules rekordi vieglatlētikā|Pasaules rekordus]], taču tika diskvalificēts par dopinga lietošanu un zaudēja Olimpiskā čempiona titulu un abus rekordus.

sentences:
{{Eiropas laika zonas}}
'''Rietumeiropas laiks''' ('''WET''', [[UTC±00:00]]) ir [[laika josla]], ko izmanto [[Eiropa]]s rietumu un ziemeļrietumu daļā. Šīs valstis un reģioni ziemas mēnešos izmanto Rietumeiropas laiku.
*[[Kanāriju Salas]], kopš 1946. gada (pārējā Spānija lieto [[Centrāleiropas laiks|CET]], [[UTC+1]])
*[[Fēru Salas]], kopš 1908. gada
* [[Grenlande]]s ziemeļaustrumu daļa ([[Danmarkshavna]] un apkārtējais reģions)
*[[Islande]], kopš 1968. gada
*[[Portugāle]], kopš 1912. gada ar pārtraukumiem (izņemot [[Azoras]], [[UTC−1]])<ref name="Time Zones of Portugal">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.statoids.com/tpt.html|title=Time Zones of Portugal|publisher=Statoids|accessdate=18 October 2011}}</ref>
*[[Madeira]], kopš 1912. gada ar pārtraukumiem<ref name="Time Zones of Portugal"/>
*[[Īrija]], kopš 1916. gada (oficiāli kā [[Griničas laiks]]) ar pārtraukumu starp 1968. un 1971. gadu
*[[Apvienotā Karaliste]] un [[Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi|Kroņa īpašumi]], kopš 1847. gada [[Anglija]], [[Skotija]], [[Velsa]], [[Normandijas salas]] un [[Menas Sala]], kopš 1916. gada [[Ziemeļīrija]] (oficiāli kā [[Griničas laiks]]), ar pārtraukumiem<ref>{{ziņu atsauce |url= http://www.highbeam.com/doc/1G1-133575619.html?refid=gg_x_02 |title= Lighter nights would keep youngsters fitter and safer, say doctors |newspaper= Western Mail |location= Cardiff |date= 27 June 2005 |access-date= {{dat|2017|01|15||bez}} |archiveurl= https://web.archive.org/web/20191215115120/http://www.highbeam.com/doc/1G1-133575619.html?refid=gg_x_02 |archivedate= {{dat|2019|12|15||bez}} }}</ref><ref>David Ennals [http://hansard.millbanksystems.com/commons/1968/jan/23/british-standard-time-bill-lords "British Standard Times Bill [Lords]",] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121225124601/http://hansard.millbanksystems.com/commons/1968/jan/23/british-standard-time-bill-lords |date={{dat|2012|12|25||bez}} }} ''Hansard'', House of Commons Debate, 23 January 1968, vol 757 cc290-366, 290–92</ref><ref>[http://hansard.millbanksystems.com/commons/1970/dec/02/british-standard-time#S5CV0807P0_19701202_HOC_339 "British Standard Time",] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210625101333/http://hansard.millbanksystems.com/commons/1970/dec/02/british-standard-time#S5CV0807P0_19701202_HOC_339 |date={{dat|2021|06|25||bez}} }} ''Hansard'' (HC), 2 December 1970, vol 807 cc1331-422</ref>
*[[Maroka]], kopš 2008. gada

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Ce)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-10
|ķīm_formula=(Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balts, brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam —— smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti — heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,688 nε = 1,744
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}

sentences: '''Matu krāsa''' ir [[Matu folikulas|matu folikulu]] pigmentācija divu veidu [[Melanīni|melanīna dēļ]]: [[Melanīni|eumelanīna]] un [[Melanīni|feomelanīna]]. Parasti, ja ir vairāk melanīna, matu krāsa ir tumšāka; ja melanīna ir mazāk, mati ir gaišāki. Matu tonis ir atkarīgs no melnā vai brūnā eumelanīna un dzeltenā vai sarkanā feomelanīna attiecības. Melanīna līmenis laika gaitā var mainīties, izraisot cilvēka matu krāsas izmaiņas, un ir iespējams, ka vienai personai matu folikuli veido vairāk nekā vienas krāsas matus. Dažas matu krāsas ir saistītas ar noteiktām [[Etniskā grupa|etniskām grupām,]] jo to ģeogrāfiskajā reģionā ir novērota biežāka matu krāsa, piemēram, taisni tumši mati — [[Austrumāzija|austrumu aziātu]] vidū, daudz dažādu variāciju tumši, gaiši, cirtaini, viļņoti un kupli mati — [[Eiropeīdā rase|eiropiešu vidū]], cirtaini, tumši un unikāli spirālveida mati — [[Āfrika|afrikāņiem]], savukārt sirmi, balti mati vai "sudraba" krāsas mati bieži ir saistīti ar [[Novecošana|vecumu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Buffalo '66''
| attēls                   = Buffalo sixty six ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Vinsents Gallo]]
| producents               = [[Kriss Hanlijs]]
| scenārija autors         =
* [[Elisona Begnala]]
* Vinsents Gallo
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Riči]]
* Vinsents Gallo
* [[Bens Gazara]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Rozanna Ārkete]]
* [[Jans-Maikls Vinsents]]
* [[Andželika Hjūstone]]
| mūzika                   = Vinsents Gallo
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[CCinépix Film Properties]]''
* ''[[Muse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|26||bez}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/buffalo-66-1998-1|title=Buffalo '66|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 28, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=buffalo66.htm|title=Buffalo '66 (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 28, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Buffalo '66''''' ir 1998. gada drāma, kuras režisors, mūzikas autors, kā arī viens no scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Vinsents Gallo]]. Citas lomas atveido [[Kristīna Riči]], [[Bens Gazara]], [[Mikijs Rurks]], [[Rozanna Ārkete]], [[Jans-Maikls Vinsents]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|26||bez}}.

sentences: '''22. novembris''' ir gada 326. diena (327. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 39 dienas.

sentences:
{{coord|51|30|11|N|0|10|12|W|display=title|type:landmark_region:GB}}
[[File:Crystal Palace from the northeast from Dickinson's Comprehensive Pictures of the Great Exhibition of 1851. 1854.jpg|thumb|260px|Kristāla pils Lielās izstādes norises laikā]]
'''Visu tautu rūpniecības sasniegumu lielā izstāde''' ({{val|en|Great Exhibition of the Works of Industry of all Nations}}), pazīstama arī kā vienkārši '''Lielā izstāde''' (''The Great Exhibition''), bija starptautiska izstāde [[Haidparks|Haidparkā]], [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]], kas notika no 1851. gada 1. maija līdz 11. oktobrim. Šī bija pirmā no starptautiskajām [[Pasaules izstāde (EXPO)|Pasaules izstādēm]], kas kļuva populāras 19. gadsimtā. Izstādes rīkošanu uzņēmās valsts ierēdnis un izgudrotājs [[Henrijs Kols]] un [[Princis Alberts]], tobrīdējās karalienes [[Viktorija (Lielbritānija)|Viktorijas]] vīrs. Izstāde notika speciāli tai būvētajā [[Kristāla pils|Kristāla pilī]]. Izstādē piedalījās 28 valstis.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Jaunjelgava
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = Jaunjelgavas pasvaldiba.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Jaunjelgavas novada domes ēka
 | image_flag               =
 | flag_link                = Jaunjelgavas karogs
 | image_shield             = Jaunjelgava COA.svg
 | shield_link              = Jaunjelgavas ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd  = 56 | latm  = 37 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 05 | longs = 00 | longEW = E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1647]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Friedrichstadt}}
 | area_total_km2           = 6.1
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Jaunjelgava}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 35
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5134
 | website                  = {{URL|www.jaunjelgava.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Jaunjelgava''' ir [[pilsēta]] [[Daugava]]s kreisajā krastā [[Sēlija]]s [[Latvijas kultūrvēsturiskie novadi|kultūrvēsturiskajā novadā]], [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]]. Pilsētai ir sena vēsture. 1590. gadā tai piešķirtas miesta tiesības, bet 1647. gadā — pilsētas tiesības. Cauri pilsētai iet [[Reģionālie Latvijas autoceļi|autoceļš]] [[P87]] ([[Bauska]]—[[Aizkraukle]]). Attālums pa ceļiem līdz novada centram Aizkrauklei ir {{nobr|15 km}}, līdz [[Rīga]]i — {{nobr|79 km}}.

sentences: '''Hunta''' ({{val-es|junta - "sanāksme", "komiteja", "apvienība", "kolēģija"}}) ir [[Militārs|militāru]] vai politisku personu grupa, kas pēc [[Valsts apvērsums|valsts apvērsuma]] pārņēmusi savās rokās politisku varu. "junta" apzīmē arī pašvaldības [[Spānija|Spānijā]] un [[Latīņamerika|Latīņamerikā]].

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Helsinku olimpiskais stadions
| native_name         = ''Helsingin olympiastadion<br />Helsingfors Olympiastadion''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Olympiastadion Helsinki.jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| map_type            = Helsinki#Somija
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =60  | latm  =11  | lats  =13  | latNS  =N
| longd =24  | longm =55  | longs =38  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Finland
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = {{dat|1934|2|12}}
| built               =
| opened              = {{dat|1938|6|12}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           = Irje Lindegrēns un Toivo Jenti
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 36 000 (pēc renovācijas)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Somijas futbola izlase]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = {{ubl|Azerbaidžāņi|''Azərbaycanlılar, Azərilər''|{{ara|آذربایجانلیلار ,آذریلر}}}}
| skaits    = 21,5—30 miljoni
| vieta     = {{ubl
              |{{IRN}} 12–20 miljoni<ref>{{grāmatas atsauce | author= Swietochowski, Tadeusz; Collins, Brian C. | year= 1999 | title= Historical Dictionary of Azerbaijan | publisher= Scarecrow Press | isbn= 978-0-8108-3550-4 | page= 165 | quote= Today, Iranian Azerbaijan has a solid majority of Azeris with an estimated population of at least 15 million (over twice the population of the Azerbaijani Republic)}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.ethnologue.com/country/IR/status | title= Iran | website= Ethnologue | accessdate= 2018. gada 26. oktobrī | archivedate= 2019. gada 4. septembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190904065634/https://www.ethnologue.com/country/IR/status | quote= Ethnic population: 16,700,000 (2019)}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |last1=Elling |first1=Rasmus Christian |title=Minorities in Iran: Nationalism and Ethnicity after Khomeini |date=18 February 2013 |publisher=Springer |isbn=978-1-137-04780-9 |page=28 |quote=CIA and Library of Congress estimates range from 16 percent to 24 percent—that is, 12–18 million people if we employ the latest total figure for Iran’s population (77.8 million).}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce |last1=Gheissari |first1=Ali |title=Contemporary Iran: Economy, Society, Politics |date=2 April 2009 |publisher=Oxford University Press |isbn=978-0-19-988860-3 |page=300 |quote=As of 2003, the ethnic classifications are estimated as: [...] Azeri (24 percent)}}</ref>
              |{{AZE}} 8,2 miljoni
              |{{TUR}} 600–800 tūkstoši
              |{{RUS}} 603 tūkstoši
              |{{GEO}} 233 tūkstoši
              |{{KAZ}} 115 tūkstoši
              |{{FRA}} 70 tūkstoši
              |{{UKR}} 45 tūkstoši
              |{{UZB}} 44 tūkstoši
              |{{TKM}} 33 tūkstoši
              |{{USA}} 24 tūkstoši
              |{{GER}} 20–30 tūkstoši
              |citur 70 tūkstoši}}
| valoda    = [[azerbaidžāņu valoda]], kā arī [[persiešu valoda]] un [[turku valoda]]
| reliģija  = galvenokārt [[islāms]], arī [[zoroastrisms]], [[kristietība]] un [[bahāisms]]
| grupas    =
| radi      = [[turki]], [[gagauzi]], [[turkmēņi]] un citas [[tjurki|tjurku]] tautas
}}

sentences: '''Atomspēku mikroskops''' ({{val-en|AFM, atomic force microscope}}) ir speciāla veida skenējošais [[mikroskops]] (SPM), kas tika izgudrots [[1986]]. gadā. Ar šo mikroskopu [[attēls|attēlu]] iegūst pa [[punkts|punktiem]], vienu attēla punktu laika vienībā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džūljans Asānžs
|     vārds_orig = ''Julian Assange''
|         attēls = Julian Assange August 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Asānžs 2014. gadā
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Taunsvila]], [[Austrālija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Austrālija]]
|        tautība =
|   nodarbošanās = ''[[WikiLeaks]]'' galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Daniels Asānžs<ref>{{Tīmekļa atsauce | first = Nick | last = Johns-Wickberg | date = 17 September 2010 | title = Daniel Assange: I never thought WikiLeaks would succeed | url = http://www.crikey.com.au/2010/09/17/daniel-assange-i-never-thought-wikileaks-would-succeed/ | work = [[Crikey]]}}</ref>
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Džūljans Pols Asānžs''' ({{val|en|Julian Paul Assange}}; izrunā: {{IPA|əˈsɑːnʒ}}; dzimis {{dat|1971|7|3}}) ir austrāliešu [[žurnālists]],<ref name="tcij">{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.tcij.org/about-2/teachers-and-speakers/julian-assange | title = Julian Assange | publisher = [[Centre for investigative journalism]] | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20120421030036/http://www.tcij.org/about-2/teachers-and-speakers/julian-assange | archivedate = {{dat|2012|04|21||bez}} }}</ref><ref name="amnestyint">{{Tīmekļa atsauce | url = http://amnesty.org.uk/news_details.asp?NewsID=18227 | title = Amnesty announces Media Awards 2009 winners | publisher = [[Amnesty International]] | date = 2 June 2009 | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://archive.today/20120530055214/amnesty.org.uk/news_details.asp?NewsID=18227 | archivedate = {{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref><ref name="massie">{{Tīmekļa atsauce | author = Alex Massie | url = http://www.spectator.co.uk/alexmassie/6437594/yes-julian-assange-is-a-journalist.thtml | title = Yes, Julian Assange Is A Journalist | publisher = The Spectator | date = 2 November 2010 | accessdate = 3 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101209084558/http://www.spectator.co.uk/alexmassie/6437594/yes-julian-assange-is-a-journalist.thtml | archivedate = {{dat|2010|12|09||bez}} }}</ref> izdevējs<ref name="Forbes">{{Tīmekļa atsauce | last = Greenberg | first = Andy | url = http://blogs.forbes.com/andygreenberg/2010/11/29/an-interview-with-wikileaks-julian-assange/6/ | title = An Interview With WikiLeaks’ Julian Assange — Andy Greenberg – The Firewall | publisher = Blogs.forbes.com | date =  | accessdate = 1 December 2010 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101211165856/http://blogs.forbes.com/andygreenberg/2010/11/29/an-interview-with-wikileaks-julian-assange/6/ | archivedate = {{dat|2010|12|11||bez}} }}</ref><ref name = "harrell">{{Ziņu atsauce | last = Harrell | first = Eben | url = http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html | title = Defending the Leaks: Q&A with WikiLeaks' Julian Assange | publisher = TIME | date = 27 July 2010 | accessdate = 1 December 2010 | archive-date = {{dat|2010|12|11||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101211042137/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101211042137/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,2006789,00.html |date={{dat|2010|12|11||bez}} }}</ref> un interneta aktīvists. Viņš visplašāk ir zināms kā anonīmās informācijas nopludināšanas interneta vietnes ''[[WikiLeaks]]'' galvenais redaktors un sabiedrisko attiecību pārstāvis. Pirms tam viņš strādājis par datorsistēmu programmētāju.<ref name="timesonline">
{{Ziņu atsauce | title = Profile: Julian Assange, the man behind Wikileaks | url = http://technology.timesonline.co.uk/tol/news/tech_and_web/the_web/article7094231.ece | work = The Sunday Times|location=UK | date = 11 April 2010 | accessdate = 29 June 2010
}}</ref>

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
{{noformējums+}}
s universitātes bibliotēkas bibliogrāfiskais katalogs.]]
'''Bibliogrāfija''' (no {{val|el|βιβλιογραφία}}, bibliographia, burtiski "grāmatu rakstīšanas") ir sistemātisks grāmatu un [[Informācija|citu darbu]], tādu, kā [[Zinātniskais izdevums|žurnālu]] rakstu saraksts. Loģiskā secībā sakārtots [[Grāmata|grāmatu]], [[manuskriptu]], [[audiovizuālo formātu]] un citu publikāciju bibliogrāfiju sistemātisks vai reģistratīvs apkopojums, kas uzrāda [[Autors|autoru]], nosaukumu, izdošanas laiku un vietu, izdevēju, sīkākas ziņas par izdevumu, lappušu skaitu, sēriju un literāro/informatīvo saturu. Bibliogrāfija var aptvert viena autora darbu, vai [[literatūra]] par vienu priekšmetu, viena izdevēja iespiestos izdevumus, vienā vietā iznākušos avotu, vai arī vienā laika posmā izdotos dokumentus. Bibliogrāfijas darbi gandrīz vienmēr tiek uzskatīti par primārajiem avotiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |title=Kas ir bibliogrāfija? |access-date={{dat|2010|09|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110116033656/http://www.biblio.lv/Kas_ir_bgr.html |archivedate={{dat|2011|01|16||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bruņurupuči nindzjas
| attēls                   = Teenage Mutant Ninja Turtles film July 2014 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Teenage Mutant Ninja Turtles''
| žanrs                    = supervaroņu filma, komēdija, zinātniskā fantastika
| režisors                 = [[Džonatans Lībesmans]]
| producents               =
* [[Maikls Bejs]]
* [[Endrjū Forms]]
* [[Breds Fullers]]
* [[Skots Medniks]]
* [[Īens Braiss]]
* [[Galens Vokers]]
| scenārija autors         =
* [[Džošs Apelbaums]]
* [[Andrē Nemecs]]
* [[Evans Dogertijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Megana Foksa]]
* [[Vills Ārnets]]
* [[Viljams Fičners]]
* [[Denijs Vūdbērns]]
* [[Ebija Eliota]]
* [[Noels Fišers]]
* [[Džeremijs Hauards]]
| mūzika                   = [[Braiens Tailers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[Platinum Dunes]]''
* ''[[Gama Entertainment]]''
* ''[[Mednick Productions]]''
* ''[[Heavy Metal]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|7|29|Mehiko|2014|8|8|ASV|}}
| ilgums                   = 101 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/teenage-mutant-ninja-turtles-2014|title=Teenage Mutant Ninja Turtles|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 24, 2019|archive-date={{dat|2019|03|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190324155441/http://www.bbfc.co.uk/releases/teenage-mutant-ninja-turtles-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|125 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=tmnt2013.htm|title=Teenage Mutant Ninja Turtles (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|493,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Bruņurupuči nindzjas 2 (2016. gada filma)|Bruņurupuči nindzjas 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Bruņurupuči nindzjas"''' ({{val|en|Teenage Mutant Ninja Turtles}}) ir 2014. gada [[supervaroņu filma]], kas balstīta uz izdomātu tāda paša nosaukuma supervaroņu komandu. Filmas režisors ir [[Džonatans Lībesmans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Megana Foksa]], [[Vills Ārnets]], [[Viljams Fičners]], [[Denijs Vūdbērns]], [[Ebija Eliota]], [[Noels Fišers]] un [[Džeremijs Hauards]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|7|29||bez}} Mehiko. 2016. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Bruņurupuči nindzjas 2 (2016. gada filma)|Bruņurupuči nindzjas 2]]".

sentences: — Turcijas trešā lielākā pilsēta (2,7 milj. iedz.).]] — Turcijas ceturtā lielākā pilsēta (1,5 milj. iedz.).]] — Turcijas sestā lielākā pilsēta (1,2 milj. iedz.).]]'''Lielpilsēta''' [[Turcija|Turcijā]] ({{val-tr|Büyükşehir}}) kopš [[1984]]. gada ir pilsēta, kurai saskaņā ar Turcijas [[1982]]. gada [[Turcijas konstitūcija|konstitūcijas]] 127. pantu<ref>[[Turcijas konstitūcija]]s 127. pants: „Lielākajās apdzīvotajās vietās veidojamas neatkarīgas pašpārvaldes.”</ref> izveidota [[lielpilsēta]]s pašvaldība ({{val-tr|Büyükşehir Belediyesi}}). Sākotnēji lielpilsētas pašpārvalde tika noteikta kā pirmā līmeņa pašvaldība (ilčes, jeb pagasta līmenī). Lielpilsētu un ilu (provinču) pašvaldību funkcijas nosaka Turcijas likums par pašvaldībām.<ref name="tr-vikipedi">[[:tr:Büyükşehir Belediyeleri]] - informācija turku valodas Vikipēdijā.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = publisks portāls ar ES informāciju
| valsts               = {{Flag|Eiropas Savienība}}
| īpašnieks            = Eiropas Savienība
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       =
| darbību_beidza       =
| valodas              = 24 oficiālās ES valodas
| komerciāla           = <!-- Nē -->
| reģistrācija         = <!-- Nē -->
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://data.europa.eu/lv}}
}}

sentences:
]]
Pleckāju ģinšu uzskaitījums uzrāda mūsdienās dzīvojošās un izmirušās pleckāju ģintis alfabēta kārtībā bez piesaistes augstākām taksonomiskām vienībām.

== A ==
{|
|- valign=top
|
* ''[[Aalenirhynchia]]''
* ''[[Aberia (pleckājis)|Aberia]]''
* ''[[Aboriginella]]''
* ''[[Abrekia]]''
* ''[[Absenticosta]]''
* ''[[Abyssothyris]]''
* ''[[Acambona]]''
* ''[[Acanthalosia]]''
* ''[[Acanthambonia]]''
* ''[[Acanthatia]]''
* ''[[Acanthocosta]]''
* ''[[Acanthocrania]]''
* ''[[Acanthoglypha]]''
* ''[[Acanthoplecta]]''
* ''[[Acanthoproductus]]''
* ''[[Acanthorhynchia]]''
* ''[[Acanthorthis]]''
* ''[[Acanthospirifer]]''
* ''[[Acanthospirina]]''
* ''[[Acanthothyris]]''
* ''[[Acanthothyropsis]]''
* ''[[Acanthotoechia]]''
* ''[[Acareorthis]]''
* ''[[Acculina]]''
* ''[[Achunoproductus]]''
* ''[[Acidotocarena]]''
* ''[[Acolosia]]''
* ''[[Acosarina]]''
* ''[[Acritosia]]''
* ''[[Acrobrochus]]''
* ''[[Acrospirifer]]''
* ''[[Acrothele]]''
* ''[[Acrothyra]]''
* ''[[Acrothyris]]''
* ''[[Acrotreta]]''
* ''[[Acrotretella]]''
* ''[[Actinoconchus]]''
* ''[[Actinomena]]''
* ''[[Acuminothyris]]''
* ''[[Acutatheca]]''
* ''[[Acutella]]''
* ''[[Acutilineolus]]''
* ''[[Acutoria]]''
* ''[[Adairia]]''
* ''[[Adaptatrypa]]''
* ''[[Adectorhynchus]]''
* ''[[Adenus]]''
* ''[[Adiaphragma]]''
* ''[[Adminiculoria]]''
* ''[[Admixtella]]''
* ''[[Admodorugosus]]''
* ''[[Adnatida]]''
* ''[[Adolfia]]''
* ''[[Adolfispirifer]]''
* ''[[Adrenia]]''
* ''[[Advenina]]''
* ''[[Adygella]]''
* ''[[Adygelloides]]''
* ''[[Adygellopsis]]''
* ''[[Aegiria]]''
* ''[[Aegironites]]''
* ''[[Aemula]]''
* ''[[Aenigmastricklandia]]''
* ''[[Aenigmastrophia]]''
* ''[[Aenigmathyris]]''
* ''[[Aequispiriferina]]''
* ''[[Aerithyris]]''
* ''[[Aesopomum]]''
* ''[[Aetheia]]''
* ''[[Aethirhynchia]]''
* ''[[Afghanospirifer]]''
* ''[[Afilasma]]''
* ''[[Agarhyncha]]''
* ''[[Agastapleura]]''
* ''[[Agelesia]]''
* ''[[Agerinella]]''
|
* ''[[Agramatia]]''
* ''[[Agulhasia]]''
* ''[[Agyrekia]]''
* ''[[Ahtiella]]''
* ''[[Aidynkulirhynchia]]''
* ''[[Airtonia]]''
* ''[[Ajukuzella]]''
* ''[[Akatchania]]''
* ''[[Akelina]]''
* ''[[Akopovorhynchia]]''
* ''[[Aktassia]]''
* ''[[Alabusherothyris]]''
* ''[[Alaskospira]]''
* ''[[Alatiformia]]''
* ''[[Alatoproductus]]''
* ''[[Alatorthotetina]]''
* ''[[Aldaniopirifer]]''
* ''[[Aldanotreta]]''
* ''[[Aldingia]]''
* ''[[Alekseevaella]]''
* ''[[Alexenia]]''
* ''[[Alichovia]]''
* ''[[Aliconchidium]]''
* ''[[Alimbella]]''
* ''[[Alipunctifera]]''
* ''[[Aliquantula]]''
* ''[[Alisina]]''
* ''[[Alispira]]''
* ''[[Alispirifer]]''
* ''[[Alispiriferella]]''
* ''[[Alitaria]]''
* ''[[Alithyris]]''
* ''[[Allanella]]''
* ''[[Allanetes]]''
* ''[[Allorhynchoides]]''
* ''[[Allorhynchus]]''
* ''[[Almerarhynchia]]''
* ''[[Almorhynchia]]''
* ''[[Altaeorthis]]''
* ''[[Altaestrophia]]''
* ''[[Altaethyrella]]''
* ''[[Altajella]]''
* ''[[Altiplecus]]''
* ''[[Altoplicatella]]''
* ''[[Altunella]]''
* ''[[Alvarezites]]''
* ''[[Alwynia]]''
* ''[[Ambardella]]''
* ''[[Ambikella]]''
* ''[[Ambocoelia]]''
* ''[[Amboglossa]]''
* ''[[Ambonorthella]]''
* ''[[Ambothyris]]''
* ''[[Amerista]]''
* ''[[Amesopleura]]''
* ''[[Ametoria]]''
* ''[[Amictocracens]]''
* ''[[Amissopecten]]''
* ''[[Amoenirhynchia]]''
* ''[[Amoenospirifer]]''
* ''[[Amosina]]''
* ''[[Amphiclina]]''
* ''[[Amphiclinodonta]]''
* ''[[Amphigenia]]''
* ''[[Amphipella]]''
* ''[[Amphiplecia]]''
* ''[[Amphistrophia]]''
* ''[[Amphistrophiella]]''
* ''[[Amphitomella]]''
* ''[[Amsdenella]]''
* ''[[Amsdenina]]''
* ''[[Amsdenostropiella]]''
* ''[[Amurothyris]]''
* ''[[Amydroptychus]]''
* ''[[Amygdalocosta]]''
|
* ''[[Anabaia]]''
* ''[[Anabaria (Pleckājis)|Anabaria]]''
* ''[[Anabolotreta]]''
* ''[[Anadyrella]]''
* ''[[Anakinetica]]''
* ''[[Anaptychius]]''
* ''[[Anarhynchia]]''
* ''[[Anastrophia]]''
* ''[[Anathyrella]]''
* ''[[Anathyris]]''
* ''[[Anatreta]]''
* ''[[Anatrypa]]''
* ''[[Anazyga]]''
* ''[[Anchigonites]]''
* ''[[Ancillotoechia]]''
* ''[[Ancistrocrania]]''
* ''[[Ancistrorhynchia]]''
* ''[[Ancorellina]]''
* ''[[Ancorhynchia]]''
* ''[[Ancylostrophia]]''
* ''[[Andalucinetes]]''
* ''[[Andobolus]]''
* ''[[Andreaspira]]''
* ''[[Anechophragma]]''
* ''[[Anelotreta]]''
* ''[[Anemonaria]]''
* ''[[Angarella]]''
* ''[[Angiospirifer]]''
* ''[[Angulotreta]]''
* ''[[Angusticardinia]]''
* ''[[Angustothyris]]''
* ''[[Aniabrochus]]''
* ''[[Anidanthus]]''
* ''[[Animonithyris]]''
* ''[[Anisactinella]]''
* ''[[Anisopleurella]]''
* ''[[Anomactinella]]''
* ''[[Anomalesia]]''
* ''[[Anomaloglossa]]''
* ''[[Anomaloria]]''
* ''[[Anomalorthis]]''
* ''[[Anoplia]]''
* ''[[Anopliopsis]]''
* ''[[Anoplotheca]]''
* ''[[Anoptambonites]]''
* ''[[Ansehia]]''
* ''[[Antelocoelia]]''
* ''[[Anteridocus]]''
* ''[[Antezeilleria]]''
* ''[[Anthracospirifer]]''
* ''[[Antigonambonites]]''
* ''[[Antigoniarcula]]''
* ''[[Antinomia (Pleckājis)|Antinomia]]''
* ''[[Antiptychina]]''
* ''[[Antiquatonia]]''
* ''[[Antirhynchonella]]''
* ''[[Antispirifer]]''
* ''[[Antistrix]]''
* ''[[Antistrixia]]''
* ''[[Antizygospira]]''
* ''[[Antronaria]]''
* ''[[Anulatrypa]]''
* ''[[Anx (Pleckājis)|Anx]]''
* ''[[Aorhynchia]]''
* ''[[Aparimarhynchia]]''
* ''[[Apatecosia]]''
* ''[[Apatobolus]]''
* ''[[Apatomorpha]]''
* ''[[Apatorthis]]''
* ''[[Apatoskenidioides]]''
* ''[[Aperispirifer]]''
* ''[[Apertirhynchella]]''
* ''[[Aphanomena]]''
* ''[[Aphaurosia]]''
* ''[[Apheathyris]]''
* ''[[Aphelesia]]''
|
* ''[[Aphelotreta]]''
* ''[[Apheoorthina]]''
* ''[[Apheoorthis]]''
* ''[[Aphragmus]]''
* ''[[Apicilirella]]''
* ''[[Apletosia]]''
* ''[[Apodosia]]''
* ''[[Apollonorthis]]''
* ''[[Apomatella]]''
* ''[[Apopentamerus]]''
* ''[[Aporthophyla]]''
* ''[[Aporthophylina]]''
* ''[[Apothyris]]''
* ''[[Apousiella]]''
* ''[[Apringia]]''
* ''[[Apsilingula]]''
* ''[[Apsocalymma]]''
* ''[[Apsotreta]]''
* ''[[Arabatia]]''
* ''[[Arabicella]]''
* ''[[Araksalosia]]''
* ''[[Araneatrypa]]''
* ''[[Arapsopleurum]]''
* ''[[Araspirifer]]''
* ''[[Aratanea]]''
* ''[[Aratella]]''
* ''[[Aratoechia]]''
* ''[[Araxathyris]]''
* ''[[Araxilevis]]''
* ''[[Arbizustrophia]]''
* ''[[Arcelinithyris]]''
* ''[[Arceythyris]]''
* ''[[Archaeorthis]]''
* ''[[Archaiosteges]]''
* ''[[Archeochonetes]]''
* ''[[Arcosarina]]''
* ''[[Arcticalosia]]''
* ''[[Arctireta]]''
* ''[[Arctispira]]''
* ''[[Arctochonetes]]''
* ''[[Arctohedra]]''
* ''[[Arctomeristina]]''
* ''[[Arctothyris]]''
* ''[[Arcualla]]''
* ''[[Arcuatothyris]]''
* ''[[Arcullina]]''
* ''[[Ardiviscus]]''
* ''[[Ardmosteges]]''
* ''[[Arduspirifer]]''
* ''[[Areella]]''
* ''[[Arenaciarcula]]''
* ''[[Arenorthis]]''
* ''[[Areostrophia]]''
* ''[[Argella]]''
* ''[[Argentiproductus]]''
* ''[[Argorhynx]]''
* ''[[Argovithyris]]''
* ''[[Argyrotheca]]''
* ''[[Arionthia]]''
* ''[[Arktikina]]''
* ''[[Aromasithyris]]''
* ''[[Articalosia]]''
* ''[[Artimyctella]]''
* ''[[Artiotreta]]''
* ''[[Artospirifer]]''
* ''[[Aseptagypa]]''
* ''[[Aseptalium]]''
* ''[[Aseptella]]''
* ''[[Aseptirhynchia]]''
* ''[[Aseptonetes]]''
* ''[[Asiarhynchia]]''
* ''[[Asioproductus]]''
* ''[[Askepasma]]''
* ''[[Asperlinus]]''
* ''[[Aspidothyris]]''
* ''[[Aspinosella]]''
|
* ''[[Astaristrophia]]''
* ''[[Astegosia]]''
* ''[[Astraborthis]]''
* ''[[Astua]]''
* ''[[Asturorthis]]''
* ''[[Astutorhyncha]]''
* ''[[Asymmetrochonetes]]''
* ''[[Asymphylotoechia]]''
* ''[[Asyrinx]]''
* ''[[Asyrinxia]]''
* ''[[Atactosia]]''
* ''[[Atelelasma]]''
* ''[[Atelelasmoidea]]''
* ''[[Atelestegastus]]''
* ''[[Atelithyris]]''
* ''[[Athabaschia]]''
* ''[[Athyrhynchus]]''
* ''[[Athyris]]''
* ''[[Athyrisina]]''
* ''[[Athyrisinoides]]''
* ''[[Athyrisinopsis]]''
* ''[[Athyrorhynchia]]''
* ''[[Atlanticocoelia]]''
* ''[[Atlantida (Pleckājis)|Atlantida]]''
* ''[[Atribonium]]''
* ''[[Atrypa]]''
* ''[[Atryparia]]''
* ''[[Atrypella]]''
* ''[[Atrypellina]]''
* ''[[Atrypina]]''
* ''[[Atrypinella]]''
* ''[[Atrypinopsis]]''
* ''[[Atrypoidea]]''
* ''[[Atrypopsis]]''
* ''[[Atrypunculus]]''
* ''[[Atrythyris]]''
* ''[[Attenuatella]]''
* ''[[Auchmerella]]''
* ''[[Aucklandirhynchia]]''
* ''[[Aulacatrypa]]''
* ''[[Aulacella]]''
* ''[[Aulacorphora]]''
* ''[[Aulacothyris]]''
* ''[[Aulacothyroides]]''
* ''[[Aulacothyropsis]]''
* ''[[Aulidospira]]''
* ''[[Aulie]]''
* ''[[Aulites]]''
* ''[[Aulonotreta]]''
* ''[[Auloprotonia]]''
* ''[[Aulosteges]]''
* ''[[Auricolispina]]''
* ''[[Austinella]]''
* ''[[Australiarcula]]''
* ''[[Australina]]''
* ''[[Australirhynchia]]''
* ''[[Australispira]]''
* ''[[Australocoelia]]''
* ''[[Australosia]]''
* ''[[Australospirifer]]''
* ''[[Australostrophia]]''
* ''[[Austriellula]]''
* ''[[Austrirhynchia]]''
* ''[[Austrochoristites]]''
* ''[[Austrohedra]]''
* ''[[Austronoplia]]''
* ''[[Austrospirifer]]''
* ''[[Austrothyris]]''
* ''[[Avisyrinx]]''
* ''[[Avonia (Pleckājis)|Avonia]]''
* ''[[Avonothyris]]''
* ''[[Axiodeaneia]]''
* ''[[Azamella]]''
* ''[[Azygidium]]''
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alfavila
| operators =
| attēls = Alphaville1965.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, ''neo-noir''
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Andrē Mišelins
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Edijs Konstantins]]
* [[Anna Karina]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Hovards Vernons]]
| mūzika = [[Pauls Misraki]]
| oriģinālnos = ''Alphaville''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|5|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alfavila"''' ({{Val|fr|Alphaville}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|Franču jaunā vilņa]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Konstantins]], [[Anna Karina]], [[Akims Tamirofs]] un [[Hovards Vernons]].

sentences: '''[[Latvijas Zinātņu akadēmija|Latvijas PSR Zinātņu akadēmija]]s Fizikas institūta atomreaktors''', pazīstams arī kā '''Salaspils kodolreaktors''', bija zinātniski pētnieciska tipa siltumneitronu reaktors, kas tika izmantots [[radiācija]]s parādību pētīšanā. Viens no reaktora zinātniskiem vadītājiem bija fizikas un matemātikas zinātņu doktors [[Kurts Švarcs|Kurts Švarcs.]] Zinātniskā kodolreaktora darbība ir uzskatāma par Latvijas zinātnes vienu no spožākajām lappusēm<ref name=":2" />.

sentences:
{{Līdzīgs|Vienradzis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vienradzis
| abbreviation = Mon
| name_latin = Monoceros
| RA = 7
| dec = -5
| areatotal = 482
| arearank = 35. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Mon''
| starmagnitude = 3,93
| neareststarname =
| stardistance =
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Suns]]
[[Mazais Suns]]
[[Dvīņi (zvaigznājs)|Dvīņi]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Orions]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe ]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 75
| latmin = 85
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = {{lang|rw|''Repubulika y'u Rwanda''}}
{{lang|fr|''République du Rwanda''}}
{{lang|en|''Republic of Rwanda''}}
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ruandas Republika
|           valsts_nosaukums = Rwanda
|           karoga_nosaukums = Ruandas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Rwanda.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ruandas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Rwanda.svg
|                valsts_moto = ''Ubumwe, Umurimo, Gukunda Igihugu''
"Vienotība, darbs, patriotisms"
|              kartes_attēls = Location_Rwanda_AU_Africa.svg
|               valsts_himna = "{{lang|rw|''[[Rwanda nziza]]''}}"
|             valsts_valodas = [[kiņaruanda]]
[[franču valoda]]
[[angļu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Kigali]]
|latd=1 |latm=57 |latNS=S |longd=30 |longm=4 |longEW=E
|             valsts_iekārta =  [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Ruandas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Ruandas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Pols Kagame]]
|              valsts_galva2 = [[Édouard Ngirente]]
|            lielākā_pilsēta = Kigali
|                platība_km2 = 26,338
|              platība_rangs = 149.
|             procenti_ūdens = 5,3
|         iedzīvotāju_skaits = 12 352 232<ref name="worldofmeters">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.worldometers.info/world-population/rwanda-population/|title=Rwanda Population|publisher=worldofmeters |accessdate={{dat|2017|12|28||bez}}}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 77.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 495
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $24 612 miljardi<ref name="imf2">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2017/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=37&pr.y=9&sy=2015&ey=2022&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=714&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a=|title=Rwanda Overview|publisher=IMF |accessdate= {{dat|2017|12|28||bez}}}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $2 081<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,498
|                  HDI_rangs = 159.
|             HDI_kategorija = zems
|                       Gini = 45,1
|                  Gini_gads = 2003
|            Gini_kategorija = vidējs
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_piezīme = no [[Beļģija]]s
|       neatkarības_notikums = Datums
|         neatkarības_datums = {{Dat|1962|7|1}}
|                     valūta = [[Ruandas franks]]
|               valūtas_kods = RWF
|                 laika_zona = [[Centrālāfrikas laiks|CAT]]
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST = ''neievēro''
|             utc_offset_DST = +2
|                     domēns = [[.rw]]
|               iso_kods_num = 646
|             iso_kods_alfa2 = RW
|             iso_kods_alfa3 = RWA
|             tālsarunu_kods = 250
|                   piezīmes = 1 Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Burī''' var būt:
* [[Burī (vingrotājs)]] (''Bourry'') — franču vingrotājs;
* [[Žils Burī]] (''Jules Bury''; 1862—?) — beļģu sporta šāvējs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Ādlers
|          vārds_orig = ''Alfred Adler''
|              attēls = Alfred Adler1.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1870
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{Vieta|Austroungārija|Vīne}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1937
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = {{Vieta|Skotija|Aberdīna}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[austrieši|austrietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīne]]s Universitāte
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Ādlers''' ({{val|de|Alfred Adler}}; dzimis 1870. gada 7. februārī [[Vīne|Vīnē]] (Rūdolfsheimā), miris 1937. gada 28. maijā [[Aberdīna|Aberdīnā]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Austrija|austriešu]] psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs.

sentences: Par '''psihedēlisko pieredzi''' modernajā [[psihofarmakoloģija]]s zinātnē un dažādos filozofiskos, psiholoģiskos, neiroloģiskos un reliģiskos diskursos dēvē [[mainīgie apziņas stāvokļi|apziņas stāvokli]], ko izraisa daudzi [[halucinogēni]] un [[empatogēni]], ir īpaši [[psihedēliskie halucinogēni|psihedēliskās vielas]].

sentences:
<includeonly>{{Infobox
|above   = {{{valsts|}}}
|image   = {{#if:{{{karogs|}}}|[[File:{{{karogs}}}|125px|border|Karogs]]|{{flaga|{{{Valsts}}}|size=125px}}}} {{#if:{{{Paraksts|}}}|{{clear}}|}}
{{{Paraksts|}}}

{{#if:{{{Karogs2|}}}|[[File:{{{Karogs2}}}|125px|border|Karogs]]|}} {{#if:{{{Paraksts2|}}}|{{clear}}|}}
{{{Paraksts2|}}}

|headerstyle  = background: {{{bgcolour|#BFDFFF}}};
|abovestyle  = background: {{{bgcolour|#BFDFFF}}};
|label1  = Pārraidītājs
|data1   = {{{parraiditajs|}}}
|label2  = Nacionālās atlases nosaukums
|data2   = {{{nac atlase|}}}
|header3 = Piedalīšanās konkursā
|label4  = Piedalīšanās reizes konkursā
|data4   = {{{pied reizes|}}}
|label5  = Pirmā piedalīšanās reize konkursā
|data5   = {{{pirma reize|}}}
|label6  = Pēdējā piedalīšanās reize konkursā
|data6   = {{{pedeja reize|}}}
|label7  = Labākais rezultāts konkursā
|data7   = {{{ESC lab|}}}
|label8  = Sliktākais rezultāts konkursā
|data8   = {{{ESC sl|}}}
|header9 = Ārējās saites
|data10   = {{{majaslapa|}}}
|data11  = {{{EBU lapa|}}}
}}</includeonly><noinclude>
{{Documentation}}
[[Kategorija:Mūzikas veidnes|Eirovizija]]
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Mālina Okermane
 | vārds_orig              = ''Malin Åkerman''
 | attēls                  = Actress Malin Akerman Visits TODAY Show (50025449428) (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Mālina Okermane 2015. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1978|5|12}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, modele, dziedātāja
 | darbības gadi           = 1997—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Mālina Marīa Okermane''' ({{val|sv|Malin Maria Åkerman}}; dzimusi {{dat|1978|5|12}} [[Stokholma|Stokholmā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir zviedru–kanādiešu aktrise, modele un dziedātāja.

sentences:
{{Sporta infokaste
 | attēls      = US_Open_2007,_Maria_Sharapova_serving.jpg
 | att_izm     = 275px
 | apraksts    = [[ASV Atklātais čempionāts tenisā|ASV atklātais čempionāts]] ir viens no ''[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]'' turnīriem
 | savienība   = [[Starptautiskā Tenisa federācija]] (ITF)
 | iesauka     =
 | pirmais     = 19. gadsimts ([[Birmingema]], [[Anglija]])
 | reģistrētie =
 | klubi       =
 | kontakts    = nē
 | komanda     = vienspēles vai dubultspēles
 | jdzimums    =
 | kategorijas = [[rakešu sports]]
 | bumba       = [[tenisa bumbiņa]]
 | olimpisks   = {{OSS|V=1896}}—{{OSS|V=1924}}, {{OSS|V=1988}}—pašlaik
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Valters Roberts Gross
|     vārds_orig = ''Walter Robert Gross''
|         attēls = Valters Gross.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1903
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Katlakalns (Rīga)|Katlakalns]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Tībingene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Berlīnes Humboltu universitāte]],<br>[[Tībingenes Universitāte]]
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Paleontoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Devona zivju mikrofosiliju histoloģiskie pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Valters Roberts Gross''' (''Walter Robert Gross'', 1903—1974) bija vācbaltiešu paleontologs,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/3984|title=mugurkaulnieku paleontoloģija|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> [[Berlīnes Humboltu universitāte]]s un [[Tībingenes Universitāte]]s profesors. [[Rīgas Dabaspētnieku biedrība]]s biedrs.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg6-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Otomārs fon Hākens
 |    vārds_orig = ''Ottomar von Haken''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1854
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 18
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga|td=Latvija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1929
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[ārsts]], [[šahists]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Otomārs fon Hākens''' ({{val|de|Ottomar Heinrich von Haken}}; dzimis {{dat|1854|8|18}}, miris {{dat|1929|6|12}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/p_003_riru1929s01n129%7carticle:DIVL56%7cpage:8%7cissueType:P |title=Bēru sludinājums laikrakstā ''Rigasche Rundschau'' |access-date={{dat|2016|12|10||bez}} |archive-date={{dat|2016|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/p_003_riru1929s01n129%7carticle:DIVL56%7cpage:8%7cissueType:P }}</ref>) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] [[ārsts]] (Dr. med.) un [[šahists]].

sentences: '''Neirozinātne''' (vai '''neirobioloģija''') ir zinātnes nozare, kas pēta [[Nervu sistēma|nervu sistēmu]].<ref name="Merriam2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/medlineplus/neuroscience|title=Neuroscience|work=Merriam-Webster Medical Dictionary}}</ref> Tā ir daudzdisciplīnu zinātne, kas apvieno [[Fizioloģija|fizioloģiju]], [[Anatomija|anatomiju]], [[Molekulārā bioloģija|molekulāro bioloģiju]], [[Attīstības bioloģija|attīstības bioloģiju]], [[Citoloģija|citoloģiju]], [[Datorzinātne|datorzinātni]] un matemātisko modelēšanu, lai izprastu [[Neirons|neironu]] un [[Neironu ķēdes|neironu ķēžu]] pamata un emerģentās īpašības.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=I. Overall perspective}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=ea_QVG2BFy8C&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PA688|title=Lexicon of Psychiatry, Neurology and the Neurosciences|last=Ayd|first=Frank J., Jr.|date=2000|publisher=Lippincott, Williams & Wilkins|isbn=978-0781724685|page=688}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Brain Imaging: What it Can (and Cannot) Tell Us About Consciousness|url=https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul|last=Shulman|first=Robert G.|date=2013|publisher=Oxford University Press|isbn=9780199838721|page=[https://archive.org/details/brainimagingwhat0000shul/page/59 59]}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|url=https://books.google.com/books?id=3CK4BAAAQBAJ&q=neuroscience+multidisciplinary&pg=PR5|title=Methods in Neuroethological Research|last=Ogawa|first=Hiroto|last2=Oka|first2=Kotaro|date=2013|publisher=Springer|isbn=9784431543305|page=v}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Tanner|first=Kimberly D.|date=2006-01-01|title=Issues in Neuroscience Education: Making Connections|journal=CBE: Life Sciences Education|volume=5|issue=2|pages=85|doi=10.1187/cbe.06-04-0156|issn=1931-7913|pmc=1618510}}</ref> [[Eriks Kandels|Eriks Kandels]] [[mācīšanās]], [[atmiņa]]s, [[uzvedība]]s, [[uztvere]]s un [[apziņa]]s bioloģiskā pamata izpratni ir raksturojis kā [[Bioloģija|bioloģisko zinātņu]] "vislielāko izaicinājumu".<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Principles of Neural Science, Fifth Edition|last=Kandel|first=Eric R.|publisher=McGraw-Hill Education|year=2012|isbn=978-0071390118|pages=5|quote=The last frontier of the biological sciences – their ultimate challenge – is to understand the biological basis of consciousness and the mental processes by which we perceive, act, learn, and remember.}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2475''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2475''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|11|4|SK}} 12:51:41 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2476]]'', ''[[Kosmos-2477]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-064C
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2474]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2476]]''
}}
'''''Kosmos-2475''''' (''Космос-2475'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2011. gada novembrī. Tas ir pavadoņu sērijas [[GLONASS-M]] aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 743. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 8.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{| border="1" cellpadding="0" cellspacing="0" align="right" style="margin-left: 1em"
|
{| border="0" cellpadding="5" cellspacing="0" style="margin: 1em"
| colspan="3" align="center" | {{big|'''Vienkāršākās aromātiskās struktūras'''}}

|- align="left"
!
! colspan="2" | Kondensēts četrlocekļu un sešlocekļu cikls:
|- align="center" valign="bottom"
|
|
 [[Benzociklobutēns]]
|

|-
| colspan="3" |
|- align="left"
!
! colspan="2" | Kondensēti pieclocekļu cikli:
|- align="center" valign="bottom"
! Pieclocekļu cikli:
|
 [[Pentalēns]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Furāns]]
|
[[Benzofurāns]]
|
[[Izobenzofurāns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirols]]
|
[[Indols]]
|
[[Izoindols]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Tiofēns]]
|
[[Benzotiofēns]]
|
[[Benzo(c)tiofēns|Benzo<nowiki>[c]</nowiki>tiofēns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Imidazols]]
|
[[Benzimidazols]]
|
[[Purīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirazols]]
|
[[Indazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Oksazols]]
|
[[Benzoksazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Izoksazols]]
|
[[Benzizoksazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Tiazols]]
|
[[Benzotiazols]]
|

|-
| colspan="3" |
|- align="left"
! Sešlocekļu cikli:
! colspan="2" | Kondensēti sešlocekļu cikli:
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Benzols]]
|
[[Naftalīns]]
|
[[Antracēns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Piridīns]]
|
[[Hinolīns]]
|
[[Izohinolīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirazīns]]
|
[[Hinoksalīns]]
|
[[Akridīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirimidīns]]
|
[[Hinazolīns]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Piridazīns]]
|
[[Cinnolīns]]
|
|}

sentences: '''Plākšņu bruņas''' ir no lielām [[metāls|metāla]] plāksnēm veidotas krūšu vai visa ķermeņa bruņas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                 = Vidzemes koncertzāle "Cēsis"
| image_size           =
| former_names         =
| alternate_names      =
| image                =
| image_alt            =
| caption              =
| map_type             =
| map_alt              =
| map_caption          =
| altitude             =
| building_type        =
| architectural_style  =
| structural_system    =
| cost                 =
| ren_cost             =
| client               =
| owner                =
| current_tenants      =
| landlord             =
| location             = {{vieta|Latvija|Cēsis}}
| address              = Raunas iela 12-1
| location_town        =
| location_country     =
| iso_region           =
| latd=57 |latm=18 |lats=48 |latNS=N
| longd=25 |longm=16 |longs=35 |longEW=E
| start_date           =
| completion_date      = 2014
| inauguration_date    =
| renovation_date      =
| destruction_date     =
| height               =
| diameter             =
| other_dimensions     =
| floor_count          =6
| floor_area           =
| seating_type         =
| seating_capacity     =800
| main_contractor      =
| architect            = [[Juris Poga]]
| architecture_firm    =
| structural_engineer  =
| services_engineer    =
| civil_engineer       =
| other_designers      =
| quantity_surveyor    =
| awards               =
| ren_architect        =
| ren_firm             =
| ren_str_engineer     =
| ren_serv_engineer    =
| ren_civ_engineer     =
| ren_oth_designers    =
| ren_qty_surveyor     =
| ren_awards           =
| url                  = {{url|http://cesukoncertzale.lv}}
| references           =
| embedded             =
}}
'''Vidzemes koncertzāle "Cēsis"''' ir daudzfunkcionāls kultūras centrs [[Cēsis|Cēsīs]]. Ēku atklāja 2014. gada 31. maijā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/cesis-svetki-koncertzales-atklasana.a87230/|title=Cēsīs svētki - koncertzāles atklāšana|website=www.lsm.lv|access-date=2019-02-18|language=lv|archive-date=2020-09-29|archive-url=https://web.archive.org/web/20200929194158/https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/cesis-svetki-koncertzales-atklasana.a87230/}}</ref> tās arhitekts ir [[Juris Poga]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pāvilostas Svētā Gara Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/15858827
| date           =
| author         = Laima Gūtmane(simka)
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2494''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2494''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 754
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|3|23|SK}} 22:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b/Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2014-012A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1415 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterija]]s, 1450 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2485]]''<br /><s>[[2013. gada Proton-M avārija|GLONASS-M №50]]</s>
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2500]]''
}}
'''''Kosmos-2494''''' (''Космос-2494'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis, kurš tika palaists 2014. gada martā. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''GLONASS'' zemes vadības kompleksa numurs 754. Izvietots ''Glonass'' sistēmas trešajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 18.<ref name="ianc.rsa" />

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | official_name            = Tartu
 | native_name              = ''Tartu''
 | image_skyline            = Tartu asv2022-04 img19 Town Hall.jpg
 | image_caption            = Tartu pilsētas dome
 | image_flag               = Tartu flag.svg
 | image_shield             = Tartu coat of arms.svg
 | shield_size              = 60px
 | pushpin_map              = Igaunija
 | pushpin_label_position   = bottom
 | pushpin_map_caption      =
 | latd=58|latm=23|latNS=N|longd=26|longm=43|longEW=E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{EST}}
 | subdivision_type1        = [[Igaunijas apriņķi|Apriņkis]]
 | subdivision_name1        =  [[Tartu apriņķis]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1224. gadā
 | other_name               =
 | leader_name              = Urmass Krūze
 | area_total_km2           = 38.80
 | population_total         = 93715
 | population_footnotes     = <ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=PO0240&lang=1 | title= Statistics Estonia: Population by Sex, Place of residence and Age}}</ref>
 | population_as_of         = 2018. gadā
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = no 50050 līdz 51111
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 57.2
 | website                  = {{URL|https://www.tartu.ee/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Limitrofi''' ir termins, ar ko apzīmē valstis, kas atdalījās no [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigās un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā (1917–1922), tādējādi veidojot sava veida jostu jeb ''[[cordon sanitaire]]'', kas starpkaru periodā atdalīja [[Krievijas PFSR|Padomju Krieviju]] no pārējās [[Eiropa|Eiropas]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Pelēks ķermenis''' ir [[fizikāls ķermenis]], kura [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbcijas spēja ir mazāka nekā [[Absolūti melns ķermenis|melnam ķermenim]] un kurš vienādi absorbē visu [[Viļņa garums|viļņa garumu]] starojumu. Īstenībā visi ķermeņi [[Absorbcijas spektrs|dažādi absorbē]] atšķirīgu viļņa garumu starojumu (starojumu ar vienu viļņa garumu vairāk nekā starojumu ar citu viļņa garumu). Daļa ķermeņu ir uzskatāmi par pelēkiem ķermeņiem tikai [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] spektrā.

sentences: '''15. aprīlis''' ir gada 105. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (106. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 260 dienas.

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences:
[[Abrahams Linkolns|Abrahamu Linkolnu]] 1865. gadā. Mākslinieka zīmējums]]
'''Atentāts''' ir sabiedriska darbinieka [[slepkavība]] vai tās mēģinājums ({{val-la|attentatum}} no ''ad-temptāre'' - "mēģinājums izdarīt").  Atšķirībā no citu veidu slepkavībām, atentāts parasti tiek veikts ar [[ideoloģija|ideoloģisku]] vai [[politika|politisku]] pamatojumu. Parasti atentātus veic vairāku cilvēku grupējumi vai arī [[garīga slimība|garīgi slimi]] cilvēki. Vēl bez ideoloģiskajām un politiskajām motivācijām, par atentāta izdarīšanas iemeslu var būt [[nauda]] ([[pasūtīta slepkavība]]), [[atriebība]] vai arī [[militāra operācija]].

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences: '''Villendorfas Venera''' ir 11,1 centimetru augsta [[sieviete]]s statuete, kas atrasta vienās no senākajām kapenēm netālu no Villendorfas ([[Austrija]]) un radīta starp aptuveni 28 000 un 25 000 gadu pirms mūsu ēras.<ref>[http://smarthistory.khanacademy.org/nude-woman-venus-of-willendorf.html Nude Woman (Venus of Willendorf)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141113094702/http://smarthistory.khanacademy.org/nude-woman-venus-of-willendorf.html |date={{dat|2014|11|13||bez}} }}, [//en.wikipedia.org/wiki/Smarthistory Smarthistory]</ref> 1908. gada 7. augustā to atrada strādnieks Johans Verans<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landesmuseum.at/pdf_frei_remote/WM_19_0019-0030.pdf|title=The anthropomorphic figurines from Willendorf|last=Antl-Weiser|first=Walpurga|publisher=Niederösterreichischen Landesmuseum|access-date=24 December 2012}}</ref> (''Josef Veram''<ref>Geoffrey Bibby (1956) ''The Testimony of the Spade'', p.139, Alfred A. Knoff, New York</ref>) izrakumu laikā [[Arheoloģija|arheologu]] Josefa Šombati (''Szombathy''), Hugo Obermaiera un Josefa Bajera (''Bayer'') vadībā pie paleolīta teritorijas Villendorfas ciemā, [[Lejasaustrija|Lejasaustrijā]], [[Vahava|Vahavā]], netālu no [[Kremsa]]s pilsētas. Tā veidota no [[kaļķakmens]], kas nav raksturīgi šai vietai, un iekrāsota ar [[okers|okeru]]. Tagad tā atrodas Dabas vēstures muzejā (''Naturhistorisches museum'') [[Vīne|Vīnē]], Austrijā<ref name="wit">Witcombe, Christopher (2003) [http://witcombe.sbc.edu/willendorf/ ''Venus of Willendorf''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20040403230731/http://witcombe.sbc.edu/willendorf/ |date={{dat|2004|04|03||bez}} }}, retrieved 2008</ref> un tās vērtība 2005. gadā tika novērtēta kā 60 miljoni dolāru.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://prezi.com/uejxrfophi9z/villendorfas-venera/|title=Villendorfas Venēra|website=prezi.com|access-date=2018-01-30|language=en}}</ref>

sentences: Konceptu par četrām mūsdienu '''karadarbības paaudzēm''' radīja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] analītiķi 1989. gadā, rakstot par "kara sejas" maiņu un virzīšanos pretim [[Ceturtās paaudzes karadarbība|ceturtās paaudzes karadarbībai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://globalguerrillas.typepad.com/lind/the-changing-face-of-war-into-the-fourth-generation.html|title=The Changing Face of War: Into the Fourth Generation|publisher=Marine Corps Gazette|access-date={{dat|2021|04|15||bez}}|archive-date={{dat|2021|05|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210514173658/https://globalguerrillas.typepad.com/lind/the-changing-face-of-war-into-the-fourth-generation.html}}</ref>

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Elektromagnētiskā lauka avoti''' var būt [[elektriskais lādiņš]] un/vai [[elektriskā strāva]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Humulus lupulus
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Hopfen1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Rosales
|      rinda_lv = Rožu rinda
|        dzimta = Cannabaceae
|     dzimta_lv = Kaņepju dzimta
|         ģints = Humulus
|      ģints_lv = Apiņi
|          suga = H. lupulus
|       suga_lv = Parastais apinis
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra              = Klusais okeāns
|attēls            =
|platība           = 165 250 000
|platība_bez_jūrām =
|garums            = 15 500
|platums           = 19 800
|Max_dziļums       = 10 911
|Vid_dziļums       = 4 280
|tilpums           = 710
|sāļums            =
|valstis           =
|pilsētas          =
}}
'''Klusais okeāns''' ir pasaules lielākā [[ūdenstilpe]], kas klāj aptuveni trešo daļu [[Zeme]]s virsmas. Nosaukumu okeānam devis [[portugāļi|portugāļu]] jūrasbraucējs [[Fernāns Magelāns]] — pirmais eiropietis, kas šķērsoja okeānu. Okeāna nosaukums cēlies no tā, ka visu ceļu no [[Magelāna šaurums|Magelāna šauruma]] līdz [[Filipīnas|Filipīnām]] Magelāna ceļojums pagāja mierīgos laikapstākļos.

sentences:
un [[rodohrozīts|rodohrozīta]] minerāli]]
'''Svītras''' krāsas noteikšana ir viena no [[mineraloģija|mineraloģijā]] plaši izmantotām [[minerāls|minerāla]] noteikšanas metodēm. Lai noteiktu svītras krāsu, minerāla paraugs tiek berzēts pret cietu, abrazīvu virsmu, kuras krāsa ir pēc iespējas tuva tīrai baltai krāsai. Visbiežāk šim nolūkam izmanto neglazēta [[porcelāns|porcelāna]] virsmu, kaut gan minerāliem, kas ir cietāki par porcelānu, jāizmanto cietāku materiālu.

sentences:
[[File:Merwart-Nihilist.jpg|thumb|''Nihilists'' (''Paul Merwart'' 1882. gadā)]]
'''Nihilisms''' (no {{val|la|nihil}} — ‘nekas’) ir filozofiska doktrīna, kuras pamatā ir negatīva attieksme pret vispārpieņemtajām [[morāle]]s normām, sabiedrības tikumiskajām vērtībām, koncepciju, dzīves veidu, tā visa noliegums. Ir vairāki nihilisma veidi. Visbiežāk ar nihilismu tiek saprasts [[eksistenciālais nihilisms]], kam raksturīgs pasaules uzskats, ka [[dzīve]] ir bezjēdzīga un bezvērtīga.

sentences: '''Kraukļu aiza''' ir [[ģeoloģija|ģeoloģiskais]] un [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģiskais]] dabas piemineklis [[Gauja]]s pietekas [[Vējupīte (Gaujas pieteka)|Vējupīte]]s sāngravas nogāzē, [[Sigulda|Siguldā]]. Atrodas [[Gaujas nacionālais parks|Gaujas nacionālā parka]] teritorijā 400 m uz dienvidaustrumiem no [[Gleznotāju krauja]]s.<ref name="lat">{{LAT e|3|480}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Estradiola struktūrformula

Estradiola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',13''S'',14''S'',17''S'')-13-metil-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahidrociklopenta[''a'']fenantrēn-3,17-diols
|           CAS numurs = 50-28-2
|      ķīmiskā formula = C18H24O2
|              molmasa = 272,38
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 177 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = gandrīz nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Estradiols''' ir steroīdais hormons, kuru sievietēm pamatā sekretē [[olnīca]]s, [[virsnieres]], kā arī grūtniecības laikā [[placenta]]. Vīriešiem estradiola sintēze notiek virsnierēs, [[Sēklinieks|sēkliniekos]]. Mazāk nozīmīgi estradiola avoti ir [[taukaudi]] un [[Nervu audi|nervaudi]]. Estradiola izdali regulē [[hipofīze|adenohipofīzes]] izdalītie gonadotropie hormoni FSH un LH.<ref>E.Gulbja Laboratorija. [http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf Estradiols] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510130802/http://www.egl.lv/faili/testi/5209.pdf |date={{dat|2015|05|10||bez}} }}</ref> Estradiols tiek sintezēts vairāku bioķīmisku reakciju rezultātā — vispirms no [[holesterīns|holesterīna]] veidojas [[pregnenolons]], pēc tā [[progesterons]], bet beigās tiek iegūts estradiols.<ref>Saldanha, Colin J., Luke Remage-Healey, and Barney A. Schlinger. "Synaptocrine signaling: steroid synthesis and action at the synapse." Endocrine reviews 32.4 (2011): 532-549.</ref> Asinīs esošā estradiola daļa lielākoties tiek saistīta ar nesējolbaltumvielu — dzimumhormonus saistošo globulīnu (''Sex hormone binding globulin'', SHBG). Estradiols tiek metabolizēts [[aknas|aknās]] un izdalās ar [[žultsskābes|žultsskābēm]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Augusts fon Štarks
|     vārds_orig = ''Johann August Freiherr von Starck''
|         attēls = Starck.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Johans Augusts Štarks luterāņu mācītāja tērpā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1741
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas - Šverīnes hercogiste]]
 (Tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]],{{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1816
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Darmštate]], [[Hesene]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Memfisas zooloģiskais dārzs
|logo          =
|image         = MemphisZooentrance.JPG
|image_width   = 250px
|image_caption = Memfisas zooloģiskā dārza galvenā ieeja
|date_opened   = 1906. gada aprīlis
|location      = [[Memfisa (ASV)|Memfisa]], [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|area          = 31 ha
|coordinates   = {{Coord|35.1500|-89.9943|type:landmark_region:US|display=inline,title}}
|num_animals   = 3500
|num_species   = 500
|members       = [[ZAA]]<ref>https://www.aza.org/current-accreditation-list</ref>
|exhibits      = 3 zonās sadalītas 19 ekspozīcijas
|website       = {{URL|https://www.memphiszoo.org/}}
}}
'''Memfisas zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Memphis Zoo}}) ir [[zooloģiskais dārzs]] [[Memfisa (ASV)|Memfisā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ir mājvieta vairāk nekā 3500 dzīvniekiem, kas pārstāv vairāk nekā 500 dažādas sugas. Zooloģiskais dārzs, kas izveidots 1906. gada aprīlī, ir bijis Overtonas parka galvenais nomnieks vairāk nekā 100 gadus. Zeme, kas pašlaik ir paredzēta Memfisas zoodārzam, tika noteikta 1888. gadā Overtona parka ģenerālplānā, un tā pieder Memfisas pilsētai. Zooloģiskais dārzs atrodas uz 76 akriem (31 ha), no kuriem aptuveni 55 akri (22 ha) ir attīstīti.

sentences:
'''Bentoss''' ({{val|el|βένθος}} (''bentos'') — 'dziļums') ir [[Organisms|organismu]] kopums, kas dzīvo ūdenstilpju gruntī vai uz grunts, kā arī uz zemūdens priekšmetiem.<ref>{{LPE|1}}</ref> Bentisko dzīvnieku kopumu sauc par [[zoobentoss|zoobentosu]], bet bentisko augu kopumu par [[fitobentoss|fitobentosu]]. Pēc izmēriem bentosa organismus iedala trīs grupās: makrobentoss — organismi, kuru lielums pārsniedz 2 mm, mezobentoss — organismi, kuru lielums ir no 0,1 līdz 2 mm un mikrobentoss ar izmēriem zem 0,1 mm. Pēc saskares ar pamatni izšķir piecas grupas:
# lielie piestiprinājušies organismi ([[epifauna]], [[epiflora]]),
# sīkie piestiprinājušies organismi ([[perifitons]]),
# urbējdzīvnieki (izurbj klintis, koka pāļus un [[laiva]]s),
# racējdzīvnieki ([[infauna]], ierokas mīkstā gruntī: [[tārpi]], kukaiņu kāpuri, [[gliemji]]),
# uz grunts un tās tiešā tuvumā mītošie dzīvnieki ([[onfauna]]: [[adatādaiņi]], [[vēžveidīgie]], kukaiņu kāpuri, tārpi).
Triju pēdējo grupu dzīvniekiem ir liela nozīme [[bentofāgi|bentofāgu]] barībā. Pēc bentosa biomasas tiek spriests par [[ūdenstilpe]]s produktivitāti, ko izsaka g/m2 vai kg/ha. Bentosu pārtikā lieto arī [[cilvēki]] (piemēram, [[aļģes]], [[austeres]], [[Krabji|krabjus]], dažas bentosa [[zivis]]).

sentences: '''Skapis''' ir [[mēbeles|mēbele]], kas paredzēta dažādu priekšmetu uzglabāšanai. Skapjiem parasti ir [[durvis]] un vairāki [[plaukts|plaukti]]. Pēc to pielietojuma skapjus iedala [[grāmatu skapis|grāmatu skapjos]], [[drēbju skapis|drēbju skapjos]], [[trauku skapis|trauku skapjos]]. Pastāv arī [[iebūvējamais skapis|iebūvējamie skapji]], kas iestrādāti mājas vai dzīvokļa projektā. Par skapjiem dēvē arī dažādas ierīces vai iekārtas, kuras pēc izskata atgādina šo mēbeli, piemēram, [[sadales skapis]] un [[velkmes skapis]].

sentences:
'''Antiutopija''' jeb '''distopija''' ({{val-el|δυσ + τόπος}} — 'nav laba vieta') ir literāra žanra [[Utopija|utopijas]] pretmets. <ref>[https://en.oxforddictionaries.com/definition/dystopia Oxford Dictionaries. Oxford University Press. 2012.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171004071215/https://en.oxforddictionaries.com/definition/dystopia |date={{dat|2017|10|04||bez}} }}</ref>
Populārs antiutopijas piemērs ir [[Džordžs Orvels|Džordža Orvela]] darbs [[1984 (romāns)|1984]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .re
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1997. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''AFNIC''
|sponsors              = ''AFNIC''
|domātais-pielietojums = ar [[Reinjona|Reinjonu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = izmanto Reinjonā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.afnic.re/ www.afnic.re]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktanitrokubāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C8N8O16
|molmasa=464,13
|blīvums=1979
|kušanas temperatūra=sadalās?
|viršanas temperatūra=sadalās?
}}
'''Oktanitrokubāns''' (C8(NO2)8, ONC) ir ļoti spēcīga [[sprāgstviela]], kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā [[trinitrotoluols]]. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela.<ref> В. Благутина. Взрывчатка столетия. Žurn. Химия и жизнь, 2001, № 11, 80.—81. lpp. {{ru ikona}}</ref> Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir [[kubāns|kubāna]] struktūra (8 [[ogleklis|oglekļa]] atomi, kas savienoti [[kubs|kuba]] veidā), kuras visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupām]].

sentences:
ar pārējām astoņām [[Saules sistēma|planētām]] ir attēlota tālumā, kur [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] — Saules sistēmas astotās un tālākās planētas — orbīta ir iezīmēta nelielā [[elipse|elipsē]])]]
'''Devītā planēta''' ({{val|en|Planet Nine}}) jeb netiešā veidā dēvēta arī par "'''Planētu X'''" ir hipotētiska [[gāzu planēta|milzu]] [[planēta]], kuras [[orbīta]]i no teorētiskā viedokļa būtu jāatrodas [[Saules sistēma]]s ārējā daļā aiz [[Koipera josla]]s, kur tās radītā [[gravitācija]]s spēka ietekme izskaidrotu neparasto orbītu konfigurāciju, kas līdz šim ir novērota vairāku [[Transneptūna objekti|Transneptūna objektu]] gadījumos.<ref name="namingnasa">{{Tīmekļa atsauce|url=https://solarsystem.nasa.gov/planets/hypothetical-planet-x/in-depth/|title=Hypothetical Planet X|work=solarsystem.nasa.gov.|publisher=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]|accessdate=13 July 2019}}</ref><ref name="Delfi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/arzemes/zinatnieki-iespejams-atklajusi-devito-planetu-saules-sistema.d?id=46970737|title=Zinātnieki, iespējams, atklājuši devīto planētu Saules sistēmā|publisher=[[Delfi (portāls)|Delfi]]|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="New Yorker">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newyorker.com/tech/elements/discovering-planet-nine|title=Discovering Planet Nine|work=newyorker.com|publisher=The New Yorker|first=Alan|last=Burdick|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref><ref name="washingtonpost">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/01/20/new-evidence-suggests-a-ninth-planet-lurking-at-the-edge-of-the-solar-system/|title=New evidence suggests a ninth planet lurking at the edge of the solar system|work=washingtonpost.com|publisher=The Washington Post|first=Joel|last=Achenbach|first2=Rachel|last2=Feltman|date=20 January 2016|accessdate=24 December 2016}}</ref>

sentences: '''Piere''' ir [[seja]]s augšējā daļa virs [[uzacis|uzacīm]] līdz [[mati]]em, savukārt no sāniem to ierobežo [[deniņi]].

sentences:
[[Matemātika|Matemātikā]] '''unitāra matrica''' ir tāda ''n'' ×''n'' [[komplekss skaitlis|kompleksa]] [[matrica]] ''U'', kurai izpildās sakarība
:<math> U^\dagger U = I, \,</math>
kur ''I'' ir ''n'' ×''n'' [[vienības matrica]], ''U''† = {{overline|''U''}}T ir matricas ''U'' [[konjugēti transponētā matrica]] ([[kompleksi saistītais skaitlis|kompleksi saistītās matricas]] {{overline|''U''}} [[transponētā matrica]]) un ''U''†''U'' apzīmē matricu ''U''† un ''U'' [[matricu reizināšana|reizinājumu]].<ref>Skatīt Horn & Johnson, [http://books.google.com/books?id=PlYQN0ypTwEC&pg=PA66 66. lpp.]</ref> Šī sakarība izsaka to, ka matricas ''U'' kolonnas veido [[ortonormēta bāze|ortonormētu bāzi]] ''n'' dimensiju kompleksajai [[lineāra telpa|telpai]] '''C'''''n''.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Jūnijs''' ({{val|la|Junius}}) ir [[gads|gada]] sestais [[mēnesis]]. Jūnijā ir 30 [[diena]]s. Mēnesis ir nosaukts par godu romiešu dievietei [[Junona]]i, [[Jupiters (mitoloģija)|Jupitera]] sievai. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''ziedu''' vai '''papuves mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sėjinis'' vai ''pūdymo mėnuo'', bet mūsdienās — ''birželis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Jūnijs ir pirmais [[vasara]]s [[mēnesis]]. Jūnijā ir vasaras [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visgarākā un [[nakts]] visīsākā. Ziemeļeiropā sākas baltās naktis, kad visu nakti ir gaišs.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Borskābes struktūrformula

Borskābes molekulas modelis

Pulverveida borskābe
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksoborāts,
ortoborskābe, borakskābe,
 borofaks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |title=MK noteikumi Nr. 86 |access-date={{dat|2014|12|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305011238/http://likumi.lv/doc.php?id=76287# |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>
|           CAS numurs = 10043-35-3
|      ķīmiskā formula = H3BO3
|              molmasa = 61,83
|              blīvums = 1435
|  kušanas temperatūra = 170,9 °C
| viršanas temperatūra = 300 °C
| šķīdība ūdenī        = 2,52 g/100 mL (0 °C)
4,72 g/100 mL (20 °C)
5,7 g/100 mL (25 °C)
19,10 g/100 mL (80 °C)
27,53 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Borskābe''' jeb '''ortoborskābe''' (H3BO3 vai B(OH)3) ir ļoti vāja neorganiska [[skābe]]. Borskābe ir cieta bezkrāsaina viela, tās [[triklīnā singonija|triklīnie]], slāņainie kristāli ir plānu zvīņu veidā, kuras taustot liekas taukainas. Tas saistīts ar borskābes kristālrežģa uzbūvi, kur molekulas saistītas savā starpā ar [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saitēm]] plakanos monomolekulāros slāņos, bet šos slāņus savā starpā saista daudz vājākie starpmolekulārie spēki. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst diezgan slikti, bet šķīdība strauji pieaug līdz ar [[temperatūra]]s paaugstināšanos. Borskābei šķīstot, tiek uzņemts siltums,<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1978, 491. lpp.</ref> tādēļ šķīdums atdziest. Borskābes sāļus sauc par [[borāti]]em.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vilpulkas pagasts
| karte             = Vilpulkas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Vilpulka
| platība           = 88,47
| iedzīvotāji       = 479<ref>[https://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti2020.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās 01.01.2020]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 479 / 88.47 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Vilpulkas pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Ipiķu pagasts|Ipiķu]], [[Lodes pagasts|Lodes]], [[Jeru pagasts|Jeru]], [[Ramatas pagasts|Ramatas]], [[Sēļu pagasts|Sēļu]] un [[Ķoņu pagasts|Ķoņu]] pagastiem, kā arī [[Igaunija]]s [[Viljandi apriņķis|Viljandi apriņķa]] [[Muļgu pagasts|Muļgu pagastu]] (agrāk [[Abjas pagasts|Abjas pagastu]]).

sentences: '''Lielais Ķīnas mūris''' ({{val-zh|万里长城}}, {{zh-p|Wànlǐ Chángchéng}} — ‘10 000 [[li (mērvienība)|li]] garais mūris’) ir ļoti garš no [[augsne|zemes]], [[ķieģelis|ķieģeļiem]] un [[akmens|akmeņiem]] celts [[mūris]], kuru [[Senā Ķīna|Senajā Ķīnā]] uzbūvēja kā [[nocietinājums|nocietinājumu]] pret iebrucējiem no Ķīnas ziemeļiem. Tas ir viens no lielākajiem [[arhitektūra]]s pieminekļiem, kas jebkad ir uzcelts. Patiesībā Lielais Ķīnas mūris sastāv no vairākiem mazākiem posmiem, no kuriem daži ir viens otram [[paralelitāte|paralēli]]. Tas ir celts divu [[tūkstošgade|tūkstošu gadu]] laikā no austrumiem uz rietumiem pāri [[Ķīna]]s ziemeļiem un [[Mongolija]]s dienvidiem. Ķīnas mūri [[3. gadsimts p.m.ē.|3. gadsimta p.m.ē.]] beigās pavēlēja sākt celt pirmais Ķīnas imperators [[Cjiņs Šihuans]],<ref name="HSW"/> tomēr visgarākā un vislabāk saglabājusies Ķīnas mūra daļa ir celta [[Minu dinastija]]s valdīšanas laikā no [[1368. gads|1368]]. līdz [[1644. gads|1644]]. gadam. Lielā Ķīnas mūra kopējais garums ir 6350 [[kilometrs|km]]. Tā ir visgarākā šāda veida būve pasaulē. Taisnā līnijā tas ir aptuveni 2700 km garš, taču tā faktiskais garums, ieskaitot divdaļīgās, trīsdaļīgās un pat četrdaļīgās sekcijas un apvedceļus pa kalnu pārejām, ir vismaz divreiz lielāks. Tā augstums vietām sasniedz 9 m, biezums — 4,5 līdz 6 m. Ir saglabājušies aptuveni {{nobr|20 000}} mūra torņu un {{nobr|10 000}} [[sargtornis|sargtorņu]] jeb signāltorņu, no kuriem ar signālugunīm ziņoja par ienaidnieka uzbrukumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Lime tree.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Tilia cordata|Parastā liepa}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Malvales
|         rinda_lv = Malvu rinda
|           dzimta = Malvaceae
|        dzimta_lv = Malvu dzimta
|      apakšdzimta = Tilioideae
|   apakšdzimta_lv = Liepu apakšdzimta
|            ģints = Tilia
|         ģints_lv = Liepas
|             suga = T. cordata
|          suga_lv = Parastā liepa
|         binomial = Tilia cordata Mill.
}}

sentences:
.]]
'''Lēkts''' [[astronomija|astronomijā]] ir brīdis, kad [[debess]] spīdeklis parādās uz [[matemātiskais horizonts|matemātiskā horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] lēkts ir diska augšējās malas parādīšanās uz matemātiskā horizonta.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Babītes pagasts
| karte             = Babītes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Babītes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Babītes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Mārupes novads
| centrs            = Piņķi
| platība           = 165,2
| iedzīvotāji       = 7795
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 7795 / 165.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.babite.lv
| nos_vācu          = Pinkenhof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Пинкенская
| ref_krievu        =
}}

sentences: '''Oksimorons''' ir mākslinieciskās izteiksmes līdzeklis, kas veidojas pretrunīgā vārdu sasaistījumā, piemēram [[Latīņu valoda|latīņu]] spārnotajā teicienā ''festina lente''— ‘steidzies lēnām’.

sentences:
'''Paleoģeogrāfija''' ir zinātne, kas pēta ģeogrāfiju Zemes un citu debesu ķermeņu ģeoloģiskajā pagātnē.
{{Commonscat|Palaeogeography}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amilozes lineārās ķēdes struktūrformula

[[Amiloze]]s spirālveida uzbūve

[[Amilopektīns|Amilopektīna]] sazarotās virknes struktūrformula

Cietes šķīdināšana ūdenī
|       citi nosaukumi = stērķele
|           CAS numurs = 9005-25-8
|      ķīmiskā formula = (C6H10O5)''n''
|              molmasa = (162,15)''n''
|              blīvums = aptuveni 1500
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = aukstā nešķīst, karstā — uzbriest
|                 citi =
}}
'''Ciete''', agrāk saukta arī par '''stērķeli''' (no {{val|bar|Sterklis}}, ''Stärklis'' — 'ciete'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |page=927 |isbn=9984-700-12-7 |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:640845%7cpage:931}}</ref>), ir [[augi|augu]] [[polisaharīdi|polisaharīds]], ko veido ar [[glikozīdsaite|glikozīdsaitēm]] saistījušies [[glikoze]]s atlikumi, kas sīkāk veido [[amiloze|amilozi]] un [[amilopektīns|amilopektīnu]].<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Ogļhidrāti. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=47.—48}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:250px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | <big>'''Resnais vīrs'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Oriģinālā "Resnā vīra" reprodukcija
|-
| '''Klasifikācija''' || [[Kodolieroči]]
|-
| '''Izcelsme''' || {{flaga|ASV}} [[ASV]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Izmantošanas vēsture'''
|-
| '''Laiks''' || no [[1945]]. līdz [[1949]]. gadam
|-
| '''Izmantoja''' || [[ASV]]
|-
| '''Kari''' || [[Otrais pasaules karš]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Ražošanas vēsture'''
|-
| '''Izveidots''' || [[1945]]. gadā
|-
| '''Ražotāji''' || [[Losalamosas Nacionālā laboratorija]]
|-
| '''Ražoja''' || no [[1945]]. līdz [[1949]]. gadam
|-
| '''Skaits''' || 120 vienības
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Parametri'''
|-
| '''Masa''' || 4,6 [[tonna|t]]
|-
| '''Garums''' || 3,3 [[metrs|m]]
|-
| '''Platums''' || 1,5 m
|-
| '''Augstums''' ||
|-
| '''Apkalpe''' ||
|}

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Trešais karagājiens uz Ugauniju un Cēsu aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās no Cēsīm uz Ugauniju (kartē - UGANDI).
|date=[[1210]]. gada sākums
|place= [[Otepē]], [[Cēsis]]
|result=izpostīta Ugaunija, ugauņi rīkoja atbildes karagājienu uz Cēsīm.
|combatant1= [[Ugaunija]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]] ar [[Vendi (Livonija)|vendu]] karavīriem,
 [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=Ugaunijas vecākie
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]] no [[Sotekle]]s, [[Kaupo]] no [[Turaida (zeme)|Turaidas]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Trešais karagājiens uz Ugauniju''' notika 1210. gadā pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] Cēsu pils pārvaldnieka [[Cēsu Bertolds|Bertolda]] aicinājuma. Tajā piedalījās arī bīskapam Albertam padotie krustneši un daudzi viņu sabiedrotie līvi un leti.
Viņi ieņēma ugauņu galveno pili [[Otepē]], izlaupīja un pielika tai uguni.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Grey Nurse Shark at Fish Rock Cave, NSW.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Carcharias taurus|Atlantijas smilšu haizivs}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|      sinonīmi =
*''Ectobranchiata''
|    iedalījums =
*{{TaksoSaite|Chondrichthyes|Skrimšļzivis}}
*{{TaksoSaite|Osteichthyes|Kaulzivis}}
|     binomial = Gnathostomata <small>([[Karl Gegenbaur|Gegenbaur]], 1874)
|   kategorijas = nē
}}
'''Žokļaiņi''', '''āržauņi''' (''Gnathostomata'') ir [[Hordaiņi|hordaiņu tipa]] (''Chordata'') infratips. Šajā grupā ietilpst visi [[mugurkaulnieki]] ar žokļiem,<ref>[https://www.accessscience.com/content/gnathostomata/293800 Science: Gnathostomata]</ref>  bet [[apaļmutnieki]] un tiem radniecīgie izmirušie dzīvnieki apvienoti [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu infratipā]]. Zinātniskais nosaukums ''Gnathostomata'' atvasināts no [[grieķu valoda]]s un nozīmē "žokļu mute" (''gnathos'' — "žokļi", ''στόμα'' ''(stoma)'' — "mute").

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Aukstais karš
 | oriģinālnos = ''Zimna wojna''
 |      attēls =  Cold War (2018 film).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[drāma]]
 |    režisors = [[Pāvels Pavļikovskis]]
 |  producents =
* [[Tanya Seghatchian|Tanja Segāčana]]
* [[Ewa Puszczyńska|Eva Pučcinska]]
 |   scenārijs =
* Pāvels Pavļikovskis
* [[Janusz Głowacki|Janušs Glovacki]]
* [[Piotr Borkowski|Pjotors Borkovskis]]
 |     aktieri =
* [[Džoenna Kuliga]]
* [[Tomāšs Kots]]
* [[Boriss Šics]]
* [[Agata Kuleša]]
* [[Sedriks Kāns]]
* [[Žanna Balibara]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Łukasz Żal|Vukašs Zals]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{Filmas datums|2018|05|10|[[Kannu kinofestivāls]]|2018|06|08|Polija|2018|08|31|Apvienotā Karaliste|2018|10|24|Francija|2018|12|07|Latvija}}
 |      ilgums = 86 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce |title=COLD WAR (2018) |url=https://bbfc.co.uk/releases/cold-war-2018 |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190920081319/https://bbfc.co.uk/releases/cold-war-2018 |archivedate={{dat|2019|09|20||bez}} }}</ref>
 |      valsts =
* {{POL}}
* {{FRA}}
* {{GBR}}
 |      valoda =
 |     budžets = {{Eiro|4,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Pawel Pawlikowski delves to the heart of the Cold War |url=https://cineuropa.org/en/newsdetail/324400/ |website=cineuropa.org |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190920081309/https://cineuropa.org/en/newsdetail/324400/ |archivedate={{dat|2019|09|20||bez}} }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Cold War (2018) |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=coldwar2018.htm |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2019|9|20||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Aukstais karš"''' ({{val|pl|Zimna wojna}}, {{val|en|Cold War}}) ir 2018. gada filma, kuras režisors ir [[Pāvels Pavļikovskis]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Ernests fon Bērs
|          vārds_orig = ''Karl Ernst von Baer''
|              attēls =Voyages_de_la_Commission_scientifique_du_Nord,_en_Scandinavie,_en_Laponie,_au_Spitzberg_et_aux_Feröe_-_no-nb_digibok_2009040211001-118.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1792
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = Pībe (''Piibe''), [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1876
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
({{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kēnigsbergas Universitāte]], [[Krievijas Zinātņu akadēmija]], [[Krievijas Ģeogrāfiskā biedrība]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = pirmais aprakstīja zīdītāju olšūnu, [[embrioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Francijas Anrī
|     vārds_orig = ''Henri de France''
|         attēls = Biskup.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1121
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1175
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 13
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = garīdznieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Luijs VI Resnais]], māte - [[Savojas Adele]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sanpedru un Sanpaulu salas
|attēls              = Arquipélago de São Pedro e São Paulo.jpg
|attēla paraksts     = Bāka un pētniecības stacija salās
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Atlantijas okeāns
 |relief = jā
|mark                = Orange pog.svg
|position = right
|label = Sanpedru un<br />Sanpaulu salas
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=00|latm=55|lats=02|latNS=N |longd=29|longm=20|longs=44|longEW=W
|platība             = 0,13
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 18
|salu skaits         = 15
|valsts              = Brazīlija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Riugrandi du Norti]]
|iedzīvotāji         = 4
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Sanpedru un Sanpaulu salas''' ({{val|pt|Arquipélago de São Pedro e São Paulo}}) ir [[Brazīlija]]i piederošs neliels neapdzīvots [[vulkāns|vulkānisks]] [[arhipelāgs]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Atrodas ap 940 km no [[Dienvidamerika]]s piekrastes un administratīvi ietilpst [[Riugrandi du Norti]] štatā.<ref>{{PZT|619|Sanpaulu salas}}</ref> Arhipelāgs sastāv no 15 maziņām saliņām un klintīm, kas izvietojušās [[ekvatoriālā konverģences zona|ekvatoriālajā konverģences zonā]]. Salās nav saldūdens avotu, veģetācija nabadzīga.

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Lasaletas Dievmāte
| image                    = IsèreNotreDameDeLaSalette.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Lasaletas Dievmātes kulta vieta Alpos.
| map_type                 = Francija#Eiropa
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 44.8411  | latNS  =
| longd = 5.9758 | longEW =
| date                     = {{dat|1846|9|19|N}}
| time                     =
| place                    = [[Lasaleta]], [[Izēra]], [[Jūlija monarhija]]
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Maija Bice
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Meandropsinidae
|        dzimta_lv = Meandropsinīdas
|            ģints = Meandropsina
|         ģints_lv = Meandropsinas
|         binomial = Meandropsina Munier-Chalmas, 1898
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Meandropsinas''' (''Meandropsina'') ir izmirusi [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] ģints [[Meandropsinīdas|meandropsinīdu]] dzimtā ([[miliolīdu kārta]]). Ģinti 1898. gadā aprakstīja franču ģeologs [[Ernests Munjē Čalmass]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] meandropsinas ir atrodamas [[Spānija]]s un [[Irāna]]s [[Augškrīts|augšējā krīta]] nogulumos ([[santonas stāvs|santonas]] laikmets). Tipveida suga ir ''[[Meandropsina vidali]]'' Schlumberger, 1898. Bez tās ir zināmas vēl divas sugas: ''[[Meandropsina anahensis|M. anahensis]]'' Henson, 1950 un ''[[Meandropsina iranica|M. iranica]]'' Henson, 1950<ref>[http://www.marinespecies.org/foraminifera/aphia.php?p=taxdetails&id=721273 World Foraminifera Database]</ref>.

sentences: '''Maņa''' ir spēja uztvert iekšējās un ārējās vides kairinājumus un tos izvērtēt. Maņas nodrošina apkārtējās vides [[uztvere|uztveri]]. Izšķir piecas pamata maņas — [[redze|redzi]], [[dzirde|dzirdi]], [[oža|ožu]], [[garša|garšu]] un [[tauste|tausti]]. Redzes, dzirdes un ožas orgāni kairinājumu uztver no [[attālums|attāluma]], bet garšas un taustes orgāni — tiešā kontaktā.

sentences:
{{Transporta sistēmas infokaste
| nosaukums = Tramvaju satiksme Vīnē
| fona krāsa = #C80404
| logo =
| valsts = {{flag|Austrija}}
| pilsēta = [[Vīne]]
| atklāts = {{dat|1865}}
| izmaksas =
| kopējais garums = 432.3 km
| līniju skaits = 30
| staciju skaits =
| pieturu skaits = 1071
| transporta vienīb = 525 (01.06.2012)
| pasažieri dienā =
| pasažieri gadā = 293 000 000 (2013)
| mājas lapa = {{URL|https://www.wienerlinien.at/}}
}}
'''Vīnes tramvajs''' ir viena no svarīgākajām transporta sistēmām [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. To uztur ''[[Wiener Linien]]'' un tā tika atvērta 1865. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kalcija oksīda kristālrežģis

Kalcija oksīds
|citi nosaukumi=nedzēstie kaļķi
|ķīmiskā formula=CaO
|molmasa=56,077
|blīvums=3350
|kušanas temperatūra=2572 °C
|viršanas temperatūra=2850 °C
}}

sentences: '''Diglosija''' (no {{val|el|διγλωσσία}} ''(diglōssia)'' — 'divas valodas') [[valodniecība|valodniecībā]] ir situācija, kad kādā kopienā vienlaikus tiek lietoti vienas valodas divi atšķirīgi [[dialekts|dialekti]], no kuriem katram dialektam ir citāda sabiedriskā funkcija. Parasti šādās situācijās viens dialekts tiek lietots ikdienas saziņai kā [[sarunvaloda]], bet otrs, kas visbiežāk ir šīs valodas vēsturiska forma, tiek lietots īpašos gadījumos (ceremonijās, oficiālajai saziņai, skolās utt). Diglosiju nedrīkst jaukt ar [[divvalodība|divvalodību]], kad lietotas tiek divas atšķirīgas, neradniecīgas [[valoda]]s.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Hypericum hirsutum.JPG|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|dzimta=Hypericaceae|dzimta_lv=Asinszāļu dzimta|ģints=Hypericum|ģints_lv=Asinszāles|iedalījums=|binomial=Hypericum hirsutum <small>L.</small>|suga=Hypericum hirsutum|suga_lv=Pūkainā asinszāle|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}'''Pūkainā asinszāle''' (''Hypericum hirsutum'') ir augu suga [[asinszāļu dzimta]]s [[Asinszāles|asinszāļu ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], krūmājos, [[Lapkoku mežs|lapkoku mežos]], mežmalās un mežu laucēs. [[Latvija|Latvijā]] tā ir sastopama reti — tikai dienvidu daļā, galvenokārt [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]], piemēram, augu suga ir novērota [[Ukru gārša|Ukru gāršā]].

sentences:
'' Rīgā]]
'''Viesnīca''' jeb '''hotelis''' ir [[uzņēmums]], kurā par [[nauda|samaksu]] tiek izguldināti un pabaroti viesi, kas vēlas pārnakšņot. Tāpat ar vārdu "viesnīca" apzīmē [[celtne]]s, kurās atrodas šādi uzņēmumi.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Baba Vanga
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1911
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 31
| dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the Ottoman Empire (1844–1922).svg}} [[Strumica (pilsēta)|Strumica]], [[Saloniku vilājets]], [[Osmaņu impērija]] (tagad {{MKD}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1996
| m_mēnesis = 8
| m_diena = 11
| m_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = mistiķe, gaišreģe un tautas medicīnas piekopēja
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences: '''Regolīts''' ir irdens materiāls, kas klāj [[atmosfēra]]s neieskautu [[planēta|planētu]], [[Dabiskais pavadonis|pavadoņu]] un [[asteroīds|asteroīdu]] virsmu un veidojas [[mikrometeorītu]] [[erozija]]s rezultātā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Augusts Veismanis
| vārds_orig = ''August Weismann''
| attēls = AugustWeismann.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1834
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācu konfederācija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1914
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Freiburga]], [[Vācijas Impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas = [[Freiburgas Universitāte]]
| alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[neodarvinisms]], [[Veismaņa barjera]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu nakts
| operators =
| attēls = Day for Night (1973 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Fransuā Trifo]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Žaklīna Bisita]]
* [[Valentīna Kortēze]]
* [[Dani (dziedātāja)|Dani]]
* [[Aleksandra Stjuarte]]
* [[Žans Pjērs Omons]]
* [[Žans Pjērs Leo]]
* Fransuā Trifo
| mūzika = [[Žoržs Delerjē]]
| oriģinālnos = ''La Nuit américaine''
| studija = * ''Les Films du Carrosse''
* ''PECF''
* ''PIC''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner]]-[[Columbia Pictures|Columbia Film]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|1973|5|24|Francija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu nakts"''' ({{Val|en|La Nuit américaine}}) ir 1973. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Fransuā Trifo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Žaklīna Bisita]], [[Valentīna Kortēze]], [[Dani (dziedātāja)|Dani]], [[Aleksandra Stjuarte]], [[Žans Pjērs Omons]], [[Žans Pjērs Leo]] un Fransuā Trifo.

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Vanesa Hadžensa
 | attēls                  = Vanessa Hudgens - 2019 by Glenn Francis.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Hadžensa 2019. gadā
 | dz. vārds               = Vanesa Enna Hadžensa
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1988|12|14}}
 | dz. vieta               = [[Salinasa (ASV)|Salinasa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, dziedātāja, dejotāja, modele
 | darbības gadi           = 2002—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               = http://vanessahudgens.com/
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Vanesa Enna Hadžensa''' ({{val|en|Vanessa Anne Hudgens}}; dzimusi {{dat|1988|12|14}} [[Salinasa (ASV)|Salinasā]], [[Kalifornija|Kalifornijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu dziedātāja, aktrise un dejotāja.

sentences: '''Ģeometrisks ķermenis''' ir [[telpa]]s tilpuma daļa, kas ir norobežota no apkārtējās telpas ar ģeometriskā ķermeņa virsmu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{ezera infokaste|ezers=Iņerka|attēls=|paraksts=|karte=|kartes_paraksts= |map=Krievija#Mordvija |plat_d=54|plat_m=03|plat_s=48|plat_NS=N |gar_d=45|gar_m=53|gar_s=10|gar_EW=E|vieta={{RUS}}|platība=0,442|garums=3 |Vid_dziļums=7|Max_dziļums=12|tilpums=|platums=0,2 |augstums_vjl=100|izteka= |baseins=|valstis=[[Krievija]]|salas=|pilsētas=}}
'''Iņerka''' ({{val|ru|Инерка}}), arī '''Ineerjke''' ({{val|myv|Ине эрьке}}), ir ezers [[Krievija|Krievijā]], [[Mordvija|Mordvijā]], [[Sura]]s upes ielejā 17 kilometrus no Bolšije Berezņiku ciema. Tulkojumā no [[erzju valoda]]s tā nosaukums nozīmē "Lielezers" ("''ine''" — liels, "''erjke''" — ezers).<ref name=":0">''Всё о Мордовии: Энциклопедический справочник'' / сост. Н. С. Крутов, Е. М. Голубчик, С. С. Маркова. — Саранск: Мордов. кн. изд-во, 2005. — С. 98. — 840 с. — ISBN 5-7595-1662-0.</ref>

sentences: '''Bioētika''' ir [[filozofija]]s un [[lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] nozare, kas aplūko [[Ētika|ētiskas]] dabas jautājumus, kuri rodas saskaroties tādām nozarēm kā [[dabaszinātnes]], [[biotehnoloģija]], [[medicīna]], [[politika]], [[tiesību zinātne]], [[filozofija]] un [[teoloģija]].

sentences:
pierādījums]]
'''Pierādījums''' [[matemātika|matemātikā]] ir konkrēta apgalvojuma [[loģika|loģisks]] pamatojums, izmantojot iepriekš zināmus citus apgalvojumus. Pierādījumi tiek izmantoti [[teorēma|teorēmu]] pamatojumos, dažādu matemātisku uzdevumu risināšanā, īpaši [[ģeometrija|ģeometrijā]] un tamlīdzīgās nozarēs. Pastāv dažādi pierādījumu veidi, piemēram, tiešais pierādījums, [[pierādījums no pretējā]], [[matemātiskā indukcija|matemātiskās indukcijas]] princips. Ja apgalvojumu nevar pierādīt un arī nevar noliegt, tad to sauc par [[hipotēze|hipotēzi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fenilnitropropēna struktūrformula
|           CAS numurs = 705-60-2
|      ķīmiskā formula = C9H9NO2
|              molmasa = 163,17
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 64—66 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Fenil-2-nitropropēns''' ir ķīmiskais savienojums, kura ķīmiskā formula ir C9H9NO2. Tas pieder pie [[aromātiskie savienojumi|aromātiskajiem]] [[nitrosavienojumi]]em ar nitrogrupu sānķēdē. Fenil-2-nitropropēns ir dzeltena pulverveida viela.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Retorika]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

sentences: '''Datorizētā arhitektūras projektēšana''' ({{val|en|Computer-aided architectural design}}, '''CAAD''') ir [[Datorizētā projektēšana|datorizētās projektēšanas]] [[programmatūra]] [[arhitektūra]]s vajadzībām. Tajā ietilpst glabātuve precīziem un visaptverošiem ēkas datu ierakstiem, un tās izmanto arhitekti un arhitektūras kompānijas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Roberts Antinis
|     vārds_orig = ''Robertas Antinis''
|         attēls = Антинис_Робертас_(конверт).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Ilūkstes apriņķis|Kaldabruņa|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1981
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Kauņa|td=Lietuva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Roberts Antinis (tēlnieks, 1946)|Roberts Antinis]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Roberts Antinis''' ({{val|lt|Robertas Antinis}}, dzimis {{dat|1898|12|3}}, miris {{dat|1981|11|19}}) bija [[Kaldabruņa|Kaldabruņā]] dzimis [[Lietuva|lietuviešu]] tēlnieks. Darbojies gan neatkarīgās [[Lietuva]]s, gan [[PSRS]] laikos. Viņa dēls [[Roberts Antinis (tēlnieks, 1946)|Roberts Antinis]] arī ir tēlnieks. [[Lietuvas PSR]] Tautas mākslinieks (1973).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Fēlikss Hausdorfs
|          vārds_orig = ''Felix Hausdorff''
|              attēls = Hausdorff 1913-1921.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1868
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = [[Breslava]], [[Prūsijas Karaliste]]
(mūsdienās [[Vroclava]], {{POL}})
|              m_gads = 1942
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Bonna]], [[Trešais reihs]]
(mūsdienās {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{GER}}
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Leipcigas Universitāte]], [[Bonnas Universitāte]], [[Greifsvaldes Universitāte]]
|          alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
|             zinātne = [[matemātika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Hausdorfa mērs]], [[Hausdorfa telpa]], [[Hausdorfa dimensija]], [[Hausdorfa maksimuma princips]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Kiribati]]
[[Kategorija:Kiribati]]

sentences: '''Nīlsena reitings''' ({{val|en|Nielsen ratings}}) ir [[plašsaziņas auditorija]]s reitinga sistēma, ko veido ''[[Nielsen Media Research]]'', kas pēta un uzskaita [[auditorija]]s lielumu un [[ētera plānošana|televīzijas programmu]] saturu Amerikas Savienotajās Valstīs izmantojot konkrēto reitinga sistēmu.

sentences: , apakšā). No Romas pāvestam dāvātā albuma "[[Terra Mariana]]".]]

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[Fizika|Fizikā]] '''Maksvela vienādojumi''' ir četru [[diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojumu]] sistēma, kas apraksta [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētisko lauku]] [[vakuums|vakuumā]]. Tie raksturo [[elektriskais lauks|elektriskā]] un [[magnētiskais lauks|magnētiskā]] lauka savstarpējo mijiedarbību, kā arī to saistību ar [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]] un [[strāvas blīvums|strāvas blīvumu]]. Šos vienādojumus [[1861]]. gadā atklāja skotu fiziķis un matemātiķis [[Džeimss Maksvels]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Trīsdesmitgadu karš
| width       = 320px
| partof      =
| image       = Map Thirty Years War-en.svg
| image_size  = 250px
| alt         =
| caption     = Karojošās puses un galvenie karagājieni Trīsdesmitgadu kara laikā. Sārtā krāsā iezīmētas protestantu zemes, dzeltenā un oranžā krāsā [[Hābsburgi|Hābsburgu]] dinastijas pārvaldītās katoļu zemes
| date        = {{dat|1618|5|23|N}} – {{dat|1648|5|15|N}}
{{resize|''(29 gadi, 11 mēneši, 22 dienas)''}}
| place       = [[Centrāleiropa]]
| coordinates =
| map_type    =
| map_relief  =
| map_size    =
| map_marksize =
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = [[Vestfālenes miera līgums]]
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = '''Pret Hābsburgu valstis un sabiedrotie:'''

{{Flagicon|Sweden|1562}} [[Zviedrijas Impērija]] {{resize|(no 1630)}}

{{Flagicon image|Statenvlag.svg}} [[Nīderlandes Republika]]

{{Flagicon image|Royal Standard of the King of France.svg}} [[Francijas Karaliste]] {{resize|(no 1635)}}

{{Flagicon|Dānija}} [[Dānijas–Norvēģijas ūnija]] {{resize|(1625–29)}}

{{Flagicon|Bohēmija}} [[Bohēmijas kroņa zemes]] {{resize|(1618–20)}}

{{Flagicon image|Flag of The Electoral Palatinate (1604).svg}} [[Kurpfalca]] {{resize|(līdz 1623)}}

{{Flagicon image|Flag of Electoral Saxony.svg}} [[Saksijas kūrfirstiste]] {{resize|(līdz 1635)}}

[[Brandenburga-Prūsija]] {{resize|(līdz 1635)}}

[[Braunšveiga–Līneburga]]

{{Flagicon|Anglija}} [[Anglijas Karaliste]] {{resize|(1625–30)}}

{{Flagicon image|Flag of Scotland (traditional).svg}} [[Skotijas Karaliste]] {{resize|(1625–38)}}

{{flagicon image|Banner of Gabriel Bethlen.svg}} [[Transilvānijas hercogiste]] {{resize|(no 1619)}}
----
'''Atbalstītāji:'''

* {{flagicon|Ottoman Empire}} [[Osmaņu impērija]]
* {{Flagicon image|Flag of Oryol ship (variant).svg}} [[Krievijas cariste]]
| combatant2  = '''Hābsburgu valstis un sabiedrotie:'''

{{Flag|Svētā Romas impērija}}
* {{Flagicon image|Catholic League (Germany).svg|22px}} [[Katoļu līga]]
* {{Flagicon image|Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg|22px}} [[Hābsburgu monarhija]]
{{Flagicon image|Flag of Cross of Burgundy.svg}} [[Spānijas impērija]]

{{flagicon image|Flag of the Habsburg Monarchy.svg}} [[Ungārijas Karaliste]]

{{Flagicon|Dānija}} [[Dānijas–Norvēģijas ūnija]] {{resize|(1643–45)}}
----
'''Atbalstītāji:'''
* {{Flagicon image|Banner of Sigismund III Vasa.svg|size=23px|border=}} [[Polijas kroņa zemes]]
* {{Flagicon image|Zaporozhian Sich flag.svg|border=}} [[Zaporižjas Seča]]
| combatant3  =
| commander1  = {{Flagicon|Sweden|1562}} [[Gustavs II Ādolfs]]
| commander2  =[[File:Banner of the Holy Roman Emperor without haloes (1400-1806).svg|15px]] [[Ferdinands II Hābsburgs]]
[[File:Banner of the Holy Roman Emperor without haloes (1400-1806).svg|15px]] [[Albrehts fon Valenšteins]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   =
| strength2   =
| strength3   =
| casualties1 =
| casualties2 =
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences:
'''Bio''' var būt:
* bio- (no {{val|el|βίος}} "dzīvība") — prefikss vārdos, kas saistīti ar [[dzīvība|dzīvību]]:
** [[bioētika]];
** [[biogrāfija]];
** [[bioinformātika]];
** [[bioķīmija]];
** [[bioloģija]];
** [[bioma]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            =
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               =
| att_izm              =
| paraksts             =
| apakšveidne          = {{Apakšveidne Boeing}}
| tips                 =
| valsts               =
| ražotājs             =
| dizaineris           =
| pirmais lidojums     =
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               =
| primārais            =
| ražošanā             =
| skaits               =
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        =
}}</pre><includeonly>
[[Kategorija:Infokastes]]</includeonly>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Veneto
 | official_name           = ''Veneto''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Palazzo Balbi (Venice).jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Reģiona valdības rezidence Balbi pils
 | image_flag              = Flag of Veneto.svg
 | image_shield            = Coat of Arms of Veneto.png
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Venēcija]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Veneto in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināts
 | established_date        = 1866
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Luka Dzaja
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 18345.35
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 4834763
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.veneto.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-34
 | footnotes               =
}}

sentences: '''Paradokss''' ir absurda [[patiesība]], kas balstās uz šķietami pareizām premisām un secinājuma, bet noved pie pretintuitīva un nepieņemama [[slēdziens|slēdziena]]. Ja paradokss ir atrisināms, to var izdarīt, atmetot kādu no premisām kā maldīgu vai atrodot kļūdu spriešanas procesā. Viens no pazīstamākajiem semantiskajiem paradoksiem ir "[[meļa paradokss]]", ko var izteikt kā "šis teikums ir nepatiess". Meļa paradokss, tāpat kā cits pazīstams piemērs, [[Rasela paradokss]], balstās uz atsaukšanos uz sevi (''self-reference'').

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Hellgeits
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Frama šaurums]]
| savieno1     = [[Norvīdžena līcis]]
| atdala       = [[Elsmīra sala]]
| atdala1      = [[Nortkenta]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=76| plat_m= 42| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=89| gar_m= 34| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 40
| platums      = 4,5—11
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Lindermans
|     vārds_orig = ''Владимир Линдерман''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvijas ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Tatjana Zubareva
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Vladimirs Lindermans''' ({{val|ru|Владимир Ильич Линдерман}}; dzimis {{dat|1958|11|3}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]] cilmes [[politika|politiķis]]. Bijis viens no [[Nacionālboļševiku partija]]s līderiem [[Latvija|Latvijā]] un [[Krievija|Krievijā]], vadīja organizāciju "[[Par dzimto valodu!|Dzimtā valoda]]", kas savāca nepieciešamos [[Paraksts|parakstus]] [[2012. gada referendums par grozījumiem Satversmē|2012. gada referenduma]] ierosināšanai par [[valsts valoda]]s statusa piešķiršanu [[krievu valoda]]i Latvijā, ko [[Pilsonība Latvijā|Latvijas pilsoņi]] balsojot noraidīja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lycalopex gymnocercus.jpg
| binomial = Pseudalopex gymnocercus
| autors = [[Johann Fischer von Waldheim|Fischer]], 1814
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
| ģints = Pseudalopex
| ģints_lv = Zorro
| suga = Pseudalopex gymnocercus
| suga_lv = Pampu lapsa
| izplatība =

sentences: '''Anketēšana''' ({{val|fr|enquête}}) ir noteiktā jautājumā izdarīta [[aptauja]]. Pretstatā statistiskajai ziņu vākšanai anketēšana dod nevis [[Objektivitāte|objektīvus]] faktus, bet gan iztaujāto [[Lietpratējs|lietpratēju]] subjektīvās domas un iespaidus. Anketēšanu parasti lieto tajās nozarēs, kur [[statistika]] nav iespējama vai nevar dot vajadzīgās ziņas.

sentences: '''''Rīga''''' ir [[Latvija]]s [[Mopēds|mopēdu]] un [[Mokiks|mokiku]] marka, ko ražoja [[Rīga]]s motorūpnīcā "[[Sarkanā Zvaigzne]]" no 1958. līdz 1998. gadam.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Paura kauls |
  Latin        = Os parietale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray132.png |
  Caption      = Kreisais paura kauls. Ārējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|nosaukums = Kokvarde
|        attēls = Hyla02 ST 10.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Amphibia
|      klase_lv = Abinieki
|         kārta = Anura
|      kārta_lv = Bezastainie abinieki
|        dzimta = Hylidae
|     dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|         ģints = Hyla
|      ģints_lv = Kokvardes
|          suga = Hyla arborea
|       suga_lv = Eiropas kokvarde
|        suga_r = Eiropas kokvarde
|      binomial = Hyla arborea <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Rana arborea''<ref>[http://research.amnh.org/vz/herpetology/amphibia/Amphibia/Anura/Hylidae/Hylinae/Hyla/Hyla-arborea Hyla arborea (Linnaeus, 1758)]</ref>
*''Rana viridis''
*''Hyla viridis''
*''Hyla vulgaris''
*''Calamita arboreus''
*''Calamita viridis''
| izplatība =

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaļesjes pagasts
| karte             = Zaļesjes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Zaļesje
| platība           = 108,79
| iedzīvotāji       = 696<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 696 / 108.79 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Zaļesjes pagasts''' ir viena no [[Ludzas novads|Ludzas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, [[Krievija]]s pierobežā, [[Zilupe (upe)|Zilupes]] krastos. Robežojas ar sava novada [[Zilupe]]s pilsētu, [[Lauderu pagasts|Lauderu]], [[Pasienes pagasts|Pasienes]], [[Brigu pagasts|Briģu]], [[Nirzas pagasts|Nirzas]] un [[Istras pagasts|Istras]] pagastiem, kā arī Krievijas [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabala]] [[Sebežas rajons|Sebežas rajonu]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Na
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-20
|ķīm_formula=(Na2,K2,Ca,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
{{infokaste+}}
'''Maironis''', īstajā vārdā '''Jons Mačulis''' ({{val|lt|Jonas Mačiulis}}; dzimis 1862. gada 21. oktobrī, miris 1932. gada 28. jūnijā) bija [[Lietuva|lietuviešu]] [[romantisms|romantisma]] dzejnieks.

sentences:
:Nejaukt ar citu Londonas mūzikas augstskolu — [[Karaliskā Mūzikas akadēmija|Karalisko Mūzikas akadēmiju]].
{{Skolas infokaste
|name                   = Karaliskā Mūzikas koledža
|native_name            = ''Royal College of Music''
|image                  = Royal College of Music - April 2007.jpg
|alt                    = Karaliskās Mūzikas koledžas ēka
|caption                = Karaliskās Mūzikas koledžas ēka
|city                   = [[Londona]]
|country                = [[Apvienotā Karaliste]]
|founded                = [[1882. gads|1882. gadā]]
|url                    = {{URL|https://www.rcm.ac.uk/}}
}}
'''Karaliskā Mūzikas koledža''' ({{val|en|Royal College of Music}}) ir [[mūzika]]s [[augstskola]], kas atrodas [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] galvaspilsētā [[Londona|Londonā]], [[Dienvidkensingtona|Dienvidkensingtonā]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļmagindanao
| official_name = ''Maguindanao del Norte''
| image_skyline = Matanog Poblacion.jpg
| imagesize =
| image_caption = Iela Matanogā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Maguindanao del Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 2023
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3988.82
| population_total = 926037
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 08 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 16 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Datuodinsinsuata]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 12
| p1 = '''12 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[magindanaji]], [[iranuni]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MGN
| website                  =
}}
'''Ziemeļmagindanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Maguindanao del Norte}}, {{val|en|Province of Maguindanao del Norte}}, {{val|mdh|Dairat nu Utara Magindanaw}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 12 municipalitātēs un sīkāk 249 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Datuodinsinsuata]]. [[Kotabato]] neatkarīgā pilsēta politiski un adinistratīvi provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta ģeogrāfiski un statistiski. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[magindanaji]] un [[iranuni]], pēc konfesionālās piederības vairākums ir [[musulmaņi]].

sentences: '''Zinātniskais izdevums''' jeb '''zinātniskā publikācija''' (no {{val|la|pūblicātio}} — 'izsludinājums') ir izdevuma veids, kas ietver teorētisku vai eksperimentālu [[zinātnisks pētījums|pētījumu]] rezultātus un atbilstošu iepriekšējās zinātniskās [[literatūras apskats|literatūras apskatu]]. Zinātniskie izdevumi parasti ir paredzēti samērā nelielai auditorijai un tāpēc izdoti nelielā apjomā. No citiem izdevuma veidiem tie atšķiras ar materiāla stilistisko sarežģītību un plašu zinātniskās [[terminoloģija]]s lietojumu, kuras skaidrojums var būt iekļauts izdevumā vai arī izdots atsevišķi specializētās svešvārdu un skaidrojošajās vārdnīcās.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Transports Baku}}
{{Commonscat|Transport in Baku|Transports Baku}}

sentences:
''Paul Gauguin'']]
'''Postimpresionisms''' ir termins, ko ieviesa britu mākslinieks un mākslas kritiķis [[Rodžers Frajs]] 1910. gadā, lai apzīmētu [[Francija]]s mākslas attīstību kopš [[Eduārs Manē|Eduāra Manē]] laikiem. Frajs izmantoja šo terminu, rīkojot 1910. gada izstādi ''Manē un Postimpresionisms''.  Postimpresionisti paplašināja [[impresionisms|impresionismu]], atsakoties no daudziem ierobežojumiem: viņi gleznoja, izmantojot biezus krāsu klājienus, savdabīgus otu triepienus un attēlojot īstās dzīves tematiku, kaut arī tie vairāk sliecās akcentēt ģeometriskās formas, deformēt formu, lai sasniegtu ekspresīvu efektu un izmantoja nedabiskas un patvaļīgi izvēlētas krāsas.

sentences:
{{Infobox planet
| name                     = Titānija
| alt_names                = Urāns III
| adjectives               =
| pronounce                =
| image                    =
| caption                  = Titānijas dienvidu puslodes attēls, kas tika uzņemts {{dat|1986|1|24||bez}}
| discovery                =
| discoverer               = [[Viljams Heršels]]
| discovered               = {{dat|1787|1|11||bez}}<ref name="Herschel 1787" />
| semimajor                = 435 910 km<ref name="orbit" />
| eccentricity             = 0,0011<ref name="orbit" />
| period                   = 8,706 234 d<ref name="orbit" />
| inclination              = 0,340° (līdz Urāna ekvatoram)<ref name="orbit" />
| physical_characteristics = yes
| mean_radius              = {{nowrap|788,4 ± 0,6}} km (0,1235 no Zemes rādiusa)<ref name="Widemann Sicardy et al. 2009" />
| surface_area             = {{nowrap|7 820 000}} km²
| volume                   = {{nowrap|2 065 000 000}} km³
| mass                     = {{nowrap|3,527 ± 0,09}}{{Esp|21}} [[Kilograms|kg]] (5,908{{Esp|−4}} no Zemes masas)<ref name="Jacobson Campbell et al. 1992" />
| density                  = {{nowrap|1,711 ± 0,005}} [[Grams|g]]/cm³<ref name="Widemann Sicardy et al. 2009" />
| surface_grav             = 0,38 m/s²
| escape_velocity          = 0,773 km/s
| rotation                 =
| albedo                   = 0,35 (ģeometriskais)
| magnitude                = 13,9<ref name="Newton Teece 1995" />
| temp_name1               = Saulgrieži<ref name="Widemann Sicardy et al. 2009" />
| mean_temp_1              = {{nowrap|70 ± 7}} [[Kelvins|K]]
| max_temp_1               = 89 K
| min_temp_1               = 60 K
| atmosphere               = yes
| atmosphere_composition   = {{ubl|
|[[Oglekļa dioksīds]] (?)
|[[Slāpeklis]] (?)
|[[Metāns]] (?)
}}
| surface_pressure         = <10–20 [[Bārs_(mērvienība)|nbar]]
}}
'''Titānija''' ({{val|en|Titania}}) ir lielākais [[Urāns (planēta)|Urāna]] [[Urāna pavadoņi|pavadonis]] un astotais lielākais pavadonis [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] ar 1578 km lielu diametru. To {{dat|1787|1|11||bez}} atklāja [[Viljams Heršels]] un nosauca [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] lugas "[[Sapnis vasaras naktī]]" (''A Midsummer Night's Dream'') varones vārdā. Titānija apmēram vienādās proporcijās sastāv no [[ledus]] un [[ieži]]em. Pavadoņa virsma ir salīdzinoši tumša. Uz Titānijas atrodas vairāki [[krāteris|krāteri]], kas sasniedz pat 326 km lielu diametru. 1986. gada janvārī ''[[Voyager 2]]'' uzņēma vairākas pavadoņa bildes, kopumā ir nofotografēts 40% virsmas.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Pronatora kanāla sindroms''', pazīstams arī kā '''grozītājmuskuļa sindroms''' un '''Pronatorsindroms''', ir [[Vidusnervs|vidusnerva]] nospieduma simptomu komplekss [[Apakšdelms|apakšdelmā]]. Sindroms rodas, kad dažādu patoloģisku procesu rezultātā nervi apakšdelmā tiek saspiesti, kas var būtiski traucēt rokas funkciju. Lai gan sindroms ir līdzīgs [[Karpālā kanāla sindroms|karpālā kanāla sindromam]] (KKS),<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mikrokirurgija.lv/pakalpojumi/rokas-kirurgija/grozitajmuskula-sindroms-pronatorsindroms/|title=Grozītājmuskuļa sindroms (Pronatorsindroms)|website=Latvian Microsurgery center|access-date=2023-03-26|language=lv}}</ref> [[elektomiogrāfija]] un nervu vadīšanas izmeklējumi nepalīdz diagnosticēt šo sindromu, jo tas pēc būtības ir diamisks (pretēji karpālā kanāla sindromam, kurš ir statisks). Vistipiskākie simptomi ir sāpes, dedzināšan un, [[tirpšana]] (sevišķi naktī). Simptomi biežāk ir novērojami dienas laikā, pretēji tam kā tas ir pie KKS. Šo slimību parasti uzsāk ārstēt konservatīvi ar fizioterapiju un [[Iekaisums|pretiekaisuma]] medikamentiem. Ja tas nelīdz, tad nepieciešama operācija, kuru parasti veic [[Mikroķirurģija|mikroķurugs]] (plastiskais ķirurgs) vai plaukstas ķirurgs.

sentences:
[[Kategorija:Bosnijas un Hercegovinas cilvēki]]
[[Kategorija:Serbi]]

sentences:
'''Mikropavairošana''' ir prakse, kurā salīdzinoši īsā laika periodā strauji tiek pavairots augu materiāls, lai radītu lielu skaitu jaunu augu, izmantojot modernas augu audu kultūru metodes.<ref name="10E">"Micropropagation - Definitions from Dictionary.com". dictionary.reference.com. Retrieved 2008-03-17.</ref>
Mikropavairošana tiek izmantota, lai pavairotu vērtīgus augus, piemēram, tos, kas ir [[Ģenētiskā modifikācija|ģenētiski modificēti]] vai audzēti, izmantojot tradicionālās augu audzēšanas metodes. To izmanto, lai nodrošinātu lielu skaitu jauno augu stādīšanai uz lauka, kuri nespēj saražot [[sēklas]], vai arī nav pietiekoša [[augu veģetatīvā pavairošana]].
1950. un 1960. gadu sākumā Kornela universitātes botāniķis ''Frederick Campion Steward'' atklāja un pirmoreiz pielietoja mikropavairošanu un augu audu kultūras
[[File:Culture in vitro.JPG|thumb|Augu kultūras ''in vitro'', sterilos apstākļos]]
Mūsdienās, lai izaudzētu (selekcionēšanas ceļā) jaunas sīpolpuķu šķirnes, ir nepieciešams līdz pat 19 gadiem un, lai  apmierinātu lielo pieprasījumu pēc sīpolaugiem ([[tulpes]], [[lilijas]], [[hiacintes]] utt.), ir nepieciešama to ātra audzēšana, tāpēc mūsdienās to var paveikt ar mikropavairošanas metodēm ''in vitro'', iegūtie sīpolaugi ir bez kaitīgiem vīrusiem.<ref name="1E">Smulders MJM, De Klerk GJ (2011) Epigenetics in plant tissue culture. Plant Growth Regulation 63, 137-146</ref> Tāpat ar mikropavairošanas metodēm ir iespējams iegūt pavisam jaunus, vēl neredzētus sīpolaugus ar krāšņiem ziediem. Lai sekmīgi pavairotu sīpolaugus, nepieciešams sekot šiem pieciem soļiem: kultūras uzsākšana, pavairošana, sīpola veidošanās, miera perioda pārtraukšana un izstādīšana uz lauka/siltumnīcā.<ref name="2E">George EF, Debergh PC (2008) Micropropagation, uses and methods. In: George EF, Hall MA, De Klerk GJ (Eds) Plant Propagation by Tissue Cul-ture (3rd Edn, Vol 1), The Background, Springer-Verlag GmbH, Heidelberg, pp 29-64</ref> Pirmajos divos posmos veidojas jauni dzinumi vai sīpoliņi. Uzsākot kultūru, ir liela varbūtība, ka paraugs tiks piesārņots ar sēnēm, baktērijām vai vīrusiem. Citi  negatīvie aspekti ir, ka neveidojas adventīvais pumpurs, neefektīva zarošanās, slikta augšana vai tas, ka eksplantam izveidojas tikai [[lapas]], kurai nav [[meristēma]]. Sīpolaugi tiek pavairoti ''in vitro'' tāpēc, ka šis process ir samērā viegls/ātrs un nav nepieciešams sīpolus aklimatizēt. Labākiem rezultātiem pēc izstādīšanas augsnē pielieto dažādus preparātus, lai sīpolos pārtrauktu miera periodu. Šajā procesā nav nepieciešama [[apsakņošana]], jo sīpolus var uzglabāt bez saknēm. Tāpat sīpolaugi var tikt uzreiz izsūtīti pie klientiem vai stādīti uz lauka, ietaupot daudz laika un naudas.
Izvēloties eksplantu, sīpolam ir jābūt spēcīgam, viendabīgam un bez vīrusiem. Šīs prasības ir grūti izpildīt uz lauka, jo apstākļi nav sterili, augam var būt fitopatoloģijas vai slimības (veģetatīvā vairošanās ceļā [[baktērijas]] spēj iekļūt sīpola šūnas iekšienē un izraisīt patoloģijas). Turklāt, kad augu pavairo ''in vitro'' kultūrā, visi nepieciešamie parametri tiek manuāli kontrolēti, iegūstot no slimībām brīvus augus.

== Kultūras uzsākšana ==
Mikropavairošana sākas ar auga materiālu izvēli, kas tiks pavairoti. Augu audi tiek izņemti no nebojāta mātes auga. Tie ir augi, kas ir brīvi no vīrusiem un sēnītēm. Ir svarīgi pavairošanā izmantot veselīgākos augus. Kad augu materiāls ir izvēlēts, jāizvēlas pareizās auga daļas, kuras tiks izmantotas augu kultūrai, un tas ir atkarīgs no audu veida, piemēram, [[putekšnīca]], [[ziedlapa]], [[ziedputekšņi]] un citi augu audi.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Ivans Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Iwan von Lieven''
|         attēls = Pauls Līvens pirms Pirmā pasaules kara.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Pauls Līvens savā automobilī
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]] {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Pauls Hermanis Līvens (1821—1881); Natālija fon der Pālena (1842—1920)
|          brāļi = [[Anatols Leonīds Līvens]] (1873—1937)
|          māsas = Marija (1877—1907); Aleksandra (1879—1974); Sofija (1880—1964)
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon Taube, 1876—1964)
|          bērni = Marija (1907), Leonīds (1909), Aleksandrs (1919—1988)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Līvens''' ({{val|de|Paul von Lieven}}, 1875—1963) bija [[Smiltenes muiža]]s īpašnieks, [[firsts]] ([[kņazs]]). [[Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene|Dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene]] projekta autors (1908—1911).

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Fidži]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Fidži ir iekļauta '''1 vieta''' (kultūras objekts), savukārt 3 vietas Fidži ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/fj Fidži]</ref>. Fidži Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1990]]. gada [[21. novembris|21. novembrī]].

sentences:
{{catmore|Dabas katastrofa}}
{{Commonscat|Natural hazards|Dabas stihijas}}

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|zvaigzni|Saule (nozīmju atdalīšana)|Saule}}
{| class="infobox" style="width: 10em;"
|+ style="font-size:larger;" | '''Saule'''
|-
| colspan="2" style="text-align:center;" |[[attēls:Sun in February.jpg|250px]]
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Novērojamie lielumi'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Zeme]]s
| 1,496{{E|11}} m
8,31 [[gaismas gads|gaismas minūtes]]
|-
| [[Redzamais spožums]] (''V'')
| −26,74m<ref name=nssdc>{{Tīmekļa atsauce |url=http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |title=NASA "Sun Fact Sheet" |access-date={{dat|2009|02|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100715200549/http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/sunfact.html |archivedate={{dat|2010|07|15||bez}} }}</ref>
|-
| [[Absolūtais spožums]]
| 4,83m<ref name=nssdc/>
|-
| [[Zvaigžņu klasifikācija]]
| G2V
|-
| [[Metāliskums]]<ref>Iespējams nepareizs termins</ref>
| ''Z'' = 0,0177<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://arxiv.org/abs/astro-ph/0408055| title=Solar model with CNO revised abundances| author=Montalban, Miglio, Noels, Grevesse, DiMauro| accessdate=2007. gada 30. novembrī}}</ref>
|-
| [[Leņķiskais diametrs|Leņķiskais izmērs]]
| 31,6′ — 32,7′<ref>{{Tīmekļa atsauce| url=http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| title=Eclipse 99 - Frequently Asked Questions| author=[[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija]]| accessdate=2007. gada 16. oktobrī| 6=| archiveurl=https://web.archive.org/web/20100527142627/http://education.gsfc.nasa.gov/eclipse/pages/faq.html| archivedate={{dat|2010|05|27||bez}}}}</ref>
|-
| [[Īpašības vārds|Īpašības vārdi]]
| solārs, saulains
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Orbitālais raksturojums'''
|-
| Vidējais attālums
no [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] centra
| ~2,5{{E|20}} m
26 000 [[gaismas gads|gaismas gadi]]
|-
| [[Galaktika|Galaktiskais]] periods
| (2,25—2,50){{E|8}} gadi
|-
| [[Ātrums]]
| ~2,20{{E|5}} m/s
(orbītā ap Galaktikas centru)
~2{{E|4}} m/s
(attiecībā pret tuvējo zvaigžņu vidējo ātrumu)
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fizikālais raksturojums'''
|-
| Vidējais diametrs
| 1,392{{E|9}} m<ref name=nssdc/>
109 Zemes diametri
|-
| Ekvatoriālais [[rādiuss]]
| 6,955{{E|8}} m<ref name=sse>[http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric Sun:Facts & figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080102034758/http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Sun&Display=Facts&System=Metric |date={{dat|2008|01|02||bez}} }} NASA Solar System Exploration page</ref>
109 Zemes ekvatoriālie rādiusi<ref name=sse/>
|-
| Ekvatoriālais [[apkārtmērs]]
| 4,379{{E|9}} m<ref name=sse/>
109 Zemes apkārtmēri<ref name=sse/>
|-
| [[Saspiedums]]
|  9{{E|−6}}
|-
| [[Virsmas platība]]
| 6,0877{{E|18}} m²<ref name=sse/>
11 990 Zemes virsmas<ref name=sse/>
|-
| [[Tilpums]]
| 1,412{{E|24}} m³<ref name=sse/>
1 300 000 Zemes tilpumi
|-
| [[Masa]]
| 1,9891{{E|30}} kg<ref name=nssdc/>
332 946 Zemes masas
|-
| [[Blīvums|Vidējais blīvums]]
| 1,408{{E|3}} kg/m³<ref name=nssdc/><ref name=sse/><ref>[http://hypertextbook.com/facts/1999/MayKo.shtml The Physics Factbook™] Edited by Glenn Elert — Written by his students.</ref>
|-
| Citi blīvumi
| Centrā: 1,5{{E|5}} kg/m³
fotosfēras apakša: 2{{E|-4}} kg/m³
kromosfēras apakša: 5{{E|-6}} kg/m³
vid. saules vainagā: 10{{E|-12}}kg/m³<ref>[http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html University of Michigan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120518050816/http://www.astro.lsa.umich.edu/undergrad/Labs/spectro/short_spectro.html |date={{dat|2012|05|18||bez}} }}, Astronomy Department.</ref>
|-
| [[Brīvās krišanas paātrinājums]]
| 274,0 m/s²<ref name=nssdc/>
27,94 ''g''
28 Zemes gravitācijas<ref name=sse/>
|-
| [[Otrais kosmiskais ātrums]]
(no virsmas)
| 617,7 km/s<ref name=sse/>
55 Zemes otrie kosmiskie ātrumi<ref name=sse/>
|-
| [[Temperatūra]]
(virsmas)
| 5 778 [[kelvins|K]]<ref name=nssdc/>
|-
| Temperatūra
([[Saules vainags|Saules vainaga]])
| ~5{{E|6}} K

|-
| Temperatūra
(kodola)
| ~15,7{{E|6}} K<ref name=nssdc/>
|-
| [[Starjauda]] (Lsol)
| 3,846{{E|26}} [[wats|W]]<ref name=nssdc/>
~3,75{{E|28}} [[lūmenss|lm]]
|-
| Vidējais enerģētiskais spožums (Isol)
| 2,009{{E|7}} W m−2 sr−1
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2" | '''Rotācijas raksturojums'''
|-
| [[Slīpums]]
| 7,25°<ref name=nssdc/>
(pret [[ekliptika|ekliptiku]])
67,23°
(pret [[Piena Ceļš|galaktikas]] ekvatora plakni)
|-
| [[Rektascensija]]
(Ziemeļpola)<ref name="iau-iag">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.hnsky.org/iau-iag.htm|title= Report Of The IAU/IAG Working Group On Cartographic Coordinates And Rotational Elements Of The Planets And Satellites: 2000|accessdate= 2006-03-22|first= P. K.|last= Seidelmann|author2= V. K. Abalakin|author3= M. Bursa|author4= M. E. Davies|author5= C. de Bergh|author6= J. H. Lieske|author7= J. Oberst|author8= J. L. Simon|author9= E. M. Standish|author10= P. Stooke|author11= P. C. Thomas|year= 2000|archive-date= 2011-08-10|archive-url= https://www.webcitation.org/60qCIcHwA?url=http://www.hnsky.org/iau-iag.htm}}</ref>
| 286,13°
19 h 4 min 30 s
|-
| [[Deklinācija (astronomijā)|Deklinācija]]
(Ziemeļpola)
| +63,87°
63°52' Ziemeļi
|-
| Sideriskais [[rotācijas periods]]
(16° platuma grādos)
| 25,38 dienas<ref name=nssdc/>
25 d 9 h 7 min 13 s<ref name="iau-iag"/>
|-
| (uz ekavtora)
| 25,05 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| (polos)
| 34,3 dienas<ref name=nssdc/>
|-
| Rotācijas ātrums
(uz ekvatora)
| 7,284{{E|3}} km/h
|-
! bgcolor="#FEEA55" colspan="2"  | '''Fotosfēras sastāvs (pēc masas)'''
|-
|  [[ūdeņradis]]
|  73,46%<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | title=The Sun's Vital Statistics | work=Stanford Solar Center | accessdate=2008-07-29}}, citing
{{Grāmatas atsauce | last = Eddy | first = John | authorlink = | coauthors = | title = A New Sun: The Solar Results From Skylab | publisher = NASA SP-402 | date = 1979 | location = Washington, D.C | pages = 37 | url = http://solar-center.stanford.edu/vitalstats.html | doi = | id = | isbn =}}</ref>
|-
|  [[hēlijs]]
|  24,85%
|-
|  [[skābeklis]]
|   0,77%
|-
|  [[ogleklis]]
|   0,29%
|-
|  [[dzelzs]]
|   0,16%
|-
|  [[sērs]]
|   0,12%
|-
|  [[neons]]
|   0,12%
|-
|  [[slāpeklis]]
|   0,09%
|-
|  [[silīcijs]]
|   0,07%
|-
|  [[magnijs]]
|   0,05%
|}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Adven Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2011. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vantā]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[siltums]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''AMP Capital'', {{AUS}}<br />''Infracapital'', {{GBR}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.adven.com adven.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Adven Oy''''' ir [[Somija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas pieder investīciju uzņēmumiem ''AMP Capital'' un ''Infracapital''. Galvenais birojs atrodas [[Vantā]]. Uzņēmums ir dibināts 2011. gadā.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Malawi|Malāvija}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Florians Cenova
|     vārds_orig = ''Florian Cenôwa/Florian Ceynowa''
|         attēls = Gdańsk ulica Świętego Ducha 48 (tablica Florian Ceynowa).JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1817
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 04
|       dz_vieta = Slavošina, [[Prūsijas Karaliste]] (tagad Slavošino, [[Puckas apriņķis]], [[Pomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 26
|        m_vieta = Bukovice, [[Vācijas Impērija]] (tagad Buloveca, [[Sveces apriņķis]], [[Kujāvijas-Pomožes vojevodiste]], {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[kašūbs]]
|   nodarbošanās = ārsts, sabiedrisks darbinieks
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Oušena ducis
| attēls                   =  Ocean's12Poster1.gif
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ocean's Twelve''
| žanrs                    = kriminālfilma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               = [[Džerijs Veintrobs]]
| scenārija autors         = [[Džordžs Nolfi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Džūlija Robertsa]]
* [[Breds Pits]]
* [[Mets Deimons]]
* [[Endijs Garsija]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Bērnijs Maks]]
| mūzika                   = [[Deivids Holmss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Jerry Weintraub Productions]]''
* ''[[Section Eight Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|12|10||bez}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/oceans-twelve-2004|title=Ocean's Twelve|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 25, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=oceanstwelve.htm|title=Ocean's Twelve (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|362,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Oušena banda]]"
| nākošā                   = "[[Oušena velna ducis]]"
| imdb                     =
}}
'''"Oušena ducis"''' ({{val|en|Ocean's Twelve}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džordžs Klūnijs]], [[Džūlija Robertsa]], [[Breds Pits]], [[Mets Deimons]], [[Endijs Garsija]], [[Ketrina Zeta-Džonsa]], [[Dons Čīdls]] un [[Bērnijs Maks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|12|10||bez}}. Filma ir turpinājums 2001. gada filmai "[[Oušena banda]]". 2007. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Oušena velna ducis]]", bet 2018. gadā iznāca [[atvasinājums (fikcija)|atvasinājums]] "[[Oušenas 8]]".

sentences:
ar [[Āgenskalna tirgus|Āgenskalna tirgu]] priekšplānā]]
'''Āgenskalna televīzijas tornis''' ir 110 metrus augsts metāla tornis [[Āgenskalns|Āgenskalnā]], [[Rīga|Rīgā]]. Torni uzcēla [[1955]]. gadā, tas ir pielāgots naftas urbšanas tornis, kuru atgādāja no [[Kaspijas jūra]]s naftas atradņu platformām.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Praktikanti
| attēls                   =  The-internship-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Internship''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levi]]
| producents               =
* [[Vinss Vons]]
* Šons Levi
| scenārija autors         =
* Vinss Vons
* [[Džareds Sterns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Vinss Vons
* [[Rouza Bairna]]
* [[Makss Mingella]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Wild West Picture Show Productions]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[21 Laps Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|7|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/internship-2013|title=The Internship|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 27, 2019|archive-date={{dat|2019|06|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190627164800/https://bbfc.co.uk/releases/internship-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|58 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=internship.htm|title=The Internship|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 27, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Praktikanti"''' ({{val|en|The Internship}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Šons Levi]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Vinss Vons]] (viņš arī viens no producentiem un scenārija autoriem), [[Rouza Bairna]] un [[Makss Mingella]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|6|7||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Žans Fransuā de Laperūzs
|     vārds_orig = ''Jean-François de La Pérouse''
|         attēls = G. Bruno - Le Tour de la France par deux enfants p204b.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1741
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = pie [[Albī]], [[Francijas karaliste]]
([[Tarna]], {{FRA}})
|      m_dat_alt = iespējams [[1788]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Vanikoro]]
({{SLB}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jūrasbraucējs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|terminu astronomijā|Terminators|Terminators}}
 Zemes un Mēness attēls, kurā redzamas terminatoru līnijas, kas dala to diskus uz pusēm]]
'''Terminators''' ir robeža starp [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] apgaismoto (dienas) un neapgaismoto (nakts) daļu. Vārds cēlies no latīņu vārda ''terminare'' — ierobežot. Debess ķermenim rotējot, terminators pārvietojas attiecībā pret tā virsmu. Mūsu planētas gadījumā tas izpaužas kā [[saullēkts]] vienā planētas pusē un [[saulriets]] pretējā pusē.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .lr
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Randy Bush
|sponsors              = Data Technology Solutions
|domātais-pielietojums = Ar [[Libērija|Libēriju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Libērijā
|ierobežojumi          = Domēna reģistrētājam jāatrodas Libērijā un jāpamato domēna pielietošana
|struktūra             = Iespējams reģistrēt trešā līmeņa domēnus ar noteiktiem otrā līmeņa domēniem.
|dokumenti             = [http://psg.com/dns/lr/lr.txt Reģistrācijas forma]|
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://psg.com/dns/lr/ Domēna reģistrators]
|}}
'''.lr''' ir [[Libērija]]s [[Internets|Interneta]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]).<br />Šo domēnu drīkst reģistrēt tās personas, kas atrodas Libērijā un kuras var pamaot domēna izmantošanu.
== Otrā līmeņa domēni ==

sentences: '''Avia BH-21''' ir [[Čehoslovākija|čehoslovāku]] vienvietīgais [[iznīcinātājs]].

sentences: '''IBM AIX''' ('''Advanced Interactive eXecutive''') ir [[IBM]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] ar [[4.3BSD]] savietojamiem komandu un programmatūras saskarnes paplašinājumiem.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Grentlijs Guldings
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Grantley Thomas Smart Goulding''
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Grentlijs Tomass Smarts Guldings
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1874|03|23}}
 |             dz_viet = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Glosteršīra}}
 |             mir_dat = {{dat|1947|07|29}}
 |            mir_viet = {{vieta|DĀR|Unkomāsa}}
 |             tautība =
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{karogs|Lielbritānija}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ PČ informācija ------>
 |            PČ_saite =
 |           pč_dalība =
 |          pč_medaļas =
 |         pč_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{Medal|VOS}}
{{MedalCountry | {{flaga|Lielbritānija}} [[Lielbritānija olimpiskajās spēlēs|Lielbritānija]]}} (GBR)
{{MedalSport| [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Sudrabs|[[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]]| [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 110 metru barjerskrējiens vīriešiem|110 metru barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Kollārs''' vai '''Kollars''' var būt:

sentences:
{{Labs raksts}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Szamár 038.jpg
| att_nosaukums =Equus asinus
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus asinus
| suga_lv =Mājas ēzelis
|     izplatība =
| binomial =Equus asinus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Mājas ēzelis''' (''Equus asinus'') ir zirgu [[Ģints (bioloģija)|ģints]] (''Equus'') [[ēzeļi|ēzeļu]] apakšģints (''Asinus'') viena no [[suga|sugām]]. Pastāv uzskats, ka tas ir cēlies no [[Āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļa]]<ref name="Kletona">Džuljeta Kletona-Broka "Zirgi. Enciklopēdija", Apgāds Zvaigzne ABC {{ISBN|9984-17-076-4}}</ref> (''Equus afracanus''). Skarbo dzīves apstākļu ietekmē ēzelis izveidojies par ļoti spēcīgu un izturīgu [[dzīvnieks|dzīvnieku]], kas veic lielus attālumus, nesdams smagas kravas, turklāt patērē maz [[barība]]s un [[ūdens]].

sentences: '''Globālā jūras negadījumu un drošības sakaru sistēma''' (angļu: ''Global Maritime Distress and Safety System'', GMDSS) ir vispasaules sistēma automātiskai avārijas signālu pārraidei kuģiem jūrā, kuru kā daļu no [[Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras|Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras]] (''International Convention for the Safety of Life at Sea'', SOLAS) ir izstrādājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas [[Starptautiskā Jūras organizācija]] (''International Maritime Organization'', IMO).<ref>[https://wwwcdn.imo.org/localresources/en/OurWork/Safety/Documents/GMDSSandSAR1999.pdf Shipping Emergencies - Search and Rescue and the GMDSS] International Maritime Organization 1999. gada marts. 7. lpp. Skatīts: 2024. gada 13. februārī</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
'''Introversija''' ir psiholoģiski pārlieka nodošanās savai iekšējai pasaulei, parasti kopā ar nesabiedriskumu. Psiholoģijā introversiju kopā ar tās pretmetu ekstraversiju uzskata par diviem galējiem punktiem vienā no dažādajām nepārtrauktajām personības skalām
Termins introversija pastāv kopš 1924. gada, kad [[Karls Gustavs Jungs]] savā psihoanalīzē to definēja kā "interesei, kas virzās nevis uz objektu, bet atpakaļ pie subjekta" Psihoanalīzē introversiju dēvē arī par instinktīvo dziņu vēršanos uz fantāzijas objektiem, ne reālu objektu meklēšanu. Šajā nozīmē vārda introversija sinonīms ir fantāziju [[katekse]].

sentences: '''Datubāzes integritāte''' ir [[informācijas sistēmas]] spēja saglabāt [[datubāze|datu bāzi]] tās lietderīgajā dzīves posmā, nodrošinot pret apzinātu bojāšanu vai netīšu iznīcināšanu. Šo spēju realizē ar dublētājkopiju palīdzību un piekļuves reglamentāciju.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Rhynchospora alba|autors=(L.) Vahl.|suga_lv=Parastais baltmeldrs|suga=Rhynchospora alba|ģints_lv=Baltmeldri|ģints=Rhynchospora|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Weißes Schnabelried (Rhynchospora alba)-20200806 (8).JPG|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=}}'''Parastais baltmeldrs''' ({{val-la|Rhynchospora alba}}) ir [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] parastais baltmeldrs ir sastopams nereti visā valsts teritorijā, pārmitrās, mazauglīgās vietās: [[Purvs|purvos]] un purvainos priežu mežos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rhynchospora-alba-l-vahl/|title=parastais baltmeldrs - Rhynchospora alba (L.) Vahl - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-06-05}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Berta Karlika
|     vārds_orig = ''Berta Karlik''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 4
|        m_vieta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = Austrija
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[astats|astata]] atklāšana [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos
|    apbalvojumi = Haitingera balva ķīmijā (1947)<br />Vilhelma Eksnera medaļa (1954)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Berta Karlika''' ({{val|de|Berta Karlik}}; dzimusi {{dat|1904|1|24}}, mirusi {{dat|1990|2|4}}) bija [[Austrija|austriešu]] [[fiziķis|fiziķe]], pirmā sieviete, kas kļuva par [[Vīnes Universitāte]]s profesori. Atklājusi 85. ķīmisko elementu [[astats|astatu]] [[Radioaktivitāte|dabiskās sabrukšanas]] procesu produktos.

sentences: '''Scientoloģija''' jeb '''saentoloģija''' (no {{val|la|scientia}} — ‘zināšanas’ un {{val|el|λόγος}} — ‘mācība’) ir 20. gadsimta otrajā pusē izveidota eklektiska reliģiski filozofiska mācība (t.s. ''reliģiskā filozofija''), cieši saistīta ar īpašu [[psihoterapija]]s paveidu — [[dianētika|dianētiku]].<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 689. lpp.</ref> To [[1954]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] izveidoja [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] rakstnieks  [[Rons Habards|Lafaiets Ronalds Habards]] (''Lafayette Ronald Hubbard''), un 20 gadus vēlāk tā tika oficiāli atzīta par [[Reliģija|reliģiju]].<ref name="autogenerated2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbi.lv/lv/news.php?r=6&news=230 |title=Tiesa liek Spānijai oficiāli atzīt Saientoloģijas baznīcu. - BBI 07.11.2007. |access-date=05.02.2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071201085352/http://www.bbi.lv/lv/news.php?r=6&news=230 |archivedate=01.12.2007 }}</ref> Publiskajā sfērā bieži<ref>Tā kā sekta ir no lielākas denominācijas atšķēlusies kustība, bet scientoloģija ir pilnīgi no jauna izveidota eklektiska mācība, tad tā neatbilst jēdziena "sekta" definīcijai, bet ir kults.</ref> tiek dēvēta par [[sekta|sektu]].<ref>[http://www.lv.lv/?menu=lvplus&type=doc&id=144031 Sektas ar mārketinga stratēģiju]{{Novecojusi saite}}</ref> Kopš izveidošanas scientoloģija ir bijusi viena no pretrunīgāk vērtētajām reliģiskajām kustībām.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Floresas jūra
|attēls=FloresasJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Indonēzija
 |latd = 7 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 120 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Indonesia relief location map.jpg
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība=240 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums = 5234
|Vid_dziļums = 1522
|sāļums      = 32—34,6
|temperatūra = 26—28,8
|valstis={{IDN}}
|pilsētas=
}}
'''Floresas jūra''' ({{val|id|Laut Flores}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[iekšējā jūra]] [[Indonēzija]]s dienvidu daļā.

sentences: '''Sniegs''' ir cieto atmosfēras [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas veidojas, mikroskopiskiem ūdens pilieniem zemā gaisa temperatūrā kristalizējoties un augot simetriskās, starainu zvaigznīšu formās. Parasti sniegs veidojas, kad [[gaisa temperatūra]] ir tuvu 0 °C vai zem tās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |title=Sniegs<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080404013113/http://www.pvg.edu.lv/datori/konkursi/2006_web/vsk/gunita_smilga_paradibas/Sniegs.htm |archivedate={{dat|2008|04|04||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīta formulvienības struktūrformula

Nātrija sulfīta formulvienības modelis

Bezūdens nātrija sulfīta paraugs
|       citi nosaukumi = E221
|           CAS numurs = 7757-83-7
|      ķīmiskā formula = Na2SO3
|              molmasa = 126,043
|              blīvums = 2633
|  kušanas temperatūra = 33,4 °C (heptahidrāta šķīšana kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 27,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīts''' (Na2SO3) ir balta kristāliska viela, kas ir [[sērpaskābe]]s un [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāls]]. Nātrija sulfīts viegli šķīst ūdenī un veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. Istabas temperatūrā kristalizējas no ūdens šķīdumiem heptahidrāta Na2SO3·7H2O veidā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Azelaīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H16O4
|molmasa=188,23
|blīvums=1251
|kušanas temperatūra=106,5 °C
|viršanas temperatūra=287 °C pie 100 mmHg
}}
'''Azelaīnskābe''' (nonāndiskābe, 1,7-heptāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)7–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Azelaīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''azelainātiem'''. Azelaīnskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences: '''Elektrostatiskā indukcija''' ir parādība [[Fizika|fizikā]], kad [[Elektriskais vadītājs|vadītājs]] uzlādējas cita uzlādēta [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] ietekmē bez saskares ar to. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.siic.lu.lv/fiz/IT/F_12/info_fiz/e.html|title=elektrostatiskā indukcija|website=siic.lu.lv|access-date=19.08.2021}}</ref> Vadītājam nonākot cita ķermeņa radītā [[Elektriskais lauks|elektrostatiskajā laukā]] (elektriskais lauks, kura avoti ir nekustīgi [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]]), [[Kulona likums|Kulona spēka]] ietekmē vadītājā tiek atdalīti pozitīvie un negatīvie lādiņi un atsevišķās vietās uz vadītāja virsmas rodas nekompensēti vienas zīmes lādiņi. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/mwe:82670|title=elektrostatiskā indukcija|website=tezaurs.lv|access-date=19.08.2021}}</ref> <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fizmix.lv/fiztemas/elektriskie-ladini-un-elektriskais-lauks-3/vaditaji-un-dielektriki-elektriskaja-lauka|title=Elektriskie lādiņi un elektriskais lauks|website=fizmix.lv|access-date=19.08.2021}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|binomial=Senecio|attēls=Senecio fontanicola RF.jpg|att_nosaukums=''Senecio fontanicola''|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Magnoliopsida|rinda=Asterales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Senecio|ģints_lv=Krustaines|kategorijas=jā}}'''Krustaines''' ({{val|la|Senecio}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Ģints ir izplatīta gandrīz visā pasaulē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Gumplovičs
|     vārds_orig = ''Ludwig Gumplowicz''
|         attēls = Gumplowicz.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1838
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = [[Krakova]], [[Krakovas brīvpilsēta]]
(mūsdienās {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]]
(mūsdienās {{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Grācas universitāte]]
|     alma_mater =[[Jagaiļa universitāte]]
|        zinātne =[[socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =[[Šterna-Gerlaha eksperiments]] (1922)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Anna Freida
|          vārds_orig = ''Anna Freud''
|              attēls = Anna Freud 1957.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Anna Freida 1957. gadā
|             dz_gads = 1895
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Vīne}}
|              m_gads = 1982
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Austrija (1895—1946)
Apvienotā Karaliste (1946—1982)
|             tautība =
|             dzimums = S
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[psiholoģija]]
[[psihoanalīze]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = darbi par ''ego'' psiholoģiju
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Himna''' ir svinīga [[dziesma]], mākslas darbs, kas ar īpašiem izteiksmes līdzekļiem pauž slavinājumu, pacilātību.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=himna Tezaurs.lv]{{Novecojusi saite}}</ref> Sākotnēji radās kā sakrāla dziesma, slavinot kādu dievību.
{{Listen
 | filename=Ein' Feste Burg.ogg
 | title=''Ein feste Burg ist unser Gott''
 | description=Pazīstama [[luterisms|luterisma]] himna
}}
Termins cēlies no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]] {{gree|ὕμνος}} (''hymnos''), un tiek saistīts ar [[darbības vārds|darbības vārdu]] {{gree|ὑφαίνω}} — ‘aust’, saprotot himnu kā «uzaustu» dziesmu. Himnas kā sakrālas dziesmas pastāvējušas jau senajā [[Indija|Indijā]], kur tās bija ne tikai senākie literārie darbi, bet ieņem nozīmīgu vietu arī vēlāko laiku literatūrā.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Fortas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Forth Bridge''
|attēls               = Scotland-2016-Aerial-Edinburgh-Forth Bridge.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Skotija
| plat_d = 56.000421 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 3.388726 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               =
|atrašanās vieta      =
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = Dzelzceļa tilts
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 2 467 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    = 190 - 200 vilcieni
|pamatakmens          = 1882. gadā
|celtniecība          =
|atklāts              = 1890. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Fortas tilts''' ({{val|en|Forth Bridge}}) ir [[Tilts|dzelzceļa tilts]], kas šķērso Fortas līci. Tilts atrodas [[Skotija]]s austrumu daļā, 14 kilometrus uz rietumiem no Skotijas galvaspilsētas [[Edinburga]]s. Tilta konstruktori ir sers Džons Fovlers un sers Bendžamins Beikers.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Troļļi
 | oriģinālnos = ''Trolls''
 |      attēls = Trolls (film) logo.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = animācijas filma
 |    režisors = [[Maiks Mičels]]
 |  producents = [[Džīna Šeja]]
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Eibels]]
* [[Glens Berdžers]]
 |     aktieri =
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Zoja Dešanela]]
* [[Rasels Brends]]
* [[Džeimss Kordens]]
* [[Gvena Stefani]]
 |      mūzika = [[Kristofs Beks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[DreamWorks Animation]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|10|8|Londonas kinofestivāls|2016|10|28|Latvija|2016|11|4|ASV|}}
 |      ilgums = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/trolls-2016|title=MTrolls|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 9, 2018|archive-date={{dat|2017|03|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170311022352/http://www.bbfc.co.uk/releases/trolls-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|125 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt1679335/|title=Trolls (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|347,1 miljons}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = "[[Troļļi 2]]"
 |        imdb =
}}
'''"Troļļi"''' ({{val|en|Trolls}}) ir 2016. gada ASV muzikāla datoranimācijas filma, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Džastins Timberleiks]], [[Anna Kendrika]], [[Zoja Dešanela]], [[Rasels Brends]], [[Džeimss Kordens]] un [[Gvena Stefani]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Londonas kinofestivālā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mazetijīts
|attēls=
|klase=Telurīds
|ŠtruncaID=2/B.10-20
|ķīm_formula=Ag3HgPbSbTe5
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaišpelēks
|svītra=Melna
|habituss=Atrasti sīki paraugi - kristāliņi, graudiņi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=3-3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
glacioloģisko pētījumu [[polārstacija]] [[Kempreivena]] uz [[Grenlande]]s [[ledus vairogs|ledus vairoga]]]]
'''Glacioloģija''' (no {{val|la|glacies}} — ‘ledus’ un {{val|el|λόγος}} — ‘vārds, mācība’) ir zinātne par dabīgo [[ledus|ledu]] visās tā izpausmēs [[Zeme]]s virsū, [[atmosfēra|atmosfērā]], [[hidrosfēra|hidrosfērā]] un [[litosfēra|litosfērā]]. Glacioloģijas izpētes vienots dabas objekts ir [[glaciosfēra]] un to veidojošās nivāli glaciālās sistēmas. Radusies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā kā [[kalns|kalnu]] [[ledājs|ledāju]] pētniecība. Glacioloģija ir starpdisciplīnu [[zinātne]], kas cieši sadarbojas ar citām dabaszinātņu nozarēm: [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[bioloģija|bioloģiju]], [[ekoloģija|ekoloģiju]] u.c.<ref>[http://www.hls-dhs-dss.ch/textes/d/D24472.php Historischen Lexikon der Schweiz. Glaziologie]</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Šķērvelis
| attēls            = Šķērvelis pie Vormsātes pils.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Šķērvelis pie [[Vormsāte]]s muižas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Briņķu ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=21 | sāk_gar_m=51 | sāk_gar_s=3 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=34 | iet_plat_s=27 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=58 | iet_gar_s=58 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 15
| iztekas_augstums  = 96,1
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 65
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,029
| baseins           = 104,1
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Dzelda (upe)|Dzelda]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{commonscat|Planetary scientists|Planetologi}}
[[Kategorija:Planetoloģija]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidilokosa
| official_name = ''Ilocos Sur''
| image_skyline = Sta. Maria Church, Ilocos Sur.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[UNESCO]] [[Pasaules mantojums|Pasaules mantojuma]] sarakstā iekļautā Santamarijas baznīca
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Ilocos Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ilokosa]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1572/1818
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2596
| population_total = 706009
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm = 20 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 35 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Vigana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 34
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Kandona]]
| p3 = [[Vigana]]
| p6 = '''32 municipalitātes'''
| p7 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[iloki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-ILS
| website                  = {{URL|https://mis.ilocossur.gov.ph/}}
}}
'''Dienvidilokosa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Ilocos Sur}}, {{val|en|Province of Ilocos Sur}}, {{val|ilo|Probinsia ti Ilocos Sur}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Ilokosa]]s reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 32 municipalitātēs un sīkāk 768 barangajās. Provinces centrs ir [[Vigana]], bet lielākā pilsēta — [[Kandona]]s. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[iloki]]. Provincē atrodas divas [[UNESCO]] [[Pasaules mantojums|Pasaules mantojuma]] vietas — [[Vigana]]s mantojuma pilsēta un Santamarijas [[baroks|baroka]] baznīca.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Roms Kalanta
|     vārds_orig = ''Romas Kalanta''
|         attēls = Romas Kalanta 2022 stamp of Lithuania.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kalanta uz 2022. gada Lietuvas [[Pastmarkas]]
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1953
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Lietuvas PSR|Alīta|td=Lietuva}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 14
|        m_vieta = {{vieta|Lietuvas PSR|Kauņa|td=Lietuva}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[lietuvietis]]
|   nodarbošanās = fabrikas strādnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Mašīnu un traktoru stacija''' ('''MTS''') bija valsts uzņēmums [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un citās tās satelītvalstīs, kas bija apgādāts ar [[Traktors|traktoriem]], [[Labības kombains|kombainiem]] u.c. komplicētām lauksaimniecības mašīnām, ar kurām MTS uz līguma pamata par noteiktu samaksu natūrā (pamatforma) un naudā veica [[Kolhozs|kolhozos]] un [[Padomju saimniecība|padomju saimniecībās]] [[lauksaimniecība]]s darbus. Katram darbam bija sava natūrmaksas likme.

sentences: '''Soulmūzika''' jeb '''souls''' ({{val|en|soul music}} — 'dvēseles mūzika'<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 732. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref>) ir [[mūzikas žanrs]], kas radās, [[afroamerikāņi]]em apvienojot [[gospelis|gospeļu]] un [[ritmblūzs|ritmblūza]] elementus.

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Flammendes Käthchen - Kalanchoe blossfeldiana.JPG|att_nosaukums=Blosfelda kalanhoja ar rozā, pildītiem ziediem|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe blossfeldiana|suga_lv=Blosfelda kalanhoja}}
'''Blosfelda kalanhoja''' (''Kalanchoe blossfeldiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs krāšņo un daudzveidīgo ziedu dēļ. Nosaukta par godu vācu botāniķim Robertam Blosfeldam (''Robert Blossfeld'').

sentences: '''Signāls''' ({{val-la|signum - zīme}}) ir materiāls [[objekts]], kas sevī ietver dažādu [[informācija|informāciju]] un tā tiek pārnesta tālāk. Bieži vien šī informācija ir apslēpta (piem., [[ceļa zīme]]s) vai kodēta (piem., [[informātika|informātikā]]). Citiem vārdiem sakot, signāls ir sava veida [[īsziņa]]. [[Termins]] ''signāls'' biežāk tiek izmantots [[zinātne|zinātnē]] un [[tehnika|tehnikā]], nozarēs, kuras ir saistītas ar [[informācija]]s apstrādi un pārsūtīšanu, t.i., [[kibernētika|kibernētikā]], [[elektronika|elektronikā]], [[radiotehnika|radiotehnikā]], [[sakari|sakaru]] tehnikā un citur.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 69.41
| motto =
| established_title = Dibināta
| image_shield = Almelo wapen.svg
| image_skyline = Koornmarkt Almelo.JPG
| image =
| latNS = N
| latm = 21
| lats = 00
| latd = 52
| longEW = E
| longd = 6
| longm = 40
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.almelo.nl/}}
| established_date = [[1394]]. gadā
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 72849
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Overeisela]]
| native_name = ''Almelo''
| name = Almelo
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Almelo flag outline.svg
}}'''Almelo''' ({{Val|nl|Almelo}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Overeisela]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 72 849 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs ''[[Heracles Almelo]]'', kas spēle ''[[Eredivisie]]''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ticīgais
| attēls                   =  Believerposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Believer''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Henrijs Bīns]]
| producents               =
* [[Sjūzana Hofmana]]
* [[Kristofers Robertss]]
| scenārija autors         = Henrijs Bīns
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Billijs Zeins]]
* [[Terēze Rasela]]
* [[Sammera Fīniksa]]
| mūzika                   = [[Džoels Daimonds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Seven Arts Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Fireworks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2002|5|17|Pasaules pirmizrāde}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/believer-2001-0|title=The Believer|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190823171359/https://bbfc.co.uk/releases/believer-2001-0|archivedate={{dat|2019|08|23||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Ivrits]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=believer02.htm |title=The Believer (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=August 23, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190126000730/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=believer02.htm |archivedate={{dat|2019|01|26||bez}} }}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ticīgais"''' ({{val|en|The Believer}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Henrijs Bīns]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Goslings]], [[Billijs Zeins]], [[Terēze Rasela]] un [[Sammera Fīniksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Brīvības zvans''' ({{val-en|Liberty Bell}}) ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] cīņas par neatkarību simboliem.

sentences:
{{Citas nozīmes|hiperskaņas liaparātu|Falcon|Falcon}}
'''FALCON''' (no {{val|en|'''F'''orce '''A'''pplication and '''L'''aunch from '''Con'''tinental United States}}) ir [[DARPA]] un [[ASV Gaisa spēki|ASV Gaisa spēku]] kopprojekts, kura mērķis ir izveidot hiperskaņas lidaparātus militāriem mērķiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Zitzen-Riesenschirmling_Macrolepiota_mastoidea.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints =Macrolepiota
| ģints_lv =Dižsardzenes
| suga =M. mastoidea
| suga_lv =Paugurainā dižsardzene
| binomial = Macrolepiota mastoidea
| kategorijas =nē
}}
'''Paugurainā dižsardzene''', agrāk '''paugurainā saulsardzene''' (''Macrolepiota mastoidea'', agrāk ''Lepiota umbonata'' u.c., pavisam [[Index Fungorum]] kopā ar varietātēm uzrāda 55 reģistrētus latīniskus šīs sugas nosaukumus)<ref>[http://www.speciesfungorum.org/GSD/GSDspecies.asp?RecordID=299971 Species Fungorum - sinonīmi]</ref> ir Latvijā reta [[atmateņu dzimta]]s [[dižsardzeņu ģints]] [[Sēnes|sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Mandarin.duck.arp.jpg
 | att_nosaukums = [[Mandarīnpīle]] (''Aix galericulata'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Anseriformes
 |      kārta_lv = Zosveidīgie
 |        dzimta = Anatidae
 |     dzimta_lv = Pīļu dzimta
 | iedalījums=
* [[Dižpīļu apakšdzimta]] (''Tadorninae'')
* [[Dūkurpīļu apakšdzimta]] (''Thalassorninae'')
* [[Gauru apakšdzimta]] (''Merginae'')
* [[Nirējpīļu apakšdzimta]] (''Aythyinae'')
* [[Peldpīļu apakšdzimta]] (''Anatinae'')
* [[Piešspārnu zosu apakšdzimta]] (''Plectropterinae'')
* [[Raibumaino pīļu apakšdzimta]] (''Stictonettinae'')
* [[Svilpējzosu apakšdzimta]] (''Dendrocygninae'')
* [[Zilknābju apakšdzimta]] (''Oxyurinae'')
 |   kategorijas = nē
}}
Par '''pīli''' sauc daļu [[pīļu dzimta]]s (''Anatidae'') putnu. Pīļu dzimta ir plaša, un tai ir vairākas [[apakšdzimta]]s, no kurām 8 apakšdzimtās tiek sistematizētas dažādu sugu pīles. Visas pīles ir [[ūdensputni]], un tās dzīvo gan [[saldūdens|saldūdenī]], gan [[sālsūdens|sālsūdenī]]. Tās ir vidēji lieli [[putni]], bet mazākas kā [[gulbji]] un [[zosis]]. [[latviešu valoda|Latviešu valodā]] dažas pīļu sugas tiek sauktas arī par [[gauras|gaurām]], [[gaigalas|gaigalām]], [[kākauļi]]em, [[ķerra (putns)|ķerrām]] un [[krīklis|krīkļiem]]. Dažu apakšdzimtu pīļu sugas tiek sauktas par [[zoss|zosīm]], kā [[piešspārnu zosis]] un [[svilpējzosis]], lai gan patiesībā tās ir liela auguma pīles.

sentences: '''Lādiņpārneses ierīce'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/l%C4%81di%C5%86p%C4%81rneses%20ier%C4%ABce |title= Lādiņpārneses ierīce |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2019. gada 6. martā}}</ref> jeb '''lādiņsaites matrica'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://termini.gov.lv/atrast/lādiņsaites%20matrica |title= Lādiņsaites matrica |publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls |accessdate= 2023. gada 22. maijā}}</ref> ({{val|en|charge coupled device}}, saīsināti ''CCD'') ir starojuma uztvērējs — fotoelektrisku [[pusvadītājs|pusvadītāju]] matrica ar ļoti augstu jutību. Katrs lādiņsaites matricas elements uzkrāj elektrisko lādiņu proporcionāli uz to krītošā starojuma intensitātei. To lieto arī [[videokamera|videokamerās]] un [[ciparkamera|ciparkamerās]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences: '''Vērpjamais ratiņš''' jeb vienkārši '''ratiņš''' ir kājminama [[vērpšana]]s ierīce ar samērā lielu ratu, lai savērptu dažādu [[šķiedras|šķiedru]] [[dzija|dziju]] , piemēram, [[vilna]]s, [[zīds|zīda]] vai [[kokvilna]]s. Daudzās kultūrās šī ierīce ir bijusi ļoti nozīmīga, bet mūsdienās tai vairs nav tik lielas nozīmes. Mūsdienās dzijas vērpšanu ir nomainījušas citas tehnoloģijas. Vērpjamajam ratiņam [[amatniecība|amatniecībā]] ir saglabājusies tradicionālā un mākslnieciska elementa nozīme.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Edvards Snoudens
|     vārds_orig = ''Edward Snowden''
|         attēls = Edward Snowden 2013-10-9 (1) (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = E. Snoudens 2013. gadā
|        dz_gads = 1983
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ziemeļkarolīna|Elizabetsitija}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{RUS}}
|      pilsonība = {{USA}}<br>{{RUS}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Datordrošības konsultants
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lindsija Millsa
|          bērni = 2
|       paraksts = Edward Snowden signature 2013.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Edvards Džozefs Snoudens''' ({{val|en|Edward Joseph Snowden}}; dzimis {{dat|1983|6|21}}) ir bijušais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] un [[Nacionālās drošības aģentūra]]s (NSA) darbinieks, kurš 2013. gadā nopludināja slepenu informāciju par NSA globālās novērošanas programmām.

sentences:
{{Citas nozīmes|mūzikālu sacerējumu|opera (nozīmju atdalīšana)|opera}}
'''Opera''' (no {{val-it|opera in musica}}, "darbs mūzikā") ir [[mūzika|muzikāli]] [[drāma|dramatisks]] sacerējums, kurā saturu izsaka ar dziedāšanu un [[simfoniskais orķestris|simfoniskā orķestra]] spēli vai arī [[teātris|teātra]] ēka, kurā notiek operas izrādes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/o/opera |title=vardnica.lv |access-date={{dat|2020|02|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200224120508/https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/o/opera |archivedate={{dat|2020|02|24||bez}} }}</ref>
Operas žanrs ir radies [[Itālija|Itālijā]] un visvairāk klasisko operu ir uzrakstījuši itāļu [[komponisti]], 20. gadsimtā radās arī [[rokopera]]s žanrs.
Operas pamatā ir literārs teksts, ko sauc par '''[[librets|libretu]]'''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Saharozes trīsdimensiju struktūrformula

Saharozes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = biešu cukurs, niedru cukurs
|      ķīmiskā formula = C12H22O11
|              molmasa = 342,29648
|              blīvums = 1587
|  kušanas temperatūra = 186 °C (sāk sadalīties)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 203,9 g uz 100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Saharoze''' (C12H22O11, niedru cukurs, biešu cukurs) ir [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas pieder pie [[disaharīdi]]em. Sastāv no D-[[glikoze]]s un D-[[fruktoze]]s cikliskajiem atlikumiem. Saharozes pilnais ķīmiskais nosaukums ir ''β-D-fruktofuranozil-(2→1)-α-D-glikopiranozīds''. Ķīmiski tīra saharoze ir bezkrāsaini [[monoklīnā singonija|monoklīni kristāli]] ar saldu [[garša|garšu]]; šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Ķīmiskā vai fermentatīvā [[hidrolīze|hidrolīzē]] šķeļas līdz glikozei un fruktozei. Sintezējas [[fotosintēze]]s procesā [[augi|augu]] lapās, uzkrājas stublājos, saknēs, augļos. Daudz saharozes ir cukurbietēs (≈18%), cukurniedru sulā (≈20%). Mikrobioloģiski no saharozes iegūst [[etilspirts|etilspirtu]] u.c. vielas. Saharozi plaši izmanto uzturā ([[cukurs|pārtikas cukurs]]), [[pārtika]]s, [[plastmasa|plastmasu]], [[celuloze]]s rūpniecībā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Ansabergs''' var būt:

sentences:
, blīvākā elementa, kristāli]]
Par '''smagajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi augstu [[blīvums|blīvumu]], [[atommasa|atommasu]] vai [[atomskaitlis|atomskaitli]]. Šis terminam nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, tā nozīme var mainīties atkarībā no autora un konteksta.

sentences: '''Valstu uzskaitījums pēc militārā personāla lieluma''' veidots pēc [[Londona]]s Starptautiskā Stratēģisko pētījumu institūta (''International Institute for Strategic Studies, IISS'') 2022. gada datiem:<ref>The Military Balance 2022</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ortofosforskābes struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Ortofosforskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža oksofosfāts(V)
|           CAS numurs = 7664-38-2
|      ķīmiskā formula = H3PO4
|              molmasa = 98
|              blīvums = 1900
|  kušanas temperatūra = 42 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 548 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Ortofosforskābe''' (H3PO4) pieder pie [[fosfors|fosfora]](V) savienojumiem - [[fosforskābes|fosforskābēm]] un ir vispazīstamākā no tām. Bieži to sauc vienkārši par '''fosforskābi'''.

sentences:
'''Neņūtona šķidrumi''' ir šķidrumi, kuru [[viskozitāte]] mainās atkarībā no šķidruma stāvokļa un kustības rakstura. Daudzi nesaspiežami šķidrumi, tostarp tādi pārtikas produkti kā [[majonēze]], [[zemesriekstu sviests]], [[kečups]], kā arī daži industriālie materiāli, piemēram, šķidra [[plastmasas|plastmasa]], [[bitumens|asfalts]], [[betons]] ir neņūtoniski šķidrumi. Bioloģiskie šķidrumi, tostarp [[asinis]] un [[gļotas]], ir gandrīz universāli neņūtoniski.<ref>{{grāmatas atsauce |first=Feits A. |last=Morrisons |title=An Introduction to Fluid Mechanics |year=2013 |publisher=Cambridge University Press |location=New York |page=393 |isbn=978-1-107-00353-8 }}</ref> Tie ir šķidrumi, kuri neatbilst Ņūtona šķidruma modelim, tas ir, īstajiem [[šķidrums|šķidrumiem]] <math>\mu</math> (dinamiskā viskozitāte) ir pastāvīgs lielums (fizikāla konstante), un kuru [[elementārdaļiņa (hidrodinamika)|elementārdaļiņu]] lielums mazāks par 1{{E|-8}} m. Neņūtona šķidrumus raksturo [[Bingema vienādojums]], kas ir šāds:
: <math>\tau=\tau_{0}+\mu_{d}\frac{du}{dh}</math>
kur <math>\tau>0</math> — sākuma [[bīdes pretestība]];
<math>\tau</math> — [[tangenciālais spriegums]];
<math>\mu_{d}</math> — mainīgā lieluma [[dinamiskā viskozitāte]], kas atkarīga no [[šķidruma plūsma]]s veida;
<math>\frac{du}{dh}</math> — [[ātruma gradients]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ivans Strods
| vārds_orig =
| attēls = Jānis (Ivans) Strods.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1894
| dz_mēnesis = 04
| dz_diena = 10
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vitebskas guberņa|Ludzas apriņķis|Ludza|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 04
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks = 1914—1927
|          valsts = {{plainlist|
* {{flag|Krievijas Impērija}}
* {{flaga|Krievija|1917}} [[Krievijas SFPR|KSFPR]]
* {{USSR}}
}}
|       struktūra = [[Krievijas Impērijas armija]]
[[Sarkanā armija]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = {{plainlist|
* [[Pirmais pasaules karš]]
* [[Krievijas pilsoņu karš]]
}}
|       izglītība =
|     apbalvojumi = [[Svētā Jura krusts]] (4)
[[Sarkanā Karoga ordenis]] (3)
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''Fantastiskā simfonija: epizode mākslinieka dzīvē… piecās daļās''' ({{val|fr|Symphonie fantastique: Épisode de la vie d'un artiste … en cinq parties}}) Op. 14, ir franču komponista [[Ektors Berliozs|Ektora Berlioza]] 1830. gadā sarakstītā [[Programmu mūzika|programmātiskā simfonija]]. Tas ir nozīmīgs agrīnā romantisma skaņdarbs. Pirmais šīs simfonijas atskaņojums notika [[Parīzes konservatorija|Parīzes konservatorijā]] 1830. gada 5. decembrī. 1833. gadā [[Ferencs Lists]] veica šīs simfonijas klavieru transkripciju (S. 470).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.hyperion-records.co.uk/tw.asp?w=W9848|title=History of Liszt's Transcription of ''Symphonie fantastique''|last=Howard|first=Leslie|authorlink=Leslie Howard (musician)|publisher=|website=Hyperion Records|date=1991}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Ernest Walton''
| attēls =Ernest Walton.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1903
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Dungarvana]] (''Dungarvan''), [[Manstera]], {{GBR}}, tagad {{IRL}}
| m_gads =1995
| m_mēnesis=6
| m_diena=25
| m_vieta =[[Belfāsta]], [[Ziemeļīrija]], {{GBR}}
| pilsonība ={{IRL}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]],<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[atoma kodols|atoma kodola]] sašķelšana
| apbalvojumi =1951. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ohaio
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Ohio River
  | attēls            = Ohio River.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Ohiorivermap.png
  | kartes_paraksts   = Ohaio upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            =
  | baseina_valstis   = {{USA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1579
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | pietekas          =
}}
{{Citas nozīmes|upi|Ohaio|Ohaio}}
'''Ohaio''' ({{val|en|Ohio River}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Misisipi (upe)|Misisipi]] pieteka. Sākas, satekot [[Alegneini]] un [[Monongahila]]i.<ref name="lpe">{{LPE|7|284.—285}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Lielās Zunda salas
|attēls              = MtKinabalu view from kundasan.jpg
|attēla paraksts     = [[Kinabalu]] kalns [[Kalimantāna]]s salā
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = LocationGreaterSundaIslands.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Dienvidaustrumāzija]]
|arhipelāgs          = [[Zunda salas]]
|latd=0|latm=0|lats=0|latNS=N |longd=110|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 1 500 000
|garums              = 3370
|platums             = 1800
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Kinabalu]]
|augstums            = 4095
|salu skaits         =
|galvenās salas      = [[Kalimantāna]], [[Sumatra]], [[Sulavesi]], [[Java (sala)|Java]]
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{BRN}}
{{IDN}}
{{MYS}}
|iedzīvotāji         = 180 000 000
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             = 120
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Džakarta]]
|piezīme =
}}
'''Lielās Zunda salas''' ir [[arhipelāgs]] [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāzijā]], [[Malajas arhipelāgs|Malajas arhipelāga]] [[Zunda salas|Zunda salu]] galvenā daļa.<ref>{{PZT|425}}</ref> Izvietojušās starp [[Indijas okeāns|Indijas okeānu]] dienvidos un [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūru]] un [[Klusais okeāns|Kluso okeānu]] ziemeļos. Arhipelāgā ietilpst vairāki simti salu, no kurām galvenās ir [[Kalimantāna]], [[Sumatra]], [[Sulavesi]], [[Java (sala)|Java]]. Salas pieder vai uz tām izvietojušās [[Indonēzija]], [[Malaizija]] un [[Bruneja]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sliktās mammas
| attēls                   = Bad Moms poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bad Moms''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Skots Mūrs]]
* [[Džons Lūkass]]
| producents               =
* [[Sjūzana Toda]]
* [[Bills Bloks]]
| scenārija autors         =
* Džons Lūkass
* Skots Mūrs
| galvenajās lomās         =
* [[Mila Kūnisa]]
* [[Kristena Bella]]
* [[Katrīna Hāna]]
* [[Kristīna Eplgeita]]
* [[Džejs Hernandezs]]
* [[Ennija Mamolo]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[STX Entertainment|STX Films]]''
* ''[[Huayi Brothers Pictures]]''
* ''[[Bill Block Media]]''
* ''[[Suzanne Todd Productions]]''
* ''[[Virgin Produced]]''
| izplatītājs              = ''STX Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|7|19|Ņujorka|2016|7|29|ASV|2016|8|12|Latvija|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bad-moms-2016|title=Bad Moms|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=untitledlucasmoore.htm|title=Bad Moms (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|183,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Sliktās mammas 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Sliktās mammas"''' ({{val|en|Bad Moms}}) ir 2016. gada komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Skots Mūrs]] un [[Džons Lūkass]]. Galvenās lomas atveido [[Mila Kūnisa]], [[Kristena Bella]], [[Katrīna Hāna]], [[Kristīna Eplgeita]], [[Džejs Hernandezs]], [[Ennija Mamolo]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|7|19||bez}} Ņujorkā. Filmai 2017. gadā iznāca turpinājums "[[Sliktās mammas 2]]".

sentences: '''Pretuzbrukums''' ir [[Stratēģija|stratēģiska]] militāra darbība, ko veic aizsardzības spēki pret [[Agresija|agresora]] uzbrukumu, lai pārtrauktu to un atgūtu kontroli pār teritoriju. Pretuzbrukuma mērķis ir neitralizēt ienaidnieka uzbrukumu.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Kandava (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kandava
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Tirgus laukums in Kandava (1).JPG
| imagesize =
| image_caption = Tirgus laukums Kandavas centrā
| image_flag = Kandavas pilsētas karogs.png
| flag_link = Kandavas karogs
| flag_size = 150px
| image_shield = Kandava COA.svg
| shield_link = Kandavas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 02
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 46
| longs = 30
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Tukuma novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1917]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Kandau}}
| area_total_km2 = 5.8
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Kandava}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 75
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3120
| website = {{URL|www.kandava.lv}}
| footnotes =
}}
'''Kandava''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s austrumos, [[Abavas senleja]]s austrumu galā, [[Tukuma novads|Tukuma novadā]]. Tā atrodas {{nobr|97 km}} no [[Rīga]]s un {{nobr|28 km}} no [[Tukums|Tukuma]].<ref name="NacEnc">[https://enciklopedija.lv/skirklis/57158-Kandava Nacionālā enciklopēdija. Kandava]</ref> Kandava ir vietējas nozīmes tūrisma centrs, pilsētā atrodas dabas liegums [[Čužu purvs]] un sākas ūdenstūrisma maršruts pa [[Abava|Abavu]]. Galvenā ražošanas nozare pilsētā ir kokapstrāde.<ref name="NacEnc" />

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|S{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Aleksandra arhipelāgs
|attēls              = Shelter Island 4288.png
|attēla paraksts     = Šeltera sala
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Aļaska#Ziemeļamerika
|mark                = Orange pog.svg
|label    = Aleksandra<br />arhipelāgs
|reljefa_karte       = jā
|position = bottom
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=57|latm=29|lats=0|latNS=N |longd=135|longm=06|longs=0|longEW=W
|platība             = 35 000
 |garums              = 480
|platums             = 160
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Venjaminova smaile]]
|augstums            = 1643
|salu skaits         = ~1100
|valsts              = ASV
|valsts adm vienības tips  = Pavalsts
|valsts adm vienība        = [[Aļaska]]
|iedzīvotāji         = 37 159
|blīvums             = 1,1
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Sitka]]
|piezīme =
}}
'''Aleksandra arhipelāgs''' ({{val|en|Alexander Archipelago}}) ir ap 480 km garš un līdz 160 km plats klinšainu salu [[arhipelāgs]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļaustrumos [[Ziemeļamerika]]s piekrastē. Ietilpst [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[Aļaska]]s pavalstī. Veidojies kā iegrimis [[Piekrastes kalni|Piekrastes kalnu]] grēdas atzars, kura augstākais kalns [[Venjaminova smaile]] [[Baranova sala|Baranova salā]] sniedzas līdz 1643 m vjl. Sastāv no vairāk kā 1100 salām un klintīm, lielākās no kurām ir [[Velsas Prinča sala (ASV)|Velsas Prinča sala]], [[Čičagova sala]], [[Admiralitātes sala]], Baranova sala.<ref>{{PZT|27}}</ref> [[Diksona šaurums]] dienvidos to atdala no [[Karalienes Šarlotes salas|Karalienes Šarlotes salām]]. Salas pirmiedzīvotāji ir [[tlingiti|tlingitu]] un [[haidi|haidu]] indiāņi. Pirmie no eiropiešiem to atklāja [[Vituss Berings|Vitusa Beringa]] ekspedīcija 1741. gadā. Nosaukts par godu tirgotājam un [[Krievu Amerika]]s pārvaldniekam (1790-1818) Aleksandram Baranovam.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 235px
| attēls =Pinsi.jpg
| att_nosaukums =[[Rietumāfrikas upju cūka]] (''Potamochoerus porcus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Artiodactyla
| kārta_lv =Pārnadži
| binomial=Artiodactyla <small>([[Richard Owen|Owen]], 1848)</small>
| sinonīmi=
*''Cetartiodactyla''
| iedalījums=
* [[Biezpēdaiņi]] (''Tylopoda'')
* [[Neatgremotāji]] (''Nonruminantia'')
* [[Vaļi un atgremotāji]] (''Cetruminantia'')
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Karno cikls''' ir idealizēts [[termodinamiskais cikls]], kas sastāv no diviem pāriem [[Izotermisks process|izotermisku]] un [[Adiabātisks process|adiabātisku]] procesu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/Karno%20cikls|title=Karno cikls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-01-30}}</ref> Šī cikla autors ir [[Sadī Karno]], kurš to noformulēja 1824. gadā. Reāla [[Siltumdzinējs|siltuma dzinēja]] darbību bieži vien var tuvināt Karno ciklam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/fizika/11-klase/siltums-un-darbs-7318/siltuma-masinas-27396/re-6480e4a8-6a18-47a6-abaf-37caac7fb9dd|title=Siltuma dzinēji — teorija. Fizika, 11. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2024-01-30|language=lv}}</ref>

sentences: '''Ēbeļmuiža''' jeb '''Ēbelmuiža''' ({{val|de|Ebelshof}}), arī '''Klatco muiža''' ({{val|de|Klatzoshöfchen}}) ir [[baroks|baroka]] stilā celta Rīgas piepilsētas muižiņa [[Zaļenieku iela (Rīga)|Zaļenieku ielā]] 21, [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnā]], [[Rīga|Rīgā]]. Muižas ēka un paviljona vieta ir saglabājusies līdz mūsdienām, tā ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis (Nr. 8119).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ambermarks.com/_Pieminekli/IsieApraksti/Riga/Ziepniekkalns/EbelMuiz.htm |title=ambermarks.com |access-date={{dat|2016|12|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170105190937/http://www.ambermarks.com/_Pieminekli/IsieApraksti/Riga/Ziepniekkalns/EbelMuiz.htm |archivedate={{dat|2017|01|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sutru pagasts
| karte             = Sutru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Līvānu novads
| centrs            = Sutri
| platība           = 77,98
| iedzīvotāji       = 693<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 693 / 77.98 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Sutru pagasts''' ir viena no [[Līvānu novads|Līvānu novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos [[Feimanka]]s krastos. Robežojas ar sava novada [[Rožupes pagasts|Rožupes pagastu]], [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Saunas pagasts|Saunas]], [[Preiļu pagasts|Preiļu]], [[Vārkavas pagasts|Vārkavas]] un [[Upmalas pagasts|Upmalas]] pagastiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| virsdzimta =Asiloidea
| virsdzimta_lv = Laupītājmušu virsdzimta
| dzimta =Apsilocephalidae
| dzimta_lv =
| iedalījums=
| kategorijas = nē
| binomial = <small>(Nagatomi et al., 1991)</small>
}}
'''''Apsilocephalidae''''' ir [[Mušveidīgie|mušveidīgo]] [[Divspārņi|divspārņu]] dzimta, kas pieder pie [[laupītājmušu virsdzimta]]s (''Asiloidea''). Šajā dzimtā ietilpst 4 mūsdienu sugas un 2 [[Fosilijas|fosilas]] sugas. Sastopamas [[Nearktika|Nearktikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]], sausos [[biotops|biotopos]]. Šīs dzimtas sugām tuvākās radinieces ir [[samtmušas]] (''Therevidae''), no kurām ''Apsilocephalidae'' atdalīta 1991. gadā.<ref name=pdf/> Abas dzimtas var atšķirt pēc dzimumorgāniem.<ref>[http://www.2bmoto.com/search/info/Therevidae Apsilocephalidae]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aldermanīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/D.17-10
|ķīm_formula=Mg5Al12(PO4)8(OH)22·32(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Šķiedraini agregāti, plakani kristāli
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=1-2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.500
|pleohroisms=Nav
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Strenči (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Strenči
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Strenči, slimnīcas dūmenis ar ūdenstvertni.jpg
| imagesize =
| image_caption = Strenču slimnīcas dūmenis ar ūdenstvertni
| image_flag =
| flag_link = Strenču karogs
| image_shield = Strenci COA.svg
| shield_link = Strenču ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 57
| latm = 37
| lats = 39
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 41
| longs = 06
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Valmieras novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1928]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Stackeln}}
| area_total_km2 = 5.7
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Strenči}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 45
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4730
| website =
| footnotes =
}}
'''Strenči''' ir pilsēta [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Valmieras novads|Valmieras novadā]], [[Gauja]]s krastā. Nozīmīgs [[mežrūpniecība]]s, transporta un medicīnisko pakalpojumu centrs. Tā kā Strenču veidošanos un attīstību sekmējusi mežrūpniecība un koku pludināšana pa Gauju, tautā Strenčus agrāk mēdza saukt par "Gaujas plostnieku galvaspilsētu". Katru gadu maijā Strenčos tiek svinēti plostnieku svētki.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.vestnesis.lv/|title=Gaujas plostnieku bijušajā galvaspilsētā - Latvijas Vēstnesis|last=vestnesis.lv|website=www.vestnesis.lv|access-date=2020-03-04|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Melatonīna struktūrformula

Melatonīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = N-[2-(5-metoksi-1H-indol-3-il)etil]acetamīds
|           CAS numurs = 73-31-4
|      ķīmiskā formula = C13H16N2O2
|              molmasa = 232,278
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 117 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 2 g/l
|                 citi =
}}
'''Melatonīns''' ir [[hormons]], kas pieder pie [[indols|indola]] aminoatvasinājumiem — [[triptamīni]]em. To mēdz dēvēt arī par "miega hormonu".<ref>[http://www.zalesinfo.lv/?urls=modules/news_result?next=277 Bezmiegs – kādēļ tas mūs piemeklē un kā ar to cīnīties]</ref> Cilvēka organismā melatonīnu izstrādā [[epifīze]].<ref>Pēteris Apinis. Cilvēks. Anatomija, fizioloģija, patoloģijas pamati. Nacionālais medicīnas apgāds. 392. lpp. {{ISBN|9984-9279-0-3}}</ref> Saskaņā ar "melatonīna teoriju", [[ziema]]s periodā, kad trūkst gaismas, melatonīns izstrādājas lielākā apjomā un izraisa [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |title=Depresija.lv: „Ziemas depresija” – Sezonālie garastāvokļa traucējumi |access-date={{dat|2020|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200329232749/http://www.depresija.lv/ziemas-depresija-sezonalie-garastavokla-traucejumi/ |archivedate={{dat|2020|03|29||bez}} }}</ref><ref>[https://veselam.la.lv/ziemas-tumsa-puse-sezonala-depresija Veselam.LA.lv.: Ziemas tumšā puse: sezonālā depresija]{{Novecojusi saite}}</ref> Citi avoti savukārt apgalvo, ka melatonīns pret depresiju palīdz.<ref>[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6057892/ NCBI: Circadian modulation of neuroplasticity by melatonin: a target in the treatment of depression]</ref> Latvijā melatonīnu var iegādāties aptiekās kā recepšu medikamentu ar nosaukumu "cirkadīns".<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on |title=Melatonīns Latvijas Zāļu reģistrā |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304221425/http://www.zva.gov.lv/zalu-registrs/?iss=1&lang=lv&q=melatoninum&ON=&SN=&NAC=on&RN=&ESC=on&AK=&SAT=on&RA=&DEC=on&LB=&PIM=on }}</ref> To lieto primāra [[bezmiegs|bezmiega]] ārstēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf |title=Cirkadīna zāļu apraksts |access-date={{dat|2013|09|10||bez}} |archive-date={{dat|2013|10|22||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20131022022251/http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/EPAR_-_Product_Information/human/000695/WC500026811.pdf }}</ref>

sentences: [[File:Angle Symbol.svg|thumb|Leņķa [[simbols]] ]]

sentences:
mazuļa atliekas ar plastikāta atkritumiem [[gremošanas sistēma|gremošanas sistēmā]] [[Midveja atols|Midvejā]]]]
'''Lielais Klusā okeāna atkritumu plankums'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/pasaule/cits/klusais-okeans-aizaug-ar-plastmasu-13946095|title=Klusais okeāns aizaug ar plastmasu|website=www.diena.lv|access-date=2020-02-09}}</ref> ({{val-en|Great Pacific Garbage Patch}}) ir antropogēnas izcelsmes [[atkritumi|atkritumu]] virpulis [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu daļā starp 135°—155° rietumu garuma un 35°—42° ziemeļu platuma grādiem.

sentences:
'''Krust[[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedas]]''' nekustīgi krusto sliežu ceļu slīpā leņķī, kā arī ļauj novirzīties uz sānceļu. Nekustīgā krustojuma darba šķautnes zīmē [[Rombs|rombu]], kura mazo diagonāļu virsotnēs izvieto strupos [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņus]] - 2 komplektus - pa 1 komplektam katrā virsotnē, bet lielo diagonāļu virsotnēs izvieto smailos krusteņus - 2 komplektus - pa 1 komplektam katrā virsotnē. Krustpārmiju pārvedas var būt vienkāršas t.i. - ar vienu pārvedlīkni vai divkāršas - t.i. ar divām pārvedlīknēm. Kā vienkāršās tā divkāršās var būt iekšromba (stāvas), kas ir pats izplatītākais krustpārmiju pārvedu veids, vai aizromba (lēzenas) - kad pārvedlīknes apliec smailo krusteni romba lielajās diagonālēs, un asmeņi atrodas nevis romba iekšienē, bet ārpus romba. Aizromba krustpārmijām iespējams ievērojami palielināt pārvedlīknes rādiusu, kas ļauj uzlabot ekspluatācijas parametrus un ātrumu pa sānceļu. Parasti gan iekšromba, gan aizromba pārmiju pārvedām pati izplatītākā būs smailo krusteņu marka 1/9. Iekšromba pārmijām pie tam rādiuss ir aptuveni 200 m, bet aizromba pārmijām tas var variēt ap 500 m. Aizromba pārmijām ir sarežģītāka smailā krusteņa konstrukcija. Tas ir vesels daudzkrusteņu mezgls.
Krustpārmiju smailie un strupie krusteņi mēdz būt ar kustīgām serdēm.

sentences: '''Hugenoti''' ({{val|fr|huguenot}}; {{izrunā|yɡ(ə)no}}, atvasinājums no ''eitgenôz'' ({{val-de|Eidgenosse}}) — "sabiedrotais") ir [[franči|franču]] [[protestantisms|protestanti]], kuru izcelsme meklējama 16.—17. gadsimtā. Lielākā daļa hugenotu bija [[kalvinisms|kalvinisti]]. Ap 1562. gadu Francijā bija gandrīz 2 miljoni hugenotu, kuri apdzīvoja galvenokārt valsts dienvidu un centrālo daļu. Sekojošo vajāšanu dēļ liela daļa hugenotu tika nogalināti, bet apmēram 210 līdz 900 tūkstoši — pameta Franciju. Mūsdienās Francijā ir apmēram 300 000 kalvinistu.

sentences: '''Krusa''' ir cietu [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, parasti novērojama [[vasara|vasarā]], izkrīt no [[gubu lietusmākoņi]]em kopā ar [[lietus|lietu]]. Krusas graudiņi ir lodveida [[ledus]] bumbiņas, kas veidojas 4 km augstumā [[mākoņi|mākoņu]] iekšpusē,<ref name="neogeo">{{tīmekļa atsauce| url= http://neogeo.lv/?p=7522 | title= Krusa | publisher= NeoGeo.lv | date= 2011. gada 17. februāris | accessdate= 2018. gada 1. jūnijā}}</ref> kurā ir daudz ūdens pilienu. Tie sasalst zemā [[gaisa temperatūra|gaisa temperatūrā]] (no −40 līdz −20 °C), veidojot [[ledus]] kristālus. Bieži krusa ir novērojama kopā ar spēcīgu [[negaiss|negaisu]] un [[lietusgāze|lietusgāzēm]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džonam Takeram ir jāmirst
| attēls                   = Attēls:John Tucker Must Die.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''John Tucker Must Die''
| žanrs                    = Basketbola komēdija
| režisors                 = [[Betija Tomasa]]
| producents               = [[Maikls Birnbaums]]
| scenārija autors         = [[Džefs Lauelss]]
| galvenajās lomās         = [[Džesijs Metkafls]]
[[Britānija Snova]]
[[Ashanti]]
[[Sofija Buša]]
[[Ariella Kebela]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = 2006. gada 28. jūlijs
| ilgums                   = 89 min
| valsts                   = {{USA}}
{{CAN}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = [[ASV dolārs|$]]18 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džonam Takeram ir jāmirst"''' ({{val|en|John Tucker Must Die}}) ir 2006. gada amerikāņu basketbola romantiskā komēdija, kuras režisore ir [[Betija Tomasa]]. Galvenajās lomās ir [[Džesijs Metkafls]], [[Britānija Snova]], [[Ashanti]], [[Sofija Buša]], [[Ariella Kebela]]. Ziemeļamerikā tā tika izdota 2006. gada 28. jūlijā. Interneta portāla [[Internet Movie Database|IMDb]].com lietotāji šo filmu ir novērtējuši ar 5,5 zvaigznēm no 10 iespējamajām.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Austria}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Maghagendorfīts
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/A.06-80
|ķīm_formula=NaMn(Mg,Fe,Fe)3(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļgani melns
|svītra=Pelēki zaļgana
|habituss=
|skaldnība=Laba (?)
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mironis nāk
| attēls                   = Deadmanwalkingp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dead Man Walking''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Tims Robinss]]
| producents               =
* [[Džons Kiliks]]
* [[Rads Simons]]
* Tims Robinss
| scenārija autors         = Tims Robinss
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Penns]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Roberts Proskis]]
* [[Reimonds Dž. Berijs]]
* [[R. Lī Ermijs]]
* [[Skots Vilsons]]
| mūzika                   = [[Deivids Robinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Gramercy Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|12|29|}}
| ilgums                   = 122 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/dead-man-walking-1995|title=Dead Man Walking|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926162555/https://www.bbfc.co.uk/releases/dead-man-walking-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadmanwalking.htm|title=Dead Man Walking|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Mironis nāk''' ({{val|en|Dead Man Walking}}) ir 1995. gada krimināldrāma, kas balstīta uz 1973. gada tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Tims Robinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šons Penns]], [[Sūzana Sarandona]], [[Roberts Proskis]], [[Reimonds Dž. Berijs]], [[R. Lī Ermijs]] un [[Skots Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|12|29||bez}}.

sentences: '''Krauklīts sēž ozolā''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota".

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ērģemes pagasts
| karte             = Ērģemes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ērģemes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ērģemes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ērģemes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valkas novads
| centrs            = Ērģeme
| platība           = 178,83
| iedzīvotāji       = 899<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 899 / 178.83 round 1}}
| izveidots         =
| mājaslapa         = www.ergeme.lv
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Ermes<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Эрмеская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences: '''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Jāzeps Ļosiks
| attēls = Jazep_Liosik.png
| amats = Baltkrievijas Tautas Republikas Radas 2.  priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs
| term_sākums = {{dat|1918|5|14|N|}}
| term_beigas = {{dat|1919|12|13|N|}}
| pēctecis = [[Pjotrs Krečevskis]]
| pēctecis5 =
| tautība = [[baltkrievs]]
| premjers =
| amats6 =
| term_sākums6 =
| term_beigas6 =
| prezidents6 =
| premjers6 =
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| term_sākums7 =
| term_beigas7 =
| prezidents7 =
| premjers7 =
| priekštecis7 =
| pēctecis7 =
| term_sākums8 =
| term_beigas8 =
| prezidents8 =
| premjers8 =
| priekštecis8 =
| pēctecis8 =
| amats9 =
| term_sākums9 =
| term_beigas9 =
| premjers9 =
| priekštecis9 =
| pēctecis9 =
| amats10 =
| term_sākums10 =
| term_beigas10 =
| premjers10 =
| priekštecis10 =
| pēctecis10 =
| term_sākums11 =
| term_beigas11 =
| priekštecis =
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Minskas guberņa|td=Baltkrievija}}
| mir_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Saratova|td=Krievija}}
| dzim_dati = [[1883]]
| mir_dati = [[1940]]
| vārds_orģ = ''Язэп Юр’евіч Лёсік''
}}'''Jāzeps Ļosiks''' ({{val|be|Язэп Юр’евіч Лёсік}}; 1883—1940) bija [[Baltkrievi|baltkrievu]] sabiedriskais un politiskais darbinieks, [[rakstnieks]], publicists, [[valodnieks]] un pasniedzējs. [[Jakubs Kolass|Jakuba Kolasa]] tēvocis.

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Brazīlijas lielieplaka
 |position=top
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = W|longd = 25|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Brazīlijas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Brazīlijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienviddaļā. Izvietojusies starp [[Dienvidamerika]]s kontinenta šelfu rietumos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] ziemeļos un austrumos un [[Riugrandi augstiene|Riugrandi augstieni]] dienvidos. Garums ziemeļu—dienvidu virzienā ap 3000 km, lielākais dziļums — 6697 metru. Gultnē globigerīnu dūņas rietumos un sarkanais māls austrumos.<ref>{{PZT|124}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Fennec Fox @ Africa Alive, Lowestoft 2.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Vulpes
| ģints_lv =Lapsas
| suga =Vulpes zerda
| suga_lv =Feneks
| binomial =Vulpes zerda <small>([[Eberhard August Wilhelm von Zimmermann|Zimmermann]], 1780)</small>
| izplatība =

sentences:
(centrā); [[astronomija]], [[zemes zinātne]], [[fizika]] un [[bioloģija]] (pulksteņrādītāja virzienā)]]
'''Dabaszinātnes''' ir [[zinātne|zinātņu]] nozares, kurās, izmantojot [[zinātniskā metode|zinātniskās metodes]], tiek pētīti un izprasti [[daba|dabā]] notiekošie procesi un [[dabas parādība|parādības]],<ref name="tezaurs"/> kā arī pēta to izmantošanas iespējas [[cilvēce]]s vajadzībām. Dabaszinātnes visu laiku attīstās. Cilvēks arvien pilnīgāk un dziļāk izzina dabas [[parādība]]s un noskaidro, kā tās var izmantot praktiskām vajadzībām. Dabas parādību zinātnisks izskaidrojums rada iespēju cīnīties pret [[reliģija|reliģiskiem]] aizspriedumiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Rosalind Franklin''
| attēls =Rosalind Franklin.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1920
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =25
| dz_vieta =[[Kensingtona]], [[Londona]], {{GBR}}
| m_gads =1958
| m_mēnesis=4
| m_diena=16
| m_vieta =[[Čelsija]], [[Londona]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[ebreji]]ete
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[biofizika]]
| pasniedzēji =[[Ronalds Norišs]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS struktūra]],<br />[[vīruss|vīrusu]] struktūra
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Psiholoģijas teorija]]
[[Kategorija:Uzvedība]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = cēlgāze
 |       kārtas skaitlis = 18
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |               simbols = Ar
 |              atommasa = 39,948
 |    valences elektroni = [Ne]3s23p6
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Sasaldēta argona kušana un argona spīdēšana elektriskajā laukā
 |   oksidēšanas pakāpes = 0
 |   elektronegativitāte = 4,3
 |               blīvums = 1,7837<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 83,8 K (-189,35 °C)
 |  viršanas temperatūra = 87,3 K (-185,85 °C)
 |     kritiskais punkts = 150,87 K, 4,898 MPa
 |         skaņas ātrums = (gāze, 27 °C) 323
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Darvozas grēda
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =36 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =71|lon_min =10 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 200
|platums                = 15
|platība                =
|kalns                  = [[Arnavada smaile]]
|augstums               = 6083
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Darvozas grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Дарвоз}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|748|Darvazas grēda}}</ref> Izvietojusies masīva rietumdaļā; stiepjas 200 km garumā starp [[Obihingou]] ieleju ziemeļos un [[Vandža (upe)|Vandžas]] un [[Pandža]]s upēm dienvidos. Grēdas austrumdaļā pie [[Zinātņu Akadēmijas grēda]]s vidējais augstums ir ap 5480 m, rietumdaļā — 4950 m. Augstākā virsotne ir [[Arnavada smaile]] (6083 m).

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Klejotāju zeme
 | oriģinālnos = ''Nomadland''
 |      attēls = Nomadland poster.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Hloja Žao]]
 |  producents =
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Pīters Spīrss]]
* Mollija Ešera
* Dens Dženvijs
* Hloja Žao
 |   scenārijs = Hloja Žao
 |     aktieri =
* Frānsisa Makdormanda
* [[Deivids Stretērns]]
* Linda Meja
* Svenkijs
 |      mūzika = [[Ludoviko Einaudi]]
 |   operators = Džošua Džeimss Ričardss
 | mākslinieks =
 |     montāža = Hloja Žao
 |     studija =
* ''Highwayman Films''
* ''Hear/Say Productions''
* ''Cor Cordium Productions''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|9|11|[[77. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2021|2|19|ASV}}
 |      ilgums = 108 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.labiennale.org/en/cinema/2020/venezia-77-competition/nomadland|title=Nomadland|website=[[Venēcijas kinofestivāls|Venice Film Festival]]|access-date=July 28, 2020}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/features/director-chloe-zhao-arrives-with-hot-oscar-contender-nomadland-and-next-years-eternals|title=Director Chloe Zhao Arrives With Early Oscar Contender 'Nomadland' and Next Year's 'Eternals': "It's a Bit Surreal"|website=[[The Hollywood Reporter]]|first=Rebecca|last=Keegan|date=September 2, 2020|access-date=September 27, 2020}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url= https://www.nytimes.com/2021/02/10/movies/oscars-diversity.html |title= It Could Be the Most Diverse Oscars Ever, but the Problem Isn’t Solved |website=[[The New York Times]]|first=Kyle|last= Buchanan |date=February 10, 2021|access-date=March 7, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,3 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9770150/|title=Nomadland (2021)|website=BoxOfficeMojo|access-date={{dat|2021|11|9||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Klejotāju zeme"''' ({{val|en|Nomadland}}) ir 2020. gada ASV [[drāma (kino un televīzija)|drāmas filma]]. Filmas režisore, scenāriste un montāžas režisore ir [[Hloja Žao]]. Galvenā varone, ko atveido [[Frānsisa Makdormanda]], ir sieviete, kas pamet mājas, lai ceļotu pa [[Rietumamerika|ASV rietumiem]]. Otrā plāna lomas atveido [[Deivids Stretērns]], kā arī īsti [[klejotāji]] Linda Meja, Svenkijs un Bobs Vellss, kas atveido paši sevi. Filma veidota pēc 2017. gada [[Džesika Bradere|Džesikas Braderes]] grāmatas ''Nomadland: Surviving America in the Twenty-First Century'' motīviem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Gamazīgas ērces''' ir plaša [[Ērces|ērču]] grupa, kurā ietilpst ap 30 brīvi dzīvošu vai [[parazīti]]sko ērču dzimtas, kuru pārstāvji izraisa ''gamazoidozi''. Gamazoidoze ir [[acariāze]], ko izraisa ne visas šo dzimtu sugas, bet tikai dažas.<ref name="Proshina.etal2014"/><ref name="Wambier2012"/>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Calea zacatechichi.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Asterales
|         rinda_lv = Asteru rinda
|           dzimta = Asteraceae
|        dzimta_lv = Asteru dzimta
|            ģints = Calea
|         ģints_lv =
|             suga = C. ternifolia
|          suga_lv =
|         binomial = Calea ternifolia
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Κυπριακή Δημοκρατία''
''Kıbrıs Cumhuriyeti''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Kipras Republika
|            valsts_nosaukums = Cyprus
|               karoga_attēls = Flag of Cyprus.svg
|            karoga_nosaukums = Kipras karogs
|              ģerboņa_attēls =Cyprus coat of arms 2006.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Kipras ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Slavinājums Brīvībai|Ὕμνος εἰς τὴν Ἐλευθερίαν]]''
|               kartes_attēls = EU-Cyprus.svg
|             kartes_paraksts = Kipras atrašanās vieta Eiropā
|               galvaspilsēta = [[Nikosija]]
| latd= 35 | latm= 08 | latNS= N | longd= 33 | longm= 28 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[grieķu valoda]]
[[turku valoda]]
|             etniskās_grupas = 77% [[grieķi]]
18% [[turki]]
5% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Kipras prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Niks Anastasiadis]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Kipras vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1959|2|19}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 9,251
|               platība_rangs = 167.
|              procenti_ūdens = 3,76
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 870 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 117
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 85.
|                     IKP_PPP = 22,746 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 28 544
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,914 ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 32.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.cy]]
|              tālsarunu_kods = 357
|                iso_kods_num = 196
|              iso_kods_alfa2 = CY
|              iso_kods_alfa3 = CYP
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = MiG-25
|attēls               = Mig-25.jpg
|paraksts             =
|tips                 = [[iznīcinātājs]]
|valsts               = [[Padomju Savienība|PSRS]]
|ražotājs             = PSRS
|dizaineris           = Mikojana un Gureviča konstruktoru birojs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1964|03|06}}
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = PSRS
[[Krievija]]
[[Alžīrija]]
[[Sīrija]]
[[Turkmenistāna]]
|ražošanā             = 1964-1984
|skaits               = 1186
|izmaksas             =
|attīstīts no         =
|modifikācijas        = [[MiG-31]]
}}
'''''Mikoyan-Gurevich'' MiG-25''' ({{val|ru|Микоян и Гуревич МиГ-25}}) ([[NATO]] pārskata nosaukums: ''Foxbat'') ir augstas [[Virsskaņas ātrums|virsskaņas]] [[Pārtvērējiznīcinātājs|pārtvērējs]] un [[izlūk-bumbvedējs]], kas bija viens no visu laiku visātrākajiem [[Karš|militārajiem]] [[Lidaparāts|lidaparātiem]]. [[Padomju Savienība]]s inženieru Mikojana un Gureviča biroja radītais pirmais [[prototips]] pirmoreiz pacēlās gaisā 1964. gadā, bet ekspluatācijā nodots 1970. gadā.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Perlašēza kapsēta
| native_name = ''Cimetière du Père-Lachaise''
| image       = Père-Lachaise - entrée principale 01.jpg
| imagesize   =
| caption     = Ieeja
| map_type    = Parīze
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1804
| country     =
| location    = {{vieta|Francija|Parīze}}
| coordinates =
| latd  = 48 | latm  = 51 | lats  =   36 | latNS  = N
| longd =  2 | longm = 23 | longs = 45.6 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 44 ha
| interments  = Vairāk nekā 1 miljons
| website     =
| findagrave  = [http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=639018 639018]
| political   =
}}
'''Perlašēza kapsēta''' ({{val|fr|Cimetière du Père-Lachaise}}) jeb '''Parīzes Austrumu kapi''' ir lielākā un visvairāk apmeklētā no četrām [[Parīze]]s nekropolēm.<ref name="lachaise">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.parisinfo.com/musee-monument-paris/71470/Cimeti%C3%A8re-du-P%C3%A8re-Lachaise|title=Cimetière du Père Lachaise.|publisher=Site officiel de l'Office du Tourisme et des Congrès.|accessdate={{dat|2014|8|6||bez}}}}</ref> Pārējās trīs ir [[Monparnasas kapsēta|Monparnasas]] (''Cimetière du Montparnasse''), [[Monmartras kapsēta|Monmartras]] (''Cimetière de Montmartre'') un [[Pasī kapsēta|Pasī]] (''Cimetière de Passy'') kapsēta. Tā tika nosaukta karaļa [[Luijs XIV|Luija XIV]] biktstēva, tēva Fransuā d'Eks de Lašēza (''François d'Aix de La Chaise''; 1624-1709) vārdā. Kapsētu oficiāli atklāja [[1804]]. gada 21. maijā. Tā atrodas Parīzes 20. apgabalā un aptver vairāk nekā 44 [[hektārs|hektāru]] ainavu dārza. 70 000 kapavietu starpā ir tādu slavenu cilvēku kā [[Onorē de Balzaks|Onorē de Balzaka]], [[Frideriks Šopēns|Friderika Šopēna]], [[Oskars Vailds|Oskara Vailda]], [[Džims Morisons|Džima Morisona]], [[Edīte Piafa|Edītes Piafas]] pieminekļi.<ref name="lachaise"/> Kapsētas teritorijā atrodas arī kolumbārijs, kur starp citām tiek glabātas [[Marija Kalla|Marijas Kallas]], [[Aisedora Dunkane|Aisedoras Dunkanes]] un [[Nestors Mahno|Nestora Mahno]] urnas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landrucimetieres.fr/spip/spip.php?article271|title=Le PÈRE-LACHAISE : liste des personnalités inhumées|publisher=Cimetières de France et d'ailleurs.|accessdate={{dat|2014|8|7||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.landrucimetieres.fr/spip/spip.php?article2416|title=Le columbarium du Père Lachaise : M à Q.|publisher=Cimetières de France et d'ailleurs.|accessdate={{dat|2014|8|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Futbolista infokaste
| playername = Demiens Dafs
| image =
| caption =
| fullname =
| height = 175<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html | title = Premier League Player Profile | accessdate = 18 March 2011 | publisher = Premier League | archive-date = {{dat|2010|10|12||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20101012150318/http://www.premierleague.com/page/PlayerProfile/0,,12306~8163,00.html }}</ref>
| dateofbirth = {{Dzimšanas datums un vecums|1979|3|2}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |title=Damien Duff<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2012|06|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090821102016/http://www.fulhamfc.com/MatchAndTeam/PlayerProfiles/ProfileDetails/DamienDuff.aspx |archivedate={{dat|2009|08|21||bez}} }}</ref>
| cityofbirth =
| countryofbirth = {{vieta|Īrija|Belibodena}}
| currentclub =
| position = [[Pussargs (futbols)|Pussargs]]
| youthyears1 =
| youthclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Leicester Celtic A.F.C.|Leicester Celtic]]
| youthyears2 =
| youthclubs2 = {{flaga|Īrija}} Lourdes Celtic
| youthyears3 =
| youthclubs3 = {{flaga|Īrija}} St. Kevin's Boys
| years1 = 1996–2003
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]
| caps1 = 184
| goals1 = 27
| years2 = 2003–2006
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Chelsea F.C.|Chelsea]]
| caps2 = 81
| goals2 = 19
| years3 = 2006–2009
| clubs3 = {{flaga|Anglija}} [[Newcastle United F.C.|Newcastle United]]
| caps3 = 69
| goals3 = 5
| years4 = 2009–2014
| clubs4 = {{flaga|Anglija}} [[Fulham F.C.|Fulham]]
| caps4 = 130
| goals4 = 15
| nationalyears1 = 1998–2012
| nationalteam1 = {{fb|IRL}}
| nationalcaps1 = 100
| nationalgoals1 = 8<!-- When you update this parameter, please update the ntupdate parameter! -->
| caps5 = 15
| caps6 = 9
| clubs5 = {{flaga|Austrālija}} [[Melbourne City FC|Melbourne City]]
| clubs6 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]]
| goals5 = 1
| goals6 = 0
| years5 = 2014–2015
| years6 = 2015
| totalcaps = 489
| totalgoals = 62
| managerclubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-15
| manageryears1 = 2015
| managerclubs2 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U-15 izlase
| manageryears2 = 2016
| manageryears3 = 2016–2018
| managerclubs4 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] (asistents)
| manageryears4 = 2016–2018
| manageryears5 = 2019–2020
| managerclubs5 = {{flaga|Skotija}} [[Celtic F.C.|Celtic]] (asistents)
| managerclubs3 = {{flaga|Īrija}} [[Shamrock Rovers F.C.|Shamrock Rovers]] U-17
| managerclubs6 = {{fb|IRL}} (asistents)
| manageryears6 = 2020–2021
| managerclubs7 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]] U-17
| manageryears7 = 2020–2021
| managerclubs8 = {{flaga|Īrija}} [[Shelbourne F.C.|Shelbourne]]
| manageryears8 = 2021–
}}
'''Demiens Dafs''' ({{val|en|Damien Anthony Duff}}; dzimis {{dat|1979|3|2}}) ir bijušais īru [[futbolists]], spēlēja [[Pussargs (futbols)|pussarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase]]s dalībnieks.

sentences:
{{infobox
|bodyclass      = vcard
|bodystyle      = width:21em;

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''trigonālā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Trigonālajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir vienāda garuma, starp visiem šiem vektoriem ir vienāds leņķis, kas nav taisns leņķis.

sentences: '''Oksidēšanas pakāpe''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] [[atoms|atoma]] nosacīts [[elektriskais lādiņš]] [[molekula|molekulā]] (pieņemot, ka savienojums sastāv no [[jons|joniem]] un [[elektrons|elektronu]] pāreja no viena atoma pie otra ir pilnīga). Par oksidēšanas pakāpi (retumis '''oksidēšanas stāvokli''') šis lielums nosaukts tādēļ, ka elektronu atdošana, veidojoties [[ķīmiskā saite|ķīmiskajai saitei]], ir [[oksidēšanās]]. Oksidēšanas pakāpe ir pozitīva, ja elektroni ir atvilkti nost no atoma un negatīva, ja tie ir pievilkti klāt atomam.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
s bibliotēkas]]
'''''Alma mate''r''' (no [[latīņu valoda]]s — 'māte barotāja') ir sens mācību iestāžu ([[universitāte|universitāšu]]) apzīmējums latīņu valodā, ar kuru tiek uzsvērts, ka šīs organizācijas baro cilvēku garīgi.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Zirnzu pagasts}}
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Molmasa''' (apzīmē ar <math> M \ </math>) ir vielas [[masa]], kuras [[vielas daudzums|daudzums]] ir viens [[mols]]. Saskaņā ar šo definīciju molmasa ir vienāda ar [[molekulu masa|molekulas masas]] un [[Avogadro skaitlis|Avogadro skaitļa]] reizinājumu.

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Havajas vulkānu nacionālais parks
| native_name         = ''Hawaiʻi Volcanoes National Park''
| iucn_category       = II
| photo               = Pāhoehoe and Aa flows at Hawaii.jpg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         = 295
| photo2              = Hawaii Volcanoes National Park.gif
| photo2_alt          =
| photo2_caption      = Nacionālā parka karte
| photo2_width        =
| map_type            = Havajas
| map_caption         =
| map_relief          = yes
| map_size            = 305
| map_label           = Havajas vulkānu
{{nobr|nacionālais parks}}
| latd  =  19 | latm  = 23 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 155 | longm = 12 | longs =  | longEW = W
| type                =
* [[Nacionālais parks]]
* [[Biosfēras rezervāts]]
| location            = {{vieta|ASV|Havaju salas|Havajas}}
| nearest_city        = [[Hilo]]
| area                = 21 380 ha
| established         = {{dat|1914|8|1|N|bez}}
| visitation_num      = 1 693 005
| visitation_year     = 2014
| governing_body      = [[ASV Nacionālo parku dienests|Nacionālo parku dienests]]
| url                 =
| child               =
| embedded            =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname =
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = viii
|        designation1_date = 1987 (11. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/409 409]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Havajas vulkānu nacionālais parks''' ({{val|en|Hawaiʻi Volcanoes National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kas atrodas [[Havaja|Havajā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], pie salas dienvidaustrumu krasta.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Alebrands''' ([[latīņu valoda|latīņu valodā]]: ''Alebrandus'', ''Alabrandus''; 12./13. gs.), pazīstams arī kā '''Alabrands''', '''Alobrands''', bija katoļu garīdznieks un viens no pirmajiem misionāriem [[Livonija|Livonijā]]. Viņš bija aktīvs kristīgās misijas un Rīgas bīskapa [[Alberts I|Alberta]] politikas īstenotājs.

sentences: '''Latvijas skolu reformas''' ir [[skola|skolu]] reformu virkne [[Latvija|Latvijā]], kas aizsākās [[1995]]. gadā un turpinājās [[2004]]. gadā ar valsts un pašvaldību finansēto vidusskolu [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautību]] izglītības programmu pakāpenisku pāreju uz [[Divvalodība|divvalodu]] izglītību (60% latviski un 40% [[Mazākumtautība|mazākumtautību]] valodās), bet 2017. gadā pieņēma lēmumu par pakāpenisku pāreju uz mācībām [[latviešu valoda|latviešu valodā]] līdz 2025. gadam.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Eiropas koledža
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1949. gadā
|valsts       = Eiropas Savienība
|vieta        = [[Brige]] un [[Varšava]]
|tips         = Institūts
|dotācijas    =
|rektors      =
|pasniedz     = 140
|studenti     = 420
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [http://www.coleurope.eu/ coleurope.eu]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cinobrs
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīds ar metālu, cinobra - hipercinnabarīta sērija
|ŠtruncaID=2/C.18-10
|ķīm_formula=Dzīvsudraba sulfīds, HgS
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Koši sārti sarkana līdz ķieģeļsarkana, var būt arī pelēks
|svītra=Koši sārta
|habituss=Romboedriski līdz plātņaini kristāli, biežāk smalkgraudaina masa
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas lūzuma iezīmes
|cietība=2-2,5
|spīdums=Dimanta līdz nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 2.905 nε = 3.256
|pleohroisms=Nav
|blīvums=8-8,2
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nogalināt Bilu 2. daļa
| oriģinālnos = ''Kill Bill: Volume 2''
| attēls =  Kill Bill Volume 2.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| aktieri = * [[Uma Tūrmane]]
* [[Deivids Karedīns]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Derila Hanna]]
* [[Gordons Liu]]
* [[Maikls Parkss]]
| mūzika = * [[RZA]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| operators = [[Roberts Ričardsons]]
| montāža =
| studija = ''[[A Band Apart]]''
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|4|8}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|154,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0378194/|title=Kill Bill Vol. 2 (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā = [[Nogalināt Bilu 1. daļa]]
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nogalināt Bilu 2. daļa"''' ({{Val|en|Kill Bill: Volume 2}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Uma Tūrmane]], [[Deivids Karedīns]], [[Maikls Madsens]], [[Derila Hanna]], [[Gordons Liu]] un [[Maikls Parkss]].

sentences:
'''Čeks''' ({{val-fr|chèque}}) ir [[vērtspapīrs]], [[dokuments]] un [[finanšu instrumenti|finanšu instruments]], parasti papīra formātā, kas nosaka kārtību, kādā izmaksā [[nauda|naudu]] no čeka devēja [[bankas konts|bankas konta]]. Par čeku sauc arī [[talons|talonu]], kuru [[pircējs|pircējiem]] izdod [[pārdevējs|pārdēvēji]] tirdzniecības vietās pēc [[pirkums|pirkuma]] veikšanas, vai arī papīru, kurš jāapmaksā pie [[kase]]s.
==Saites==
*[http://likumi.lv/doc.php?id=90973 Čeku likums]
{{ekonomika-aizmetnis}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Meitene ar pērļu auskaru
| attēls                   = Girl with a pearl earring.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Girl with a Pearl Earring''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Pīters Vebers]]
| producents               =
* [[Endijs Patersons]]
* [[Anands Takers]]
| scenārija autors         = [[Olīvija Hetrīda]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Džūdija Pārfita]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Esija Devisa]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Archer Street Productions]]''
* ''[[DeLux Productions]]''
* ''[[Inside Track]]''
* ''[[Film Fund Luxembourg]]''
* ''[[Wild Bear Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Pathé]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|8|31|Tellarida|2004|1|9|ASV|2004|1|16|Apvienotā Karaliste|2005|1|14|Latvija}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-pearl-earring-2003|title=Girl with a Pearl Earring|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{LUX}}
* {{NLD}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girlwithapearlearring.htm|title=Girl with a Pearl Earring (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Meitene ar pērļu auskaru"''' ({{val|en|Girl with a Pearl Earring}}) ir 2003. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Luksemburga]]s un [[Nīderlande]]s kopražojuma romantiska drāmas filma, kas balstīta uz [[Treisija Ševaljē|Treisijas Ševaljē]] tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Pīters Vebers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Kolins Fērts]], [[Toms Vilkinsons]], [[Džūdija Pārfita]], [[Kilians Mērfijs]] un [[Esija Devisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|8|31||bez}} Tellaridā.

sentences: {{citas nozīmes|hidrogrāfisku objektu|Vecupe (nozīmju atdalīšana)|Vecupe}}

sentences: '''3. jūnijs''' ir gada 154. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (155. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 211 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kiss Kiss Bang Bang
| operators =
| attēls = Kiss kiss bang bang poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Šeins Bleks]]
| producents = [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = Šeins Bleks
| aktieri = * [[Roberts Daunijs jaunākais]]
* [[Vels Kilmers]]
* [[Mišela Monagana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kiss Kiss Bang Bang''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]|2005|10|21|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2942076417/|title=
Kiss Kiss Bang Bang |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|8|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Kiss Kiss Bang Bang''''' ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' kriminālā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Daunijs jaunākais]], [[Vels Kilmers]] un [[Mišela Monagana]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Frīdrihs Bornhaupts
|          vārds_orig = Carl Friedrich Bornhaupt
|              attēls = Carl Friedrich von Bornhaupt (1802 - 1889).jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1802
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Rīga]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1889
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 5
|             m_vieta = [[Rīga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[arheoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Kārlis Frīdrihs Bornhaupts''' (''Carl Friedrich Bornhaupt'', dzimis {{dat|1802|6|5}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1889|4|5}} Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] pedagogs, arheologs un numismāts.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Klavierskolotāja
| operators =
| attēls = The Piano Teacher film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = erotiska psiholoģiska drāma
| režisors = [[Mihaels Hāneke]]
| producents =
| scenārijs = Mihaels Hāneke
| aktieri = * [[Izabella Ipēra]]
* [[Annija Žirardo]]
* [[Benuā Mažimels]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Pianiste''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2001|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = * {{FRA}}
* {{AUT}}
* {{GER}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|9,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3077080577/weekend/|title=The Piano Teacher |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Klavierskolotāja"''' ({{Val|fr|La Pianiste}}) ir 2001. gada [[Francija]]s, [[Austrija]]s un [[Vācija]]s kopražojuma erotiska psiholoģiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mihaels Hāneke]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Izabella Ipēra]], [[Annija Žirardo]] un [[Benuā Mažimels]]. Filma ir balstīta uz [[Elfrīde Jelineka|Elfrīdes Jelinekas]] 1983. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlijs fon Ekards
|     vārds_orig =
|         attēls = Jūlijs fon Ekards.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Veimāra]], {{flag|Vācijas impērija}}<br />(tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Jūlijs fon Ekards, Elizabete fon Lenca
|          brāļi = Johans, Vilhelms, Johans Reinholds
|          māsas = Elizabete, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = Izabella
|          bērni = Heinrihs, Fēlikss, Šarlote
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = publicists, ierēdnis, diplomāts
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Juri Samarins Anklage gegen die Ostseeprovinzen Russlands''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jūlijs fon Ekards''' ({{val|de|Julius Albert Wilhelm von Eckardt}}, 1836—1908) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] žurnālists un diplomāts. Pazīstams ar saviem rakstiem pret [[Krievijas impērija]]s politiku [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] un par [[latvieši|latviešu]] [[pārvācošana|pārvācošanu]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Bar-tailed_Godwit.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Scolopacidae
|     dzimta_lv = Sloku dzimta
|         ģints = Limosa
|      ģints_lv = Puskuitalas
|          suga = Limosa lapponica
|       suga_lv = Sarkanā puskuitala
|      binomial = Limosa lapponica <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aksels Munte
|     vārds_orig = ''Axel Munthe''
|         attēls = Axel Munthe00.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Aksela Muntes portrets (''F.Gleichen'').
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Oskarshamna]], [[Zviedrija]] {{flag|Zviedrija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1949
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]] {{flag|Zviedrija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[zviedrs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[psihiatrija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes = Pazīstams kā rakstnieks, grāmatas "[[Stāsts par Sanmikelu]]” (1929) autors
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mēs esam tavi draugi
 | oriģinālnos = ''We Are Your Friends''
 |      attēls = MeEsamDraugi.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Makss Džozefs]]
 |  producents =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Liza Čeisina]]
 |   scenārijs =
* [[Megana Openheimera]]
* Makss Džozefs
 |     aktieri =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Emīlija Radadžkovska]]
* [[Šailo Fernandezs]]
* [[Alekss Šafers]]
* [[Džons Vestons]]
* [[Vess Bentlijs]]
 |      mūzika = [[Brets Polaks]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Anton Capital Entertainment]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Warner Bros.]]''
* ''StudioCanal''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|8|11|Londona|2015|8|28|ASV|}}
 |      ilgums = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/we-are-your-friends-2015|title=We Are Your Friends|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161022155625/http://www.bbfc.co.uk/releases/we-are-your-friends-2015}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|11,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weareyourfriends.htm|title=We Are Your Friends (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mēs esam tavi draugi"''' ({{val|en|We Are Your Friends}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Francija]]s drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Makss Džozefs]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Emīlija Radadžkovska]], [[Šailo Fernandezs]], [[Alekss Šafers]], [[Džons Vestons]] un [[Vess Bentlijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|11||bez}} Londonā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Ābolskābes struktūrformula

Ābolskābes molekulas modelis
|      ķīmiskā formula = C4H6O5
|              molmasa = 134,09
|              blīvums = optiskajiem izomēriem 1595 kg/m3
racemātam 1601
|  kušanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 100 °C
racemātam 130—131 °C
| viršanas temperatūra = optiskajiem izomēriem 140 °C (sadalās)
racemātam 150 °C (sadalās)
}}
'''Ābolskābe''' (hidroksidzintarskābe, 2-hidroksibutāndiskābe, НООС−СН(ОН)−СН2−СООН) pieder pie divvērtīgajām hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Ābolskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela ar skābu garšu. Labi šķīst ūdenī. Ābolskābes sāļus sauc par '''malātiem''' (no {{val|la|malum}} — 'ābols').

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sekss, narkotikas un zvaniņš skan
 | oriģinālnos = ''The Night Before''
 |      attēls = TheNightBefore2015poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, Ziemassvētku filma
 |    režisors = [[Džonatans Levains]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergs]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Džeimss Vīvers]]
 |   scenārijs =
* [[Kails Hanters]]
* [[Ariels Šafirs]]
* Evans Goldbergs
* Džonatans Levains
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Entonijs Makijs]]
* [[Lizija Kaplana]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Mindija Kalinga]]
* [[Maikls Šenons]]
 |      mūzika =
* [[Marko Beltrami]]
* [[Mailss Henkinss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Point Grey Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|11|16|Ņujorka|2015|11|20|ASV|2015|12|11|Latvija|}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/night-2015|title=The Night Before|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2016|04|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160422125553/http://www.bbfc.co.uk/releases/night-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=xmas2015.htm|title=The Night Before (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|52,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sekss, narkotikas un zvaniņš skan"''' ({{val|en|The Night Before}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Ziemassvētku komēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džonatans Levains]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Sets Rogens]], [[Entonijs Makijs]], [[Lizija Kaplana]], [[Džiliana Bella]], [[Mindija Kalinga]] un [[Maikls Šenons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|11|16||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Potomaka
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Potomac River
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = GreatFalls3.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Potomacwatershedmap.png
  | kartes_paraksts   = Potomakas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = ASV
  | reljefs           = y
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Česapīkas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 590
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 306
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 38 100
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d=39 | sāk_plat_m=31 | sāk_plat_s=42 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=78 | sāk_gar_m=35 | sāk_gar_s=16 | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d=37 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=76 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=59 | iet_gar_EW=W
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilformamīda struktūrformula

Dimetilformamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ''N'',''N''-dimetilformamīds,
DMF, DMFA
|           CAS numurs = 68-12-2
|      ķīmiskā formula = С3Н7NO
|              molmasa = 73,10
|              blīvums = 948
|  kušanas temperatūra = −60,5 °C
| viršanas temperatūra = 153 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilformamīds''' (DMF, DMFA) ir organisks savienojums, kas pieder pie karbonskābju [[amīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, samērā viskozs šķidrums. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet parasti dimetilformamīdam piemīt vāja zivju smaka sadalīšanās produkta [[dimetilamīns|dimetilamīna]] dēļ. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar vairumu citu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]], izņemot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. DMFA pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī vairāki neorganiskie [[sāļi]].

sentences:
(''Mitawa''), [[Pasvale]] (''Poswol''), [[Šauļi]] (''Szawle''), [[Raseiņi]] (''Rosienie'') un [[Upītes pilskalns|Upīte]] (''Upita'').]]
'''Saules zeme''' (latīņu: ''terra Sauleorum'') jeb '''Saulene''' (vācu: ''Schaulen'') bija seno [[zemgaļi|zemgaļu]] apdzīvotās teritorijas dienvidu daļā, kas robežojās ar [[Žemaitija|Žemaitiju]]. Netālu no [[Šauļi]]em atrodas sens zemgaļu pilskalns ar svētnīcu, kas mūsdienās ir pazīstams ar nosaukumu [[Krusta kalns pie Šauļiem|Krusta kalns]].

sentences: {{Commons category|Streets in Ilukste|Ielas Ilūkstē}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
'''Dzimtes binaritāte''' ([[Angļu valoda|angļu val.]] ''Gender Binary System'') ir vispārpieņemta [[ideja]], ka pastāv stingrs visu [[Cilvēks|cilvēku]] iedalījums tikai divos pilnīgi atšķirīgos [[Dzimums|dzimumos]] – [[Vīrietis|vīriešu]] un [[Sieviete|sieviešu]] - un ka katram cilvēkam jāpieder vai nu vienam, vai otram dzimumam. Šis iedalījums ietekmē visu [[Indivīds|indivīda]] dzīvi, proti, vienam vai otram dzimumam tiek piedēvētas noteiktas [[Sabiedrība|sociālas]] lomas, ar vienu vai otru dzimumu saistītas [[Apģērbs|ģērbšanās]] un [[Uzvedība|uzvedības]] normas, romantiskās un [[Sekss|seksuālās]] attiecības. Binārais dalījums neņem vērā lielu skaitu cilvēku, kas nejūtas nedz, kā vīrieši, nedz, kā sievietes, piemēram starpdzimuma cilvēki vai [[transseksuāļi]], [[Androgīnija|androgīni]] vai bezdzimtes cilvēki, [[Hermafrodīts|hermafrodīti]], kuru neatbilstība binārajai sistēmai izpaužas vai nu [[Bioloģija|bioloģiskajā]] [[Bioloģisks ķermenis|ķermeņa]] uzbūvē, vai sociālajā [[Dzimumidentitāte|dzimumidentitātē]].
[[Kategorija:Dzimums]]
[[Kategorija:Bioloģija]]
[[Kategorija:LGBT]]
[[Kategorija:Dzimtes identitāte]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Datorsistēmu atbalstīts kolektīvais darbs (CSCW)''' ir uz [[projekts|projektu]] orientēts teorētisks zinātnes lauks. Neskatoties uz dažādiem izpausmes veidiem, CSCW ir identificējama zinātne, kas koncentrējas uz savstarpēji atkarīga organizēta kolektīva darba rakstura izpratni. Tās mērķis — radīt atbilstošas datortehnoloģijas, kas atbalstītu kolektīvo darbu.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhelms Reimerss
|     vārds_orig = ''Wilhelm Heinrich Martin Reimers''
|         attēls = Vilhelms Reimerss-1.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Foto (1925)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Barta]], [[Prūsija]] (tagad {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1934
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācietis
|   nodarbošanās = sabiedriskais darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhelms Heinrihs Martins Reimerss''' (''Wilhelm Heinrich Martin Reimers'', 1857—1934) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskais darbinieks, [[Rīga]]s [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais. [[Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja|Baltiešu-vācu  Nacionālās komitejas]] (''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') priekšsēdētājs (1918—1919).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2008-08-Agaricus-Stuttgart.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. arvensis
| suga_lv =Tīruma atmatene
| binomial = Agaricus arvensis
| kategorijas =nē
}}

sentences: {{Citas nozīmes|šķidrumu|Sula (nozīmju atdalīšana)|Sula}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Deniss Gabors
|     vārds_orig = ''Dennis Gabor''
|         attēls = Gabor-magyarposta.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1979
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{HUN}}|{{GBR}}}}
| tautība =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = {{ubl|[[Londonas Impērijas koledža]]|''[[British Thomson-Houston]]''}}
| alma_mater = {{ubl|[[Čarlotenburgas Tehniskajā universitāte]]|[[Budapeštas Tehniskā universitāte]]}}
| zinātne = [[elektrotehnika]]s inženierija<br>[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[Hologrāfija]]s atklāšana
| apbalvojumi = 1971. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Deniss Gabors''' ({{Val-en|Dennis Gabor}}, dzimis '''Dēnešs Gābors''' ({{Val-hu|Gábor Dénes}}) {{dat|1900|6|5}} [[Budapešta|Budapeštā]], miris {{dat|1979|2|9}} [[Londona|Londonā]]) bija [[ungāri|ungāru]] izcelsmes [[Lielbritānija|britu]] [[elektrotehnika]]s inženieris un [[fizika|fiziķis]]. 1947. gadā izgudroja [[hologrāfija|hologrāfiju]], par ko 1971. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1971 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1971/}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Cilvēks, kurš izdzīvoja
|    oriģinālnos = ''The Revenant''
|         attēls = Cilvēks, kurš izdzīvoja plakāts.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = drāma
|       režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Vills Poltērs]]
* [[Domnels Glīsons]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Appian Way Productions|Appian Way]]''
* ''M Productions''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency Pictures]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
|    izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2015|12|16|Losandželosas pirmizrāde|2015|12|25|ASV}}
|         ilgums = 156 minūtes<!--Theatrical runtime: 156:10--><ref>{{Laikraksta atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=revenant.htm| title=The Revenant | author=BBFC | date = December 28, 2015 | journal = | publisher = Britu filmu klasifikācijas padome | location = London, ENG | accessdate= December 28, 2015}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|135 miljoni}}<ref name="TheWrap">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.thewrap.com/revenant-budget-soars-to-165-million-with-new-regency-footing-most-of-bill-exclusive/|title='The Revenant' Budget Soars to $135 Million As New Regency Foots the Bill (Exclusive)|author=Waxman, Sharon |date=October 16, 2015|work=TheWrap|accessdate=December 28, 2015}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|532,9 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Cilvēks, kurš izdzīvoja"''' ({{val|en|The Revenant}}) ir 2015. gada amerikāņu biogrāfiskais [[vesterns]], kura režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmas sižets daļēji veidots pēc Maikla Punkes romāna ''The Revenant: A Novel of Revenge''.

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ārija Elksne
| vārds_orig =
| attēls = Elksne_Arija.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 29
| m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| dzīves_vieta = {{ubl|[[Vesetas iela (Rīga)|Vesetas iela]],[[Rīga]]|[[Baltezers (Ādažu novads)|Baltezers]]}}
| pilsonība = {{LVA}}<br>{{URS}}
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| dzimums = S
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Miķelis Fišers (operdziedātājs)|Miķelis Fišers]]
| bērni = {{ubl|[[Ieva Bērziņa]]|[[Miķelis Fišers (mākslinieks)|Miķelis Fišers]]}}
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Rīgas Medicīnas institūts]]
| apbalvojumi = Nopelniem bagātā kultūras darbiniece (1975)
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: Pēc [[Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība|Starptautiskās teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienības]] (IUPAC) ieteikuma par '''normāliem apstākļiem''' [[termodinamika|termodinamikā]] sauc apstākļus, kur [[temperatūra]] ir 273,15 [[kelvins|K]] (0oC) un [[spiediens]] ir 1 [[Bārs (mērvienība)|bar]] (750 [[dzīvsudraba staba milimetrs|mmHg]]; 100 000 [[paskāls|Pa]]; 0,99 [[Atmosfēra (mērvienība)|atm]]).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salgales pagasts
| karte             = Salgale parish LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Salgales pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Salgales pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 80px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs2           = [[Emburga (Salgales pagasts)|Emburga]]
| platība           = 156,88
| iedzīvotāji       = 1845<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1845 / 156.88 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Annenburg
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Анненбургская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Ziemeļamerika
|image               =
|area                = {{nobr|24 709 000 km2}}
|population          = {{nobr|528 720 588 (2008)}}
|density             = 22,9 /km2
|demonym             =
|countries           = 23
|list_countries      =
|dependencies        = 22
|unrecognized        =
|languages           = [[Angļu valoda|angļu]], [[Franču valoda|franču]], [[Spāņu valoda|spāņu]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju valodas]], u. c.
|time                = [[UTC-10]] līdz [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]
|internet            =
|cities              = {{plainlist|
* [[Mehiko]]
* [[Ņujorka]]
* [[Losandželosa]]
* [[Čikāga]]
}}
|peak                =
|organization        = [[Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības nolīgums|NAFTA]]
}}
'''Ziemeļamerika''' ir trešais lielākais kontinents pēc platības un ceturtais lielākais — pēc iedzīvotāju skaita. To apskalo [[Ziemeļu ledus okeāns]] ziemeļos, [[Atlantijas okeāns]] — ziemeļaustrumos un austrumos, [[Karību jūra]] — dienvidaustrumos un [[Klusais okeāns]] — dienvidrietumos un rietumos. Kontinenta platība ir 24 230 000 kvadrātkilometru. 2008. gadā iedzīvotāju skaits bija {{nobr|528 720 588}}.

sentences:
[[Kategorija:Trešmetāls| ]]
[[Kategorija:Smagā metāla grupas]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Brocēnu stacijas ēka.

sentences: '''26. februāris''' ir gada 57. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 308 (309 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Gaisa kondicionēšana''' ir gaisa apstrādes process un automātiska gaisa [[temperatūra]]s, [[mitrums|mitruma]], kustības [[ātrums|ātruma]] un tīrības uzturēšana slēgtā telpā vai telpas daļā neatkarīgi no ārējiem meteoroloģiskiem apstākļiem un mainīgiem telpas [[siltums|siltuma]] un mitruma izdalījumiem."<ref name="autogenerated1">Krēsliņš A., Gaisa kondicionēšana rūpniecības un sabiedriskajās ēkās - R.:Liesma, 1975. - 3.lpp</ref> Plašākā nozīmē termins var attiekties arī uz [[apkure|apkuri]], [[ventilācija|ventilāciju]] un telpas gaisa kvalitāti.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allabogdanīts
|attēls=
|klase=[[Fosfīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=1/A.11=15
|ķīm_formula=(Fe,Ni)2P
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Gaiši salmu dzeltena
|svītra=
|habituss=Mazi līstes formas kristāliņi
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=7,11
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Aļina Talaja
 |      vārds_orig = ''Аліна Талай''
 |          attēls = Alina Talay Pedro's Cup Łódź 2016.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Aļina Talaja 2016. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1989|5|14}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Baltkrievijas PSR|Orša}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BLR}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=164}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=54}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[100 m/b]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Aļina Talaja''' ({{val|be|Аліна Генадзеўна Талай}}; dzimusi {{dat|1989|5|14}}) ir [[baltkrievi|baltkrievu]] [[vieglatlēte]], startē [[100 m/b|100 m barjerskrējiena]] distancē.

sentences: '''Pentagramma''' - regulārs [[piecstūris]], kura visas malas ir pagarinātas tiktāl, līdz tās krustojas, veidojot vēl piecus vienādus vienādsānu [[trijstūris|trijstūrus]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eberhards Zāvari
|     vārds_orig = ''Eberhard Savary''
|         attēls = Eberhard Savary.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = Savariņu muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmiera]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = Narvas aplenkums
| width       =
| partof      = [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]]
| image       = ZauerveydNA_Petr1UsmirDA19.jpg
| caption     =
| date        = {{dat|1704|06|27|N}} - {{dat|1704|08|9|N}}
| place       = [[Narva]], [[Zviedru Vidzeme]]
({{EST}})
| map_type    = Igaunija#Eiropa
| map_relief  = jā
| latitude    =  59.3667
| longitude   = 28.1833
|coordinates= {{coord|59.3667|N| 28.1833|E|format=dms|display=inline,title}}
| map_caption =
| map_label   =
| territory   =
| result      = krievu uzvara, [[Narvas līgums]]
| status      =
| combatants_header =
| combatant1  = [[File:Flag of Russia.svg|23px]] [[Krievijas cariste]]
| combatant2  = [[File:Naval Ensign of Sweden.svg|23px]] [[Zviedrija]]
| combatant3  =
| commander1  = [[Pēteris I]]
Georgs Ogilvī
| commander2  = [[Rūdolfs Horns]]
| commander3  =
| units1      =
| units2      =
| units3      =
| strength1   = 20 000
| strength2   = 3 800 kājnieku un 1 300 kavalēristu
| strength3   =
| casualties1 = līdz 3 000 kritušo un ievainoto
| casualties2 = 3 200 kritušo un ievainoto, 1 900 gūstekņu
| casualties3 =
| notes       =
| campaignbox =
}}

sentences: '''Relāciju datubāzu pārvaldības sistēma (RDBVS)''' ir [[datubāzu pārvaldības sistēma]] (DBVS), kuras pamatā ir [[relāciju modelis]], kuru ieviesa [[Edgars Kods]]. Populārāko komerciālo un atvērtā koda [[Datubāze|datubāzu]] pamatā pašlaik izmanto relāciju datubāzes modeli.

sentences: '''Ukrainas krievi''' ({{val|uk|росіяни в Україні}}, {{val|ru|русские в Украине}}) ir lielākā [[mazākumtautība]] [[Ukraina|Ukrainā]] un [[Eiropa|Eiropā]] un lielākā [[krievu diaspora]] pasaulē (2007).

sentences:
{{Citas nozīmes|ielu Rīgā|Valguma iela|Valguma iela}}
{{Ielas infokaste
|nosaukums        = Valguma iela
|attēls           = Riga Valguma iela 06.2010.jpg
|pilsēta lokatīvā = [[Rīga|Rīgā]]
|karte            = Riga Valguma iela karte.png
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    = [[Zemgales priekšpilsēta]]
[[Kurzemes rajons]]
|apkaime          = [[Torņakalns]], [[Āgenskalns]]
|ielas garums     = 595 m
|atklāta          =
|vēst nosaukumi   = 3.Spīķeru iela
 Lielā Grāvju iela
 Grāvju iela
|joslu skaits     =
|ielas segums     = [[asfaltbetons|asfalts]], [[Bruģis|betona bruģis]]
|ievēr celtnes    =
|autobuss         =
|trolejbuss       = Trolejbusi, kas kursē uz 2. trolejbusu parku
|tramvajs         =
|mikroautobuss    =
|cits             =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Mistletoe in White Poplar 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Viscum album|Baltais āmulis}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Santalales
|         rinda_lv =Santalu rinda
|           dzimta =Santalaceae
|        dzimta_lv =Santalkoku dzimta
|            ģints =Viscum L.
|         ģints_lv =Āmuļi
|             suga =Viscum album L.
|          suga_lv =Baltais āmulis
|
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              =  GLONASS-M №48
GLONASS-M №49
GLONASS-M №50
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[GLONASS]]
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[Uragan-M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|7|2|SK}} 02:38:22 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Proton-M/Blok DM-03]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2013
| Beigu_datums           = {{dat|2013|7|2|SK|bez}}
| Lidojuma_ilgums        = 32 s
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = nē
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2485]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2494]]''
}}
'''2013. gada Proton-M avārija''' bija {{dat|2013|7|2|G|bez}} mēģinājums ar nesējraķeti [[Proton-M]] palaist [[Krievija]]s trīs [[GLONASS]] [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadoņus '''''GLONASS-M №48''''', '''''GLONASS-M №49''''' un '''''GLONASS-M №50'''''.

sentences:
{{citas nozīmes|daiļliteratūras veidu|romāns (nozīmju atdalīšana)|romāns}}
 darbs "[[Dons Kihots]]" (attēlā redzama titullapa) bija viens no pirmajiem populārajiem romāniem]]
'''Romāns''' ir visplašākais [[proza]]s darbs vai sacerējums, kurā parasti raksturīgi izvērsta tēlu sistēma, atklāta atsevišķa cilvēka un [[sabiedrība]]s attieksme ilgākā laika posmā, daudzpusīgi atsedzot galvenā varoņa dzīvi, personību, izaugsmi, domu un jūtu pasauli.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 66. lpp.</ref> Sarežģīta kompozīcija, plašs, detalizēts vēstījums par tēloto laiku, galveno varoņu dzīvi un viņu attiecībām ar sava laikmeta sabiedrību.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Izdomātu [[Persona|personu]] un notikumu tēlojums vispārinātā pasaules un cilvēcisko attieksmju skatījumā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ņujorkas bandas
| attēls                   = Gangs of New York Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gangs of New York''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
* [[Alberto Grimaldi]]
* [[Hārvijs Vainstīns]]
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* [[Stīvens Zeiliens]]
* [[Kenets Lonergans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Denjels Dejs-Lūiss]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Henrijs Tomass]]
* [[Brendans Glīsons]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Alberto Grimaldi Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|12|20||bez}}
| ilgums                   = 160 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gangs-new-york-2002-0|title=Gangs of New York|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gangsofnewyork.htm|title=Gangs of New York (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|193,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ņujorkas bandas"''' ({{val|en|Gangs of New York}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Denjels Dejs-Lūiss]], [[Kemerone Diasa]], [[Džims Brodbents]], [[Džons Reilijs]], [[Henrijs Tomass]] un [[Brendans Glīsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|12|20||bez}}. Filmas sižets notiek 1863. gadā, kad Amsterdams Valons atgriežas Ņujorkā, lai atriebtos sava tēva slepkavam.

sentences: '''Konfūcisms''' (儒學, {{Audio|Chinese-RuXue(Confucianism).ogg|Rúxué}}) ir [[ētika|ētiska]] un [[filozofija|filozofiska]] uzskatu sistēma, kas cēlusies [[Ķīna|Ķīnā]]. Šo mācību iedibināja [[Konfūcijs]] (tradicionāli 551.-479. g. p. m. ē.), kurš bija slavens gudrais, kā arī nozīmīgs [[Ķīna|ķīniešu]] [[sociālā filozofija|sociālais filozofs]]. Konfūcisms par valsts [[ideoloģija|ideoloģiju]] kļuva [[Haņu dinastija]]s valdīšanas laikā. Konfūcijs neizgudroja jaunus rīcības principus, bet gan apkopoja un attīstīja paražas, kurās liela loma bija [[patriarhāts|patriarhālai]] ģimenei, autoritātei, [[Hierarhija|hierarhijai]].

sentences: '''Ļaunuma puķes''' ({{val|fr|Les Fleurs du mal}}) ir [[dzejolis|dzejoļu]] krājums, ko [[1857]]. gadā sarakstījis [[Šarls Bodlērs]]. Šis darbs tiek pielīdzināts tiltam uz 20. gadsimta [[modernisms|modernisma]] dzeju, jo šajā darbā Bodlērs, mēģinot šokēt savus laikabiedrus, pievēršas tādām tēmām kā [[nāve]], [[iznīcība]], [[seksualitāte]] un [[ļaunums]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nāvi večiņām!
| attēls                   = The Ladykillers movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Ladykillers''
| žanrs                    = melnā komēdija, trilleris
| režisors                 = [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]
| producents               =
* [[Berijs Sonenfīlds]]
* [[Berijs Džozefsons]]
* [[Toms Džeikobsons]]
* Džoels un Ītans Koeni
| scenārija autors         = Džoels un Ītans Koeni
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Irma P. Hola]]
* [[Marlons Vaijans]]
* [[Dž. K. Simonss]]
* [[Tzi Ma]]
* [[Raiens Hērsts]]
* [[Bleiks Klārks]]
| mūzika                   = [[Kārters Burvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Tom Jacobson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|3|26||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004|title=The Ladykillers|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 29, 2019|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413222219/http://www.bbfc.co.uk/releases/ladykillers-2004}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ladykillers.htm|title=The Ladykillers (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nāvi večiņām!"''' ({{val|en|The Ladykillers}}) ir 2004. gada melnā komēdija, kas balstīta uz Viljama Rouza tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Irma P. Hola]], [[Marlons Vaijans]], [[Dž. K. Simonss]], [[Tzi Ma]], [[Raiens Hērsts]] un [[Bleiks Klārks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|3|26||bez}}.

sentences:
alfa tēviņi var saņemt preferenciālu attieksmi, piemēram, saņemt apkopi no citiem grupas biedriem]]
Dzīvnieku sociālajos pētījumos visaugstākā pakāpe tiek reizēm norādīta kā '''alfa'''. [[Tēviņš|Tēviņi]], [[Mātīte|mātītes]] vai abi var būt alfas atkarībā no sugas. Ja tēviņš un mātīte pilda šo lomu kopā, tos dažreiz dēvē par alfa pāriem. Citi dzīvnieki vienā un tajā pašā sociālajā grupā var izrādīt cieņu vai citu sugai raksturīgu uzvedību pret alfu vai alfām.

sentences: '''E tramvaju sērija''' sastāv no vairākām [[Tramvaju satiksme Vīnē|Vīnes tramvaja]] modeļu sērijām.

sentences: '''26. decembris''' pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir gada 360. [[diena]] (361. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām 5 dienas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kuopio katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Kuopio Cathedral 2022-02-28 (7).jpg
| image_size            =
| caption               = Kuopio katedrāle
| map_type              = Somija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Kuopio katedrāle
| position              = left
| latd                  = 62.891111
| longd                 = 27.683889
| location              = {{vieta|Somija|Ziemeļsavo|Kuopio}}
| religious_affiliation = [[Somijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Pērs Vilhelms Palmrots]] (''Per Wilhelm Palmroth'')
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1806. gads
| year_completed        = 1815. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kuopio katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2942693"
}
</mapframe>

sentences: Par '''ledus planētu''' var uzskatīt ikvienu hipotētisku [[citplanēta|citplanētu]], kuras virsmu lielākoties vai pilnībā pārklāj biezāka vai plānāka [[ledus]] kārta, kā arī ikvienu [[dabiskais pavadonis|dabisko planētas pavadoni]], kas lielākoties sastāv no ledus.

sentences: '''Anna Ģertrūde Vērmane''' ({{val-de|Anna Gertrud Wöhrmann}}, 1750—1827) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tirgotāja sieva un mecenāte. Likusi pamatus [[Vērmanes dārzs|Vērmanes dārza]] izveidei.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
'''Vejs''' vr būt:

sentences:
'''Mičalka''' var būt:
* [[Amanda Mičalka]] — amerikāņu mūziķe;
* [[Elisone Mičalka]] — amerikāņu mūziķe.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A330''
|attēls               = 2010-06-30 A330 LH D-AIKK EDDF 02.jpg
|paraksts             = ''[[Lufthansa]]'' ''A330-300'' 2010. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1992|11|2|SK}}
|komerciālie lidojumi = {{dat|1994|1|11|SK}}
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = kopš 1992. gada
|skaits               = 1205 (2015. gada jūlijā)
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
|pēctecis             = ''[[Airbus A330neo]]''
}}
'''''Airbus A330''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To kopš 1992. gada ražo ''[[Airbus]]''.

sentences: '''Sākumskola''' Latvijā ir [[izglītība]]s iestāde, kurā tiek īstenotas pirmo četru klašu izglītības programmas, kā arī [[Pamatskola|pamatskolu]] un vispārizglītojošo [[Vidusskola|vidusskolu]] 1.—4. klase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/s%C4%81kumskola|title=sākumskola {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-20}}</ref> Sākumskolās īsteno pamatizglītības pirmā posma izglītības programmas,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=20243|title=Vispārējās izglītības likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-06-20|language=lv}}</ref> kuras apguvi [[bērns]] parasti sāk tajā gadā, kurā viņam aprit pilni septiņi gadi, vai arī gadu agrāk vai vēlāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/9879|title=pamatizglītība un vispārējā vidējā izglītība Latvijā|website=enciklopedija.lv|access-date=2023-06-20|language=en}}</ref>

sentences: {{Commons category|Chemical reactions|Ķīmiskās reakcijas}}

sentences: '''Ieži''' ir dabiskas izcelsmes [[Minerāls|minerālu]] sakopojumi, kas veido [[Zemes garoza|Zemes garozu]] ([[litosfēra|litosfēru]] un [[mantija (ģeoloģija)|mantijas]] augšējo daļu). Iežus klasificē pēc to izcelsmes, minerālu un ķīmiskā sastāva, pēc to uzbūves (veidojošo daļiņu tekstūras). Pēc izcelsmes iežus sadala [[magmatiskais iezis|magmatiskajos iežos]], [[nogulumiezis|nogulumiežos]] un [[Metamorfais iezis|metamorfajos iežos]]. Litosfērā kopumā ir ļoti mainīgi apstākļi. Uz to iedarbojas endogēnie procesi [[magmatisms]], [[metamorfisms]], un [[Eksogēnie procesi|eksogēnie ģeoloģiskie procesi]] — [[dēdēšana]], nogāžu procesi, virszemes un pazemes ūdeņu darbība, ledāju un vēja darbība — tādējādi nepārtraukti notiek iežu un minerālu pārvērtības.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Silbermond
|          Attēls = Silbermond, Donauinselfest 2009f.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Silbermond 2009. gadā
|           Vieta = {{DEU}}
|           Žanrs = [[Rokmūzika|Roks]], [[alternatīvais roks]], [[poproks]]
|            Gadi = 2000—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Silbermond''' ir [[Vācijas rokmūzika|vācu rokgrupa]]. Grupas dalībnieki ir [[Stefānija Klosa]], Andreass Novāks, Johannes Štolle un Tomass Štolle. Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus: ''[[Verschwende Deine Zeit]]'', ''[[Laut Gedacht]]'', ''[[Nichts Passiert]]''. Visi trīs albumi ir saņēmuši kādu sertifikātu trijās vāciski runājošās valstīs: Vācijā, Austrijā un Šveicē. Grupas pazīstamākās dziesmas ir "[[Krieger des Lichts]]", "[[Das Beste]]", "[[Irgendwas bleibt]]", "[[Symphonie]]". 2009. gadā grupa saņēma [[MTV Europe Music Award]] balvu kā Vācijas labākie izpildītāji. Tāpat grupa ir saņēmusi vairākus nacionāla mēroga apbalvojumus.

sentences: '''Latvijas veģetāriešu biedrība''' bija 1927. gadā Rīgā dibināta<ref>Valdības Vēstnesis: Otrdiena, 29. novembris, 1927.</ref> bezpeļņas organizācija ar filiāli Liepājā. 20. gadsimta sākuma laikraksti liecina, ka 20. un 30. gados biedrība izdeva grāmatas, rīkoja priekšlasījumus, pavārmākslas kursus, ekskursijas un izstādes saistībā ar veselīgu un videi draudzīgu dzīvesveidu. Biedrību vienlaikus ar daudzām citām nevalstiskām organizācijām slēdza 1940. gadā pēc Latvijas okupācijas.<ref>[http://www.periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pa|issue:/p_003_vpvs1940n083|article:DIVL73|block:P1_TB00033|query:biedr%C4%ABb%C4%81m%20ve%C4%A3et%C4%81rie%C5%A1u%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu|issueType:P LPSR AP Prezidija ziņotājs, Nr.83 (07.12.1940).] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160406095631/http://periodika.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pa{{!}}issue:/p_003_vpvs1940n083{{!}}article:DIVL73{{!}}block:P1_TB00033{{!}}query:biedr%C4%ABb%C4%81m%20ve%C4%A3et%C4%81rie%C5%A1u%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu%20biedr%C4%ABbu{{!}}issueType:P |date=06.04.2016 }} Periodika.lv. Atjaunināts: 2012. gada 19. maijā.</ref>

sentences:
{{Vikistipendijas}}

'''Vikistipendijas'''

'''[[:m:Wikimedians of Latvia User Group|''Wikimedians of Latvia'' dalībnieku grupa]]'''

sentences:
zilā krāsā]]
'''Mutants''' ir tāds [[organisms]], kurš ir pārmantojis [[mutācija|mutējušu]] (mutantu) [[gēns|gēnu]], vai kura gēnos ir radušās mutācijas organisma dzīves laikā. Mutāciju ([[DNS]] izmaiņu) rezultātā var rasties jaunas ģenētiskās pazīmes, kuras līdz tam nav eksistējušas dabā. Mutāciju veidi: [[genoms|genoma]] mutācijas, [[hromosoma|hromosomu]] mutācijas, gēnu mutācijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija jodīda kristālrežģis

Pulverveida kālija jodīds
|       citi nosaukumi = jodkālijs
|           CAS numurs = 7681-11-0
|      ķīmiskā formula = KI
|              molmasa = 166
|              blīvums = 3130
|  kušanas temperatūra = 954K (681 °C)
| viršanas temperatūra = 1603K (1330 °C)
| šķīdība ūdenī        = 128g/100ml (6 °C)
140g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija jodīds''' (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[jodūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā [[nātrija jodīds]]. Gaisa [[skābeklis|skābekļa]] iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

sentences:
{{atsauces+}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Velvet worm (2002).jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Onihofors|Peripatus}} sp.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|    nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv = Bilaterāļi
|      apakšnod = Protostomia
|   apakšnod_lv = Pirmmutnieki
|      virstips = Ecdysozoa
|   virstips_lv = Kutikulārie
|          tips = Onychophora
|       tips_lv = Onihofori
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Peripatidae}}
* {{TaksoSaite|Peripatopsidae}}
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences:
s nektārs]]
'''Nektārs''' (no {{val|el|νέκταρ}} (''néktar'') — 'dievu barība') ir salds, caurspīdīgs šķidrums, ko augos izdala īpaši dziedzeri, nektāra tvertnes — [[nektārijs|nektāriji]]. Nektāru uzturā lieto [[odi]], [[lapsene]]s, [[bite]]s, [[tauriņi]], [[kode]]s, [[sikspārņi]] u.c. [[dzīvnieki]]. Nektārs ir svarīga [[medus]] veidošanās izejviela.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Decembris''' ({{val|la|December}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] divpadsmitais [[mēnesis]]. Decembrī ir 31 [[diena]]. Decembris ir [[ziema]]s pirmais un [[gads|gada]] pēdējais mēnesis. Decembrī ir ziemas [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visīsākā un [[nakts]] visgarākā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz nažiem
| operators = [[Stīvs Jedlins]]
| attēls = Knives Out poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents = * [[Rams Bergmans]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Kriss Evanss]]
* [[Ana de Armasa]]
* [[Džeimija Lī Kērtisa]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Dons Džonsons]]
* [[Toni Kolete]]
* [[Lekīts Stenfīlds]]
* [[Ketrīna Langforda]]
* [[Džeidens Martells]]
* [[Kristofers Plamers]]
| mūzika = [[Neitans Džonsons]]
| oriģinālnos = ''Knives Out''
| studija = * ''[[T-Street]]''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate Films|Lionsgate]]''
* ''[[MRC]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|9|7|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2019|11|27|ASV}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|311,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt8946378/|title=Knives Out (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[Glass Onion: A Knives Out Mystery]]''
| imdb =
}}'''"Uz nažiem"''' ({{Val|en|Knives Out}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] filma, kuras režisors ir [[Raians Džonsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Kriss Evanss]], [[Ana de Armasa]], [[Džeimija Lī Kērtisa]], [[Maikls Šenons]], [[Dons Džonsons]], [[Toni Kolete]], [[Lekīts Stenfīlds]], [[Ketrīna Langforda]], [[Džeidens Martells]] un [[Kristofers Plamers]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Rezerfords
|     vārds_orig = ''Ernest Rutherford''
|         attēls = Ernest Rutherford (Nobel).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1871
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Braitvotera]], {{NZL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Ernest rutherford sig.jpg
|   darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Makgila Universitāte]],
[[Mančestras Universitāte]]
|     alma_mater =[[Kenterberijas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
|       studenti =[[Patriks Blekets]],
[[Nilss Bors]],
[[Džeimss Čedviks]],
[[Edvards Epltons]],
[[Kazimežs Fajanss]],
[[Hanss Geigers]],
[[Oto Hāns]],
[[Pjotrs Kapica]],
[[Džons Kokrofts]],
[[Ernests Mersdens]],
[[Henrijs Mozlijs]],
[[Marks Olifants]],
[[Sesils Pauels]],
[[Frederiks Sodijs]],
[[Ernests Voltons]]
|     sasniegumi =[[kodolfizika]],
[[Rezerforda atoma modelis]],
[[Rezerforda izkliede]],
[[Rezerforda atpakaļizkliedes spektroskopija]],
[[protons|protona]] atklāšana
|    apbalvojumi = 1908. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|binomial=Erigeron annuus|autors=(L.) Pers.|attēls=Erigeron annuus, 2022-05-20, Beechview, 01.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Asterales|rinda_lv=Asteru rinda|dzimta=Asteraceae|dzimta_lv=Kurvjziežu dzimta|ģints=Erigeron|ģints_lv=Jānīši|suga=Erigeron annuus|suga_lv=Vasaras jānītis|sinonīmi=- Phalacroloma annuum (L.) Dumort.;
- Stenactis annua (L.) Cass.|kategorijas=nē}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dario Fo
|         vārds_orig = ''Dario Fo''
|             attēls = Dario Fo portrait.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1926
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Itālija|Sandžāno}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 13
|            m_vieta = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = itālis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Franka Rami]] (1954—2013, mirusi)
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = [[Itāļu valoda|Itāļu]]
|            periods =
|              žanri = Drāma
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies = [[Bertolts Brehts]], [[Antonio Gramši]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1997)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dario Fo''' ({{val|it|Dario Fo}}; dzimis {{dat|1926|3|24}}, miris {{dat|2016|10|13}}) bija [[itāļi|itāļu]] satīriķis, dramaturgs, teātra direktors, aktieris un komponists. 1997. gadā Fo saņēma [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1997/index.html#|title=The Nobel Prize in Literature 1997|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|1|30||bez}}}}</ref>

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Valsaja
| native_name    =  ''Hvalsey''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Hvalsey Church 2014 02.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Valsajas apmetnes drupas
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 60.828611 | latNS  = N
| longd = 45.782778 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 10. gadsimts
| abandoned      = 15. gadsimts
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kujatā Grenlande: skandināvu un inuītu lauksaimniecība ledus vairoga malā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = v
|        designation1_date = 2017 <small>(41. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1536 1536]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{DEN}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Valsaja''' ({{val|dk|Hvalsey}}) ir [[Grenlande]]s [[vikingi|vikingu]] apmetnes drupas salas dienvidos uz ziemeļaustrumiem no mūsdienu [[Kakortoka]]s. Valsaja ir vienas no vislabāk saglabātajām vikingu apmetņu atliekām Grenlandē, sevišķi atzīmējamas [[Valsajas baznīca|Valsajas baznīcas]] drupas. Pēc [[sāga|sāgu]] ziņām, apmetni nodibinājis [[Ēriks Rudais|Ērika Rudā]] tēvocis. 14. gadsimtā tā piederēja Norvēģijas karalim. Valsajas baznīcā 1408. gadā notika kāzas, kas ir pēdējais dokumentētais notikums Grenlandes vikingu vēsturē. 15. gadsimta vidū neskaidru iemeslu dēļ vikingu apmetnes Grenlandē iznīka.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Vilhelms Ostvalds
| vārds_orig = ''Wilhelm Ostwald''
| attēls = Wilhelm Ostwald.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1853
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 2
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1932
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 4
| m_vieta = [[Leipciga]], [[Veimāras Republika|Vācija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti = [[Pauls Valdens]]<br />[[Valters Nernsts]]
| sasniegumi = Ostvalda atšķaidīšanas likums, Ostvalda process, [[Mols|mola]] jēdziens
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija ķīmijā]] ([[1909]])
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{|class="infobox" style="width:22em;font-size:8pt;text-align:left;"

{{#if:{{{title|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="font-size: 120%;text-align:center;background:{{{head color|#ccf}}};"{{!}}{{{title|}}}|

}}

{{#if:{{{image|}}}|
{{!}}-
{{!}}colspan="2"{{!}}
{{#if:{{{image caption|}}}|
{{!}}-
{{!}}colspan="2" style="font-size:smaller;text-align:center;"{{!}}{{{image caption}}}|

}}|

}}

|-
{{#if:{{{creator|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Veidotājs
{{!}}{{{creator|}}}|

}}
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Oriģināldarbs
|{{{origin|Unknown}}}
{{!}}-
{{#if:{{{owner|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Īpašnieks
{{!}}{{{owner|}}}|

}}

{{#if:{{{books|}}}{{{novels|}}}{{{magazines|}}}{{{strips|}}}{{{comics|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Drukātie izdevumi
{{#if:{{{books|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Grāmatas
{{!}}{{{books|}}}|

}}
{{#if:{{{novels|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Noveles
{{!}}{{{novels|}}}|

}}
{{#if:{{{comics|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Komiksi
{{!}}{{{comics|}}}|

}}
{{#if:{{{graphic_novels|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Grafiskās noveles
{{!}}{{{graphic_novels|}}}|

}}
{{#if:{{{magazines|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Žurnāli
{{!}}{{{magazines}}}|

}}
{{#if:{{{strips|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Comics strips
{{!}}{{{strips}}}|

}}|

}}

{{#if:{{{films|}}}{{{tv|}}}{{{atv|}}}{{{video|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Filmas un TV
{{!}}-
{{#if:{{{films|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Filmas
{{!}}{{{films|}}}|

}}
{{#if:{{{tv|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Seriāli
{{!}}{{{tv|}}}|

}}
{{!}}-
{{#if:{{{atv|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Animācijas Seriāli
{{!}}{{{atv|}}}|

}}|

}}
{{!}}-
{{#if:{{{video|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Videofilmas
{{!}}{{{video|}}}|

}}

{{#if:{{{plays|}}}{{{musicals|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Teatrālie priekšnesumi
{{#if:{{{plays|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Lugas
{{!}}{{{plays|}}}|

}}
{{#if:{{{musicals|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Mūzikli
{{!}}{{{musicals|}}}|

}}|

}}

{{#if:{{{games|}}}{{{rpgs|}}}{{{vgs|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Spēles
{{#if:{{{games|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Tradicionālās
{{!}}{{{games|}}}|

}}
{{#if:{{{rpgs|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Lomu spēles
{{!}}{{{rpgs|}}}|

}}
{{#if:{{{vgs|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Videospēles
{{!}}{{{vgs|}}}|

}}|

}}

{{#if:{{{soundtracks|}}}{{{radio|}}}{{{music|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Audio
{{#if:{{{radio|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Radio programmas
{{!}}{{{radio}}}|

}}
{{#if:{{{soundtracks|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Skaņu celiņi
{{!}}{{{soundtracks}}}|

}}
{{#if:{{{music|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Oriģinālmūzika
{{!}}{{{music}}}|

}}|

}}

{{#if:{{{toys|}}}{{{otherlabel1|}}}{{{otherlabel2|}}}{{{otherlabel3|}}}|
{{!}}-
!colspan="2" style="background:{{{head color|#ccf}}};text-align:center;"{{!}}Dažādi
{{#if:{{{toys|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}Rotaļlietas
{{!}}{{{toys}}}|

}}
{{#if:{{{otherlabel1|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}{{{otherlabel1}}}
{{!}}{{{otherdata1}}}|

}}
{{#if:{{{otherlabel2|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}{{{otherlabel2}}}
{{!}}{{{otherdata2}}}|

}}
{{#if:{{{otherlabel3|}}}|
{{!}}-
!style="background:{{{label color|#eef}}};text-align:left"{{!}}{{{otherlabel3}}}
{{!}}{{{otherdata3}}}|

}}|

}}
|}<noinclude>{{Documentation}}</noinclude>
<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''22. septembris''' ir gada 265. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (266. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 100 dienas.

sentences:
Sīkākai informācijai skaties rakstu '''[[Nacionālais karogs]]'''.
{{Commonscat|Flags by country|Nacionālie karogi}}

sentences: '''Agrīnā filtra modelis''' ir [[Donald Broadbent|Donalda Broudbenta]] izstrādāts selektīvās [[uzmanība]]s modelis, saskaņā ar kuru cilvēka [[sensorais reģistrs]] spēj apstrādāt tikai ierobežotu [[informācija]]s daudzumu. Informācijas filtrēšana norisinās pēc fiziskiem parametriem. Stiprākam stimulam ir lielāka iespējamība tikt uztvertam, jo atfiltrēšana notiek pārraides kanālu ierobežotās caurlaides dēļ.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Imūnhromatogrāfija''' jeb '''ihroma''' ir viena no modernākajām [[imūndiagnostika]]s metodēm, kuras galvenās priekšrocības ir testa vienkāršība un ātrums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956566315301482|title=Nanoparicle-based lateral flow biosensors|author=Quesada-González|month=Daniel|year=2015|publisher=Biosensors & Bioelectronics|accessdate=8 de septiembre de 2020|doi=10.1016/j.bios.2015.05.050|pmid=}}</ref> Šī metode tiek izmantota arvien vairāk gan testēšanas jomā, jo tai nav nepieciešami papildu reaģenti vai instrumenti, gan klīniskajā jomā. Vislabāk zināmie piemēri ir aptiekas [[grūtniecības tests|grūtniecības testi]], psa, [[Troponīns|troponīna I]] testi un nesen [[HIV]] un [[COVID-19]] testi.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Hokusai<br />北斎
 |           image = Hokusai portrait.jpg
 |       imagesize = 200px
 |         caption = Hokusai pašportrets (1839. gads)
 |       birthname =
 |       birthdate = [[1760. gads|1760]]. gada oktobrī
 |        location = [[Edo]]
 |       deathdate = {{dat|1849|5|10}}
 |      deathplace = [[Edo]]
 |          places =
 |     nationality = [[japāņi|japānis]]
 |           field = [[glezniecība]], [[ukijo-e]], [[kokgriešana]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works = "[[Lielais Kanagavas vilnis]]"
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Tiļatepe
| native_name    =  طلا تپه
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          =
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Afganistāna#Āzija
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 36.694444 | latNS  = N
| longd = 65.789444 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Afganistāna|Džouzdžāna}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Suleimana kalni
|attēls                 = Mountains_near_Zhob_-_panoramio.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Kalni Beludžistānas Žobas apriņķī
| map_type            = Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 30.5 | latNS  = N
| longd = 70.166667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}}, {{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Zargunhars]]
|augstums               = 3 578
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{cita nozīme|rakstu darba formu|juridisku terminu|likumu kodekss}}
{{citas nozīmes|rakstu darba formu|kodekss (nozīmju atdalīšana)|kodekss}}

sentences:
'''Cena''' [[ekonomika|ekonomikā]] ir [[prece]]s, [[pakalpojums|pakalpojuma]] vai [[aktīvs|aktīva]] [[vērtība]]s izteiksme [[nauda]]s vienībā. Cena izsaka vērtības attiecību starp dažādām precēm vai pakalpojumiem.<ref>Friedman Milton, Price Theory, (New York), {{ISBN|978-0-202-06074-3}} {{en ikona}}</ref>
== Raksturojums ==
Ja nebūtu naudas kā maksāšanas līdzekļa, tad pastāvētu maiņas tirdzniecība, jeb barters, kā tas arī bijis pirmatnējās [[sabiedrība]]s ar zemu ekonomikas attīstības pakāpi. Piemēram, no vērtības viedokļa var pieņemt, ka viens uzvalks ir trīs apavu pāru vērts, jeb 1 uzvalks = 3 apavu pāri. Attīstoties saimniecībai, [[produkts|produktu]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] klāsts kļuva arvien plašāks, līdz ar to paplašinājās arī [[tirdzniecība]] un radās nepieciešamība salīdzināt daudz dažādu preču un pakalpojumu vērtības. Tas bija iespējams tikai ieviešot vispārēju, vienotu vērtību [[ekvivalents|ekvivalentu]]. Par šādu ekvivalentu kļuva nauda, izsakot dažādu preču un pakalpojumu vērtību ar cenu palīdzību. Piemēram, ja pieņem, ka viena apavu pāra vērtība, jeb cena, ja tā ir izteikta naudas izteiksmē, ir 50 lati, tad viena uzvalka vērtība (cena) būs 50x3=150 latu.

sentences:
{{Infobox protected area
|name            = Rašmora kalna nacionālais memoriāls
|photo           = File:Mount Rushmore National Treasure.jpg
|photo_caption   = Rašmora kalns ar Vašingtona, Džefersona, T. Rūzvelta un Linkolna skulptūrām
|map             = ASV
|relief          = 1
|map_caption     =
| latd                 = 43.878889
| longd                = -103.459722
|location        = [[Peningtonas apgabals]], [[Dienviddakota]]
|nearest_city    = [[Keistona]], [[Dienviddakota]]
|coords_ref      =
|area_acre       = 1278
|authorized      = 1925. gada 3. marts
|visitation_num  = 2074986
|visitation_year = 2020
|visitation_ref  = <ref name=tourismstat>{{cite web|url=https://www.nps.gov/moru/learn/management/statistics.htm|title=Park Statistics|author=<!--Staff writer(s); no by-line.-->|publisher=National Park Service|access-date=March 10, 2021}}</ref>
|governing_body  = [[Nacionālo parku dienests]]
|website         = {{URL|www.nps.gov/moru}}
{{designation list | embed=yes
| designation1 = NRHP
| designation1_offname =
| designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
| designation1_number = 66000718
}}
}}
<mapframe text="Glečera nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=13 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q83497"
}
</mapframe>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''OMX Baltic Benchmark''''' (OMXBB) ir ''[[Nasdaq]]'' fondu biržas indekss, kurā iekļautas [[Akcija (vērtspapīrs)|akcijas]], kas ir kotētas ''[[Nasdaq Riga]]'', ''[[Nasdaq Vilnius]]'' un ''[[Nasdaq Tallinn]]'' biržās. Indeksa portfeli veido lielāko un aktīvāk tirgoto uzņēmumu akcijas, kuras pārstāv visus ''Nasdaq'' Baltijas biržās kotēto uzņēmumu sektorus. Indeksā iekļauto uzņēmumu akciju īpatsvars balstās uz uzņēmuma brīvā publiskā apgrozībā esošo akciju tirgus vērtību, tātad indeksā tiek iekļauta tikai brīvā publiskā apgrozībā pieejamo akciju vērtība. Indekss tiek pārskatīts reizi pusgadā — janvārī un jūlijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nasdaqbaltic.com/lv/tirgus-informacija/par-indeksiem/|title=Par indeksiem|website=Nasdaq Baltic|access-date=2023-04-07|language=lv}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://indexes.nasdaqomx.com/docs/Methodology_OMXBB.pdf|title=Methodology_OMXBB|date=2021}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Grēviņa
|         vārds_orig =
|             attēls = Anna Grēviņa.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = [[Katrīnas skola]], [[Viļķenes pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1979
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki = [[Kārlis Dēķens]]
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Valdis Grēviņš]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|title=Anna Grēviņa|publisher=Viļķenes pagasts|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150321191737/http://vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|archivedate={{dat|2015|03|21||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.limbazubiblioteka.lv/lv/ms/novadpetnieciba/novadnieku_enciklopedija/grevina_anna/&a=10|title=Grēviņa Anna|publisher=Limbažu Galvenā bibliotēka|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Tulkotāja, dziedātāja, teātra kritiķe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Grēviņa''' (dzimusi '''Dēķēna''' {{dat|1892|7|13}}, mirusi {{dat|1979|1|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] tulkotāja, dziedātāja un teātra kritiķe.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =A Mountain Hare - geograph.org.uk - 1218066.jpg
| att_izmērs = 260px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Lepus
|      ģints_lv = Zaķi
|  suga = Lepus timidus
|  suga_lv = Baltais zaķis
|      binomial = Lepus timidus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|  izplatība =

sentences: '''Toli dzeivoj''' ir [[dainas|latgaliešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, ko [[VII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Septītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1931. gadā atskaņoja  [[Latgale]]s jauktie kori [[Emilis Melngailis|Emīla Melngaiļa]] vadībā.

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas poļi
| native_name = ''Polacy na Łotwie''
| image =
| image_caption = Poļu procentuālais sastāvs Latvijas novados un republikas pilsētās (2010)
| population = 39 939 (2023)
| radi = [[baltkrievi]], [[ukraiņi]]
| reliģija = [[katoļticība]]
| regions = [[Krāslavas novads]], [[Augšdaugavas novads]], [[Daugavpils]], [[Jelgava]], [[Rīga]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[latviešu valoda|latviešu]], [[poļu valoda|poļu]] (mazākums)
}}'''Latvijas poļi''' ir viena no vēsturiskajām [[Latvijas mazākumtautības|Latvijas mazākumtautībām]]. Vairums [[Latvija]]s [[poļi|poļu]] dzīvo gan [[Daugavpils]] (10 064, 12,8%), [[Rīga]]s (10 068, 1,7%) un [[Jelgava]]s (876, 1,6%) pilsētās, gan arī [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novadā]] (2533, 10,2%), [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] (1096, 5,4%).
== Vēsture ==
Poļu priekšteči Latvijā kopš 17. gadsimta ieceļoja no [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]] un līdz pat 20. gadsimta sākumam pat grūti nosākama konkrētu personu etniskā piederība pie poļiem vai lietuviešiem.
Pēc tautas skaitīšanas datiem 1897. gadā poļi (65 056 cilvēki) veidoja 3,4% no iedzīvotāju kopskaita, apmēram puse no viņiem dzīvoja agrākajā [[Poļu Livonija]]s administratīvajā centrā Daugavpilī un [[Latgale]]s laukos un miestos, pārējie Ilūkstes apriņķī — 11 380, Rīgā — 13 415, Liepājā — 6015). Atbilstoši tā laika uzskaitei, Latvijas poļiem bija augsts muižnieku kārtas īpatsvars (Latgales [[šļahta]]), taču vairums no viņiem neieņēma augstu sociālo stāvokli un viņus vienoja piederība katoļu baznīcai.
Industrializācijas dēļ līdz Pirmajam pasaules karam poļu īpatsvars Latvijas lielajās pilsētās vēl vairāk pieauga, taču pēc kara, neatkarīgajā Latvijā, atkal samazinājās. Poļi Latvijas Republikā veidoja apmēram 3% no iedzīvotāju kopskaita, taču viņu pārstāvji aktīvi piedalījās valsts politiskajā ([[Latvijas Poļu savienība]]s deputāti bija visās pirmskara Saeimās) un sabiedriskajā dzīvē. Darbojās poļu skolas un biedrības. Pēc Otrā pasaules kara Latvijas poļi tika atstāti bez savām izglītības iestādēm un pakļauti straujai [[pārtautošana]]i.

sentences: '''Siņdzjanas pāraudzināšanas nometnes''' ({{val|ug|قايتا تەربىيەلەش لاگېرى}}), ({{val|zh|新疆}}:再教育营|zàijiàoyùyíng), arī '''internēšanas nometnes''', ir [[Ķīnas Tautas Republika]]s [[Siņdzjana|Siņdzjanas autonomā apgabala]] valdības un [[Ķīnas komunistiskā partija|Ķīnas komunistiskās partijas]] Siņdzjanas provinciālās komitejas uzturētas masu ieslodzījuma vietas. Nometnes ir daļa no asimilācijas un pretekstrēmisma kampaņas, ko pret Siņdzjanā dzīvojošajām mazākumtautībām veic Ķīnas valdība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2019-0247_LV.html|title= Rezolūcijas priekšlikums B9-0247/2019|accessdate=2021-08-29 |work= Eiropas Parlamenta rezolūcija par uiguru stāvokli Ķīnā (China cables)|publisher= Eiropas Parlaments|date= 2019-12-16}}</ref> Nometnēs ieslodzīto skaits pārsniedz vienu miljonu iedzīvotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/uiguru-kulturas-masveida-iznicinasana--kinas-sleptais-genocids.a337754/|title= Uiguru kultūras masveida iznīcināšana – Ķīnas slēptais genocīds|accessdate=2021-08-15 |work= |publisher= [[lsm.lv]]|date= 2019-11-17}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|filmu festivālu|Lielais Kristaps (nozīmju atdalīšana)|Lielais Kristaps}}
{{Apbalvojuma infokaste
| name           = Lielais Kristaps
| current_awards = 2023. gada Lielā Kristapa balva
| image          = Lielais_Kristaps_logo.jpg
| alt            =
| caption        =
| description    =
| presenter      = [[Latvijas Kinematogrāfistu savienība]]
| country        = {{LVA}}
| year           = 1977
| website        = {{URL|https://www.lielaiskristaps.lv/}}
}}
'''Lielais Kristaps''' ir [[Latvija]]s [[kinofestivāls]]. Iedibināts [[1977. gads|1977. gadā]] kā ikgadēja labākās filmas apbalvošana, 1989. gadā tas kļuva par kinofestivālu. Kopš 2001. gada festivāls tika rīkots ik pēc diviem gadiem, taču no 2014. gada tas notiek katru gadu un to rīko [[Latvijas Kinematogrāfistu savienība]]. Par Lielo Kristapu sauc arī festivālā piešķirto augstāko [[Latvija]]s [[kino]] apbalvojumu —[[Lielais Kristaps | Lielā Kristapa]] statueti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Anthyllis vulneraria kz1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Anthyllis
| ģints_lv = Pērkonamoliņi
| suga = Anthyllis x baltica
| suga_lv = Baltijas pērkonamoliņš
| binomial = Anthyllis x baltica
| kategorijas =
| autors = Juz. ex Kloczkova
| sinonīmi = * ''Anthyllis vulneraria subsp. maritima''
}}'''Baltijas pērkonamoliņš''' (''Anthyllis x baltica'') ir [[Baltijas valstis|Baltijas reģionā]] sastopama hibridogēnas izcelsmes suga, kura veidojās kā [[Jūrmalas pērkonamoliņš|jūrmalas]] un [[Brūču pērkonamoliņš|brūču pērkonamoliņu]] [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīds]] (''Anthyllis maritima'' x ''Anthyllis vulneraria''). Precīzs kopējais sugas areāls nav noskaidrots. Baltijas pērkonamoliņš aug [[Kāpa|kāpās]], priežu [[Mežs|mežos]], upju krastu nogāzēs, sausās [[Pļava|pļavās]] un atmatās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/anthyllis-x-baltica-juz-ex-kloczkova/|title=Baltijas pērkonamoliņš - Anthyllis x baltica Juz. ex Kloczkova - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-06}}</ref>

sentences: '''Izoelektriskais punkts''' (pI) ir [[viela]]s [[šķīdums|šķīduma]] [[pH]] vērtība, pie kuras vielas [[molekula]]i nav [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]]. Izoelektriskais punkts raksturīgs [[amfotēriskums|amfotēriem]] savienojumiem, īpaši [[aminoskābes|aminoskābēm]]. Vienkāršākajā gadījumā (kad aminoskābei ir viena [[aminogrupa]] un viena [[karboksilgrupa]]) izoelektrisko punktu aprēķina kā vidējo no abām [[disociācijas konstante|disociācijas konstantēm]].

sentences:
{{Infobox artwork
| title              = Mazā nāriņa
| image_file         = Copenhagen - the little mermaid statue - 2013.jpg
| caption            =
| alt                =
| other_title_1      = ''Den lille havfrue''
| artist             = Edvards Eriksens
| year               = 1913
| type               = Skulptūra
| material           = Bronza
| subject            =
| dimensions         = 1,25 m
| condition          =
| city               = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
| museum             =
| accession          =
| owner              =
| url                =
| map_type           = Kopenhāgena
| map_caption        =
| map_size           =
| latd  = 55 | latm  = 41 | lats  = 34.3 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 35 | longs = 57.4 | longEW = E
}}
'''Mazā nāriņa''' ({{val|da|Den lille havfrue}}) ir Edvarda Eriksena radīta [[bronza]]s statuja, kurā attēlota [[nāra]], kas atrodas [[Kopenhāgena|Kopenhāgenā]], [[Dānija|Dānijā]]. Tā ir 1,25 m augsta<ref name="denmark.net">[http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html Little Mermaid Copenhagen] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150510162932/http://www.denmark.net/denmark-guide/attractions-denmark/little-mermaid-copenhagen.html |date={{dat|2015|05|10||bez}} }} - ''denmark.net''. Retrieved January 29, 2012.</ref> un sver 175 kg. Veidota pēc [[Hanss Kristians Andersens|Hansa Kristiana Andersena]] pasakas "[[Mazā nāriņa]]". Viens no pilsētas simboliem un tās apmeklētākajiem tūrisma objektiem.<ref name="AFP" />

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Best Men''
| attēls                   =  Best Men.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Tamra Deivisa]]
| producents               =
* [[Breds Krevojs]]
* [[Stīvs Stablers]]
* [[Breds Jenkels]]
* [[Debora Ridpeta]]
| scenārija autors         =
* [[Ārts Edlers Brauns]]
* [[Treisijs Fraims]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dīns Keins]]
* [[Endijs Diks]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Šons Patriks Flanerijs]]
* [[Mičels Vitfīlds]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Freds Vords]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Orion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|10|17|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-men-1997|title=Best Men|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190701165217/https://bbfc.co.uk/releases/best-men-1997|archivedate={{dat|2019|07|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5 000}}
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Best Men''''' ir 1997. gada komēdija, kuras režisore ir [[Tamra Deivisa]]. Galvenās lomas atveido [[Dīns Keins]], [[Endijs Diks]], [[Lūks Vilsons]], [[Šons Patriks Flanerijs]], [[Mičels Vitfīlds]], [[Drū Berimora]] un [[Freds Vords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|17||bez}}.

sentences: '''Uzvaras kolonna''' ({{val|de|{{Audio|Siegessäule.ogg|Siegessäule}}}}, no ''[[:wikt:Sieg|Sieg]]'' ‘uzvara’ + ''[[:wikt:Säule|Säule]]'' ‘kolonna’) ir piemineklis [[Berlīne|Berlīnē]], Vācijā. To projektējis [[Heinrihs Straks]] pēc 1864. gada [[Prūsija]]s uzvaras [[Otrais Šlēsvigas karš|karā ar Dāniju]]. Tas tika atklāts 1873. gada 2. septembrī un tikmēr Prūsija bija uzvarējusi arī Austriju un tās vācu sabiedrotos [[Austrijas—Prūsijas karš|Austrijas—Prūsijas karā]] (1866) un Franciju [[Francijas—Prūsijas karš|Francijas—Prūsijas karā]] (1870—71), dodot statujai papildu nozīmi. Šīs uzvaras [[Vācijas apvienošana]]s karos mainīja sākotnējo statujas projektu, papildinot to ar 8,3 metrus augstu un 35 tonnas smagu [[Viktorija (mitoloģija)|Viktorijas]] statuju, ko radīja [[Frīdrihs Drake]]. Kolonnai mozaīkas veidojis [[Antons fon Verners]]. Berlīnes iedzīvotāji devuši statujai nosaukumu ''Goldelse'' (aptuvenā nozīme "Zelta Elza").<ref>[http://www.berlin-tourist-information.de/english/berlin-infos/e_bi_bezirk-tiergarten.html Berlin Tourist Information — Tiergarten] {{webarchive |url=https://web.archive.org/web/20080622011739/http://www.berlin-tourist-information.de/english/berlin-infos/e_bi_bezirk-tiergarten.html |date=22 June 2008 }}</ref>

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Ozols "Barteks"
|native_name   = Dąb Bartek
|image         = Dab Bartek.jpg
|caption       = Barteks 2006. gadā
|map_image     = Sventokšiskas vojevodiste#Polija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 50 | latm  = 59 | lats  = 14 | latNS  = N
|longd = 20 | longm = 39 | longs = 01 | longEW = E
|location      = Zagnaņska, Zagnaņskas gmina, [[Kelces apriņķis]], [[Sventokšiskas vojevodiste]], [[Polija]]
|designer      =
|architectural_style =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         = apkārtmērs 970 cm
|height        = 33,5 m
|begin         =
|complete      =
|open          =
|governing     =
|dedicated_to  =
|visitors      =
|public_transit=
|extra         =
}}

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Centrāleiropas Universitāte
|native_name   = Central European University
|image_name    = Logo_of_Central_European_University.svg
|latin_name        = Universitas Europae Centralis
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1991
|vision            =
|type              = privāta pētniecības universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.173931 | latNS  = N
| longd = 16.388075 | longEW = E
| academic_staff    = 357 (2018/19)
| administrative_staff  = 775 (2018/19)
|students          = 1320 (2018/19)
|postgrad          = 875 (2018/19)
|doctoral          = 445 (2018/19)
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{Oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Economics}}

sentences:
]]
'''Mēness kalendārs''' jeb '''lunārais kalendārs''' ir [[kalendārs]], kas balstās uz [[Mēness]] cikliem jeb [[Mēness fāze|Mēness fāzēm]], pretēji [[Saules kalendārs|Saules kalendāriem]], kuri balstās uz Zemes apriņķošanas periodu ap [[Saule|Sauli]]. Viens no visplašāk lietotajiem Mēness kalendāriem ir [[islāma kalendārs]], to lieto [[musulmaņi]]. Mēness kalendāra pamatvienība ir [[sinodiskais mēnesis]], kura ilgums ir aptuveni 29,5 dienas, tāpēc atsevišķi mēneši ir 29, bet citi 30 dienas gari. Lunārajā gadā, kuru veido 12 sinodiskie mēneši, ir 354 dienas, 8 stundas, 48 minūtes un 34 sekundes, kas ir 11-12 dienas īsāks nekā [[gads]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Ilongi
|attēls          =
|image_caption   = Ilongu sievietes Kasadjahana svētkos
|native_name = ''mga Hiligaynon''
|skaits=8 608 191 (2020)
|vieta={{PHL}}
|valoda=[[ilongu valoda]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[kristietība]] (katolicisms, protestantisms)
|grupas=
|radi= [[visaji]]
}}

sentences: '''25. janvāris''' ir gada 25. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 340 dienas (341 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Microsoft PowerPoint''
| logo                   = Microsoft Office PowerPoint (2019–present).svg
| screenshot             = PowerPoint 2010.png
| caption                = Augšā: 2013. gada logotips; <br />Apakšā: 2010. gada ekrānuzņēmums.
| author                 = ''[[Microsoft]]''
| developer              =
| released               =
| latest release version = 2010
| latest release date    = {{dat|2010|06|15|N|bez}}
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   = [[C++]]
| operating system       = ''[[Microsoft Windows]]''
| platform               =
| language               =
| status                 =
| genre                  = [[Prezentāciju programmas]]
| license                =
| website                = http://office.microsoft.com/en-us/powerpoint
}}
'''''Microsoft PowerPoint''''' ir programma prezentāciju veidošanai, ko veidojusi kompānija ''[[Microsoft]]'' kā daļu no ''[[Microsoft Office]]'' programmu komplekta. ''PowerPoint'' tiek izstrādāta no 1990. gada. Tai ir pieejama arī ''[[Macintosh|Mac]]'' versija.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fokuss
| attēls                   = 2015 Focus film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Focus''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 =
* [[Džons Rekva]]
* [[Glens Fikara]]
| producents               = [[Denīze Di Novi]]
| scenārija autors         =
* Džons Rekva
* Glens Fikara
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Margota Robija]]
| mūzika                   = [[Niks Urata]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
* ''[[Kramer & Sigman Films]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Zaftig Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|2|27||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015|title=Focus|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 1, 2019|archive-date={{dat|2019|06|01||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190601110038/https://bbfc.co.uk/releases/focus-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=focus2015.htm|title=Focus (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|159,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fokuss"''' ({{val|en|Focus}}) ir 2015. gada romantiska kriminālkomēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džons Rekva]] un [[Glens Fikara]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]] un [[Margota Robija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|2|27||bez}}.

sentences: '''7. decembris''' ir gada 341. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (342. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 24 dienas.

sentences: '''Domino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no diviem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv viens unikāls domino. Ar rotācijām, pastāv divas domino pozīcijas.

sentences:
'''Mariner programma''' (laikaposms: [[1962]] - [[1973]]) bija ASV [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] aģentūras, sadarbībā ar [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], planētu izpētes programma ar mērķi pētīt [[Marss (planēta)|Marsu]], [[Venēra (planēta)|Venēru]] un [[Merkurs (planēta)|Merkuru]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://science.nasa.gov/missions/mariner-missions/ |title=Mariner Missions |publisher=NASA |access-date={{dat|2015|07|28||bez}} |archive-date={{dat|2016|08|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160825140242/http://science.nasa.gov/missions/mariner-missions/ }}</ref> Programmas laikā tika paveikti vairāki kosmosa izpētes sasniegumi:
* pirmais planētas pārlidojums - ''Mariner 2''
* pirmie attēli no citas planētas - ''Mariner 4''
* pirmā ieiešana orbītā ap citu planētu - ''Mariner 9''
* pirmais [[Gravitācijas manevrs|gravitācijas manevra]] pielietojums starpplanētu lidojumā - ''Mariner 10''
Kopumā no desmit programmas aparātiem septiņi sasniedza lidojumu mērķus, bet trīs aparāti tika zaudēti dažādu kļūmju dēļ. Plānotie ''Mariner 11'' un ''Mariner 12'' aparāti tika pārveidoti par ''[[Voyager 1]]'' un ''[[Voyager 2]]'' [[Voyager programmas]] ietvaros, savukārt ''[[Viking 1]]'' un ''[[Viking 2]]'' orbitālie aparāti tika balstīti uz uzlabota ''Mariner 9'' aparāta bāzes.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Margaret Mead
| attēls =Margaret Mead (1901-1978).jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =16
| dz_vieta =[[Filadelfija]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
| m_gads =1978
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Amerikāņu dabas vēstures muzejs]]
[[Kolumbijas Universitāte]]
[[Fordhemas universitāte]]
| alma_mater =[[Kolumbijas Universitāte]]
| zinātne =[[antropoloģija]]
| pasniedzēji =[[Francs Boass]]
[[Ruta Benedikta]]
| studenti =
| sasniegumi =
| dzimums = S
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    = Komanču portreti.
| tauta     = Komanči
Nʉmʉnʉʉ
| skaits    = 14 700<ref name=oia>{{tīmekļa atsauce |url=http://ok.gov/oiac/documents/2011.FINAL.WEB.pdf |format=PDF |title=2011 Oklahoma Indian Nations Pocket Pictorial Directory |publisher=Oklahoma Indian Affairs Comission |date=2011: 11 |accessdate=January 2, 2012 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120424052416/http://www.ok.gov/oiac/documents/2011.FINAL.WEB.pdf |archivedate={{dat|2012|04|24||bez}} }}</ref>
| vieta     = [[Oklahoma]]
| valoda    = [[angļu valoda|angļu]], [[komanču valoda|komanču]]
| reliģija  = [[kristietība]], [[Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca]]
| grupas    =
| radi      = [[šošoni]]
}}
'''Komanči''' ([[eksonīms|pašnosaukums]]: ''nʉmʉnʉʉ'') ir [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] tauta, kas dzīvo [[Lielie līdzenumi|Lielo līdzenumu]] dienvidu daļā. Tās plašā vēsturiskā teritorija bija pazīstama kā [[Komančērija]] un mūsdienās aptver [[Ņūmeksika]]s austrumus, [[Kolorādo]] dienvidaustrumus, [[Kanzasa]]s dienvidrietumus, [[Oklahoma]]s rietumus un lielāko [[Teksasa]]s ziemeļu daļu. Gandrīz izmirusī [[komanču valoda]] pieder [[jūtu-acteku valodas|jūtu-acteku valodas saimei]]. Mūsdienās tajā spēj saprasties tikai aptuveni 1% komanču.

sentences: {{citas nozīmes|pasaka|Mazā nāriņa (nozīmju atdalīšana)|Mazā nāriņa}}

sentences:
{{cita nozīme|vielu grupu|vienkāršāko fenolu|fenols}}
 — vienkāršākais no fenoliem.]]

sentences: '''Pasaules čempioni šahā''' – labākā Pasaules [[šahs|šahista]] nosaukuma izcīņas uzvarētāji.

sentences: '''Aģentūra''' ir informācijas iestāde; uzņēmums, kas izpilda kādu iestāžu vai personu noteiktus uzdevumus. '''Aģentūra''' ir arī organizācija kurā strādā aģentu kopums.<ref name="Svešvārdu vārdnīca">Svešvārdu vārdnīca, Norden - 1996. gads.</ref>

sentences:
{{mazais burts}}
{{TV raidījuma infokaste
| show_name            = eXperiments
| show_name_2          =
| image                =
| caption              =
| genre                =
| format               = [[Erudīcijas konkurss]]
| creator              = [[Latvenergo]]
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{LAT}}
| language             = Latviešu
| num_seasons          =
| num_episodes         =
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
| distributor          =
| channel              =
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
| last_aired           =
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              = http://www.experiments.lv
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV sērijas infokaste
| Title        = ''Homer the Heretic''
| Series       = "[[Simpsoni|Simpsonu]]"
| bgcolour     =
| Image        =
| Caption      =
| Season       = 4. sezona
| Series no    = 62. sērija
| Episode      =
| Director     = [[Džims Rīdons]]
| Writer       = [[Džordžs Meiers]]
| Teleplay     =
| Story        =
| Producer     =
| Music        =
| Photographer =
| Editor       =
| Production   =
| Airdate      = {{dat|1992|10|8|N}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imdb.com/title/tt0773647/|title=Homer the Heretic|publisher=IMDb|language=angļu|accessdate={{dat|2018|10|10||bez}}}}</ref>
| Length       =
| Guests       =
| Season list  =
| Prev         =
| Next         =
| Episode list =
}}
'''''Homer the Heretic''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] animētā seriāla "[[Simpsoni]]" ceturtās sezonas 3. sērija. Pirmoreiz tā tika pārraidīta {{dat|1992|10|8|}}. Sēriju sarakstīja [[Džordžs Meiers]], režisēja — [[Džims Rīdons]]. Ar [[Bārts Simpsons|Bārta]] uzrakstu uz klases tāfeles "Es neaizvainošu Jaunorleānu." (''I will not defame New Orleans'') "Simpsonu" veidotāji atvainojās saniknotajiem [[Jaunorleāna]]s iedzīvotājiem par to, ka sērijā ''[[A Streetcar Named Marge]]'' nosauca viņu pilsētu par "pirātu, dzērāju un padauzu mājām, strutaino un smirdīgu vietu".

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Viesīte (nozīmju atdalīšana)|Viesīte}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Viesīte
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Viesite kolaza.png|thumb|Viesīte town collage
| imagesize =
| image_caption = Pilsētas skati
| image_flag = Flag_of_Viesīte.png
| flag_link = Viesītes karogs
| image_shield = Viesite COA.svg
| shield_link = Viesītes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 20
| lats = 42
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 33
| longs = 27
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Jēkabpils novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[1634]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[1928]]. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|lv|Eķengrāve, Ēķingrāve, Ieķingrāve, Āžu miests, Āži}}
{{val|de|Eckengrafen}}
{{val|ru|Экенграфен}}<ref>[https://www.vestnesis.lv/ta/id/50532 Latvijas pilsētu vēsturiskie vāciskie, poliskie vai krieviskie nosaukumi]{{Novecojusi saite}}</ref>
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_total_km2 = 2.3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Viesīte}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 115
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5237
| area_code = (+371) 652
| website = {{URL|www.viesite.lv}}
| footnotes =
}}
'''Viesīte''' ir pilsēta [[Sēlija|Sēlijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Tās kopējā platība ir 2,3 km2 un iedzīvotāju skaits {{iedzsk|dat|dat_f=L}} bija {{iedzsk|dati|Viesīte}}.<ref name="iedz skaits" /> Pēc iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā apdzīvotā vieta Sēlijā (neskaitot republikas nozīmes pilsētas [[Jēkabpils|Jēkabpili]] un [[Daugavpils|Daugavpili]], kas abas Sēlijā atrodas daļēji). Mazpilsēta atrodas [[Augšzemes augstiene]]s [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalnī]]. Reljefs pilsētā izteikti paugurains. Ziemeļrietumu daļā atrodas [[Mazais ezers (Viesīte)|Mazais ezers]].

sentences:
{{catmore|Asku sēnes}}
[[Kategorija:Sēnes]]
[[Kategorija:Ķērpji]]

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Londonas Karaliskā koledža
| native_name       = ''King's College London''
| image_name        = King's College London logo.svg
| image_size        =
| image_alt         =
| caption           = Londonas Karaliskās koledžas ģerbonis
| latin_name        = Collegium Regale Londiniense
| motto             = ''Sancte et Sapienter''
| mottoeng          = ''Ar svētumu un gudrību''
| established       = 1829. gadā
| closed            =
| type              = Publiska izpētes universitāte
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        = [[Princese Anna]]
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    = 4520
| administrative_staff  = 2740
| students          = 30 565 (2016)
| undergrad         = 18 255 (2016)
| postgrad          = 12 315 (2016)
| doctoral          =
| other             =
| location          = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{url|https://www.kcl.ac.uk/}}
| logo              =
| footnotes         =
}}
'''Londonas Karaliskā koledža''' ({{val|en|King's College London}}) ir publiska izpētes universitāte, kas atrodas [[Londona|Londonā]], [[Lielbritānija|Lielbritānijā]] un ir viena no [[Londonas Universitāte]]s struktūrvienībām. Koledžu 1829. gadā dibinājis Lielbritānijas karalis [[Džordžs IV]] un Lielbritānijas premjerministrs [[Arturs Velzlijs]], un tā ir ceturtā vecākā augstākās izglītības iestāde Anglijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.kcl.ac.uk/aboutkings/facts |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2019|10|26||bez}} |archive-date={{dat|2019|10|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191026232254/https://www.kcl.ac.uk/aboutkings/facts }}</ref> 1836. gadā Karaliskā koledža apvienojoties ar Londonas Universitātes koledžu kļuva par vienu no divām koledžām, kas izveidoja Londonas Universitāti.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Iedzimtais netikums
 | oriģinālnos = ''Inherent Vice''
 |      attēls = Inherent Vice film poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, kriminālfilma
 |    režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
 |  producents =
* Pols Tomass Andersons
* [[Džoanna Selara]]
* [[Daniels Lupi]]
 |   scenārijs = Pols Tomass Andersons
 |     aktieri =
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Ketrīna Voterstone]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Benisio del Toro]]
 |      mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[IAC Films]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|10|4|Ņujorkas filmu festivāls|2014|12|12|ASV|}}
 |      ilgums = 149 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014|title=Inherent Vice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 30, 2018|archive-date={{dat|2016|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160414220522/http://www.bbfc.co.uk/releases/inherent-vice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|14,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inherentvice.htm|title= Intherent Vice (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 30, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Iedzimtais netikums"''' ({{val|en|Inherent Vice}}) ir 2014. gada kriminālfilma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Ouens Vilsons]], [[Džošs Brolins]], [[Ketrīna Voterstone]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Benisio del Toro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|10|4||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: {{Commonscat|Geography of Burkina Faso}}

sentences: [[Matemātika|Matemātikā]] par '''naturāliem skaitļiem''' sauc [[skaitlis|skaitļus]] 1, 2, 3, ... (dažreiz tiek iekļauta arī [[nulle]]). Divi galvenie naturālo skaitļu lietošanas mērķi ir [[skaitīšana]] (piemēram, rokai ir 5 pirksti) un [[sakārtošana]] (piemēram, 3. sportists, kas sasniedza finišu). Naturālos skaitļus formāli [[definīcija|definē]] ar [[Peano aksiomas|Peano aksiomu]] palīdzību.

sentences:
'''Vagars''' (no {{val|et|vakkuri}} — 'pagasta vecākais') bija:
* no 16. līdz 19. gadsimtam ([[dzimtbūšana]]s laikā) — muižnieka iecelts [[pagasta vecākais]] [[Livonija|Livonijā]], ar tiesībām piespriest [[dzimtbūšana|dzimtcilvēkiem]] miesas sodus.
* no 19. līdz 20. gadsimtam — [[muiža]]s [[kalps|kalpu]] un [[algādzis|algādžu]] uzraugs, kurš organizēja darbus un uzraudzīja to izpildi.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viens no dīķiem Kusas centrā

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
|nosaukums = {{nobr|B. p. 223. km}}
|tips = ceļa postenis
|attēls = 223. kilometrs.JPG
|attēla_apraksts = Savienojošā līnija uz Rēzekni I pie 223. km blokposteņa
|karte = Latvijas dzelzceļi
|pushpin_label_position = left
|līnijā = [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II|Krustpils—Rēzekne II]]
|atvērta = 1937
|citi_nosaukumi =
|stacijas_tips = kravas
|sliežu_ceļi = 1 + 1
|adrese = [[Rīgas iela (Rēzekne)|Rīgas iela]] 46b, [[Rēzekne]]
|latd = 56 |latm = 31 |lats = 19.5 |latNS = N
|longd = 27 |longm = 18 |longs = 55.5 |longEW = E
|tuvākās_stacijas = [[Rēzekne II]] (2 km)
[[Rēzekne I]] (3 km)
[[Sakstagals (stacija)|Sakstagals]] (10 km)
[[Burzava]] (11 km)
|tuvākie_pp_un_cp = [[Kleperova (stacija)|Kleperova]] (4 km)
[[Skrinda (stacija)|''Skrinda'']] (5 km)
[[Pūpoli (stacija)|Pūpoli]] (14 km)
|attālums_līdz_Rīgai = 222
}}

sentences:
konceptuālais kosmiskais lifts mākslinieka skatījumā]]
'''Kosmiskais lifts''' ir konceptuāls pacēlājs kravu nogādāšanai no [[Zeme]]s [[kosmoss|kosmosā]]. Kosmiskais lifts nākotnē varētu aizstāt pašreiz lietotās [[nesējraķete]]s. Visbiežāk piedāvātā kosmiskā lifta konstrukcija ir lente vai kabelis, kura augšgalā piestiprināts atsvars, kas [[centrbēdze]]s ietekmē nostiepj trosi. Kravu kosmosā nogādātu ar pacēlāju, kas virzītos pa trosi ar [[elektrodzinējs|elektromehāniskā dzinēja]] palīdzību.

sentences:
{{ infobox
| title          = {{#if:{{{title|}}}|{{{title}}}|{{PAGENAME}}}}
| titlestyle     = font-style: italic
| subheader      = {{{transcription|}}}
| subheaderstyle = font-size: small; font-weight: normal
| above          = {{#if:{{{english_title|}}}|{{{english_title}}} }}
| abovestyle     = font-size: small; font-style: italic
| image          = {{#if:{{{image|}}}|[[File:{{{image}}}{{!}}{{min|200|{{{image_size|}}} }}px]]}}
| caption        = {{{caption|}}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Gustavs Matiass fon der Venge-Lambsdorfs''' ({{val|de|Gustav Matthias von der Wenge gen. Lambsdorff}}, {{val|ru|Матвей Иванович Ламздорф}}; 1745-1828), bija Krievijas Impērijas armijas ģenerālis, [[Kurzemes gubernatoru uzskaitījums|Kurzemes guberņas civilgubernators]] (1796–1798), ķeizara [[Nikolajs I Romanovs|Nikolaja I]] audzinātājs, grāfs (no 1817).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #000000
| nos             = ''Rosenborg BK''
| logo            = [[File:Rosenborg Trondheim logo.svg|200px]]
| pilns           = ''Rosenborg Ballklub''
| iesauka         = ''Troillongan'' (trollīši)
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Tronheima}}
| līga            = ''[[Eliteserien]]''
| sez             = 2023.
| poz             = 9. vieta
| dib             = 1917
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 19
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[Stadions "Lerkendal"|Lerkendal]]''
| ietilp          = 21 405
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Norvēģija}} Ivars Kotengs
| tren            = {{flaga|Norvēģija}} [[Hjētils Rekdāls]]
| kapteinis       =
| mediji          = [http://www.rbk.no/ rbk.no]
| sadarbojas      =
| pattern_la1   =_rosenborg1213h
| pattern_b1    =_rosenborg1213h
| pattern_ra1   =_rosenborg1213h
| leftarm1      = FFFFFF
| body1         = FFFFFF
| rightarm1     = FFFFFF
| shorts1       =
| socks1        = FFFFFF
| pattern_sh1   = _black_3_stripes_color
| pattern_so1   = _color_3_stripes_black
| pattern_la2   =_rosenborg1213a
| pattern_b2    =_rosenborg1213a
| pattern_ra2   =_rosenborg1213a
| leftarm2      = FFFFFF
| body2         = FFFFFF
| rightarm2     = FFFFFF
| shorts2       =
| socks2        = 000000
| pattern_sh2   = _black stripes adidas
| pattern_so2   = _3 stripes white
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Narvas Aleksandra katedrāle
| native_name = Narva Aleksandri Suurkirik
| infobox_width         =
| image                 = Narva asv2022-04 img17 Alexander II Church.jpg
| image_size            =
| caption               = Narvas Aleksandra katedrāle
| map_type              = Igaunija
| map_size              =
| map_label = Narvas Aleksandra katedrāle
| position = left
| latd  = 59  | latm  = 22  | lats  = 14  | latNS  = N
| longd = 28  | longm = 12  | longs = 07  | longEW = E
| location              = {{Flag|Igaunija}}, [[Austrumviru apriņķis]], [[Narva]]
| religious_affiliation = [[Igaunijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Oto fon Hipiuss]]
| architecture_style    = [[eklektika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1881]]
| year_completed        = [[1884]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Merkalli skala''' jeb mūsdienās '''modificētā Merkalli intensitātes skala''' ('''MM''' vai '''MMI''') ir seismiskās intensitātes skala, ar ko ballēs no I līdz XII nosaka, kādu iespaidu [[zemestrīce]] atstājusi uz cilvēkiem un ēkām.  Ir arī citas seismiskās intensitātes skalas, piemēram  [[Medvedeva skala]].

sentences:
{{Pārvietot}}
{{jāuzlabo|pareizrakstība, divreiz atkārtojas viens un tas pats teksts, lai gan var nojaust ka tiek stāstīts par citu notikumu - "Romieši neticēja, ka viņam tas izdosies, bet Hannibāla lielajā armijā bija pie karstās saules pieraduši jātnieki un arī [[kaujas ziloņi]]."}}
{{Citas nozīmes|karavadoni|Hanibāls (nozīmju atdalīšana)|Hanibāls}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanibāls Barka
|     vārds_orig = ''Hannibal Barca''
|         attēls =HannibalBarca.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[247. p.m.ē.|247]]. gads p.m.ē.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = visiespējamāk [[Kartāga]], [[Kartāgas valsts]]
([[Tunisa]], {{TUN}})
|      m_dat_alt = [[183. p.m.ē.|183]]/[[182. p.m.ē.|182]]. gads p.m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Libisa]]
([[Genze]], {{TUR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Tianhe''
| Nosaukums_orig         = 天和
| Attēls                 = Tianhe Core Module Rendering 01.png
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         = ''Tianhe'' datormodelis
| Programma              = ''[[Tiangong]]''
| KA_veids               = [[orbitālā stacija|orbitālās stacijas]] modulis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Ķīnas nacionālā kosmosa administrācija|CNSA]], {{CHN}}
| Lielākie_izgatavotāji  =
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|4|29|SK}} 03:23:15 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 5B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vieta|Veņčana]]
| Palaists_kopā_ar       =
| Starta_laukums         =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 22 600 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Tiangong 2]]''
| KA_nāk                 = ''[[Wentian]]''
}}

sentences: '''1 − 2 + 3 − 4 + ...''' [[matemātika|matemātikā]] ir bezgalīga [[Rinda (matemātika)|rinda]], kurā visu laiku tiek pieskaitīti [[skaitlis|skaitļi]], kas pēc vērtības ir par vienu lielāki nekā iepriekšējais skaitlis, kā arī mainās šī skaitļa zīme, tas ir, no [[pluss]] (+) uz [[mīnuss]] (−) un pretēji. Izmantojot [[summa]]s saskaitīšanas zīmi, to pieraksta šādi:

sentences:
{{infokaste+}}
{{nepilnīgs}}
{{Citas nozīmes|Kveikeru dibinātāju|Fokss|Fokss}}

sentences: '''Radioaktīvā oglekļa datēšana''' jeb '''oglekļa-14 datēšana''' ir [[radioizotopiskā datēšana|radioizotopiskās datēšanas]] metode, ar kuru nosaka [[Organiskā viela|organisko vielu]] saturošu objektu [[absolūtais vecums|absolūto vecumu]] — gadu skaitu kopš bioloģiskā objekta [[nāve]]s. Metode balstās uz oglekļa-14 (14C) jeb tā saucamā [[radioaktīvais ogleklis|radioaktīvā oglekļa]] [[radioaktivitāte]]s mērījumiem organiskajās atliekās vai objektos. Kamēr organisms ir dzīvs, tas nemitīgi apmaina savus [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomus]] pret apkārtējās vides oglekļa atomiem, uzturot radioaktīvā oglekļa [[izotops|izotopa]] saturu tādu pašu kā apkārtējā vidē. Atmosfērā radioaktīvais ogleklis rodas, [[kosmiskie stari|kosmiskajiem stariem]] iedarbojoties uz gaisa [[slāpeklis|slāpekli]]. Kad organisms nomirst, oglekļa apmaiņa izbeidzas un oglekļa-14 saturs tajā sāk samazināties, radioaktīvajam izotopam sabrūkot. Jo ilgāks laiks pagājis kopš organisma nāves, jo mazāka ir palikusī izmērāmā radioaktivitāte.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Karl_L).jpg
| att_nosaukums =[[Parastais zalktis]] (''Natrix natrix'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| virsdzimta = Colubroidea
| virsdzimta_lv = Zalkšu virsdzimta
| binomial = Colubroidea <small>([[Nicolaus Michael Oppel|Oppel]], 1811)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Zalkšu virsdzimta''' (''Colubroidea'') ir [[čūskas|čūsku apakškārtas]] (''Serpentes'') virsdzimta, kas apvieno 7 čūsku dzimtas, gandrīz visas [[augstākās čūskas|augstāko čūsku]] dzimtas, izņemot [[Kārpaino zalkšu dzimta|kārpaino zalkšu dzimtu]] (''Acrochordidae''). Abas grupas: zalkšu virsdzimta un kārpaino zalkšu dzimta ir māsas taksoni.<ref name=rob>Robert D. Aldridge,David M. Seve, 2011. [https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false Reproductive Biology and Phylogeny of Snakes] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150420090604/https://books.google.lv/books?id=u-3RBQAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=colubridae+subfamilies&source=bl&ots=EKzzAqOR4l&sig=x4FnPwY11Vl24Q3emBPPNhroQj0&hl=lv&sa=X&ei=IC3ZVMfqM8v8ygONnIDoCg&ved=0CFcQ6AEwBw#v=onepage&q=colubridae%20subfamilies&f=false |date={{dat|2015|04|20||bez}} }}</ref> Turklāt  zalkšu virsdzimtas sugas ir atdalījušās no kārpaino zalkšu dzimtas, iespējams, [[terciārs|terciāra]] perioda sākumā.<ref name=rob/>

sentences: '''Karneols''' (no {{val|la|cornus}} — 'kizila kauliņi' — pēc akmens krāsas, kas nav saistāma ar gaļas (''carne'') nosaukumu) jeb '''serdoliks''' (no {{val|ru|сердолик}} — 'sirdsprieks') ir vienmērīgas sarkanas krāsas [[halcedons]]. Karneolam raksturīgo krāsu rada [[dzelzs]] oksīds (sarkano krāsu) un/vai hidroksīds (brūno krāsu).

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Aidaho
| official_name           = ''Idaho''
| other_name              =
| settlement_type         = Štats
| image_skyline           = Boise Idaho.jpg
| imagesize               =
| image_caption           = Aidaho kapitolijs Boisisitijā
| image_flag              = Flag of Idaho.svg
| flag_size               = 120px
| image_seal              = Seal of Idaho.svg
| seal_size               = 80px
| nickname                = Dārgakmeņu štats
(''Gem state'')
| motto                   = ''Esto perpetua''
| anthem                  =
| capital                 = [[Boisisitija]]
| largest_city            =
| official_language       = nav
| spoken_language         = [[angļu valoda]]
| image_map               = Idaho in United States.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Aidaho atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| government_footnotes    =
| government_type         =
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernators
| leader_name             = [[Breds Litls]] ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
| leader_title1            = Vicegubernatore
| leader_name1             = [[Dženisa Makgīčina]] ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 216632
| area_land_km2           =216400
| area_water_km2          =2398
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1839106
| population_as_of        = 2020. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltie — 89,1%
[[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiāņi]] — 1,4%
aziāti — 1,2%
melnādainie — 0,6%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 29,3%
[[mormoņi]] — 23%
[[katoļi]] — 18%
nereliģiozi — 12,7%
| utc_offset              =
| website                 = {{URL|http://www.idaho.gov}}
| footnotes               =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Estonian Museum of Natural History - Psammolepis Alata.png
| att_nosaukums = ''Psammolepis alata'' rekonstrukcija.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammolepididae
| dzimta_lv =
| ģints = Psammolepis
| ģints_lv =
| suga = Psammolepis alata
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial=
}}
'''''Psammolepis alata''''' ir [[psammolepju dzimta]]s [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Baltija|Baltijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1965. gadā. ''P. alata'' holotips ir labā [[branhiālā plātne]], kas tika atrasta [[Gauja]]s upes krastā starp [[Sigulda|Siguldu]] un [[Inčukalns|Inčukalnu]], [[Augšdevons|augšdevona]] [[gaujas svīta]]s nogulumos. Nosaukums ''Psammolepis alata'' nozīmē spārnainais (''alatus'') psammolepis.

sentences: '''Sociālistiska valsts''' ir valsts, kurā pastāvošā valsts iekārta, valdošā partija vai konstitūcija pretendē uz sekošanu [[Sociālisms|sociālisma]] vai [[Marksisms|marksisma]] ideoloģijai. Lielākā daļa valstu, kuras pretendēja uz šo statusu, pastāvēja laikā starp 1945. un 1992. gadu.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Majons
| Nosaukums2       = ''Mayon''
| Photo            = Mayon Volcano as of March 2020.jpg
| Paraksts         = Majons 2020. gada martā
| Augstums         = 2463
| Relatīvais_augstums = 2447
| karte            = Filipīnas#Lusona#Albaja
| reljefa_karte    = jā
| latd= 13 |latm= 15 |lats=24 |latNS= N
| longd= 123 |longm= 41 |longs= 06 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Albaja}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2023}}
| First ascent         = {{dat|1858}} Patons, Stjuarts
}}
'''Majons''' ({{val|fil|Bulkang Mayon}}, {{val|en|Mayon Volcano}}, {{val|bcl|Bulkan Mayon}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienvidaustrumos [[Bikolas pussala|Bikolas pussalā]], administratīvi ietilpst [[Albaja]]s provincē. Majons ir aktīvākais Filipīnu vulkāns, pēdējo 500 gadu laikā izvirdis vairāk kā 52 reizes.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Mayon]</ref> Filipīniešu mitoloģijā tiek uzskatīts par svēto kalnu.

sentences: '''Plūdmaiņas''' ir periodiskas [[jūra]]s vai [[okeāns|okeāna]] ūdens līmeņa svārstības, kuras rodas [[Saule]]s un [[Mēness]] un dažreiz arī jūras straumju ietekmē. Lielākajā daļā pasaules katru dienu ir divi plūdmaiņas cikli, kas sastāv no diviem paisumiem un diviem bēgumiem, bet ir vietas tikai ar vienu plūdmaiņu ciklu dienā. Plūdmaiņas ir iemesls ūdens līmeņa mainīgumam jūrās.

sentences: '''Šūnas elpošana''' ir [[vielmaiņa]], kurā tiek šķelti [[ogļhidrāti]] un citi starpprodukti, tajā pašā laikā sintezējot [[Adenozīntrifosforskābe|ATF]]. Šūnas elpošana iedalās aerobā elpošanā, kuras norisei nepieciešams [[skābeklis]] [[Mitohondrijs|mitohondriju]] darbībai, un anaerobā elpošanā, kuras norisei nav nepieciešams skābeklis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|page:146|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 146-148.lpp|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=17.10.2021.|date=2001. gads}}</ref>

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color   = #FF0000
| nos        = SC Balvi
| logo       =
| pilns      = Balvu Sporta centrs
| pilsēta    = {{Vieta|Latvija|Balvi}}
| līga       = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]]
| sez        = [[2019. gada Latvijas futbola 1. līgas sezona|2019.]]
| poz        = [[Latvijas futbola 1. līga|1. līga]], 10. vieta
| dib        =
| stad       = [[Balvu stadions]]
| ietilp     =
| prez       = {{flaga|Latvija}} (?)
| tren       = {{flaga|Latvija}} [[ngus Zaharāns]]
| kapteinis       =
| mediji          =
| sadarbojas      =

sentences: '''"Latvieši un Latvija"''' ir 2013. gadā [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s izdots akadēmisku rakstu krājums četros sējumos [[Jānis Stradiņš|Jāņa Stradiņa]] vadībā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kalcija fosfāta kristālrežģis

Kalcija fosfāta struktūrformula
|           CAS numurs = 7758-87-4
|      ķīmiskā formula = Ca3(PO4)2
|              molmasa = 310,18
|              blīvums = 3140
|  kušanas temperatūra = 1670 °C
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = praktiski nešķīst
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tresemartiresa
 | official_name            = ''Trece Martires''
 | settlement_type          = pilsēta
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border:1;
| perrow                   = 1/2/1/2/1
| image1                   = Cavite Capitol - side veiw (distant) (Trece Martires, Cavite; 2017-03-16).jpg
| image2                   = 8351Trece Martires City Cavite Landmarks Barangays 14.jpg
| image3                   = Sagisag ng Kabite.jpg
| image4                   = 13Cavitejf0322 05.JPG
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               = Trece Martires City Seal.svg
 | seal_size                = 70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kalabarsona]]
 | subdivision_name2        = [[Kavite]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1955
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 13
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 39.1
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 210503
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 17 | lats =  | latNS = N
 | longd = 120 | longm = 52 | longs = 12 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 4109
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 123
 | website                  = {{URL|http://trecemartirescity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{Datorspēles infokaste
|nosaukums = Pokémon Black un White
|bilde =
|apraksts = ''Pokémon Black'' un ''White'' logotips
|developer = [[Game Freak]]
|publisher = [[Nintendo]], [[The Pokémon Company]]
|distributor =
|designer = [[Satoši Tadžiri]]
[[Džuniči Masuda]]
|series = ''[[Pokémon]]'' sērija
|engine =
|version =
|release = {{flaga|Japāna}} [[2010. gads|2010]]. gada [[18. septembris|18. septembrī]]<ref name="jprelease">{{Tīmekļa atsauce| url= http://www.pokemon-sp.jp/series/bw/#/product| title= 商品情報 <nowiki>|</nowiki> 『ポケットモンスターブラック・ホワイト』公式サイト {{ja ikona}}| accessdate= 2010-07-04| archive-date= 2010-09-22| archive-url= https://www.webcitation.org/5sv9U8lJZ?url=http://www.pokemon-sp.jp/series/bw/#/product}}</ref>
{{flaga|Amerikas Savienotās Valstis}} Pavasaris [[2011. gads|2011]]. gadā
{{flaga|Eiropas Savienība}} Pavasaris [[2011. gads|2011]]. gadā
|genre = [[Lomu spēle|RPG]]
|modes =
|ratings =
|platforms = [[Nintendo DS]]
|media =
|requirements =
|input =
}}
'''''Pokémon Black''''' un '''''Pokémon White''''' ({{val-ja|'''ポケットモンスターブラック・ホワイト'''}} ''Poketto Monsutā Burakku Howaito'') ir "[[Pokemoni|Pokemonu]]" [[Lomu spēle|RPG]] spēļu sērijas piektās paaudzes daļas. Šīs spēles tika izlaistas 2010. gada 18. oktobrī [[Japāna|Japānā]] ''[[Nintendo DS]]'' platformai. [[Eiropa|Eiropā]] tā tika izlaista 2011. gada 4. martā, bet [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], 2011. gada 6. martā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Stāmerienas pagasts
| karte             = Stāmerienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Stāmerienas pagasts COA.svg
| ģerboņa_nosaukums = Stāmerienas pagasta ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Vecstāmeriena
| platība           = 133,81
| iedzīvotāji       = 1105<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|02|19||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1105 / 133.81 round 1}}
| izveidots         = 1867
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.stameriena.lv
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Stomersee<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Стомерская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Muzeji pēc tipa]]
[[Kategorija:Vēsture]]

sentences: '''Segnetoelektriķi''' ir materiāli, kuriem piemīt [[spontānā polarizācija]]. Šāda veida polarizācija eksistē bez mehāniska sprieguma vai ārējā [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] iedarbības.<ref name=Seitz>{{Cite book|chapter-url=https://books.google.com/books?id=7yFWuc_YL3UC&pg=PA5&dq=ferroelectricity |volume=4 |page= 5 |author=Werner Känzig |chapter=Ferroelectrics and Antiferroelectrics |editor1=Frederick Seitz |editor2=T. P. Das |editor3=David Turnbull |editor4=E. L. Hahn |isbn=978-0-12-607704-9 |year=1957 |publisher=Academic Press |title=Solid State Physics}}</ref><ref name=Lines>{{Cite book|author1=M. Lines |author2=A. Glass |title=Principles and applications of ferroelectrics and related materials |publisher=Clarendon Press, Oxford |year=1979|isbn=978-0-19-851286-8}}</ref> Visi segnetoelektriķi ir [[piroelektriķi]], kuru polarizācijas polaritāti iespējams mainīt ar ārējā elektriskā lauka iedarbību. Segnetoelektriķu nosaukums radies no nātrija kālija tartrāta tetrahidrāta jeb [[segnetsāls]], kuru pirmo reizi sintezēja [[Pjērs Seņets]] (''Pierre Seignette'')<ref>http://www.websters-online-dictionary.org/Ro/Rochelle_salt.html{{Novecojusi saite}} </ref>. Segnetsāls bija pirmais materiāls, kuram novērots [[pjezoelektriskais efekts]]. Segnetoelektriķi ir analogi [[feromagnētiķiem]], kas ir materiāli, kuriem eksistē [[magnētiskais moments]] bez ārēju spēku vai lauku iedarbības.

sentences:
[[File:Great Fire of Bucharest, 1847.jpg|thumb|Mustakova akvarelis "Lielais Bukarestes ugunsgrēks"]]
[[File:Sf. Gheorghe Nou fire, 1847.jpg|thumb|Degoša jaunā Svētā Jura baznīca]]
[[File:Great Fire of Bucharest, coloured engraving.jpg|thumb|Krāsaina gravīra]]

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu Zemgalē|Ozolnieki (nozīmju atdalīšana)|Ozolnieki}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ozolnieki
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Mika iela Ozolniekos.JPG
| image_caption = Iela Ozolniekos
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Jelgavas novads]]
| subdivision_name2 = [[Ozolnieku pagasts]]
| established_title = Pilsētciemats no
| established_date = 1979
| established_title2 = Ciems no
| established_date2 = 1990
| area_total_km2 = 7,36
| area_land_km2 =
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2536&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 4345
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 41
| lats = 26.99
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 47
| longs = 16.55
| longEW = E
| elevation_footnotes =
| elevation_m = 2-4
| website = [http://www.ozolnieki.lv www.ozolnieki.lv]
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Lap 1, Turn 1 Canada 2008.jpg
|att_izm     = 275px
|apraksts    = [[Formula 1]] sacīkstes starts 2008. gadā.
|savienība   = [[Starptautiskā Automobiļu federācija|FIA]]
|iesauka     =
|pirmais     = {{dat|1894|04|28|N}}
|reģistrētie =
|klubi       =
|kontakts    =
|komanda     =
|jdzimums    = jā
|kategorijas = ārpustelpu
|bumba       =
|olimpisks   =
}}

sentences:
]]
'''Sakausējums''' ir augstā [[temperatūra|temperatūrā]] iegūts makroskopiski viendabīgs divu vai vairāku izkausētu [[ķīmiskais elements|ķīmisku elementu]] [[maisījums]]. Parasti ar terminu ‘sakausējums’ saprot metāliskas dabas sakausējumus, tādēļ vismaz vienai sakausējuma sastāvdaļai jābūt [[metāli|metālam]]. Sakausējumos mēdz lietot tādus [[nemetāli|nemetālus]] kā [[ogleklis|oglekli]], [[silīcijs|silīciju]], [[bors|boru]]. Sakausējumu komponenti var būt ne tikai metāli vai citi elementi, bet arī [[ķīmiskais savienojums|ķīmiski savienojumi]], visbiežāk metālu [[karbīdi]], piemēram, [[volframa karbīds]]. [[Čuguns|Čuguna]] un daudzu [[tērauds|tēraudu]] sastāvā ir dzelzs karbīds jeb [[cementīts]]. Sakausējumus nevajadzētu jaukt ar [[intermetāliski savienojumi|intermetāliskiem savienojumiem]], kuriem ir noteikta [[stehiometrija]] un kristāliskā struktūra.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorāta struktūrformula

Kālija hlorāta kristālrežģis

Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO3
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20 °C)

57 g/100 mLl (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO3) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

sentences:
{{Infobox religious building|architecture=yes|architecture_style=[[Art Deco]]|architecture_type=Baznīca|building_name=Svētās Žannas d'Arkas baznīca|latNS=N|latd=43|latm=42|lats=48.28|longEW=E|longd=7|longm=15|longs=45.36|groundbreaking=1914|height_max=64 m|heritage_designation=1992|image=Nice, France, Église Jeanne d’Arc.jpg|length=59 m|location={{vieta|Francija|Nica}}|map_type=Francija|religious_affiliation=[[Romas katoļu baznīca]]|status=[[baznīca (celtne)|baznīca]]|width=43 m|year_completed=1934}}
'''Svētās Žannas d'Arkas baznīca''' ({{val|fr|L'Église Sainte-Jeanne-d'Arc}}) ir [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[Baznīca (celtne)|baznīca]] [[Francija]]s pilsētā [[Nica|Nicā]], kura izceļas ar savu oriģinālo [[arhitektūra|arhitektūru]]. Celta no [[1926]]. gada līdz [[1933]]. gadam ''[[Art Deco]]'' stilā. Baznīca ir veltīta [[Žanna d’Arka|svētajai Žannai d'Darkai]].

sentences:
{{Enciklopēdisks stils|vietām nezinātniski un neenciklopēdiski}}
{{cita nozīme|noteiktiem gaismas viļņa garumiem|vielām, kas piešķir krāsu,|krāsas}}

sentences:
[[Kategorija:Starptautiskais ģeofizikas gads]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Polārpētniecība]]

sentences: '''Jaucējfunkcija''' jeb '''jaucējalgoritms''' ({{val|en|Hash function}})<ref>{{AkadTerm|term=hash function|lang=EN}}</ref> ir [[algoritms]], kas pārveido dažāda garuma ievad[[dati|datus]] noteikta, fiksēta garuma [[dati|datu]] [[virkne|virknē]]. Izejas datu virknes garums ir atkarīgs no algoritma. Vienkāršs jaucējfunkcijas veids ir [[kontrolsumma]].

sentences:
[[File:Epigenetic mechanisms.png|thumb|300px|Attēlota epiģenētiska darbība]]
'''Epiģenētika''' ir mūsdienu [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[Gēns|gēnu]] aktivitātes, kuras nav saistītas ar [[DNS]] primārās struktūras izmaiņām.<ref>[http://web.stanford.edu/class/cs273a/papers.spr07/10/epigenetics.pdf ''Epigenetics''  {{en ikona}}]</ref> Epiģenētika ir zinātne par to, kā vides signāli atlasa, modificē un regulē gēnu darbību. Epiģenētika palīdz skaidrot, kā no vienas [[šūna]]s ([[cilmes šūna]]s) veidojas daudzšūnu organisms, kurš sastāv no ļoti atšķirīgām pēc funkcijas un uzbūves šūnām, kā arī šūnu reakciju uz vides faktoru ietekmi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |title=Epiģenētika un histonu deacetilāzes {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|04|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160316180850/http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |archivedate={{dat|2016|03|16||bez}} }}</ref> Epiģenētika pēta, kas kontrolē "gēnu aktivizāciju no DNS "ārpuses", signālus (ķīmiskus vai elektromagnētiskus), kuri ieslēdz un izslēdz gēnus."

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Strauta nēģis
|     platums = 240px
|        attēls = File:Sorgenti del Pescara 21 (RaBoe) (cropped).jpg
| att_nosaukums = Strauta nēģis (''Lampetra planeri'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Cyclostomata
|      klase_lv = Apaļmutnieki
|         kārta = Petromyzontiformes
|      kārta_lv = Nēģveidīgie
|        dzimta = Petromyzontidae
|     dzimta_lv = Nēģu dzimta
|         ģints = Lampetra
|      ģints_lv = Upes nēģi
|          suga = Lampetra planeri
|       suga_lv = Strauta nēģis
|      binomial = Lampetra planeri <small>([[Markus Elieser Bloch|Bloch]], 1784)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Strauta nēģis''' (''Lampetra planeri'') ir [[Latvija|Latvijā]] dzīvojošu, neparazītisku, nemigrējošu nēģu suga, kurai viss dzīves cikls notiek [[saldūdens]] baseinos. Sugu [[1784. gads|1784. gadā]] aprakstīja vācu naturālists un ihtiologs [[Markus Blohs]].

sentences: '''Gubu vidējie mākoņi''' ''Cumulus mediocris'' (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida [[mākoņi]] ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras [[konvekcija]]s vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc [[Cu hum]] un pirms [[Cu cong]] mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie [[nokrišņi]] var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.

sentences:
[[Kategorija:Slēpošana]]
[[Kategorija:Sacensību norises vietas pēc sporta veida]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Amēlija Ērhārta
|     vārds_orig = ''Amelia Earhart''
|         attēls =Earhart.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Amēlija Ērhārta ap 1935. gadu
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Ačisona]], [[Kanzasa]] {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = Nav zināms, pazudusi {{dat|1937|07|02}} virs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] pie [[Haulenda sala]]s
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|   nodarbošanās = aviatore
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Amelia Earhart (signature).png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Amēlija Mērija Ērhārta''' ({{val|en|Amelia Mary Earhart}}; dzimusi {{dat|1897|7|24}}, pazudusi {{dat|1937|7|2}}, atzīta par mirušu {{dat|1939|1|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] aviatore un aviācijas propagandētāja. Agrīnā [[Feminisms|feminisma]] ikona. Pirmā sieviete, kas vienatnē veikusi transatlantisko lidojumu. Pazudusi bez vēsts, veicot lidojumu apkārt pasaulei.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| 20
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| 30
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| 40
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| 50
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| 60
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| 70
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| 80
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| 90
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 9
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| 10
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| 11
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| 12
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| 13
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| 14
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| 15
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| 16
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| 17
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| 18
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| 19
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| 20
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| 21
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| 22
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[20. maijs|20]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 23
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| 24
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| 25
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| 26
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| 27
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| 28
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| 29
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| 30
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| 31
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 31
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| 32
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| 33
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| 34
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| 35
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| 36
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|-
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 36
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| 37
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| 38
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| 39
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| 40
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| 41
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| 42
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| 43
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| 44
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 44
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| 45
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| 46
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| 47
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| 48
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| 49
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 49
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| 50
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| 51
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| 52
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| 53
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dekalogs
| oriģinālnos = ''Dekalog''
| attēls =  Dekalog cover.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| producents = * Ričards Čutkovskis
| scenārijs = * Kšištofs Keslovskis
*Kšištofs Peševičs
| aktieri =
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| operators = * Veslavs Zdorts
* Pjotrs Sobociņskis
| montāža =
| studija = * ''[[Zespol Filmowy "Tor"]]''
* ''[[Sender Freies Berlin]]''
* ''[[Telewizja Polska]]''
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1989|5|16|Kannu kinofestivāls|1989|12|12}}
| ilgums = 572 minūtes
| valsts = {{POL}}
| valoda = * [[Poļu valoda|poļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dekalogs"''' ({{Val|pl|Dekalog}}) ir 1989. gada [[Polija|Polijas]] daudzsēriju [[Drāma|drāmas]] televīzijas filma, kuras režisors [[Kšištofs Keslovskis]] un kura scenārija autori ir Keslovskis un [[Kšištofs Peševičs]]. Filmai mūziku sarakstījis [[Zbigņevs Preisners]]. "Dekalogs" sastāv no 10 stundu garām filmām, katra no tām ir iedvesmota no kāda no [[Desmit baušļi|desmit baušļiem]]. Katra filma ir par kādu tēlu, kurš saskaras ar vienu vai vairākām morālām vai ētiskām dilemmām, dzīvojot astoņdesmito gadu Polijā. Keslovskis piekto un sesto epizodi pārveidoja par garākām filmām ("[[Īsa filma par nogalināšanu]]" un "[[Īsa filma par mīlestību]]"), izmantojot to pašu aktieru sastāvu un nedaudz mainot sižetu.

sentences: '''17. maijs''' ir gada 137. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (138. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 228 dienas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Bauskas kinoteātris
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Bauskas vecais kino 3.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Bauskas kinoteātris 2015. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[staļinisma arhitektūra]]
| structural_system   =
| owner               = Privātīpašums
| current_tenants     =
| location            = Kalna iela 5, [[Bauska]], [[Bauskas novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         = Latvija
| latd  = 56.407705  | latNS  =
| longd =  24.187968 | longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = [[1954]]. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = Zoja Broda
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kinoteātris
|      numurs = 8586
|       grupa = vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Zemgale
|     rīk_dat = {{dat|2006|6|22|N|bez}}
}}
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Melnais rutks
| binomial = Raphanus sativus var. niger
| autors = L.
| attēls = Rettichschwarzrund.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Brassicales
| rinda_lv = Krustziežu rinda
| dzimta = Brassicaceae
| dzimta_lv = Krustziežu dzimta
| ģints = Raphanus
| ģints_lv = Pērkones
| suga = Raphanus sativus
| suga_lv = Rutks
| pasuga =
| pasuga_lv =
| pasuga_r =
| sinonīmi = ''Raphanus sativus'' L. var. ''niger'' DC.
''Raphanus sativus'' subsp. ''hybernus'' Alef.
''Raphanus raphanistrum'' subsp. ''sativus''
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Valsts tehnikums
|attēla_nos   = Riga, K. Valdamara iela (vlevo).jpg
|att_izm      = 220 px
|att_apraksts = Rīgas Valsts tehnikuma vecais korpuss (bijusī Nikolaja ģimnāzija)
|moto         =
|dibin        = [[1919]]
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Rīga]], Kr. Valdemāra iela 1c
|tips         = [[tehnikums]]
|dotācijas    =
|rektors      = Dagnija Vanaga
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://www.rvt.lv/ rvt.lv]
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Stefans Holms
 |          attēls = Osaka07 D3M Stefan Holm.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = S. Holms 2007. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Stefans Kristians Holms
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1976|5|25}}
 |         dz_viet = [[Forshāga]], {{SWE}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SWE}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 181 [[centimetrs|cm]]
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig = 2008
 |           klubs = Kils AIK
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Stefans Kristians Holms''' ({{val|sv|Stefan Christian Holm}}; dzimis {{dat|1976|5|25}} [[Forshāga|Forshāgā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]]) ir bijušais zviedru [[vieglatlēts]], startējis [[augstlēkšana]]s sacensībās. Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]]), 2004. gadā Atēnās izcīnīja zelta medaļu. Pasaules čempionātos ir izcīnījis sudraba medaļu 2003. gadā Parīzē. Četrkārtējs pasaules čempions telpās (2001, 2003, 2004, 2008). Eiropas čempionātos izcīnījis sudrabu 2002. gadā Minhenē un bronzu 2006. gadā Gēteborgā. Divkārtējs Eiropas čempions telpās (2005, 2007) un 2002. gada Eiropas čempionāta telpās sudraba medaļas ieguvējs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Marija Galeniece
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Mētriena]], [[Krievijas Impērija]]
| m_gads = 1984
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 06
| m_vieta = Rīga, Latvijā
| dzīves_vieta =
| tautība = [[latviete]]
| vecāki =
| paraksts =
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]s Lauksaimniecības fakultāte, [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]]
| alma_mater = Latvijas Universitāte
| zinātne = [[botānika]]
| sasniegumi = Latvijas purvu un mežu attīstība pēcledus laikmetā, Latvijas augāja karte; LU docente, Dr,biol., Kr.Barona prēmijas laureāte
}}

sentences: '''Daisona sfēra''' ir hipotētiska [[megastruktūra]], kas pilnīgi apvij [[Zvaigzne|zvaigzni]] vai [[Saules sistēma|saules sistēmu]], lai iegūtu lielu daļu zvaigznes izdalītās [[enerģija]]s. Tā būtu vislielākā un ambiciozākā cilvēku uzbūvētā lieta Visumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.islandone.org/LEOBiblio/SETI1.HTM|title=Search for Artificial Stellar Sources of Infrared Radiation|last=|first=|access-date=|date=1960|archive-date={{dat|2019|07|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190714215002/http://www.islandone.org/LEOBiblio/SETI1.HTM}}</ref> Šobrīd tas ir domu eksperiments, lai pierādītu, kā [[civilizācija]] var iegūt vajadzīgo enerģijas daudzumu no kaut kā, kas nav [[mājplanēta]]. Šis ir ļoti labs enerģijas iegūšanas veids, jo tas ir ļoti efektīvs, salīdzinājumā ar to, ka mēs pašlaik saņemam ļoti mazu daļu no Saules enerģijas. Daisona sfēra dotu mums <math>10^{19}</math> reižu vairāk enerģijas, nekā visefektīvākais [[kodolreaktors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://arxiv.org/pdf/1503.04376.pdf|title=Dyson Spheres around White Dwarfs|last=|first=|access-date=|date=2015}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rīgas 6. vidusskola.

sentences:
[[attēls:Orbit3.gif|right|thumb|Divi objekti orbītā ap kopīgo baricentru (šajā gadījumā baricentrs — apzīmēts ar "plus" zīmi — atrodas lielākajā no abiem objektiem.)]]
Par '''baricentru''' (no {{Val|el|βαρύ-ς}} ''(barús)'' — 'smags' un ''κέντρ-ον'' ''(kéntron)'' — 'centrs'<ref>[http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 "Barycentric"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305215244/http://www.oxforddictionaries.com/definition/english/barycentric?q=barycentre#barycentric__4 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}. ''Oxford Dictionaries''. Atjaunināts 22.11.2015.</ref>) [[astronomija|astronomijā]] un [[astrofizika|astrofizikā]] mēdz dēvēt divu vai vairāku objektu [[masas centrs|masas centru]], ap kuru šie attiecīgie objekti veic savas [[orbīta]]s.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H4O2
|molmasa=60,05
|blīvums=1391
|kušanas temperatūra=97 °C
|viršanas temperatūra=?°C
}}
'''Glikolaldehīds''' (2-hidroksietanāls, oksiacetaldehīds, CH2OH−CHO) ir bezkrāsaini plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Glikolaldehīds ir vienkāršākais no monooksi[[aldehīdi]]em. Labi šķīst ūdenī (svaigos šķīdumos eksistē dimēriska cikloacetāla veidā, kas pakāpeniski sadalās). Glikolaldehīdu var uzskatīt par savdabīgu vienkāršu [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] - diozi jeb aldozi ar 2 oglekļa atomiem.

sentences:
'''22. janvāris''' ir gada 22. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 343 dienas (344 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Austris]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Darvina Kordiljera
 |attēls                 = Darwin mountain range.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =S |lat_deg =54 |lat_min =45 |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =69 |lon_min =29 |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 | pushpin_map           = Čīle
 | pushpin_relief        = jā
 |kontinents             = [[Dienvidamerika]]
 |novietojums            = [[Ugunszemes Lielā sala]]
 |valstis                = [[Čīle]]
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               = [[Andi]]
 |sastāv                 =
 |garums                 = 170
 |platums                = 60
 |kalns                  = [[Šiptona kalns]]
 |augstums               = 2469
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}

sentences: '''Piespiedu nosēšanās''' ir [[lidaparāts|lidaparāta]] [[nosēšanās]] [[lidosta|lidostā]] vai ārpus lidostas tādu iemeslu dēļ, kas neļauj veikt lidojumu kā plānots. Nepieciešamība veikt piespiedu nosēšanos rodas tad, kad [[pilots|pilotam]] nav iespējams ietekmēt normālu lidojuma gaitu traucējošos faktorus, piemēram, dzinēju darbības traucējumus, lidaparāta sistēmu vai sastāvdaļu darbības traucējumus, ekstremālus [[laikapstākļi|laikapstākļus]], kā rezultātā lidojumu turpināt nav iespējams. Šis [[termins]] apzīmē arī nosēšanos, kas saistīta ar [[pārtveršana|pārtveršanu]]. Piespiedu nosēšanās ir viens no [[avārijas nosēšanās]] veidiem.

sentences: '''Cobra''' ('''KoBrA''') bija starptautiska mākslinieku organizācija, kas darbojās [[Eiropa|Eiropā]] no 1948. līdz 1951. gadam. Organizācijas nosaukums radīts no to pilsētu iniciāļiem, kurās dzīvoja sākotnējie organizācijas biedri ([[Kopenhāgena]], [[Brisele]] un [[Amsterdama]]).

sentences: '''Autotrofi''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''αὐτός'' (''autos'') — 'pats' un ''τροφή'' (''trofḗ'') — 'barošanās') jeb '''producenti''' ir [[organisms|organismi]], kuri no vienkāršām [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] var sintezēt sarežģītus organiskus savienojumus, piemēram, [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[tauki|taukus]] un [[olbaltumvielas]]. Tas var notikt, izmantojot gaismas enerģiju ([[fotosintēze]]) vai iegūstot enerģiju no [[neorganiskas vielas|neorganiskām vielām]] ķīmisko reakciju ceļā ([[hemosintēze]]).

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Tomašs Vavžeckis
|     vārds_orig = ''Tomasz Wawrzecki''
|         attēls = Tomasz Wawrzecki 1.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1759
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Vidzi]], [[Žečpospolita]]
([[Braslavas rajons]], [[Vitebskas apgabals]], {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1816
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Vidzi]], [[Krievijas Impērija]]
([[Braslavas rajons]], [[Vitebskas apgabals]], {{BLR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis, karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki = Tomašs Vavžeckis, Barbara Tīzenhauzena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pilsētu|Pasaja}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Risala
| official_name = ''Rizal''
| image_skyline = Sierra Madre Mountain.jpg
| imagesize =
| image_caption = Sjerramadres kalni [[Tanaja]]s municipalitātē
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
| image_flag = Rizal Flag.png
| image_shield =
| shield_size  = 75px
| image_map = Rizal in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kalabarsona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1901
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1191.94
| population_total = 3330143
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm =40 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm =15 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Antipolo]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 14
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Antipolo]]
| p3 = '''13 municipalitātes'''
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-RIZ
| website                  = {{URL|http://rizalprovince.ph/}}
}}
'''Risala''' ({{val|fil|Lalawigan ng Rizal}}, {{val|en|Province of Rizal}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts vidusdaļā, [[Kalabarsona]]s reģionā.  Administratīvi dalās 1 pilsētā un 13 municipalitātēs un sīkāk 189 barangajās. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir [[Antipolo]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]].

sentences: '''Vielas daudzums''' ir daļiņu ([[atoms|atomu]], [[molekula|molekulu]], [[jons|jonu]], [[brīvais radikālis|brīvo radikāļu]]) skaits.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Briesmu lietas
| operators =
| attēls = Wild things (movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', erotiskais trilleris
| režisors = [[Džons Maknotons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kevins Beikons]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Neve Kempbela]]
* [[Terēza Rasela]]
* [[Denīza Ričardsa]]
* [[Dafne Rubina-Vega]]
* [[Roberts Vegners]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Wild Things''
| studija = ''Mandalay Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1998|3|20}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|67,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Briesmu lietas"''' ({{Val|en|Wild Things}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' erotiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Maknotons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kevins Beikons]], [[Mets Dilons]], [[Neve Kempbela]], [[Terēza Rasela]], [[Denīza Ričardsa]], [[Dafne Rubina-Vega]], [[Roberts Vegners]] un [[Bills Marijs]].

sentences: '''Vispārējas kristīgas baznīcas pazīmes''' ir sistemātiskajā jeb dogmatiskajā [[teoloģija|teoloģijā]] lietots raksturlielumu kopums, kas tiek tradicionāli pieņemts [[Eklezioloģija|eklezioloģijā]] jeb mācībā par Baznīcu. [[Pirmais Konstantinopoles koncils|I Konstantinopoles koncilā]] tika pieņemtas četras Baznīcas pazīmes, pēc kurām tiek vērtēta noteiktas kristīgās organizācijas vai kustības piederība vispārējai [[Kristīgā baznīca|Kristīgai baznīcai]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Coronaviridae
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = {{ubl|[[koronavīrusu apakšdzimta]] (''Orthocoronavirinae'')|[[letovīrusu apakšdzimta]] (''Letovirinae'')}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Stromanthe
| attēls = Stromanthe lutea.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Stromanthe lutea''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Stromantes
| ģints = Stromanthe
| autors = Sond.
}}'''Stromantes''' (''Stromanthe'') ir [[marantu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[Meksika]]s līdz [[Latīņamerika]]s tropiem,<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:329877-2|title=Stromanthe Sond. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-31|language=en}}</ref> taču stromantes tiek arī kultivētas kā [[Telpaugs|telpaugi]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ints Cālītis
| attēls              = Ints Cālītis.jpg
| apraksts            = Ints Cālītis 2013. gadā
| dzim_dati           = {{dat|1931|03|5}}
| dzim_vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2023|7|1|1931|03|5}}
| mir_vieta           =
| partija             =
| dzīvesb             =
| alma_mater          =
| profesija           = elektromontieris
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = ''Pussy Riot''
|          Attēls = Pussy Riot by Igor Mukhin.jpg
|         Att_izm = 220px
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis =
|        Vieta_dz =
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|           Žanrs = [[pankroks]]
| Nodarbošanās =
| Instrumenti =
| Gadi = 2011—pašlaik
|Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = [http://pussy-riot.livejournal.com/ pussy-riot.livejournal.com/] {{ru ikona}}
| Dalībnieki = Marija Aļohina
Jekaterina Samuceviča
Nadežda Tolokoņņikova
vairākas anonīmas dalībnieces
| Bij_dalībnieki =
}}
'''''Pussy Riot''''' ir [[feminisms|feministiska]] [[Krievija]]s [[pankroks|pankroka]] mūzikas grupa.

sentences:
{{Navbox
|name = Andoras premjerministri
|title = {{flaga|Andora}} [[Andora]]s valdības vadītāji (premjerministri) ([[Andoras valdības vadītāju uzskaitījums|uzskaitījums]])
|listclass = hlist
|state = {{{state<includeonly>|collapsed</includeonly>}}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
'''Albedils''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Starr 070320-5799 Echinopsis pachanoi.jpg
|       att_izmērs = 225px
|    att_nosaukums = Sanpedro kaktuss [[Havajas|Havajās]]
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums =
|    nodalījums_lv =
|            klase =
|         klase_lv =
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Cactaceae
|        dzimta_lv = Kaktusi
|            ģints = Echinopsis
|         ģints_lv =
|             suga = E. pachanoi
|          suga_lv = Sanpedro kaktuss
|         binomial = Echinopsis pachanoi
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Injekciju adatas dūriena uzbrukums'''{{nepieciešama atsauce}} ir [[hipotēze|hipotētisks]] uzbrukums citai personai, sadurot to ar injekciju adatu, uz kuras ir kādu bīstamu infekciju, piemēram, [[HIV]], saturošas [[asinis]]. Lai arī ir zināmi gadījumi, kad notiek uzbrukumi citām personām ar injekciju adatām vai [[šļirce|šļircēm]], tas, ka [[AIDS]] slimnieki apzināti šādi uzbruktu citām personām ar mērķi tās inficēt, tiek uzskatīts par [[mūsdienu teika|mūsdienu teiku]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = ''TMK 2300''
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             =
|attēls paraksts    = TMK 2300 [[Liepāja|Liepājā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = ''[[Crotram]]''
|rūpnīca            = {{flaga|Horvātija}} [[Zagreba]]
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2009. gads|2009]]—pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      =
|garums             = 20740 mm
|platums            = 2300 mm
|augstums           = 3400 mm
|pašmasa            =
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            =
|dzinēja jauda      =
|maksimālais ātrums = 70 km/st
|sēdvietu skaits    = 35
|stāvvietu skaits   = 95
|pasažieri kopā     = 130
|izmanto            = {{flag|Horvātija}}: [[Zagreba]]<br />{{flag|Latvija}}: [[Liepāja]]
}}
'''''TMK 2300''''' (ražotāja mājaslapā — '''''TMK 2200-K''''') ir trīs sekciju, pilnībā [[zemās grīdas tramvajs|zemās grīdas vienvirziena tramvajs]], kuru ražo [[Horvātija]]s konsorcijs ''[[Crotram]]''. Salīdzinājumā ar sērijas iepriekšējo modeli [[TMK 2200]], šis tramvajs ir par divām sekcijām (11,26 metriem) īsāks un tājā ir par 72 sēdvietām mazāk.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Staņislavs Kostka Plāters-Zībergs
|     vārds_orig = ''Stanisław Kostka Kazimierz Jan Jozef Michal Plater-Zyberk''
|         attēls = POL COA Plater-Zyberk.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Pilskalnes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Augšdaugavas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Mihals Plāters; Izabella, dzimusi Zīberka
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Terēze, dzimusi [[Borhi|Borha]]
|          bērni = Andrejs, Marija, Jadviga, Jozefats, Emma, Pēteris
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Gaiķu pagasts}}

sentences: '''Karotinoīdi''' ir [[tetraterpēni]] un [[tetraterpenoīdi]], kas formāli ir acikliska priekšteča — Ψ,Ψ-karotīna ([[Likopīns|likopīna]]) atvasinājumi: [[hidrogenizācija]]s, [[dehidrogenizācija]]s, [[ciklizācija]]s, [[oksidācija]]s produkti vai to kombinācijas. [[Retinoīdi]] nepieder pie karotinoīdiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Donijs Brasko
| attēls                   = Donnie brasco ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Donnie Brasco''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maiks Ņūels]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Berijs Levinsons]]
* [[Luiss Didžiamo]]
* [[Geils Mutrukss]]
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Als Pačīno]]
* [[Maikls Madisens]]
* [[Bruno Kirbijs]]
* [[Džeimss Ruso]]
* [[Enna Heiča]]
| mūzika                   = [[Patriks Doils]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Baltimore Pictures]]''
* ''[[Mandalay Entertainment]]''
* ''[[Mark Johnson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|2|28||bez}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997|title=Donnie Brasco|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921011541/https://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|124,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donniebrasco.htm|title=Donnie Brasco (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Donijs Brasko''' ({{val|en|Donnie Brasco}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Als Pačīno]], [[Maikls Madisens]], [[Bruno Kirbijs]], [[Džeimss Ruso]] un [[Enna Heiča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|2|28||bez}}.

sentences: '''2038. gada problēma''' var izraisīt dažu [[programmatūra|datoru programmatūru]] kļūdas ap [[2038]]. gadu. Šī problēma ietekmē visu programmatūru un sistēmas, kas glabā [[sistēmas laiks|sistēmas laiku]] kā [[Vesels skaitlis (datorzinātne)|32 bitu veselu skaitli]], un interpretē to kā sekunžu skaitu kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} 00:00:00 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref>{{cite web | url = http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | title = The Open Group Base Specifications Issue 6 IEEE Std 1003.1, 2004 Edition (definition of epoch) | work = [[IEEE]] and [[The Open Group]] | publisher = [[The Open Group]] | year = 2004 | accessdate = 7 March 2008 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20081219153936/http://www.opengroup.org/onlinepubs/000095399/ | archivedate = {{dat|2008|12|19||bez}} }}</ref> Vēlākais laiks, kuru var parādīt ar šo sistēmu, ir {{dat|2038|1|19|Ģ}} 03:14:07 pēc [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]. <ref name=spinellis>{{cite book |title= Code quality: the open source perspective. |series= Effective software development serie in [[Safari Books Online]] |author= Diomidis Spinellis |edition= illustrated |publisher= [[Adobe Press]] |year= 2006 |isbn= 0-321-16607-8 |page= 49 |url= http://books.google.es/books?id=vEN-ckcdtCwC&pg=PA49&dq=292,277,026,596&cd=1#v=onepage&q=292%2C277%2C026%2C596&f=false }}</ref> Laiks pēc šī brīža "attīsies" (tiks uzglabāts kā negatīvs skaitlis), un sistēmas {{dat|2038|1|19|Ģ}} vietā uzrādīs {{dat|1901|12|13|A}}. To izraisa [[veselu skaitļu pārplūde]] — skaitītājam beidzas maksimāli izmantojamie skaitļi, tāpēc tas nevis palielina skaitļa vērtību, bet uzrāda maksimālo negatīvo skaitli un sāk palielināt tā vērtību. Tas var radīt problēmas lietotājiem kļūdainu aprēķinu dēļ.

sentences: '''Atspēkojamība''' jeb '''falsificējamība''' ir uzskata, [[hipotēze]]s vai [[teorija]]s pareizības un nepareizības pierādīšanas iespējamība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.satori.lv/raksts/2491|title= Ateisma aizstāvībai|accessdate= 2016-01-17|last= |first= |coauthors= |date= 2008-12-16|work= |publisher= [[Satori (interneta žurnāls)|Satori]]}}{{Novecojusi saite}}</ref> Zinātnes filosofs [[Kārlis Popers]] ierosināja, ka atspēkojamība ir priekšnoteikums [[zinātne]]s atšķiršanai no [[pseidozinātne|nezinātnes]]. Popers uzskatīja, ka tikai tādas hipotēzes, kuras iespējams neapšaubāmi atspēkot, ir uzskatāmas par pieļaujamām zinātniskā pētniecības procesā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Studijas doktorantūrā RTU |accessdate=2016-01-17 |last= Juhna|first= Tālis |coauthors= |date= |work= |publisher=}}</ref>

sentences:
{{starpviki+}}
'''Mehāniskās īpašības''' apraksta [[materiāls|materiāla]] izturēšanos mehānisku slodžu iedarbībā. [[Slodze]]s iedarbībā materiāls [[deformācija|deformējas]] un tajā rodas [[mehāniskais spriegums|spriegums]]. Mehāniskās īpašības raksturo materiālu un to [[sakausējums|sakausējumu]] pretestību deformācijām un pretestību sagraušanai, tādēļ mācību disciplīnu, kurā apskata šo tēmu sauc par [[materiālu pretestība|materiālu pretestību]]. Mehānisko pārbaužu rezultātā iegūst mehānisko īpašību skaitliskās vērtības. Visas pārbaudes var iedalīt trīs grupās.<ref name="meh">Vērdiņš G., Dukulis I. Materiālu mācība: mācību līdzeklis. – Jelgava: LLU, 2008. –
240 lpp. {{ISBN|978-9984-784-74-8}}.</ref>
* statiskas gludu paraugu standartizētas pārbaudes stiepē, spiedē, liecē, cietības noteikšanā un dinamiskas pārbaudes stingrības noteikšanai;
* materiālu drošuma un ilgizturības pārbaude [[ekspluatācija]]s apstākļos;
* visas [[konstrukcija]]s stiprības noteikšana slogošanas apstākļos.<ref name="meh" />

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Fenciklidīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 77-10-1
|      ķīmiskā formula = C17H25N
|              molmasa = 243,387
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Fenciklidīns''' (zināms arī kā '''PCP''' jeb '''eņģeļa putekļi''') ir disociatīva viela ar [[anestēzija|anestezējošu]] un [[halucinogēni|halucinogēnu]] iedarbību. Tas darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]]. Līdz 1970. gadiem to izmantoja veterinārajā medicīnā, bet vēlāk šo vielu aizliedza. Mūsdienās fenciklidīns tiek uzskatīts par vienu no veselībai bīstamākajiem halucinogēniem.<ref>Drugs and Behavior, 4th Edition, McKim, William A., {{ISBN|0-13-083146-8}}. {{en ikona}}</ref><ref>Kapur, S. and P. Seeman. "[http://www.nature.com/mp/journal/v7/n8/full/4001093a.html NMDA receptor antagonists ketamine and PCP have direct effects on the dopamine D2 and serotonin 5-HT2receptorsimplications for models of schizophrenia](2002). {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{commonscat|Michael Jackson|Maikls Džeksons}}
{{Catmore}}

sentences:
glezna “Žēlsirdīgais samarietis”]]
'''Sirdsapziņa''' ir [[morāle|morāla]] vērtība, spēja īstenot morālu [[paškontrole|paškontroli]], izvērtējot sevi. Sirdsapziņa ir arī cilvēka morālo uzskatu un principu kopums, balstoties uz personības vērtību sistēmu. Nereti sirdsapziņa tiek raksturota kā [[nožēla]] par personas paveiktu darbību, kas konfliktē ar viņa morālajām vērtībām.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Castanea mollissima|autors=|attēls=Cincinnati - Spring Grove Cemetery & Arboretum "Chinese Chestnuts" (51447420909).jpg|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābaržu rinda|dzimta=Fagaceae|dzimta_lv=Dižskābaržu dzimta|ģints=Castanea|ģints_lv=Kastaņas|suga=Castanea mollissima|suga_lv=Mīkstā kastaņa|izplatība=|kategorijas=nē|attēls2=Castanea mollissima, Hangzhou Botanical Garden 2018.06.03 15-39-04.jpg}}'''Mīkstā kastaņa''' ({{Val-la|Castanea mollissima}}) ir [[Dižskābaržu dzimta|dižskābaržu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Taivāna (sala)|Taivānā]], [[Koreja|Korejā]] un [[Ķīna|Ķīnā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=200006226|title=Castanea mollissima in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-09-03}}</ref>

sentences:
{{noformējums|Saites tekstā uz citu valodu vikipēdijām}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Aivars Kalējs
|          Attēls = Aivars kalejs 2011 ventspils pec autorkoncerta.jpeg
|         Att_izm = 310px
|        Apraksts = Aivars Kalējs 2011. gadā pēc autorkoncerta Ventspilī
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1951|04|22}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
|           Žanrs = [[Klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[komponists]], [[ērģelnieks]], [[pianists]]
|     Instrumenti = [[ērģeles]], [[klavieres]]
|            Gadi = 1967—pašlaik
|Izdevējkompānija = Bärenreiter, Edition Peters, Formblitz, Musica Baltica, Melodiya, Rīgas skaņu ierakstu studija, [[Latvijas Radio]], Ritonis
|   Darbojies_arī = [[Kamēr...|Koris "Kamēr..."]], Koris "Mūza", Sieviešu koris "Dzintars", Kamerkoris "Sacrum", [[Latvijas radio koris]], Latvijas Kultūras ministrijas Muzeju un Kultūras pieminekļu padome
|         Dzimums = V
}}

sentences: '''MyISAM''' ir viens no galvenajiem (kopā ar [[InnoDB]]) [[MySQL]] DBVS glabāšanas veidiem. Tas ir balstīts uz [[ISAM]] kodu, un salīdzinājumā ar to tajā ir dažādi noderīgi papildinājumi un uzlabojumi.

sentences:
{{Citas nozīmes|plazmas displejiem|plazma (nozīmju atdalīšana)|plazma}}
{{atsauces+}}
{{noformējums+}}

sentences: '''Labējā spārna terorisms''' ({{val|en|Right-wing terrorism}}), arī '''labējais terorisms''' vai '''galēji labējais terorisms''', ir [[vardarbība]]s akti un draudi, ko veic [[Indivīds|indivīdi]] vai grupas (''gangs'')<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Ravndal|first=Jacob Aasland|date=2016|title=Right-Wing Terrorism and Violence in Western Europe: Introducing the RTV Dataset|url=https://www.jstor.org/stable/26297592|journal=Perspectives on Terrorism|volume=10|issue=3|pages=7|issn=2334-3745}}</ref> ar dažādām labējām un galēji labējām [[Ideoloģija|ideoloģijām]], piemēram, etnonacionālisms, [[reliģiskais fundamentālisms]], [[Reliģija|reliģiskais]] [[nacionālisms]], [[fašisms]], ekofašisms, neofašisms, [[neonacisms]], [[antikomunisms]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The New Dimension of International Terrorism|url=https://wcfia.harvard.edu/publications/new-dimension-international-terrorism|publisher=vdf Hochschulverlag AG|date=2004|first=Stefan|last=Aubrey|pages=45}}</ref> Labējā spārna terorismu īsteno ar mērķi atbalstīt vai atjaunot, pēc viņu uzskatiem, dabisko sociālo un ekonomisko kārtību, balstoties uz konceptiem kā pareizā [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rase]], etniskā piederīga, reliģiskā vai sociālā hierarhija.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''MEASAT-2''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[MEASAT]]''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[HS-376|HS-376 HP]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[MEASAT|MEASAT Satellite Systems]]'', {{MYS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Boeing Satellite Development Center|Hughes Space and Communications]]'', {{USA}}
| Starta_gads            = 1996
| Starts                 = {{dat|1996|11|13|SK}} 22:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Ariane 44L]]'', {{FRA}}
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ''ELA-2''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Arabsat 2B]]''
| Darbības_beigu_gads    = 2018
| Darbības_beigu_datums  = 2018. gads
| Darbības_ilgums        = ~ 22 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 1996-063B
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               = 650 kg
| Pilna_masa             = 1450 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[saules baterijas]] 1,2 kW
| Raidītāji              = 11 C joslas, 6 Ku joslas
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       =
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GTO
| GEO_punkts             = 148° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[AFRICASAT-1|MEASAT-1]]''
| KA_nāk                 = ''[[MEASAT-3]]''
}}
'''''MEASAT-2''''' (kādu laiku bijis '''''AFRICASAT-2''''') bija [[Malaizija]]s uzņēmuma ''[[MEASAT|MEASAT Satellite Systems Sdn. Bhd.]]'' (agrākā ''Binariang Satellite Systems Sdn. Bhd.'') [[sakaru pavadonis]]. Tas tika palaists 1996. gada novembrī un darbojās līdz 2018. gadam.
[[Ģeosinhronā orbīta|Ģeosinhronajā orbītā]] 148° austrumu garuma tas nodrošina sakarus klientiem Dienvidaustrumāzijā.

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Asterales
| suga_lv = Tīruma cietpiene
| suga = Crepis tectorum
| ģints_lv = Cietpienes
| ģints = Crepis
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| dzimta = Asteraceae
| rinda_lv = Asteru rinda
| attēls = Crepis tectorum kz05.jpg
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = L.
}}
'''Tīruma cietpiene''' ({{val|la|Crepis tectorum}}) ir mainīga izskata [[kurvjziežu dzimta]]s augu suga, kas plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot rietumdaļu), tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijā]], un daudzviet [[Āzija|Āzijā]]. Strauji izplatījusies lauksaimniecības dēļ. Mainīgā izskata dēļ sugas ietvaros nodala vairākas pasugas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''Latinizācija''' ({{val|ru|латиниза́ция}}) jeb '''romanizācija''' (''романиза́ция'') bija kampaņa [[Padomju Savienība|PSRS]] valodu rakstību sistēmu nomainīšanai pret [[latīņu alfabēts|latīņu alfabētu]]. Tā bija 20. gadsimta 20.—30. gados īstenotās "iesakņošanās" (''коренизация'') politikas daļa.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = OpenTimestamps
|                   logo = openTimestamps logo.png
|               logo alt =
|           logo caption =
|             screenshot = <!-- Image name is enough. -->
|         screenshot alt =
|                caption =
|            collapsible = <!-- Any text here will collapse the screenshot. -->
|                 author =
|              developer =
|               released =
|           discontinued = <!-- Set to yes if software is discontinued, otherwise omit. -->
|             ver layout = <!-- simple (default) or stacked -->
| latest release version = 0.7.0<ref name="ots-client">{{Tīmekļa atsauce|url=https://github.com/opentimestamps/opentimestamps-client/releases/tag/opentimestamps-client-v0.7.0 |title=OpenTimestamps client |accessdate={{dat|2020|01|05}} |language=en}}</ref>
|    latest release date = {{Release date and age|2019|08|21|df=yes/no}}<ref name="ots-client" />
| latest preview version = <!-- {{Start date and age|2017|01|10|df=yes/no}} -->
|    latest preview date = <!-- {{Start date and age|YYYY|MM|DD|df=yes/no}} -->
|                   repo = {{URL|https://github.com/opentimestamps/}}
|                 status =
|   programming language = ''[[Python]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]], [[Javascript]], [[Rust (programmēšanas valoda)|Rust]]''
|       operating system =
|               platform =
|                   size =
|               language =
|         language count = <!-- Number only -->
|      language footnote =
|                  genre = [[Laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|Decentralizēta laikzīmogošana]]
|                license = [[LGPL|LGPL3]]
|                  alexa =
|                website = {{URL|https://opentimestamps.org}}
|               standard =
|                   AsOf =
}}
'''''OpenTimestamps''''' ir decentralizēta [[laika zīmogs (elektroniskais paraksts)|laikzīmogošanas]] infrastruktūra, kas paļaujas uz ''[[Bitcoin]]'' [[blokķēde|blokķēdi]]. Tā ļauj pierādīt jebkādu dokumentu vai citu [[cipardati|cipardatu]] eksistenci pirms noteikta datuma un laika. Parasti tas notiek, izmantojot kalendāra serverus, kas ļauj grupēt neierobežotu skaitu pierādījumu vienā ierakstā (''Bitcoin'' transakcijā), izmantojot [[Merkles koks|Merkles koku]].

sentences: '''MariaDB '''ir [[Relāciju datubāzes pārvaldības sistēma|relāciju datu bāzu pārvaldības sistēma]] (RDBMS). Projekts sākts kā [[MySQL]] relāciju datu bāzu pārvaldības sistēmas sazarojums un arī tālākajā izstrādē tiek uzturēta augsta saderība ar MySQL, nodrošinot “drop-in” aizvietojamību — [[Lietojumprogrammas saskarne]] (API) gandrīz pilnībā sakrīt ar MySQL API <ref name="saderība">[https://mariadb.com/kb/en/library/mariadb-vs-mysql-compatibility/ MariaDB versus MySQL: Compatibility]</ref>.

sentences:
{{atveidošana+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{pareizrakstība+}}
'''Čūska''' ([[Mitoloģija|mitoloģijā]], [[Reliģija|reliģijā]] un sakrālajā mākslā) ir viens no vissenākajiem un nozīmīgākajiem [[Simbolisms|simboliem]]. Nekristīgajā kultūrā [[Čūskas|čūska]] simbolizē dzīvības spēku, auglību, [[Svētums|svētumu]], sievieti/māti, gudrību, bet jūdu-kristiešu tradīcijā čūska tiek demonizēta, tā ir saistīta ar [[Grēks|grēku]], velnu, visu ļauno un [[Nāve|nāvi]].

sentences:
{{Common Booster Core|}}
'''Common Booster Core''' ('''CBC''') ir [[raķešpakāpe]], kuru izmanto [[nesējraķete]]s [[Delta IV]] visās modifikācijās kā pirmās pakāpes pamatbloku. [[Delta-4 Heavy]] konfigurācijā izmanto paplidus arī divus sānblokus, kopā trīs ''CBC''.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
'''Datu hierarhija''' (''data hierarchy'') ir [[ieraksts|ierakstu]] struktūra, kurā i-tā līmeņa ieraksts satur kopīgus datus ar i+1 līmeņa ierakstu un kurā iespējams realizēt piekļuvi zemākā līmeņa ierakstu kopai no augstākā līmeņa ieraksta. Ierakstam var būt saites tikai ar vienu zemākā līmeņa ierakstu kopu.
Datu Hierarhija attiecas uz sistemātisku organizāciju datiem, bieži hierarhiskā veidā. Datu organizācija ir saistīta ar laukiem, ierakstiem, failiem un tā tālāk.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfons Piterāns
|     vārds_orig =
|        attēls = Piterans008 copy.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Ciblas pagasts|Istalsna}}
|         m_gads = 2024
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|         vecāki = Viktors Piterāns, Anna Piterāne (dzim. Ļebeds)
|       paraksts =
|        dzimums = V
|   darba_vieta  = [[Latvijas Universitāte]]s [[LU Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts Pedagoģiskais institūts]]
|        zinātne = [[botāniķis]], [[Lihenoloģija|lihenologs]]
|     sasniegumi = ''Dr. habil. biol.'', valsts emeritētais zinātnieks, [[Heinrihs Skuja|Heinriha Skujas]] balvas laureāts (1996). Pedagogs. Vairāku mācību grāmatu autors.}}
'''Alfons Piterāns''' (1930—2024) bija latviešu [[biologs]], [[Latvijas Universitāte]]s docents, Latvijas vadošais [[Ķērpji|ķērpju]] [[flora]]s pētnieks. Ķērpju taksonomijas, ģeogrāfiskās izplatības un aizsardzības speciālists. Aptuveni 120 zinātnisku un 350 populāru publikāciju autors. ''Dr. habil. biol.'' Valsts emeritētais zinātnieks kopš 2001. gada.

sentences:
[[Kategorija:Kalnu sistēmas Eiropā]]
[[Kategorija:Skandināvija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       =
| binomial      = Prunus avium
| autors        = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1755
| attēls        = Prunus avium fruit.jpg
| att_izmērs    =
| att_nosaukums = Saldie ķirši
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Plūmes
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (koki)
| suga          = P. avium
| suga_lv       = Saldais ķirsis
| sinonīmi      = ''Cerasus avium'' ([[Moench]])
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Huans Ramons Himeness
|         vārds_orig =
|             attēls = JRJimenez.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1881
|         dz_mēnesis = 12
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = Mogēra, Huelvas Province, [[Andalūzija]], [[Spānija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1958
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 29
|            m_vieta = [[Sanhuana]], [[Puertoriko]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Spāņu
|            tautība =
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Zenobija Kamprubī
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[Dzeja]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jevheņijs Zelenskis
| vārds_orig = ''Євгеній Зеленський ''
| attēls = Євгеній_Зеленський.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1991
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Potsdama]], {{Vācija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 2014
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Kijiva]], {{UKR}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ukrainis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
|  dienesta_laiks = 2008—2014
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Donbasa karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2014)
|      cits_darbs =
}}
}}'''Jevhenijs Zelenskis''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Євгеній Зеленський''; dzimis 1991. gada 28. janvārī [[Potsdama|Potsdamā]], [[Vācija]], miris 2014. gada 24. jūnijā [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) bija Ukrainas [[karavīrs]], [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas Bruņoto spēku]] Sauszemes spēku operatīvās pavēlniecības "Ziemeļi" 8. speciālo spēku pulka speciālās grupas komandieris, vecākais leitnants. Ukrainas varonis.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences:
{{Citas nozīmes|tēlnieku|Mūrs|Mūrs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Henrijs Spensers Mūrs
|     vārds_orig = Henry Spencer Moore
|         attēls = Henry Moore by Wolleh2.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Henrijs Mūrs; fotografējis Lotārs Volehs
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Kāstlforda|Kāstlfordā]], [[Jorkšīra|Jorkšīrā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Hārtfordšīra|Hārtfordšīrā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Pēteris Kvetkovskis
|Attēls = Skyforger – Hörnerfest 2016 03.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts = Kvetkovskis 2016. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Pēteris Kvetkovskis
|Dzimis = 1973. gada 24. jūnijā
|Vieta = {{flagicon|Latvia}} [[Rīga]], [[Latvija]]
|Instrumenti = balss, ģitāra, [[kokles]], [[stabule]]
|Žanrs = [[folkmetāls]]
[[tradicionālā tautas mūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātājs, ģitārists
|Gadi = 1989—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī = [[Bez greznības]] (1989—1991)
''[[Grindmaster Dead]]'' (1991—1995)
''[[Skyforger]]'' (kopš 1995. gada)
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences: '''Sveika, pasaule''' ir [[datorprogramma]], kas izvada uzrakstu "Sveika, pasaule!" (parasti [[angļu valoda|angļu valodā]] "Hello, world!") uz datora [[displejs|displeja]]. Tā kā tā ir viena no vienkāršākajām iespējamajām programmām, to parasti izmanto, lai iesācējiem nodemonstrētu kādas [[programmēšanas valoda]]s pamatsintaksi vai arī lai pārliecinātos, ka valoda vai sistēma darbojas korekti. Uz iekārtām, kam nav displeja, to parasti aizstāj ar programmu, kas dod kāda cita veida signālu, piemēram, ieslēdz [[gaismas diode]]s.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karvendeli
|attēls                 = Karwendel.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karvendeli
| map = Karwendel_map.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.416667 | latNS  = N
| longd = 11.466667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{GER}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Birkaršpice]]
|augstums               = 2 749
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mūsu Tālis
| attēls =
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = dokumentālā filma
| režisors = [[Ivars Seleckis]]
| producents =
| scenārija autors = [[Tālivaldis Margēvičs]]
| galvenajās lomās =
| mūzika =
| operators = Ivars Seleckis
| montāža = [[Maija Selecka]]
| studija = [[Rīgas Kinostudija]]
| izplatītājs =
| izdošanas laiks = 1986
| ilgums =
| valsts = {{LAT}}
| valoda =
| budžets =
| ienākumi =
}}
'''"Mūsu Tālis"''' ir 1986. gadā izdota [[dokumentālā filma]], kuras režisors ir [[Ivars Seleckis]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Lophophanes_cristatus_-_01.jpg
 | att_nosaukums =
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Paridae
 |     dzimta_lv = Zīlīšu dzimta
 |         ģints = Lophophanes
 |      ģints_lv = Cekulzīlītes
 |          suga = Lophophanes cristatus
 |       suga_lv = Cekulzīlīte
 |      binomial = Lophophanes cristatus <br /><small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
 |      sinonīmi =
*''Parus cristatus''
}}
'''Cekulzīlīte''' (''Lophophanes cristatus'') ir neliels [[zīlīšu dzimta]]s (''Paridae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams tikai [[Eiropa|Eiropā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22711810/0 IUCN: Lophophanes cristatus]</ref> Izdala 7 pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxwings/ World Bird List: Waxwings and their allies, tits & penduline tits, 2018]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Visi prezidenta vīri
| operators = [[Gordons Viliss]]
| attēls = All the president's men.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris, mistērija
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = [[Volters Koblencs]]
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Dastins Hofmans]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Mārtins Bolsams]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Džeisons Robardss]]
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| oriģinālnos = ''All the President's Men''
| studija = ''Wildwood Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1976|4|4}}
| ilgums = 138 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|70,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl524518913/|title=All the President's Men |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|7}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Visi prezidenta vīri"''' ({{Val|en|All the President's Men}}) ir 1976. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska politiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dastins Hofmans]], [[Roberts Redfords]], [[Džeks Vordens]], [[Mārtins Bolsams]], [[Hals Holbruks]] un [[Džeisons Robardss]]. Filma balstīta uz 1974. gada [[Karls Bernstīns|Karla Bernstīna]] un [[Bobs Vudvards|Boba Vudvarda]] grāmatu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Kutorgina cingulata.png
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Kutorgina cingulata}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kārta =Kutorginida
| kārta_lv =Kutorginīdi
| dzimta =Kutoriginidae
| kategorijas =nē
}}
'''Kutorgina''' ir izmirušu [[Pleckāji|pleckāju]] ģints no [[Kutorginīdu kārta]]s. Ģints tika izdalīta [[1861. gads|1861. gadā]] pēc ''Obolella (Kutorgina) cingulata'' sugas no [[Kanāda]]s [[Apakšējais kembrijs|apakšējā kembrija]] [[nogulumi]]em. Šīs [[Ģints (bioloģija)|ģints]] pārstāvjiem čaulas vēdera vāciņš ir izliekts, reizēm tas ir ar sinusu. Tā neīstā areja ir plakana vai viegli ieliekta. Muguras pusē neīstās arejas nav. Čaulas ar krasām augšanas josliņām un ļoti smalku tīklveida ornamentējumu. Ģintī ir daudz sugu. Dzīvoja no [[Apakšējais kembrijs|apakšējā kembrija]] augšdaļas līdz [[Vidējais kembrijs|vidējā kembrija]] apakšdaļai. Izplatīti bija [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Sibīrija|Sibīrijā]], [[Ķīna|Ķīnā]], [[Kazahstana|Kazahstanā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences: '''Reinoldsa skaitlis''' <math>\mathrm{Re}</math> ir [[bezdimensionāls skaitlis]], kas raksturo [[viskozitāte|viskoza]] [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmu un rāda [[attiecība|attiecību]] starp [[inerce]]s spēku un [[berze]]s spēku. Šis skaitlis raksturo plūsmas dabu (lamināra vai [[turbulence|turbulenta]]). Tas nosaukts par godu britu inženierim [[Osborns Reinolds|Osbornam Reinoldsam]].

sentences: '''Sanācija''' ({{Val-la|sanatio}} - atveseļošana, ārstēšana) ir [[maksātnespēja]]s procesa risinājums, plānveidīgi pasākumi nolūkā novērst parādnieka iespējamo [[bankrots|bankrotu]], atjaunot maksātspēju un apmierināt [[kreditors|kreditoru]] prasības. Izšķiroties par konkrēta uzņēmuma sanāciju, vispirms ir jāizvērtē, vai šo uzņēmumu vispār ir vērts glābt no bankrota.<ref>''Ekonomika'', Dace Vilne, Juta Birzniece, Kamene, 2001, 225. lpp, {{ISBN|9984-15-169-7}}</ref>

sentences:
{{infobox
| title   = {{{nosaukums|{{PAGENAME}}}}}
| subheader = {{#if: {{{saime|}}}|[[{{{saime}}}]] saimes daļa}}
| subheaderclass = summary
| above   = {{{logo|}}}
| image   = {{{ekrānuzņēmums|}}}
| caption = {{{att_nosaukums|}}}
| label1  = Izstrādātājs
| data1   = {{{izstrādātājs|}}}
| label2  = Statuss
| data2   = <!--deprecated-->{{{statuss|<!---->{{{statuss|}}}}}}
| header1    = {{#if:{{{pirmā izlaiduma datums|}}}{{{izlaiduma versija|}}}{{{pirmskata versija|}}}|Izlaidumi}}
| label4     = Izlaišanas datums
| data4      = {{#if:{{{pirmā izlaiduma versija|}}}|{{{pirmā izlaiduma datums}}} {{#if:{{{pirmā izlaiduma url|}}}|([{{{pirmā izlaiduma url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label5     = Aktuālā versija
| data5      = {{#if:{{{izlaiduma versija|}}}|{{{izlaiduma versija}}} {{#if:{{{izlaiduma datums|}}}|({{{izlaiduma datums}}})}} {{#if:{{{izlaiduma url|}}}|([{{{izlaiduma url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label6    = Pirmskata versija
| data6     = {{#if:{{{pirmskata versija|}}}|{{{pirmskata versija}}} {{#if:{{{pirmskata datums|}}}|({{{pirmskata datums}}})}} {{#if:{{{pirmskata url|}}}|([{{{pirmskata url}}} info])|{{Fact|date={{{date|}}}}} }} }}
| label7   = Pirmkoda modelis
| data7     = {{{pirmkoda modelis|}}}
| labe8  = Tirgus mēŗķis
| data8   = <!--deprecated-->{{{tirgus_mēŗķis|<!---->{{{tirgus_mēŗķis|}}}}}}
| label9 = Pieejmas [[valoda]]s
| data9 = {{{valoda|}}}
| label10 = Pieejmas [[programmēšanas valoda]]s
| data10  = <!--deprecated-->{{{prog_valoda|<!---->{{{prog_valoda|}}}}}}
| label11    = Licence
| data11     = {{{licence|}}}
| label12    = Kodola tips
| data12     = {{{kodola tips|}}}
| label13    = Atjaunošanas metode
| data13     = {{{atjaunošanas metode|}}}
| label14    = Atbalstītas platformas
| data14     = {{{atbalstītas platformas|}}}
| label15 = [[Lietotāja telpa]]
| data15  = {{{lietotāja_telpa|}}}
| label16 = [[Lietotāja saskarne]] pēc noklusējuma
| data16  = {{{lietotāja_saskarne|}}}
| label17 = Oficiālā [[mājas lapa]]
| data17  = {{{mājaslapa|}}}
| label18 = Iepriekšējā
| data18  = {{{iepriekšējā|}}}
| label19 = Nākamā
| data19  = {{{nākamā|}}}
}}<noinclude>{{dokumentācija}}

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Elloras alas
| other_name =
| photo = Ellora_Caves,_India,_Kailasanatha_Temple_2.jpg
| photo_caption =
| map = Indija#Āzija
| relief  = yes
| lat_d = 20.0268 | lat_NS = N
| long_d = 75.1771 | long_EW = E
| location = {{vieta|Indija|Mahārāštra}}
| depth =
| length =
| survey =
| discovery =
| geology =
| entrance_count = 34
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Elloras alas
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, vi
|        designation1_date = 1983
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/243 243]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Indija}}
|   designation1_free2name =
|  designation1_free2value =
}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Frīdrihs Parots
| vārds_orig = ''Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot''
| attēls = Friedrich_Parrot.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1791
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Karlsrūe]] (tagad {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1841
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]] (1814)
| zinātne = [[medicīna]], [[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots''' ({{val-de|Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot}}, {{val-ru|Иван Егорович Паррот}}, 1791—1841) bija [[Dabaszinātnes|dabaszinātnieks]] un ārsts, kas 1829. gadā pirmais uzkāpa [[Ararats|Araratā]]. Bērnību pavadījis [[Cēsis|Cēsīs]] un Rīgā.

sentences: '''Vērpes deformācija''' jeb vienkārši '''vērpe''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi cits attiecībā pret citu pagriežas, saglabājot nemainīgu tikai to punktu stāvokli, kas atrodas uz ķermeņa slāņiem perpendikulāras ass vai nostiprinātā šai asij perpendikulārā slānī.

sentences:
{{jāuzlabo|jāsakārto tabula}}{{Atsauces+}} BMW M3 (E90) sedans.]]
 no aizmugures.]]

sentences: '''Meita''' ir [[sieviete|sieviešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs vīriešiem ir [[dēls]]. Viena laulātā meita no iepriekšējās [[laulība]]s otrajam laulātajam ir pameita. Dažkārt ar jēdzienu meita var tikt apzīmētas attiecības starp grupām vai elementiem.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Vielas infokaste
|              nosaukums =
|                 attēls =
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula =
|                molmasa =
|                blīvums =
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}</pre>

sentences:
[[Kategorija:Aizkraukles novada pagasti]]
[[Kategorija:Aizkraukles rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
]]
'''''Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation''''' (RSSSF) ir starptautiska organizācija, kas nodarbojas ar [[futbols|futbola]] [[statistika]]s apkopošanu. Fonda mērķis ir plaša arhīva izveide par ar futbolu saistītu informāciju no visas pasaules.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija sulfāta struktūrformula

Bezūdens magnija sulfāta paraugs
|       citi nosaukumi = sērskābais magnijs,
 Epsomas sāls,
angļu sāls, rūgtais sāls
|           CAS numurs = 7487-88-9
14168-73-1 (monohidrāts)
24378-31-2 (tetrahidrāts)
15553-21-6 (pentahidrāts)
13778-97-7 (heksahidrāts)
10034-99-8 (heptahidrāts)
|      ķīmiskā formula = MgSO4
|              molmasa = 120,366
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1124 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 26,9 g/100 mL (0 °C),
35,1 g/100mL (20 °C),
50,2 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Magnija sulfāts''' (MgSO4) ir [[sērskābe]]s [[magnijs|magnija]] sāls. Tīrs magnija sulfāts ir bezkrāsaina, higroskopiska, kristāliska viela bez smaržas. Labi šķīst ūdenī, nešķīst acetonā, nedaudz šķīst spirtā, ēterī, glicerīnā. Veido dažāda sastāva vairāk vai mazāk stabilus [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 un pat 12 ūdens molekulām. Vēsturiski tiek saukts par '''Epsomas sāli''' vai '''angļu sāli''', jo 17. gadsimta beigās atklāts avotu ūdeņos [[Epsoma]]s pilsētas tuvumā [[Anglija|Anglijā]], [[Sari (Anglija)|Sari]] grāfistē (Nēmiass Grjū).<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том I. Москва, Издательство иностранной литературы, 1963, 315. lpp. {{krieviski}}</ref> Magnija sulfātu sauc arī par '''rūgto sāli''' tā garšas dēļ. Dažreiz tiek nepareizi dēvēts par magnēzija sulfātu.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict = Hirosimas un Nagasaki bombardēšana
| partof =
| image =
| caption = Atombumbu sprādziena izraisīti sēnes mākoņi virs [[Hirosima]]s (pa kreisi) un [[Nagasaki]] (pa labi).
| date = 1945. gada 6. un 9. augusts
| place = {{flaga|Japāna}} [[Hirosima]] un [[Nagasaki]], [[Japāna]]
| coordinates =
| map_type =
| latitude =
| longitude =
| map_size =
| map_caption =
| map_label =
| territory =
| result = Apspriests; iespējams ietekmēja Japānas kapitulāciju
| status =
| combatant1 = {{plainlist|
*{{flagicon|United States|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
*''[[Manhetenas projekts]]:''
**{{flagicon|United Kingdom}} [[Apvienotā Karaliste]]
**{{flag|Kanāda|1921}}}}
| combatant2 = {{flaga|Japāna|1870}} [[Japānas Impērija]]
| commander1 = {{flagicon|United States|1912}} [[Viljams Pērsons]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Pols Tibetss]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Roberts A. Luiss]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Čārlzs Svīnijs]]
{{flagicon|United States|1912}} [[Frederiks Ešvorts]]
| commander2 = {{flagicon|Empire of Japan|army}} [[Shunroku Hata]]
| units1 =
| units2 =
| units3 =
| strength1 =
| strength2 =
| casualties1 = 1 brits, 7 nīderlandieši un 12 amerikāņu kara cietumnieki
| casualties2 = {{longitem|Hirosimā<ref name="rerf-deaths"/>:
* 20,000 karavīri gājuši bojā
* 70 000–126 000 civiliedzīvotāji gājuši bojā}}
{{longitem|Nagasaki<ref name="rerf-deaths"/>:
* 39 000–80 000 gājuši bojā
* Vismaz 150 karavīri gājuši bojā}}
{{longitem|Kopā bojā gājušie:
* 129 000–226 000}}
| notes =
}}
[[Japāna]]s pilsētu '''[[Hirosima]]s un [[Nagasaki]] bombardēšana''' notika [[1945]]. gada 6. un 9. augustā [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigu posmā. Abu pilsētu [[bombardēšana]] ir pašlaik vienīgais gadījums, kad karā tikuši izmantoti [[kodolieroči]].

sentences: '''Apakštips''' ({{val|la|subphylum}}) ir [[Organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā apakšvienība]], kas ir atvasināta no tipa. Apakštips ir nākamā vienība zem [[Tips (zooloģija)|tipa]]. Bet zem apakštipa var atrasties vēl arī tādas no tipa atvasinātas vienības, kā infratips un mikrotips. Ja šādas taksonomiskās vienības nav izdalītas, tad parasti zem tipa atrodas vai nu [[Klase (bioloģija)|klase]] vai [[Virsklase|virsklase]]. Taksonomisko vienību "apakštips" lieto [[Zooloģija|zooloģijā]], bet [[Botānika|botānikā]] šai vienībai atbilst apakšnodalījums.

sentences: '''Tehnoloģijas pārnese''' vai, plašākā nozīmē [[inovācija]], ir process, kad zinātnisko pētījumu rezultāti tiek īstenoti kādā praktiski, [[komercija|komerciāli]] pielietojamā veidā - mašīnā, iekārtā, instrumentā vai to detaļā. Ar tehnoloģijas pārnesi saprot arī kādas zināmas tehnoloģijas ieviešanu citā valstī, kur tā līdz šim nav tikusi pielietota.

sentences: '''Svārpsts''' ir ar roku darbināms [[griezējrīks]], ar kuru [[Koksne|koksnē]] veic nelielus un nedziļus [[Urbšana|urbumus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Pipa_pipa_1.jpg
 | att_nosaukums = [[Surinamas pipa]] (''Pipa pipa'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |   apakšklase = Lissamphibia
 |  apakšklase_lv=Kailamfībijas
 |  virskārta = Batrachia
 | virskārta_lv = Varžu virskārta
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Mesobatrachia
 | apakškārta_lv = Vidējo varžu apakškārta
 | dzimta = Pipidae
 | dzimta_lv = Bezmēles vardes
 | ģints = Pipa
 | ģints_lv = Pipas
 |      binomial = Pipa <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Fundamentālā mijiedarbība''' ir divu vai vairāku [[fizikāls ķermenis|fizikālu ķermeņu]] (tie var būt gan [[elementārdaļiņas]], gan [[kvantu lauki]]) savstarpējā iedarbība, kas izraisa to [[mehāniskā kustība|kustību]] vai [[stāvokļa maiņa|stāvokļa maiņu]]. Piemēram, lādētu daļiņu pievilkšanās notiek, pateicoties [[elektromagnētiskais spēks|elektromagnētiskajam spēkam]].

sentences:
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Indijas okeāna salas]]
[[Kategorija:Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes]]
[[Kategorija:Subantarktiskās salas]]

sentences: '''Surogasija'''<ref>[http://tezaurs.lv/#/sv/surogasija surogasija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/surogasija |date={{dat|2013|02|26||bez}} }} Tēzaurs</ref> ({{val|la|subrogare}}) ir sievietes brīvprātīga bērna iznēsāšana, kas ir apstiprināta ar pirmsgrūtniecības līgumu, ar nolūku pēc bērna piedzimšanas atdot to citai personai vai personām un atteikties no vecāka tiesībām. Bieži surogasija ir saistīta ar atlīdzības saņemšanu par to (komerciālā surogasija). Sievieti, kura dzemdē bērnu, sauc par „surogātmāti”, bet cilvēkus, kuriem bērns tiek atdots, par „potenciālajiem vecākiem”.<ref name="oxfordreference.com">[Cane, P., Conaghan, J. The New Oxford Companion to Low. [tiešsaite] — [atsauce 10.10.2015.]. Pieejams: http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/acref/9780199290543.001.0001/acref-9780199290543-e-2139?rskey=YBi040&result=4]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Komiķi]]
[[Kategorija:Kanādieši pēc nodarbošanās|Komiķi]]

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Komunikatīvās kompetences''' pamatā ir skolēna prasme izmantot zināšanas par valodu, saprast un lietot valodu atbilstoši situācijai, kurā notiek sazināšanās. Komunikatīvās kompetences saturu kritiski komunikatīvajā modelī veido izvērtējot komunikatīvās kompetences un valodas funkcijas, kas nepieciešamas dažādos amatos un profesijās, svarīgi ievērot, kuras komunikatīvās kompetences ir specifiskas, saistītas ar konkrēto profesiju vai amatu un kuras ir vispārējās kompetences.
Komunikatīvās kompetences un valodas funkcijas, kas nepieciešamas dažādos amatos un profesijās, svarīgi ievērot, kuras komunikatīvās kompetences ir specifiskas, saistītas ar konkrēto profesiju vai amatu un kuras ir vispārējās kompetences.

sentences: '''Karaliskais Nacionālais pilsētas parks''', saukts arī kā Ekoparks ir pirmais [[pasaule|pasaulē]] Nacionālais pilsētas parks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nationalstadsparken.se/default.aspx?id=1711&ptid=0 |title=Världens första nationalstadspark<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2011|06|16||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100818060430/http://www.nationalstadsparken.se/default.aspx?id=1711&ptid=0 }}</ref>, kas atrodas [[Zviedrija|Zviedrijā]] un aptver [[Stokholma]]s, [[Solna]]s un [[Lidingo]] [[komūna]]s.

sentences: '''Šmerlis''' jeb '''Šmerļa mežs''' ir mežs [[Rīga|Rīgā]] starp [[Mežciems (Rīga)|Mežciemu]], [[Teika (Rīga)|Teiku]], [[Jugla (Rīga)|Juglu]] un [[Biķernieku mežs|Biķernieku mežu]], no kura to nodala [[Šmerļupīte]]. Šmerlī atrodas [[Rīgas Kinostudija]], [[Rīgas 5. pamatskola]] un [[Jaunie ebreju kapi]], kā arī [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12.]] un [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16. trolejbusu galapunkts]] (agrāk arī [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 1950)|4. trolejbusu galapunkts]]).

sentences: '''Apgriezieni minūtē''' (apzīmējumi '''apgr/min''', '''apgr./min''', '''1/min''', '''min<sup>−1</sup>''') ir rotācijas ātruma jeb rotācijas frekvences mērvienība. Šīs mērvienības vērtība apraksta, cik reižu vienas [[minūte]]s laikā rotējošais objekts apgriežas par 360°. Tā kā viens apgrieziens atbilst 360° jeb 2π [[radiāns|radiāniem]], mērvienība ir saistīta ar [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] [[leņķiskais ātrums|leņķiskā ātruma]] mērvienību radiāniem sekundē (rad/s), taču tehnikā plašāk lieto apgriezienus minūtē.

sentences: Šajā sarakstā uzskaitīti vārdos nosauktie Zemes garozas [[vairogs (ģeoloģija)|vairogi]] un [[kratons|kratoni]]:

sentences: '''Amerikas Balss''' ({{val|en|Voice of America (VOA)}}) ir [[ASV]] [[ASV Valsts departaments|Valsts departamenta]] no 1956. gada ASV Informācijas aģentūras (''United States Information Agency, USIA'') uzturēta starptautiska raidorganizācija, kas izplata ziņas, analītiskus un kultūras raidījumus visā pasaulē.

sentences:
[[Kategorija:Džērsija]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes nacionālie simboli]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Subates Pestītāja luterāņu baznīca
| infobox_width         = 250px
| image                 = Attēls:Subates luteranu baznica.JPG
| image_size            = 200px
| caption               = Subates Pestītāja luterāņu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Subates luterāņu baznīca
| position = bottom
| latd  =56  | latm  = 00  | lats  = 04  | latNS  = N
| longd =25  | longm = 54  | longs = 49 | longEW = E

sentences: {{cita nozīme|salu|igauņu komponisti|Mīna Herma}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Epiglotāli faringāli līdzskaņi''' ir [[līdzskanis|līdzskaņu]] tips, kurus artikulē ar [[uzbalsenis|uzbalseni]] (uzgāmuru) pret [[Rīkles gals|rīkles gala]] pakaļējo sienu. Tas kontrastē ar [[Faringāls līdzskanis|faringālajiem līdzskaņiem]], kur ar rīkles gala pakaļējo sienu kontaktē mēles sakne un [[Epiglotāls līdzskanis|epiglotālajiem līdzskaņiem]], kur uzbalsenis kontaktē ar [[balsenes krokas|balsenes krokām]].<ref>[http://escholarship.org/uc/item/3h25w3h3#page=48 Maddieson, I., & Wright, R. (1995). The vowels and consonants of Amis: A preliminary phonetic report. In I. Maddieson (Ed.), ''UCLA working papers in phonetics: Fieldwork studies of targeted languages III'' (No. 91, pp. 45–66). Los Angeles: The UCLA Phonetics Laboratory Group.]</ref>

sentences: '''Vasaras saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vislielākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Vasaras [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visgarākā [[diena]] un visīsākā [[nakts]]. Vasaras saulgriežus sauc arī par '''vasaras saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val-la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
{{Studentu korporācija
|           nosaukums = Gotonia
|             vapenis =
|  dibināšanas datums = 1922
|   dibināšanas vieta = [[Rīga]]
|              krāsas = melns-gaišzils-sarkans
|              devīze = In Treue Fest
|                  cq = Ģertrūdes iela 2 Rīga (1927-1939).
}}

sentences: '''Saules stabs''' ir atmosfēras parādība, kas izpaužas, kā vertikāls [[gaisma]]s stabs, kurš stiepjas no horizonta uz augšu [[saullēkts|saules lēkta]] un [[saulriets|rieta laikā]]. To izraisa sešstūrveidīgi plakani vai stabveidīgi [[ledus]] kristāliņi ar gandrīz horizontālām paralēlām virsmām. Gaisā esošie ledus kristāliņi izraisa [[Saule]]s stabu tad, ja tā atrodas 6 - 20° virs horizonta. Gaismas stabi veidojas arī ap [[Mēness|Mēnesi]], lieliem ugunskuriem u.c. spilgtas gaismas objektiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pierādījums
| attēls = Proof poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Proof''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Elisona Ouena]]
* [[Džefrijs Šārps]]
* [[Džons Hārts]]
| scenārija autors = [[Rebeka Millere]]
| galvenajās lomās = * [[Gvineta Paltrova]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
| mūzika = [[Stīvens Varbeks]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2005|9|16|ASV|}}
| ilgums = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/proof-2005|title=Proof|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = [[Dolārs|$]]20 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=proof.htm|title=Proof (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = [[Dolārs|$]]14,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Pierādījums"''' ({{val|en|Proof}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Houpa Deivisa]] un [[Džeiks Jillenhols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stokrotka Sp. z o.o.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ļubļina]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         =
| services         = pārtikas un mājsaimniecības preču mazumtirdzniecība
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Emperia Holding]]'', {{POL}}<br />(''[[Maxima|Maxima Grupė]]'', {{LTU}})
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://stokrotka.pl stokrotka.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Stokrotka''''' (no {{val|pl| }} [[Ilggadīgā mārpuķīte|mārpuķīte]]), uzņēmuma nosaukums '''''Stokrotka Sp. z o.o.''''', ir [[Polija]]s mazumtirdzniecības veikalu tīkls. Galvenais birojs atrodas [[Ļubļina|Ļubļinā]]. Dibināts 1994. gadā. Uzņēmuma īpašnieks ir ''[[Emperia Holding|Emperia Holding S.A.]]'', kā lielākais akcionārs ir Lietuvas ''[[Maxima|Maxima Grupė]]''.<ref name="tvn24bis.pl 2018.04.18" />

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pērn Marienbādē
| operators =
| attēls = Marienbadposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, mistērija
| režisors = [[Alēns Renē]]
| producents =
| scenārijs = [[Alēns Robs-Grijē]]
| aktieri = * [[Delfīne Seiriga]]
* [[Džordžo Albertaci]]
* [[Saša Pitoefs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''L'Année dernière à Marienbad''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1961|8|29|[[Venēcijas kinofestivāls]]|1961|9|29|Francija}}
| ilgums = 94 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pērn Marienbādē"''' ({{Val|fr|L'Année dernière à Marienbad}}) ir 1961. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kopražojuma [[Franču jaunais vilnis|franču jaunā viļņa]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alēns Renē]], bet scenārija autors — [[Alēns Robs-Grijē]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Delfīne Seiriga|Delfina Seriga]], [[Džordžo Albertaci]] un [[Saša Pitoefs]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ņižņekolimska
 | official_name            = ''Нижнеколымск''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Kolyma flood in Nizhnekolymsk.JPG
 | image_caption            = Ņižņekolimska 1916. gada palu laikā
 | image_flag               =
 | image_shield             =
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Jakutija#Russia
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{RUS}}
 | subdivision_type1        = Federālais apgabals
 | subdivision_name1        = [[Tālo Austrumu federālais apgabals]]
 | subdivision_type2        = [[Krievijas administratīvais iedalījums|Federācijas subjekts]]
 | subdivision_name2        = [[Sahas Republika]]
 | subdivision_type3        = Uluss
 | subdivision_name3        = [[Ņižņekolimskas uluss]]
 | established_title        = Dibināts
 | established_date         = 1644
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2010
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 6
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = <!-- auto -->
 | timezone                 = [[UTC+11]]
 | utc_offset               = +11
 | latd = 68| latm = 31| lats = 52| latNS = N
 | longd = 160| longm = 55| longs = 14| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 5
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|upi Vidzemē|Abuls (nozīmju atdalīšana)|Abuls}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Abuls
|attēls=Trikāta, sild üle Abulsi jõe.jpg
|paraksts=Trikāta. Tilts pār Abula upi.
|garums=52
|baseins=430
|gada_notece=
|izteka=[[Brantu pagasts]]
|ieteka=[[Gauja]]
|ietekas_augstums  = 30,2
|iztekas_augstums  = 162
|kritums = 129
|tek_caur=[[Latvija]]
|liel_pietekas=[[Dranda]], [[Nigra]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=22 | sāk_plat_s=3 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=52 | sāk_gar_s=29 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=32 | iet_plat_s=57 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass  = vcard
| aboveclass = fn org
| above      = {{#if:{{{name|}}}{{{Name|}}}|{{{name|{{{Name|}}}}}}|{{PAGENAME}}}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Optikas vēsture''' ir [[optika]]s ([[fizika]]s nozare, kura pēta visu, kas saistīts ar [[gaisma|gaismu]]) hronoloģiskā attīstība.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Morningtona sala
|attēls              = Mornington island.jpg
|attēla paraksts     = Salas satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Austrālija#Kvīnslenda
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Mornington Island''
|izvietojums         = [[Karpentārija līcis]]
|arhipelāgs          = [[Velzlija salas]]
|latd= 16 |latm= 30 |lats= |latNS= S
|longd=139 |longm= 30 |longs= |longEW=E
|platība             = 1001,4<ref name=thu/>
|garums              = 60
|platums             = 26
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 150
|salu skaits         =
|valsts             = Austrālija
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = {{AU-QLD}}
|iedzīvotāji         = 1007 <small>(2001)</small>
|blīvums             = 1,0
|pamatiedzīvotāji    = [[lardili]]
|valsts lielpilsēta  = [[Gununa]]
|piezīme =
}}
'''Morningtona salas''' ({{val|en|Mornington Island}}) vai '''Kunanā''' ({{val|lbz|Kunhanhaa}}) ir sala [[Austrālija]]s ziemeļos, [[Karpentārija līcis|Karpentārija līcī]], [[Velzlija salas|Velzlija salu]] grupas lielākā sala. Administratīvi ietilpst [[Kvīnslenda]]s pavalstī, kur ietilpst Morningtonširas pašvaldībā. Vienīgā apdzīvotā vieta ir [[Gununa]]s pilsētiņa salas dienvidos. Lielākā daļa salas iedzīvotāju pieder [[Austrālijas aborigēni|aborigēnu]] [[lardili|lardilu]] tautai. Visa salas teritorija un apkārtējā akvatorija ietilps Tuvitu/Budžimullas iezemiešu aizsargājamā teritorijā.<ref name=thu>[https://www.clcac.com.au/sites/default/files/downloads/wellesly_islands_ipa_management_plan_web_ready_0.pdf Thuwathu/Bujimulla Indigenous Protected Area Management Plan]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Xerocomus chrysenteron1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. chrysenteron
| suga_lv =Raibā samtbeka
| binomial =Xerocomus chrysenteron
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kanālu Rīgā|Mīlgrāvis (nozīmju atdalīšana)|Mīlgrāvis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mīlgrāvis
| attēls            = Mīlgrāvis 2002-11-03.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| vietaskarte       = Rīga
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Ķīšezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sarkandaugava (upe)|Sarkandaugava]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=2 | sāk_plat_s=4 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=8 | sāk_gar_s=5 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=1 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=6 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 1,6
| iztekas_augstums  = 0
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           = 0
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
}}
'''Mīlgrāvis''' ir [[Ķīšezers|Ķīšezera]] notece uz [[Daugava|Daugavu]]. Mīlgrāvi (no {{val|de|Mühlen Graben}} — ‘dzirnavu grāvis’) 13. gadsimtā izraka [[Daugavgrīvas klosteris|Daugavgrīvas klostera]] mūki. Kopš 19. gadsimta stipri padziļināts un paplašināts kuģniecībai un [[doks|doku]] izveidošanai. Kanāla kopējais garums ir 1,6 km, platums — ap 200 m, dziļums — līdz 9 m.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Kanāla dienvidu krastā atrodas [[Jaunmīlgrāvis]], ziemeļu — [[Vecmīlgrāvis]]. Mīlgrāvi šķērso divi tilti: [[Mīlgrāvja tilts|autotransporta tilts]] (savieno [[Mīlgrāvja iela|Mīlgrāvja ielu]] un [[Jaunciema gatve|Jaunciema gatvi]]) un [[Mīlgrāvja dzelzceļa tilts|dzelzceļa tilts]] ([[dzelzceļa līnija Rīga—Skulte]]).
<gallery>
Mīlgrāvis pirms 1900.jpg|Mīlgrāva osta ar [[Dzelzceļa līnija Rīga—Mīlgrāvis|Mīlgrāvja dzelzceļa atzaru]] (pirms 1900)
Mīlgrāvja dienvidu krasts ap 1940.jpg|Mīlgrāvja dienvidu krasts (ap 1940)
</gallery>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gerhards Dēterss
|     vārds_orig = ''Gerhard Deeters''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Mālpils|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1961
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Rietumvācija|Ziemeļreina-Vestfālene|Bonna|td=Vācija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valodnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Dēterss un Jūlija Dētersa (dzimusi Freimane)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Pans Tadeušs''' ({{val|pl|Pan Tadeusz}}), pilns nosaukums '''Pans Tadeušs, vai pēdējais iebrukums Lietuvā. Šļahtiču stāsts no 1811. un 1812. gada divpadsmit dzejas grāmatās''' (''Pan Tadeusz, czyli ostatni zajazd na Litwie. Historia szlachecka z roku 1811 i 1812 we dwunastu księgach wierszem'') ir [[Ādams Mickēvičs|Ādama Mickēviča]] 1834. gadā [[Parīze]]s trimdas laikā izdota nostalģiska [[eposs|episka]] poēma par [[Lietuva]]s [[šļahta]]s paražām un noskaņām [[Napoleons|Napoleona]] karu laikā, īsi pirms [[1812. gada karš|franču karaspēka iebrukuma 1812. gadā]].

sentences: '''31. janvāris''' ir gada 31. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 334 (335 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
{{Personas infokaste
| alma_mater = [[University of California, Berkley|Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] ([[Bachelor of Arts|Bakalaura grāds]])
| vārds = Gregs Gatfelds
| vārds_orig = Gregory Gutfeld
| attēls = Greg Gutfeld by Gage Skidmore.jpg
| att_nosaukums = Gatfelds 2018. gadā
| dz_gads = 1964
| dz_mēnesis = 9
| bērni = 4
| dz_vieta = [[Ņujorka]], Ņujorkas štats, ASV
| dz_diena = 12
}}
'''Gregorijs Gatfelds''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Gregory Gutfeld''; dzimis 1964. gada 12. septembrī San Mateo, [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu televīzijas producents, komentētājs, autors, redaktors un komiķis. Viņš ir šova ''The Greg Gutfeld Show'' vadītājs un viens no pieciem politisko sarunu šova ''The Five'' vadītājiem. Iepriekš Gatfelds vadīja kanāla Fox News Channel šovu ''Red Eye w/  Greg Gutfeld''.<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://www.foxnews.com/on-air/the-five/index.html |title= The Five |publisher= Fox News}}</ref><ref name="vari_FoxN">{{tīmekļa atsauce | title = Fox News Channel Developing Weekend Program for Greg Gutfeld | last = Steinberg | first = Brian |newspaper=[[Variety]] | date = February 26, 2015 | accessdate = March 6, 2015 | url = https://variety.com/2015/tv/news/fox-news-channel-developing-weekend-program-for-greg-gutfeld-1201442457/}}</ref> Gatfelds ir [[Libertisms|libertists]] un pats sevi raksturo kā nereliģiozu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theblaze.com/news/2014/03/21/non-religious-greg-gutfeld-makes-an-interesting-submission-about-the-church|title=‘Non-religious’ Fox anchor makes an interesting admission about the church|last=Weingarten|first=Benjamin|publisher=|website=The Blaze|access-date=|date=March 21, 2014}}</ref>

sentences: '''Asaras''' ir [[ķermeņa šķidrums]], kuru izdala [[asaru dziedzeri]]. Procesu, kad izdalās asaras, sauc par '''asarošanos'''. Asarošanu var izsaukt dažādi iemesli, piemēram, emocionālu jūtu dēļ var sākt [[raudāšana|raudāt]] vai acī ir iekritis kāds svešķermenis.  Aptuveni 99% no asarām veido [[ūdens]]. Atlikušo procentu lielākoties veido dažādas neorganiskas vielas — [[nātrija hlorīds]], [[nātrija karbonāts]], [[magnijs|magnija]] sāļi un citas vielas.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Belo šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Bellot Strait, Nunavut - Western end.jpg
| paraksts     = Belo šauruma rietumu ieeja
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Būtijas līcis]]
| savieno1     = [[Larsena šaurums]]
| atdala       = [[Somerseta (sala)|Somerseta]]
| atdala1      = [[Būtijas pussala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta
| relief = jā
| alt =
| plat_d=72| plat_m=00| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=94| gar_m=45| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 25
| platums      = 2
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
'''Tārpeja''' ir hipotētisks [[tunelis]] vai caurums [[laiktelpa|laiktelpā]], kurš var beigties citā [[Visums|Visumā]] vai citā mūsu Visuma [[telpa]]s punktā vai [[laiks|laikā]]. Tārpejas daudzkārt aprakstītas [[zinātniskā fantastika|zinātniski fantastiskajā literatūrā]], kur tās dod iespēju ceļot starp [[zvaigzne|zvaigznēm]] un [[galaktika|galaktikām]] (vai pat uz citiem Visumiem) cilvēkam pieņemamā laikā.
]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ketlīna Rubinsa
|     vārds_orig = ''Kathleen Rubins''
|         attēls = Kathleen Rubins portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = K. Rubinsa 2009. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Fermingtona (Konektikuta)|Fermingtona]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Maikls Magnani
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| kos_koplaiks  = 300 d 1 h 31 min
| kos_iesaukums = 2009.
| kos_misija    = 1. [[SKS 48. ekspedīcija|SKS-48]], [[SKS 49. ekspedīcija|SKS-49]]<br />2. [[SKS 63. ekspedīcija|SKS-63]],  [[SKS 64. ekspedīcija|SKS-64]]
| kos_kuģi      = ''[[Sojuz MS-01]]'', ''[[Sojuz MS-17]]''
}}
{{Zinātnieka infodaļa
|        zinātne = [[mikrobioloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = Kalifornijas Universitāte Santjago, [[Stenforda Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Ketlīna Heliseja "Keita" Rubinsa''' (''Kathleen Hallisey "Kate" Rubins'', dzimusi {{dat|1978|10|14}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]], mikrobioloģe.

sentences:
{{jāuzlabo|ideoloģiski neprecīzi}}
'''Libertisms''' jeb '''libertārisms''' ir [[politiska ideoloģija]], kuras pašā pamatā ir [[pašīpašums|pašīpašuma]] princips un spēka pirmās lietošanas nolieguma princips.<ref>[https://web.archive.org/web/20111018153634/http://juriskazha.blogiem.lv/2008/01/13/10985.html Ieraksts Jura Kažas blogā "Libertiešu tēzes".] (Google cache kopija)</ref>

sentences: '''Starptautiskais produkta numurs''' (pazīstams arī kā '''Eiropas produkta numurs''' jeb '''EAN''') ir standarts, kas apraksta [[Svītrkods|svītrkodu simboloģiju]] un numerācijas sistēmu, ko izmanto globālajā tirdzniecībā, konkrēta ražotāja konkrēta mazumtirdzniecības produkta veida identificēšanai konkrētā iepakojuma konfigurācijā. Standarts ir [[wiktionary:subsume|iekļauts]] [[GS1]] organizācijas [[Globālais tirdzniecības vienības numurs|Globālā tirdzniecības vienību numura]] standartā; tos pašus numurus var saukt par '''GTVN,''' un tos var kodēt citās svītrkodu simboloģijās, ko definē GS1. EAN svītrkodi tiek izmantotas visā pasaulē lookup mazumtirdzniecības tirdzniecības vietā, bet var izmantot arī kā ciparus citiem mērķiem, piemēram, vairumtirdzniecības pasūtīšanā vai uzskaiti. Šie svītrkodi apzīmē tikai ciparus 0–9, atšķirībā no dažām citām svītru kodu simboloģijām, kas var attēlot papildu rakstzīmes.

sentences: '''Glotāls slēdzenis''' ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] to apzīmē ar simbolu {{IPA|[ʔ]}}.

sentences: '''Vidējā izglītība''' ir nosaukums [[Izglītība|izglītības]] pakāpei starp [[Pamatizglītība|pamatizglītību]] un [[Augstākā izglītība|augstāko izglītību]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lielvirbu muiža
| native_name         =
| former_names        = ''Gut Groß-Wirben''
| alternate_names     = Lielvirbu muiža
| map = Latvija
| status              =
| image               = Lielvirbu muižas pils. 2008-09-04.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = privātīpašums
| current_tenants     =
| location            = [[Lielvirbi]], [[Abavas pagasts]], [[Talsu novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         =
| latd  = 57.085707345157 | latNS  = N
| longd = 22.574145839662 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 18. gadsimta beigas, 19. gadsimta sākums, 1875. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     = 2015
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Teodors Zeilers]]
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Paātrinājums''' ir ķermeņa [[ātrums|ātruma]] maiņas temps. Paātrinājumu fizikā apzīmē ar burtu ''a''. Tas var būt gan negatīvs, gan pozitīvs. Paātrinājums, tāpat kā [[spēks]], ir [[vektors|vektoriāls]] lielums. Ja paātrinājuma vektora virziens sakrīt ar ātruma vektora virzienu, tad pieņem, ka paātrinājums ir pozitīvs. Ja paātrinājuma vektors ir vērsts pretēji ātruma vektoram, tad pieņem, ka paātrinājums ir negatīvs. Paātrinājuma vektors vienmēr sakrīt ar spēka vektoru, jo paātrinājumu izraisa spēks. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] paātrinājuma mērvienība ir m/s2. Paātrinājumu var uzskatīt arī par [[ātrums|ātruma]] atvasinājumu pēc [[laiks|laika]] vai [[Trajektorija|ceļa]] otrās kārtas atvasinājumu pēc laika.

sentences: '''Nitrosavienojumi''' ir organiskas vielas, kuru [[molekula|molekulās]] viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[atoms|atomi]] ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupu]] −NO2. Dažreiz pie nitrosavienojumiem pieskaita arī [[slāpekļskābe]]s [[esteri|esterus]], taču tajos starp [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] atomu ir [[skābeklis]]. Daudzi nitrosavienojumi ir [[sprāgstvielas]] (piemēram, [[trinitrotoluols]]). Nitrosavienojumus lielākoties iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[ogļūdeņradis|ogļūdeņražus]]. Mazmolekulāros nitrosavienojumus iegūst, nitrējot gāzveida fāzē, vielas ar lielāku molekulmasu — šķidrā fāzē.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3
 | oriģinālnos = ''The SpongeBob Movie: Sponge on the Run''
 |      attēls = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma
 |    režisors = [[Tims Hills]]
 |  producents = [[Raiens Hariss]]
 |   scenārijs = Tims Hills
 |     aktieri =
* [[Toms Kenijs]]
* [[Akvafina]]
* [[Klensijs Brauns]]
* [[Rodžers Bampass]]
* [[Bills Feigerbākijs]]
* [[Mr. Lorenss]]
* [[Džila Talija]]
* [[Kerolina Lorensa]]
* [[Mets Berijs]]
* [[Redžijs Votss]]
 |      mūzika = [[Hanss Cimmers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Animation]]''
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[United Plankton Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2020|8|14|Kanāda|2021|3|4|ASV}}
 |      ilgums = 91 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comicbookmovie.com/amp/animated_features/spongebob-sponge-on-the-run-is-heading-straight-to-netflix-outside-the-united-states-a176844 |title=SPONGEBOB: SPONGE ON THE RUN Is Heading Straight To Netflix Outside The United States |work= ComicBookMovie.com |author=Josh Wilding |date=July 16, 2020|access-date=August 13, 2020}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|4,8 miljoni}}<ref name=BOM>{{tīmekļa atsauce |title=The SpongeBob Movie: Sponge on the Run (2020) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4823776/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|12|9||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = "[[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis (2015. gada filma)|Sūklis Bobs Kvadrātbiksis]]"
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3"''' ({{val|en|The SpongeBob Movie: Sponge on the Run}}) ir 2020. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Hills]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Toms Kenijs]], [[Akvafina]], [[Klensijs Brauns]], [[Rodžers Bampass]], [[Bills Feigerbākijs]], [[Mr. Lorenss]], [[Džila Talija]], [[Kerolina Lorensa]], [[Mets Berijs]] un [[Redžijs Votss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2020|8|14||bez}} Kanāda. Tā ir turpinājums 2015. gada animācijas filmai "[[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis (2015. gada filma)|Sūklis Bobs Kvadrātbiksis]]".

sentences:
'''Simfonija''' ir skaņdarbs [[simfoniskais orķestris|simfoniskajam orķestrim]], komponēts [[sonāte]]s cikla formā. Simfonijai parasti ir 4 daļas. Klasiskās simfonijas tipu [[18. gadsimts|18. gadsimta]] otrajā pusē un [[19. gadsimts|19. gadsimta]] sākumā izveidoja [[Jozefs Haidns]], [[Volfgangs Amadejs Mocarts]] un [[Ludvigs van Bēthovens]].
{{mūzika-aizmetnis}}

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Angnēta Feltskūga
|      Vārds_orig = ''Agnetha Fältskog''
|          Attēls = Agnetha Fältskog 2013-07-22 002.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Angnēta Feltskūga 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1950|04|5}}<ref name="bio">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biography.com/people/agnetha-f%C3%A4ltskog-20631221 |title=Angnētas biogrāfija |access-date={{dat|2014|11|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141019094422/http://www.biography.com/people/agnetha-f%C3%A4ltskog-20631221 |archivedate={{dat|2014|10|19||bez}} }}</ref>
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Jenšēpinga}}<ref name="bio"/>
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[eiropops]], [[disko]], [[šlāgermūzika]], [[mūsdienu tautas mūzika]], [[rokmūzika]], orķestrālais pops
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs|Dziedātāja]], [[komponists|komponiste]]
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ērģeles]]
|            Gadi = 1967—1988, 2004—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Polar Music, Cupol, CBS Records, [[Warner Bros. Records|Warner]], [[Universal Music Group]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], [[Bjērns Ulveuss]], [[Gērijs Bārlovs]]
|           Mlapa = {{url|http://www.agnetha.com/}}
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Kjeldāla metode''' ir [[slāpeklis|slāpekļa]] kvantitatīvas noteikšanas metode [[organiskās vielas|organiskās vielās]]. Metodi 1883. gadā ieteicis dāņu ķīmiķis [[Johans Keldāls]] (''Johan Gustav Christoffer Thorsager Kjeldahl'')<ref>Kjeldahl, J. (1883) [https://books.google.com/books?id=6ePmAAAAMAAJ&pg=PA366#v=onepage&q&f=false "Neue Methode zur Bestimmung des Stickstoffs in organischen Körpern"] (Jauna metode slāpekļa noteikšanai organiskās vielās), ''Zeitschrift für analytische Chemie'', '''22''' (1) : 366.—383. lpp</ref>, kura vārdā tā arī nosaukta. Metode pamatojas uz parādību, ka organiskās vielās ietilpstošais slāpeklis, to karsējot [[Kjeldāla kolba|Kjeldāla kolbā]] kopā ar koncentrētu [[sērskābe|sērskābi]], pāriet [[amonija sulfāts|amonija sulfātā]]. Reakcijas paātrināšanai pievieno [[katalizators|katalizatoru]], par kuru Keldāls sākotnēji izmantoja [[dzīvsudraba oksīds|dzīvsudraba oksīdu]], taču tā radītās bīstamības dēļ mūsdienās oficiālajā metodē (AOAC 988.05) dzīvsudraba oksīds ir aizstāts ar mazāk bīstamo [[vara(II) sulfāts|vara(II) sulfātu]] vai [[titāna dioksīds|titāna dioksīdu]]<ref name="Jākobsone">{{Grāmatas atsauce |title= Pārtikas produktu uzturvērtības noteikšana |author=Ida Jākobsone |year=2008 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=65.—66 |isbn=978-9984-45-085-8}}</ref>:

sentences: '''Lielais Londonas ugunsgrēks''' ({{val|en|Great Fire of London}}) bija liels [[ugunsgrēks]], kas plosījās [[Londona]]s centrālajā daļā no {{dat|1666|9|2|Ģ}} līdz [[5. septembris|5. septembrim]].{{efn|Datumi ir pēc [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāra]]}} Tas ir lielākais ugunsgrēks [[Londonas vēsture|Londonas vēsturē]], tāpat tas ir viens no nozīmīgākajiem notikumiem [[Anglijas vēsture|Anglijas vēsturē]]. Ugunsgrēks galvenokārt iznīcināja Londonas [[viduslaiki|viduslaiku]] pilsētu romiešu celtā [[pilsētas mūris|pilsētas mūra]] iekšpusē.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|dzimta=Cyperaceae|autors=Latourr.|suga_lv=Ciņu grīslis|suga=Carex cespitosa|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|attēls=Carex cespitosa kz03.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex cespitosa}}'''Ciņu grīslis''' ({{val-la|Carex cespitosa}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] (neiekļaujot Eiropas rietumu un dienvidu daļu). Bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-cespitosa-l/|title=ciņu grīslis - Carex cespitosa L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|valsti|Igaunija (nozīmju atdalīšana)|Igaunija}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Eesti Vabariik''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Igaunijas Republika
|            valsts_nosaukums = Estonia
|               karoga_attēls = Flag of Estonia.svg
|            karoga_nosaukums = Igaunijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Estonia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Igaunijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
''[[Igaunijas himna|Mu isamaa, mu õnn ja rõõm]]''
''Mana tēvzeme, mana laime un prieks''
[[attēls:US Navy band - National anthem of Estonia.ogg|center]]
|               kartes_attēls = EU-Estonia.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Tallina]]
|latd=59 |latm=26 |latNS=N |longd=24 |longm=45 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Tallina]]
|              valsts_valodas = [[igauņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[unitāra valsts|unitāra]] [[parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Igaunijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Alars Kariss]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Igaunijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Kaja Kallasa]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Igaunijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Vācijas Impērija|Vācijas]] un [[Krievijas PFSR|Krievijas]]
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1918|2|24}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1920|2|2}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Padomju Savienība|PSRS]] okupācija
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1940|6|16}}
|       neatkarības_notikums4 = Atjaunota
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1991|8|20}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|2004|5|1}}
|                 platība_km2 = 45 335
|               platība_rangs = 129.
|              procenti_ūdens = 4,56
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 1 329 460<ref name="Statistics"/>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 153.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 29,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 194.
|                     IKP_PPP = $36,947 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $27,729
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}}0.890
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 31.
|                        Gini = 32,9
|                   Gini_gads = 2013
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.ee]]1
|              tālsarunu_kods = 372
|                    piezīme1 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                iso_kods_num = 233
|              iso_kods_alfa2 = EE
|              iso_kods_alfa3 = EST
}}
'''Igaunijas Republika''' ({{val|et|Eesti Vabariik}}) ir valsts [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], viena no trim [[Baltijas valstis|Baltijas valstīm]]. Igauniju veido tās kontinentālā daļa un [[Monzunda arhipelāgs]] [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. Austrumos Igaunija robežojas ar [[Krievija|Krieviju]], dienvidos ar [[Latvija|Latviju]]. Igaunijai ir arī jūras robežas ar [[Somija|Somiju]] ziemeļos, [[Somu līcis|Somu līcī]], ar [[Zviedrija|Zviedriju]] rietumos, Baltijas jūrā, un Latviju dienvidrietumos, [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]]. Valstī, kuras platība ir {{sk|45335}} km²,<ref name="lsm 22.02.2024" /> dzīvo vairāk nekā 1,3 miljoni iedzīvotāju. Igaunijas galvaspilsēta ir [[Tallina]].

sentences:
[[Kategorija:Skolas Latvijā pēc pilsētas|Gulbenē]]
[[Kategorija:Gulbene]]
[[Kategorija:Skolas Gulbenes novadā]]

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Nams Brīvības ielā 146 Jēkabpilī, pirmās brīvvalsts laikā tajā atradās Voldemāra Šņornieka grāmatu veikals, pašlaik DnB Nord Jēkabpils filiāle. .
2010. gads.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: parāda ložu asuma zudumu, apgabala apgaismojuma un difūzas starpatstarošanās (izplūduši citu ložu atspulgi) efektus.]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6N6O6
|molmasa=222,117
|blīvums=1820
|kušanas temperatūra=205,5 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Heksogēns''' (C3H6N6O6, RDX, ciklonīts, ciklotrimetilēntrinitramīns u.c.) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru iegūst, nitrējot [[urotropīns|urotropīnu]]. Tīrā veidā heksogēns ir balta, kristāliska viela. Sprāgstvielās to parasti sajauc ar citām vielām, lai uzlabotu stabilitāti.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds =Dītrihs fon Keizerlings
| attēls              = Diedrich Graf von Keyserling 1713-1793.jpg
| amats               =[[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s kanclers
| term_sākums         =[[1759]]. gads
| term_beigas         =[[1763]]. gads
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           =1713. gada 5. septembris
| dzim_vieta          =[[Jaunpils]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
| mir_dati            =1793. gada 13. novembris
| mir_vieta           =[[Jelgava]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =[[virsnieks]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neviens nav ideāls
| attēls                   =  The Wife (2017 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wife''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Bjērns L. Rundžs]]
| producents               =
* [[Rozālija Svedlina]]
* [[Meta Luīze Foldadžere]]
* [[Pīrss Tempests]]
* [[Pjodors Gustavsons]]
* [[Klaudija Blūmhuba]]
| scenārija autors         = [[Džeina Andersone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Glenna Klouza]]
* [[Džonatans Praiss]]
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Maikss Aironss]]
* [[Ennija Stārka]]
* [[Harijs Loids]]
* [[Elizabete Makgoverna]]
| mūzika                   = [[Žoselīna Pūka]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Silver Reel]]''
* ''[[Meta Film London]]''
* ''[[Anonymous Content]]''
* ''[[Tempo Productions]]''
* ''[[Embankment Films]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[Spark Film and Television]]''
* ''[[Film i Väst]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Picturehouse Entertainment]]''
* ''[[Sony Pictures Classics]]''
* ''[[SF Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2017|9|12|Toronto kinofestivāls|2018|8|17|ASV|2018|9|28|Apvienotā Karaliste|2018|12|7|Zviedrija|}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wife-2017|title=The Wife|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 4, 2019|archive-date={{dat|2020|10|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024150100/https://www.bbfc.co.uk/releases/wife-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{SWE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thewife.htm|title=The Wife|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neviens nav ideāls"''' ({{val|en|The Wife}}) ir 2017. gada drāma, kuras pamatā ir Megas Voliceres tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisors ir [[Bjērns L. Rundžs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Glenna Klouza]], [[Džonatans Praiss]], [[Kristians Sleiters]], [[Maikss Aironss]], [[Ennija Stārka]], [[Harijs Loids]] un [[Elizabete Makgoverna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''Dolma''' jeb '''vīnogu lapu tīteņi'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://epadomi.lv/tavavirtuve/receptes/uzkodas/22082013-tavavirtuve_lv_1377156285 | title= Dolmas jeb vīnogu lapu tīteņi | publisher= KatraiVirtuvei.lv – epadomi.lv | accessdate= 2020. gada 18. maijā}}</ref> ir sautēti [[gaļa]]s, parasti [[jēra gaļa|jēra]], rullīši, kas ietīti [[vīnkoki|vīnogulāju]] lapās. Kā piedevas var būt pievienoti dažādi [[dārzenis|dārzeņi]], piemēram, [[dārza sīpoli|sīpoli]], [[baklažāns]], [[tomāts|tomāti]], [[sarkanie pipari]] un [[cukīni]]. Vīnogulāju lapu vietā dažreiz izmanto arī [[galviņkāposti|kāpostu]] lapas, bet gaļas vietā var lietot [[rīsi|rīsus]]. Ēdiens tiek ēsts gan karstā, gan aukstā veidā kā uzkoda. Dolma ir izplatīta [[Turcija|Turcijā]], [[Balkānu pussala|Balkānu pussalā]] un [[Kaukāzs|Kaukāzā]]. Turcijā šī ēdiena variācija tiek saukta arī par [[sarma (ēdiens)|sarmu]].

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences:
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Dalbe - Cena (2).jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Dalbe—Cena]]
[[File:Dzelzceļa līnija Rīga - Jelgava posmā Baloži - Tīraine.jpg|thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava posmā Baloži—Tīraine]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alakranīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/F.02-50
|ķīm_formula=As8S9
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Orandždzeltena, sarkana
|svītra=Orandždzeltena
|habituss=Graudains materiāls, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=1,5
|spīdums=Dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 2.390 nγ = 2.520
|pleohroisms=nav
|blīvums=3,43
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšžokļa kauls |
  Latin        = Maxilla |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray189.png |
  Caption      = Augšžokļa kauls iekrāsots zaļš (no sāna).|
  Image2       = Gray190.png|
  Caption2     = Augšžokļa kauls iekrāsots dzeltens (no priekšas).|
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Dūmu kvarcs''', agrāk '''rauhtopāzs''' (no {{val|de|Rauch}} — 'dūmi'), ir brūns-tumši brūns [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Pēdējā laikā šo terminu apvieno ar citu kvarca paveidu — [[morions|morionu]], jo abu paveidu izcelsme ir līdzīga un morions būtībā ir tumšāks dūmu kvarcs. Gan morions, gan dūmu kvarcs radušies, pakļaujot kvarcu radioaktīvajam starojumam.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences: '''Optofluīdika''' ir pētniecības un tehnoloģiju joma, kas apvieno fluīdikas (jo īpaši [[mikrofluīdika]]s) un [[optika]]s priekšrocības. Šīs tehnoloģijas lietojumi ietver [[displejs|displejus]], biosensorus, [[laboratorijas čips|laboratorijas čipus]], [[lēca]]s, molekulārās attēlveidošanas rīkus.

sentences: '''Pavadzīme''' ir [[dokuments]], kuru izdod [[Juridiska persona|juridiska]] vai [[fiziska persona]] — kādas [[prece]]s [[piegādātājs]]. Pavadzīmē tiek norādīts piegādājamās preces nosaukums, tips, veids, [[mērvienība]], preces piegādātāja un saņēmēja nosaukums ([[uzņēmums]]), kā arī abu pušu rekvizīti — [[adrese]]s, [[Banka|banku]] [[Bankas konts|konti]], [[Norēķins|norēķinu]] [[summa]], norēķinu termiņš u.c. Atsevišķos gadījumos pavadzīme var tikt pielietota arī pakalpojumu piegādē.

sentences: [[Golfs|Golfa]] aprindās parasti tiek lietoti speciāli '''golfa termini''', kurus parastam, ar sportu nesaistītam, cilvēkam nesaprast. Tādēļ ir iespējams ielūkoties visbiežāk lietotajos golfa terminos.

sentences: saimniekošanas laikā 1779. gadā (no [[Johans Kristofs Broce|Broces]] kolekcijas).]]

sentences:
(vispazīstamākā hlorīda) kristāli]]
'''Hlorīdi''' ir [[hlors|hlora]] [[binārie savienojumi]] ar [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Šajos savienojumos hloram ir visstabilākā [[oksidēšanas pakāpe]] -1. Hlora savienojumiem ar daudz mazāk elektronegatīviem elementiem, piemēram, [[sārmu metāli]]em, ir raksturīga [[jonu saite]] un [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības ([[magnija hlorīds|MgCl2]], [[KCl]]). Tie ir kristāliskas cietas vielas ar augstu [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] un ir uzskatāmi par hlorūdeņražskābes jeb [[sālsskābe]]s (HCl) [[sāļi]]em. Savukārt hlora savienojumiem ar elementiem, kas tikai nedaudz mazāk elektronegatīvi par to, ir skābas īpašības un to molekulās ir [[kovalentā saite|kovalentās saites]] ([[tetrahlorogleklis]] CCl4, [[fosfora pentahlorīds]] PCl5). Kovalentie hlorīdi ir viegli kūstošas cietas vielas, [[gāze]]s vai [[šķidrums|šķidrumi]] un tos sauc arī par '''hloranhidrīdiem'''. Starpstāvokli ieņem [[amfotēriskums|amfotērie]] hlorīdi, piemēram, [[alumīnija hlorīds]] AlCl3. Lielākā daļa [[metāls|metālu]] hlorīdu labi šķīst ūdenī (nešķīstoši vai mazšķīstoši ir tikai [[AgCl]], [[CuCl]], [[AuCl]], [[TlCl]] un [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]).

sentences: '''Monoamīnoksidāzes inhibitori''' (MAOI) ir ķīmisko vielu klase, ko izmanto kā [[antidepresanti|antidepresantus]] [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijas]] ārstēšanā. Tos galvenokārt izmanto tieši [[netipiskā depresija|netipiskās depresijas]] ārstēšanā. MAOI kavē [[monoamīnoksidāze|monoamīnoksidāzes fermentu]] aktivitāti, tādējādi kavējot [[monoamīna neiromediators|monoamīna neiromediatoru]] (piemēram, [[serotonīns|serotonīna]], [[adrenalīns|adrenalīna]], [[dopamīns|dopamīna]], [[tiramīns|tiramīna]]) sadalīšanos un palielinot to iedarbību uz organismu.

sentences: '''Francijas franks''' ([[Franču valoda|franču]]: ''franc français'') bija 14.–17. gadsimta zelta monēta, no 1795. gada 7. aprīļa līdz 2002. gada 17. februārim [[Francija]]s galvenā naudas vienība.

sentences: '''Pīrsings''' ({{val|en|piercing}} — 'caurdure') ir ķermeņa caurduršanas māksla. Ar vārdu pīrsings var saprast gan rotu, kura tiek ievērta izdurtajos caurumos uz sejas vai ķermeņa, vai pat pašu caurduršanas procesu. Vārds pīrsings ir cēlies no [[angļu valoda]]s vārda "pierce", kas latviski nozīmē — izdurt. Pīrsinga duršanai nav vecuma ierobežojuma, kā tas, piemēram, ir ar [[tetovējums|tetovēšanos]]. Pīrsings ir moderna parādība, Latvijā sastopama gadus 8, ne ilgāk. Tā ieviesusies no [[Āzija]]s — Indijas, Irānas, kur pat notiek dažādi pīrsingu [[festivāls|festivāli]]. Cilvēki vienmēr izturējušies ar cieņu pret [[metāls|metālu]]. Iespējams mūs apbur tā spēks un skaistums, tādēļ vēlme izdaiļot [[Cilvēka ķermenis|ķermeni]] ar metālu kļūt arvien populārāka. Fantāzijai ar realitāti vairs nav robežu, jo pīrsingu var veikt jebkurā [[āda]]s laukumiņā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Seneka Jaunākais
|     vārds_orig    = ''Seneca minor''
|         attēls    =Duble_herma_of_Socrates_and_Seneca_Antikensammlung_Berlin_07.jpg
|     att_izmērs    = 200px
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    = ap [[4 p.m.ē.]]
|        dz_gads    =
|     dz_mēnesis    =
|       dz_diena    =
|       dz_vieta    = [[Kordova (Spānija)|Kordova]], [[Romas impērija]]
({{ESP}})
|      m_dat_alt    = [[65]]
|         m_gads    =
|      m_mēnesis    =
|        m_diena    =
|        m_vieta    = pie [[Roma]]s, [[Romas impērija]]
({{ITA}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods    = [[romiešu literatūras sudraba laikmets]]
|          žanri    = [[traģēdija]]
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = Mēdeja (''Medea'')
|    ietekmējies    = [[Eiripīds]], [[Vergīlijs]], [[Ovidijs]]
|     ietekmējis    = [[Viljams Šekspīrs]], [[Pjērs Korneijs]], [[Žans Rasins]]
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
'''Grafa''' vai '''Grāfa''' var būt:
* [[Soņa Grafa]] — vācu izcelsmes ASV šahiste;
* [[Štefija Grāfa]] — vācu tenisiste.

sentences:
'''11. janvāris''' ir 11. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 354 dienas (355 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Smaida]], [[Franciska]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Armens Tahtadžjans''' ({{val|hy|Առմեն Թախտաջյան}}; {{val|ru| Армен Леонович Тахтаджян}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1910|6|10}}|{{dat||5|28}}}} [[Šuša|Šušā]], [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]], tagad [[Kalnu Karabaha]], miris {{dat|2009|11|13}}) bija [[armēņi|armēņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[botāniķis]] un [[taksonomists]].

sentences: '''Kriptogrāfija''' ({{val-el|κρυπτός, kryptos}} — slepens, apslēpts; ''γράφω, gráphō'' — rakstīt), arī '''kriptoloģija''', ir [[informācija]]s kodēšanas teorijas nozare, kurā izstrādā ziņojumu [[šifrēšana]]s un [[dešifrēšana]]s metodes, lai aizsargātu tos pret nevēlamu nolasīšanu. Mūsdienās šajā nozarē ir nepieciešamas gan [[matemātika]]s, gan [[datorzinātne]]s zināšanas, kuras ir cieši saistītas ar [[skaitļu teorija|skaitļu teoriju]], [[informācijas teorija|informācijas teoriju]], datoru drošību un [[inženierija|inženieriju]]. Kriptogrāfijas sniegtās iespējas plaši tiek izmantotas sadzīvē, piemēram, [[bankas automāts|bankas automātos]], datoru [[parole|parolēs]], elektroniskajā [[tirdzniecība|tirdzniecībā]] un citur.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Return to Paradise''
| attēls                   =  Return to paradise.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, trilleris
| režisors                 = [[Džozefs Rubens]]
| producents               =
* [[Deivids Ārnolds]]
* [[Ezra Sverdlovs]]
| scenārija autors         =
* [[Veslijs Striks]]
* [[Brūss Robinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vinss Vons]]
* [[Enna Heiča]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Deivids Konrāds]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
| mūzika                   = [[Marks Mansina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Propaganda Films]]''
| izplatītājs              = ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|8|14|}}
| ilgums                   = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/return-paradise-1998|title=Return to Paradise|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 22, 2019|archive-date={{dat|2019|06|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190622111205/https://bbfc.co.uk/releases/return-paradise-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=returntoparadise.htm|title=Return to Paradise|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 22, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Return to Paradise''''' ir 1998. gada ASV drāmas filma, kas veidota kā 1989. gada Francijas filmas ''Force majeure'' [[jauns ekranizējums]]. Filmas režisors ir [[Džozefs Rubens]]. Galvenās lomas atveido [[Vinss Vons]], [[Enna Heiča]], [[Vakīns Fīnikss]], [[Deivids Konrāds]] un [[Džeida Pinketa-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|8|14||bez}}.

sentences: '''Aktīvā ogle''' jeb '''aktivētā ogle''' ({{val|la|Carbo activatus}}) ir [[ogleklis|oglekļa]] veids, kas izveidots īpaši [[pora]]ins, lai iegūtu lielu virsmas laukumu, ko izmanto [[adsorbcija]]i vai [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajām reakcijām]]. 1 gramam aktīvās ogles atkarībā no iegūšanas tehnoloģijas virsmas laukums ir 500—1500 m2. Izmanto [[medicīna|medicīnā]] un [[rūpniecība|rūpniecībā]], lai attīrītu, atdalītu un izdalītu dažādas [[viela]]s.

sentences: '''Narcistiskie personības traucējumi (NPD)''' ir psihiski traucējumi, kam raksturīga mūža garumā ilgstoša pārspīlēta sajūta par savu nozīmību, pārmērīga vajadzība pēc apbrīnas un samazināta spēja just līdzi citiem cilvēkiem jeb piedzīvot empātiju.<ref name="Caligor_2015">{{Publikācijas atsauce|authors=Caligor E, Levy KN, Yeomans FE|date=May 2015|title=Narcissistic personality disorder: diagnostic and clinical challenges|url=https://archive.org/details/sim_american-journal-of-psychiatry_2015-05_172_5/page/415|journal=The American Journal of Psychiatry|volume=172|issue=5|pages=415–422|doi=10.1176/appi.ajp.2014.14060723|pmid=25930131}}</ref> Šie personības traucējumi bieži ir komorbīdi jeb novērojami vienlaikus ar citiem garīgiem traucējumiem un asociēti ar būtiskiem funkcionāliem traucējumiem un [[Psihosociāls|psihosociālu]] invaliditāti.<ref name="Caligor_2015" />

sentences: {{izolēts raksts|date=2018. gada jūlijs}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Ragana (nozīmju atdalīšana)|Ragana}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ragana
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Krimuldas novada dome.jpg
| image_caption            = Krimuldas un Lēdurgas pagastu apvienības pārvalde
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Siguldas novads]]
| subdivision_name2        = [[Krimuldas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 3,95
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2006
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2818&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 1168
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57 | latm = 10 | lats = 53 | latNS = N
| longd = 24 | longm = 42 | longs = 35 | longEW = E
| elevation_m              = 50
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2144
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Ragana''' ir apdzīvota vieta [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Krimuldas pagasts|Krimuldas pagastā]], pagasta centrs. Apdzīvotā vieta veidojusies pie vēsturiskās Raganas [[pasta stacija]]s un atrodas autoceļa [[A3]] krustojumā ar reģionālajiem ceļiem [[P6]], [[P7]] un [[P9]].

sentences: '''Demokrātisko institūciju un cilvēktiesību birojs''' ({{val-en|Office for Democratic Institutions and Human Rights}}) ir EDSO sturktūrvienība, kas darbojas vēlēšanu uzraudzības, demokrātijas attīstības, cilvēktiesību, iecietības un nediskriminācijas, kā arī tiesiskuma jomā. Kopš 2020. gada biroja direktors ir Mateo Mekači (Itālija). Birojs ir dibināts 1990. gadā kā Brīvo vēlēšanu birojs. Tā sēdeklis ir Varšava.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džonatans
 |    vārds_orig = ''Jonathan''
 |        attēls = Jonathan-plantation-house.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Džonatans 2021. gada aprīlī
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1832
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Seišelas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[File:Flag of Saint Helena.svg|25px]] [[Svētās Helēnas sala]]
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Džonatans''' (izšķīlies ap  1832. gadu)<ref>https://www.bbc.com/news/magazine-26543021</ref> ir [[Seišelu salu milzu bruņurupucis]] (Aldabrachelys gigantea hololissa), [[Aldabras milzu bruņurupuča]] (Aldabrachelys gigantea) pasuga. Tiek lēsts, ka viņa aptuvenais vecums ir 191 gads 2024. gadā, padarot viņu par [[vecāko zināmo dzīvo sauszemes dzīvnieku]].<ref>https://www.foxnews.com/science/the-fascinating-sex-life-of-jonathan-the-185-year-old-giant-tortoise</ref><ref>https://www.guinnessworldrecords.com/news/2019/2/introducing-jonathan-the-worlds-oldest-animal-on-land-561882</ref> Džonatans dzīvo [[Svētās Helēnas Sala|Svētās Helēnas salā]], [[Britu aizjūras teritorijas|Lielbritānijas aizjūras teritorijā]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidos.
== Vēsture ==
[[Bruņurupucis]] Džonatans, izšķīlies apmēram 1832. gadā, kopā ar trim citiem bruņurupučiem aptuveni 50 gadu vecumā tika atvests uz Svētās Helēnas salu no Seišelu salām [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]].<ref>https://www.smithsonianmag.com/smart-news/at-190-jonathan-the-tortoise-is-the-worlds-oldest-living-land-animal-180979514/</ref> Bruņurupucim vārdu 1930. gados deva [[Svētās Helēnas sala]]s gubernators sers [[Spensers Deiviss]], un bruņurupucis ir nodzīvojis 31 gubernatora pilnvaru termiņu. Džonatans turpina dzīvot ''Plantation House'', gubernatora oficiālās rezidences teritorijā; kur par viņu rūpējas Svētās Helēnas salas valdība.
== Vecums ==
Bruņurupuča vecums tiek lēsts, jo viņš bija "pilnībā nobriedis", kad 1882. gadā tika nogādāts Svētās Helēnas salā. "Pilnīgi nobriedis" nozīmē vismaz 50 gadus vecu, dodot viņam izšķilšanās datumu ne vēlāk kā 1832. gadā.<ref>https://www.guinnessworldrecords.com/world-records/511806-oldest-living-land-animal</ref> Fotogrāfija ar Džonatanu, kas sākotnēji tika uzskatīta par 1902. gada attēlu, patiesībā ir datēta ar 1886. gadu,<ref>Hollins, Jonathan (8 April 2016). "Your Opinion Counts" (PDF). The St Helena Independent. Retrieved 29 July 2017</ref> kurā Džonatans ir redzams četrus gadus pēc viņa ierašanās Svētajā Helēnā. No fotogrāfijas veiktie mērījumi liecina, ka viņš bija pilnībā nobriedis 1886. gadā.
[[File:Jonathan and another tortoise, St Helena.png|thumb|Džonatans (pa kreisi) ar citu milzu bruņurupuci (1886) (vecumā no 53 līdz 54 gadiem)<ref>https://www.bbc.co.uk/programmes/p03v1kys/p03v1h5t</ref>]]
2022. gadā Džonatana aptuvenais vecums pārsniedza bruņurupuča vecumu, ko [[Ginesa rekordu grāmata|Ginesa rekordu grāmata]] bija atzinusi par visu laiku vecāko reģistrēto bruņurupuci – [[Tu'i Malila]], kurš nomira [[Tonga|Tongā]] 1966. gadā 189 gadu vecumā. [[Advaita]], Aldabras milzu bruņurupucis, kas nomira 2006. gadā, Alipuras zooloģiskajā dārzā [[Kolkata|Kolkatā]], Indijā, nodzīvoja līdz 255 gadu vecumam, taču tas nav apstiprināts.<ref>https://www.cbsnews.com/news/250-year-old-tortoise-dies-in-india/</ref>
== Pēc 2015. gada ==
2015. gada decembrī Svētās Helēnas salas veterinārārsts Džo Holinss sacīja, ka Džonatans ir "dzīvs un vesels [..] Viņš ir akls no [[katarakta]]s, zaudējis ožu un tāpēc nevar atrast pārtiku, taču viņam ir saglabājusies lieliska dzirde." 2016. gada janvārī [[BBC]] ziņoja, ka Džonatanam tika ieviesta jauna [[diēta]], kuras mērķis bija saglabāt viņa veselību un pagarināt viņa mūžu.<ref>https://www.bbc.com/news/av/science-environment-35268755</ref> Lielā vecuma dēļ Džonatans pavada dienas, kopā ar citiem bruņurupučiem gandrīz visu, tostarp ēdot, guļot un pārojoties.<ref>https://www.huffpost.com/archive/au/entry/the-oldest-animal-in-the-world-is-probably-gay_au_5cd37ec1e4b0acea9501ab87</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas baltkrievi
| native_name = Беларусы Латвіі
| image =
| image_caption = [[Baltkrievu baltsarkanbaltais karogs]]
| population = 57 319 (2022)
| radi = [[ukraiņi]], [[poļi]], [[krievi]], [[rusīni]]
| reliģija = [[katoļticība]], [[pareizticība]], [[ateisms]]
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]] un [[Latgale]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[baltkrievu valoda|baltkrievu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Flevolande
| native_name             = ''Flevoland''
| other_name              =
| settlement_type         = Nīderlandes province
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Flevoland.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Flevoland wapen.svg
| shield_size             = 100px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Lelistada]]
| largest_city            = [[Almere]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Flevoland in the Netherlands.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Flevolandes atrašanās vieta Nīderlandē
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{NED}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 2412
| area_land_km2           = 1419
| area_water_km2          = 993
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 394758
| population_as_of        = 2011. gada 30. septembrī
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = CET
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = CEST
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.flevoland.nl/}}
| footnotes               =
}}

sentences: '''Abisālais līdzenums''' ir dziļūdens līdzenums [[Okeāns|okeāna]] lielieplakās, pārejas zonā, kā arī malas jūru ieplakās.<ref>{{LPE|1}}</ref> Abisālie līdzenumi aizņem apmēram 40% no okeānu gultnes un atrodas 2500—5500 metru dziļumā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Šauļi
| official_name = ''Šiauliai''
| settlement_type = Pilsēta
| image_skyline = Szawle katedra.jpg
| imagesize = 300px
| image_caption = Šauļu katedrāle
| image_flag = Flag of Šiauliai.svg
| image_shield = Siauliai city COA.gif
| pushpin_map = Lietuva
| pushpin_label_position = right
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|Apriņķis]]
| subdivision_name1 = [[Šauļu apriņķis]]
| established_title3 = Pilsētas tiesības
| established_date3 = 1589
| area_total_km2 = 81
| population_as_of = 2019
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total =  100739
| population_density_km2 =
|timezone=[[Austrumeiropas laiks|EET]]
|utc_offset=+2
|timezone_DST=[[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|utc_offset_DST=+3
| latd = 55
| latm = 55
| lats = 20
| latNS = N
| longd = 23
| longm = 19
| longs = 00
| longEW = E
| elevation_m = 127
| website = http://www.siauliai.lt/}}

sentences: '''Atmosfēras fronte''' ir robeža starp divu atšķirīgu gaisa masu veidiem — siltā un aukstā gaisa masu pārejas zona [[troposfēra|troposfērā]], kurā parasti ir arī [[nokrišņi]]. Ir siltā un aukstā atmosfēras fronte. [[Siltā atmosfēras fronte|Siltajā frontē]] siltais [[gaiss]] nomaina auksto, bet [[aukstā atmosfēras fronte|aukstajā]] — aukstais nomaina silto. Siltajai frontei saplūstot ar auksto, var veidoties [[oklūzijas fronte]]s.

sentences:
[[File:Modern document hypothesis.svg|thumb|240px|Mūsdienu DH diagramma
{|style="background:none"
|<nowiki>*</nowiki>||ietver lielāko daļu 3. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|†||ietver lielāko daļu 5. Mozus grāmatas
|- valign="top"
|‡||''Deuteronomic history'': Jozuas, Soģu, 1. un 2. Samuēla un 1. un 2. Ķēniņa grāmatas.
|}]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļūdeņražskābes molekulas modelis

Slāpekļūdeņražskābes struktūrformulas
|       citi nosaukumi = azidoūdeņradis, ūdeņraža azīds,
azoimīds, ūdeņraža dinitridonitrāts(V)
|           CAS numurs = 7782-79-8
|      ķīmiskā formula = HN3 vai HNN2
|              molmasa = 43,03
|              blīvums = 1090
|  kušanas temperatūra = 193,15 K (-80 °C)
| viršanas temperatūra = 310,15 K (37 °C)
| šķīdība ūdenī        = ļoti labi šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Slāpekļūdeņražskābe''' (HN3) ir viens no [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]]. Tā ir bezkrāsains, gaistošs, toksisks, nestabils šķidrums ar asu smaku. Tā ir vāja [[skābe]]. Slāpekļūdeņražskābes sāļus sauc par '''azīdiem'''.

sentences:
{{infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| bodystyle = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw|vcard}}
| abovestyle = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| above = {{{name|{{PAGENAMEBASE}}}}}{{#if:{{{ensign|}}}|
{{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{ensign|}}}|size={{{ensign_size|}}}|sizedefault=90px|alt={{{ensign_alt|}}}}}
}}{{#if:{{{native_name|}}}{{{nativename|}}}{{{nativename-a|}}}{{{nativename-r|}}}|
{{Infobox|child=yes
| datastyle = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| data1 = {{br separated entries
  |1 = {{#if:{{{native_name|}}}|{{{native_name|}}}}}
  |2 = {{#if:{{{nativename|}}}|{{{nativename|}}}}}
  |3 = {{#if:{{{nativename-a|}}}|{{{nativename-a}}}}}
  |4 = {{#if:{{{nativename-r|}}}|{{{nativename-r}}}}}
}}}}}}
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| subheader1 = {{#if:{{{partof|}}}| Daļa no {{{partof}}}}}
| subheader2 = {{#if:{{{location|}}}{{{nearest_town|}}}{{{country|}}}
  |{{br separated entries
    |1={{{location|}}}
    |2={{#if:{{{nearest_town|}}}|Netālu no {{{nearest_town}}} }}
    }} {{#if:{{{country|}}} | {{{country}}}}}
  }}

sentences:
ir viens no rakstāmrīkiem]]
'''Rakstīšana''' ir [[process]] vai [[prasme]], kurā [[teksts|tekstu]] attēlošana notiek ar [[burts|burtiem]], [[simbols|simboliem]] vai citiem rakstiskiem izteiksmes līdzekļiem. Vēsturiski rakstīšana notika ar [[rakstāmrīks|rakstāmrīku]], izmantojot kādu no [[rakstība|rakstības sistēmām]], bet mūsdienās tiek izmantoti arī dažādi elektroniski rīki un iekārtas. Rakstīšana ir viens no [[cilvēks|cilvēku]] verbālās [[saziņa]]s veidiem, kurā izmanto redzamas zīmes ([[burts|burtus]], [[hieroglifi|hieroglifus]], [[logogramma]]s un citas), kas savstarpēji ir saistītas un apzīmē noteiktus priekšmetus, darbības, apstākļus un tamlīdzīgi. Rakstīšana sniedz iespēju saglabāt informāciju vēlākam laikam un nākamajām paaudzēm. Uzrakstīto vispārīgi sauc par [[teksts|tekstu]], bet tā izmantotājs ir [[lasīšana|lasītājs]]. Rakstīšana ir [[rakstu valoda]]s pamatā. Cilvēkus, kuri profesionāli nodarbojas ar rakstīšanu, sauc par [[rakstnieks|rakstniekiem]] un [[žurnālists|žurnālistiem]].

sentences: {{Commonscat|Olympic weightlifting|Svarcelšana olimpiskajās spēlēs}}

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = ''Johannes Rudolf Adolphi''
|         attēls = Johannes Adolphi (11447337765).jpg
|     att_izmērs = 300
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Cēsis|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{flaga|Vācija|Nazi}}  Pozene (tagad  [[Poznaņa]] {{Karogs|Polija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, šahists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi = [[Heinrihs Leonhards Adolfi]] (pusbrālis)<ref>[http://www.geni.com/people/Johannes-Rudolf-Adolphi/6000000021329530275 J. Adolfi profils] geni.com mājas lapā.</ref>
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Rūdolfs Adolfi''' ({{val|de|Johannes (Hans) Rudolf Adolphi}}, dzimis {{dat|1862|1|27}}, miris {{dat|1944|9|10}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ārsts]] un [[šahists]].<ref name=DC>[http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000303,00081.html Ieraksts Minhenes Digitalizācijas centra digitālās bibliotēkas mājas lapā.] {{de ikona}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Elza Grundmane
|     vārds_orig =
|         attēls = Elsa Yakovlevna Grundman.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1891
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Grobiņas apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1931
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki = Jēkabs Grundmanis
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Biotakso infokaste
| attēls          = Acteocina.jpg
| att_nosaukums   = Muciņu burbuļgliemeža čaula.
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| virstips        = Lophotrochoza
| virstips_lv     = Spirālveidīgie
| tips            = Mollusca
| tips_lv         = Gliemji
| klase           = Gastropoda
| klase_lv        = Vēderkāji
| apakšklase      = Heterobranchia
| apakšklase_lv   =
| kārta           = Cylichnidae
| kārta_lv        =
| ģints           = Acteocina
| ģints_lv        = Muciņu burbuļgliemeži
| ģints_r         =
| binomial        = Acteocina, <small>J.E.Gray, 1847</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Muciņu burbuļgliemeži''' (''Acteocina'') ir sīku jūras [[Gliemeži|gliemežu]] ģints ''[[Cephalaspidea]]'' kārtā. Ģinti aprakstīja britu zoologs [[Džons Edvards Grejs]] 1847. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viņa ir viņš
| attēls                   = She's the man poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''She's the Man''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma, sporta filma
| režisors                 = [[Endijs Fikmens]]
| producents               =
* [[Lorēna Šulere Donnere]]
* [[Toms Rozenbergs]]
* [[Gerijs Lučesi]]
| scenārija autors         =
* [[Kārenaa Makkula Laca]]
* [[Kirstena Smita]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Laura Ramsija]]
* [[Emīlija Pērkinsa]]
| mūzika                   = [[Neitens Vangs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Donners' Company]]''
* ''[[Lakeshore Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|3|17||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/shes-man-2005|title=She's the Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shestheman.htm|title=She's the Man (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|57,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Maģiskais Maiks XXL]]
| imdb                     =
}}
'''"Viņa ir viņš"''' ({{val|en|She's the Man}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Endijs Fikmens]]. Galvenās lomas atveido [[Čenings Teitums]], [[Amanda Bainsa]], [[Laura Ramsija]] un [[Emīlija Pērkinsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|3|17||bez}}.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Infectious diseases and disorders}}

sentences:
"saulīte" — viens no daudziem šim minerālam raksturīgajiem habitusiem. Plānajā telpā starp slānekļa slānīšiem kristāls varēja augt tikai plaknē, kā rezultātā radies šis radiālas formas kompleksais [[kristāls]], kas sastāv no daudziem maziem adatveida kristāliņiem. Normālos apstākļos pirīts veido kubus un citu telpisku formu kristālus.]]
'''Habituss''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] lietots termins, kas apzīmē [[minerāls|minerāla]] [[kristāls|kristāla]] formu, kādā to parasti var sastapt dabā.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds_orig = حسن أحمد عبد الرحمن محمد البنا
| attēls = Hassan al-Banna.jpg
| dz_gads = 1906
| dz_diena = 14
| dz_mēnesis = 10
| m_gads = 1949
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 12
| tautība = ēģiptietis
| dzimums = v
| m_vieta = {{Flaga|Ēģipte}} [[Kaira]], [[Ēģipte]]
| reliģija = sunnītu islāms
| alma_mater = Dār Al-'Ulūm
| dz_vieta = {{Flaga|Ēģipte}} Mahmudija, Beheiras apgabals, [[Ēģipte]]
| att_izmērs = 220px
| vārds = Hasans Ahmeds Abdulrahmans Muhammads al Banna
}}

sentences: '''Fēlinga šķīdums''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] un [[ketoni|ketonu]] funkcionālo grupu noteikšanai šķīdumā. Metodi 1849. gadā izstrādāja vācu ķīmiķis [[Hermanis Fēlings]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gasterosteus_microcephalus.JPG
| att_nosaukums = [[Sīkgalvas stagars]] (''Gasterosteus microcephalus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Cottoidei
| apakškārta_lv = Platgalvju apakškārta
|    infrakārta = Gasterosteales
| infrakārta_lv = Stagaru infrakārta
|        dzimta = Gasterosteidae
|     dzimta_lv = Stagaru dzimta
|         ģints = Gasterosteus
|      ģints_lv = Stagari
|      binomial = Gasterosteus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
Kategorija '''Personālie datori''' satur saites uz rakstiem, kas ir saistīti ar [[personālais dators|personālajiem datoriem]].
{{Commonscat|Computers}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mores pagasts
| karte             = Mores pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Mores_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Mores pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| centrs            = More
| platība           = 88,9
| iedzīvotāji       = 671<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 671 / 88.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Mores pagasts''' ir viena no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada [[Mālpils pagasts|Mālpils]] un [[Siguldas pagasts|Siguldas]] pagastiem, kā arī [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Līgatnes pagasts|Līgatnes]] un [[Nītaures pagasts|Nītaures]] pagastiem.

sentences: '''3. janvāris''' ir gada 3. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 362 dienas (363 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathyrus niger kz07.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus niger
| autors = (L.) Bernh.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga_lv = Melnējošā dedestiņa
| suga = Lathyrus niger
| iedalījums =
Lathyrus niger subsp. niger
Lathyrus niger subsp. jordani (Ten.) Arcang.
| kategorijas = nē
}}
'''Melnējošā dedestiņa '''jeb '''melnā dedestiņa''' (''Lathyrus niger'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Latvijā aug tuvu [[areāls|areāla]] ziemeļu robežai un ir reti sastopama. Pirmoreiz, nenorādot atradnes, Latvijas [[flora|florā]] minēta 1791. gadā (Fischer, 1791). Suga ierakstīta [[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanās grāmatas]] 3. kategorijā, [[Igaunija]]s un Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.<ref name=Sg>''Latvijas Sarkanā grāmata'' 3.sēj. ''Vaskulārie augi''. Rīga: LU Bioloģijas institūts, 2003. 560. lpp. ISBN 9984-559-08-4</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Roboti
| attēls = Robots2005Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Robots''
| žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija, animācijas filma
| režisors = [[Kriss Vedžs]]
| producents = * [[Džerijs Deiviss]]
* [[Viljams Džoiss]]
* [[Džons S. Donkins]]
| scenārija autors = * [[Deivids Lindsijs-Abeirs]]
* [[Lauels Gancs]]
* [[Bablū Mandels]]
| galvenajās lomās = * [[Jūens Makgregors]]
* [[Halle Berija]]
* [[Gregs Kinīrs]]
* [[Mels Brukss]]
* [[Amanda Bainsa]]
* [[Robins Viljamss]]
* [[Drū Kerijs]]
| mūzika = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[20th Century Animation|20th Century Fox Animation]]''
* ''[[Blue Sky Studios]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|3|6|Vestvuda, Losandželosa|2005|3|11|ASV|}}
| ilgums = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/robots-2005-0|title=Robots|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 2, 2019|archive-date={{dat|2019|06|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190602180549/https://bbfc.co.uk/releases/robots-2005-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=robots.htm|title=Robots (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 2, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|260,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Roboti"''' ({{val|en|Robots}}) ir 2005. gada animācijas filma, kuras režisors ir [[Kriss Vedžs]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Jūens Makgregors]], [[Halle Berija]], [[Gregs Kinīrs]], [[Mels Brukss]], [[Amanda Bainsa]], [[Robins Viljamss]] un [[Drū Kerijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|3|6||bez}} Vestvudā.

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|upi Latvijā|pilsētu Mauritānijā|Atāra}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Atara
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Raķupe]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=04 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=24 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 7,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Augusts Buhholcs''' (''August Wilhelm Buchholtz'', dzimis {{dat|1803|2|15}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1875|5|29}} Rīgā) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[pedagogs]], [[bibliofīls]], [[numismāts]] un [[kolekcionārs]]. [[Vēstures un senatnes pētītāju biedrība]]s dibinātājs un tās vēlākais direktors.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kukaiņu dzīve
| attēls                   = A Bug's Life.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Bug's Life''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Džons Laseters]]
| producents               =
* [[Darla K. Andersone]]
* [[Kevins Rēhers]]
| scenārija autors         =
* [[Endrjū Stentons]]
* [[Donalds Makenerijs]]
* [[Bobs Šo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Deivs Folijs]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džūlija Luisa-Dreifusa]]
| mūzika                   = [[Rendijs Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Pixar Animation Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|11|25}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bugs-life-1998-0|title=A Bug's Life|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 31, 2018|archive-date={{dat|2019|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191007054104/https://bbfc.co.uk/releases/bugs-life-1998-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bugslife.htm|title=A Bug's Life (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 31, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|363,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kukaiņu dzīve"''' ({{val|en|A Bug's Life}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Džons Laseters]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|25||bez}}. Galvenās lomas angļu valodā ierunājuši [[Deivs Folijs]], [[Kevins Speisijs]] un [[Džūlija Luisa-Dreifusa]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salaspils pagasts
| karte             = Salaspils pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Salaspils novads
| centrs            = <!-- nosaukums bez vikisaites -->
| platība           = 114,1
| iedzīvotāji       = 5 060<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 5060 / 114.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.salaspils.lv
}}
'''Salaspils pagasts''' ir viena no divām [[Salaspils novads|Salaspils novada]] administratīvajām teritorijām, kas no visām pusēm ieskauj [[Salaspils]] pilsētu. Atrodas [[Daugava]]s labajā krastā [[Rīga]]s dienvidaustrumu pievārtē un iekļauj [[Doles sala|Doles salu]]. Robežojas ar [[Rīga|Rīgu]], [[Ropažu novads|Ropažu novada]], [[Stopiņu pagasts|Stopiņu]] un [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastiem]], [[Ogres novads|Ogres novada]] [[Tīnūžu pagasts|Tīnūžu pagastu]] un pa Daugavu un [[Sausā Daugava|Sauso Daugavu]] ar [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] [[Daugmales pagasts|Daugmales]] un [[Ķekavas pagasts|Ķekavas]] pagastiem.

sentences: '''Onikss''' ir [[ahāts|ahāta]] paveids — puscaurspīdīgs akmens ar baltām un melnām joslām. Bieži par oniksu dēvē arī melnbalti slāņotu [[marmors|marmoru]], kuru pareizi jāsauc par [[marmoronikss|marmoroniksu]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{coord|56|56|4|N|24|6|15|E|display=title}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tia Elebo
 |      vārds_orig = ''Tia Hellebaut''
 |          attēls = Tia Hellebaut 2012.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|2|16}}
 |         dz_viet = {{vieta|Beļģija|Antverpene}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BEL}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 182 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 62 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk = 2001
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 2,05 m
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 = 2,05 m
 |           PR2_d = Augstlēkšana telpās
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tia Elebo''' ({{val|fr|Tia Hellebaut}}; dzimusi {{dat|1978|2|16}} [[Antverpene|Antverpenē]], [[Beļģija|Beļģijā]]) ir profesionāla beļģu [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Bavārijas brīvvalsts
 | official_name             = ''Freistaat Bayern''
 | settlement_type         = [[Vācijas federālās zemes|Federālā zeme]]
 | image_skyline           = Kaerlingerhaus2.jpg
 | imagesize               = 235px
 | image_caption           = Bavārijas Alpi
 | image_flag              = Flag of Bavaria (lozengy).svg
 | image_shield            = Coat of arms of Bavaria.svg
 | capital                 = [[Minhene]]
 | largest_city            = Minhene
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Locator map Bavaria in Germany.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Bavārijas atrašanās vieta Vācijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{GER}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 70551.57
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 12604000
 | population_as_of        = 2013
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = [http://www.bayern.de/ www.bayern.de]
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = DE-BY
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              attēls =
Metāna struktūrformula un molekulas modelis
|     ķīmiskā formula = CH4
|             molmasa = 16,04
|             blīvums = 0,717
| kušanas temperatūra = 90,66 K (-182,49 °C)
|viršanas temperatūra = 111,55 K (-161,6 °C)
}}

sentences: '''Racionalitāte''' ir izpratnes veids par lietu būtību pēc to nozīmes un atbilstības noteiktām, cilvēka prāta normētām [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Tas ir veids, kā cilvēki nonāk pie secinājumiem, apsverot lietas pārdomāti. Par racionalitāti uzskata ne vien lietu un domas jēgpilnību, bet arī to piemērotību un atbilstību mērķa sasniegšanai/problēmas atrisināšanai. Racionalitātei pretēju stāvokli dēvē par [[iracionalitāte|iracionalitāti]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
Evenu sievietes tautastērpos 20. gadsimta sākumā
|tauta=Eveni
|skaits=21830 (2010)
|vieta=[[Krievija]]
|valoda=[[evenu valoda]], [[krievu valoda]]
[[jakutu valoda]]
|reliģija=[[šamanisms]], [[pareizticība]]
|grupas=
|radi= [[evenki]], [[nanaji]], [[oroči]], [[ulči]], [[mandžūri]]
}}
'''Eveni''' (pašnosaukums: ''эвэсэл'', vienskaitlī — ''эвэн'') ir tauta [[Āzija|Āzijā]], viena no [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas Tālie Austrumi|Tālo Austrumu]] un [[Galējie ziemeļi|Galējo Ziemeļu]] [[Krievijas mazskaitlīgās Ziemeļu tautas|tautām]].<ref>{{PZT|204|Eveni}}</ref> Apdzīvo pamīšus ar citām tautām plašu teritoriju [[taiga]]s un [[mežatundra]]s joslās no [[Jeņiseja]]s rietumos līdz [[Kamčatka]]i austrumos un no [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] ziemeļos līdz [[Stanovojs|Stanovojam]] dienvidos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raipon.info/peoples/evens/evens.php |title=Ассоциация коренных малочисленных народов Севера, Сибири и Дальнего Востока Российской Федерации. Эвены |access-date={{dat|2021|03|07||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210126153232/http://raipon.info/peoples/evens/evens.php }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzpirēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C20H12
|molmasa=252,31
|blīvums=1240
|kušanas temperatūra=179 °C
|viršanas temperatūra=495 °C
}}
'''Benzpirēns''' (benzopirēns, benz[''a'']pirēns, 3,4-benzpirēns, C20H12) pieder pie [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskajiem arēniem]] ar kondensētiem cikliem. Tas ir viens no [[benzpirēni|benzpirēnu]] izomēriem.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Iļģuciems]]
[[Kategorija:Iļģuciems]]

sentences:
{{Cat main}}
{{Commons category|Dietary supplements|Uztura bagātinātāji}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Vipers
|     vārds_orig = ''Robert Wipper
Роберт Юрьевич Виппер''
|         attēls = Wipper Robert Yurievich.gif
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = Roberts Vipers 1910. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1859
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta = [[Maskava]]
 [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[austrietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[Boriss Vipers]]
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
[[Maskavas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|        zinātne = Vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = Darba Sarkanā Karoga ordenis
[[Ļeņina ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Nikolajs Griņko
 | vārds_orig              = ''Микола Гринько''
 | attēls                  = Grinko_Neizvestny_Soldat.jpg
 | att_izmērs              = 230px
 | komentārs               = Nikolajs Griņko filmā "Nezināmais kareivis"
 | dz vārds                =
 | dz datums               = 1920. gada 22. maijs
 | dz vieta                = [[Hersona]], [[Ukrainas PSR]]
 | mirš datums             = 1989. gada 10. aprīlis
 | mirš vieta              = [[Kijiva]], [[Ukrainas PSR]]
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = teātra un kino aktieris
 | darbības gadi           =
 | vecāki                  =
 | brāļi                   =
 | māsas                   =
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | paraksts_izm            =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | spēlmaņu_nakts          =
 | kristaps                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernsts Reinholds fon Mengdens
|     vārds_orig = ''Ernst Reinhold von Mengden''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Carnikava]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 22
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = Tēvs [[Magnuss Gustavs brīvkungs fon Mengdens]], [[Zviedru Vidzeme]]s [[Vidzemes landmaršali|landmaršals]]  (1663-1726), māte [[Doroteja Sofija fon Rozena]] (1690-1773)
|          brāļi = [[Gustavs Johans fon Mengdens]] (1708-1773), [[Frīdrihs fon Mengdens]] (1724-1787), [[Oto fon Mengdens]] (1724).
|          māsas = [[Anna Barbara fon Mengdena]] (1707),[[Sofija Elizabete fon Mengdena]] (1711-1791), [[Regīna Šarlote fon Mengdena]] (1714-1752), [[Anna Doroteja fon Minniha|Anna Doroteja fon Mengdena (fon Minniha)]] (1716-1760), [[Auguste Juliāna fon Mendgena]] (1719-1787), [[Sabīna fon Mengdena]](1720<ref name="adelsvapen.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Mengden_nr_198|title=Von Mengden nr 198 - Adelsvapen-Wiki|website=www.adelsvapen.com}}</ref>-), [[Marija Aurora fon Mengdena]] (1722-), [[Jakobīna fon Mengdena]] (1721-1772),
|   dzīvesbiedrs = 1.[[Auguste Juliāna grāfiene fon Mengdena (Cēge fon Manteifele)]], 2. [[Helēna Ģertrūde Elizabete fon Mengdena]], 3.[[Johanna Helēna fon Krīdenere]].
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Grāfs Ernsts Reinholds fon Mengdens''' (dzimis 1726. gada 20. septembrī, miris 1798. gada 22. jūnijā) bija vācbaltu aristokrāts, [[Krievijas Impērija]]s virskambarkungs, landrāts (1779), [[Valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]] (1786), [[Carnikava]]s, [[Suntaži|Suntažu]] (''Sunzel''), [[Odziena]]s (''Odsen'') dzimtskungs.

sentences:
{{Citas nozīmes|ciklisko [[ēteri]]|C4H8O|C4H8O}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahidrofurāna struktūrformula un  molekulas modelis

Pudele ar tetrahidrofurānu
|ķīmiskā formula=C4H8O
|CAS numurs=109-99-9
|molmasa=72,11
|blīvums=886
|kušanas temperatūra=164,75 K (-108,4 °C)
|viršanas temperatūra=339,15 K (66 °C)
}}
'''Tetrahidrofurāns''' (THF, C4H8O) ir heterociklisks organisks savienojums, kas pieskaitāms cikliskajiem [[ēteri]]em. Tas ir viens no vispolārākajiem ēteriem. Tetrahidrofurāns ir bezkrāsains, mazviskozs šķidrums ar specifisku ētera smaržu. THF labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Infobox monarch
| name = Ašurbanipals
| title = [[Asīrija]]s valdnieks
| image= Assurbanipal op jacht.jpg
| reign = 668 — apmēram 627. gads p.m.ē.
| predecessor = [[Asarhadons]]
| successor = [[Ašuretililani]]
| father          = [[Asarhadons]]
| mother          =
| birth_date   = 685. gadā p.m.ē.
| birth_place  =
| death_date   = 627. gadā p.m.ē.
| death_place  =
}}
'''Ašurbanipals''' ({{val-akk|Aššur-bāni-apli}}, {{val-arc|ܐܵܫܘܿܪ ܒܵܢܝܼ ܐܵܦܠܝܼ}}; dzimis [[685. gads p.m.ē.|685. gadā p.m.ē.]], miris [[627. gads p.m.ē.|627. gadā p.m.ē.]]) bija [[Asīrija]]s valdnieks no [[668. gads p.m.ē.|668.]] līdz apmēram [[627. gads p.m.ē.|627. gadam p.m.ē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aina.org/aol/kinglist|title=The Assyrian Kings List|publisher=Aina.org|accessdate={{dat|2014|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
'''Absolūtais spožums''' ir lielums [[Astronomija|astronomijā]], kuru izmanto [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] spožuma raksturošanai. Tas ir debess ķermeņa [[redzamais spožums]], kāds būtu, ja to novērotu no 10 [[Parseks|parseku]] attāluma. Absolūto spožumu mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]]. Zvaigžņu un galaktiku absolūto spožumu apzīmē ar '''M'''.<br />
[[Saules sistēma]]s [[Planētas|planētu]], [[Komētas|komētu]] un [[Asteroīds|asteroīdu]] absolūtā spožuma definīcija ir nedaudz atšķirīga. Šajā gadījumā absolūtais spožums tiek definēts kā [[redzamais spožums]], kāds būtu objektam, ja to novērotu vienas [[Astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] attālumā no Saules un Zemes, turklāt objektam jābūt pilnā fāzē. Apzīmē ar '''H'''.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Lakonijas nome
| official_name           =
| other_name              = {{gree|Νομός Λακωνίας}}
| type                    =
| image_skyline           = Vathia (4991793754).jpg
| imagesize               = 250px
| image_caption           = Lakonijas ainava.
| image_shield            =
| shield_size             =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 =
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Nomos Lakonias.png
| mapsize                 = 250px
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{GRC}}
| subdivision_type1       = Perifērija
| subdivision_name1       = [[Peloponēsa]]
| subdivision_type2       =
| subdivision_name2       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3636
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 89138
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Sparta (pilsēta)|Sparta]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 5
| p1 =
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| p7 =
| p8 =
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
[[Skaitļu teorija|Skaitļu teorijā]] '''aritmētikas pamatteorēma''' apgalvo, ka jebkurš [[naturāls skaitlis]] ''n'' > 1 ir viennozīmīgi izsakāms kā [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] reizinājums formā
<math>n = p_1^{\alpha_1} p_2^{\alpha_2} \ldots p_m^{\alpha_m},</math> kur <math>p_1 < p_2 < \ldots < p_m</math> ir pirmskaitļi un <math>\alpha_1, \alpha_2, \ldots, \alpha_m</math> ir pozitīvi veseli skaitļi un ''m'' ≥ 1.<ref>Pēteris Daugulis, [http://www.de.dau.lv/matematika/daugulis-nt/lecture_2.pdf Veselo skaitļu teorija]{{Novecojusi saite}}, 2. lekcija, 11. lpp.</ref><ref>{{Atsauce
 | last1=Hardy
 | first1=G. H.
 | author1-link=G. H. Hārdijs
 | last2=Wright
 | first2=E. M.
 | author2-link=
 | year=1979
 | title=An Introduction to the Theory of Numbers
 | edition=fifth
 | place=USA
 | publisher=Oxford University Press
 | isbn=978-0-19-853171-5
}}.
Skatīt nodaļas:

§1.3 "Statement of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 3. lpp.,

§2.10 "Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.,

§2.11 "Another Proof of the Fundamental Theorem of Arithmetic", 21. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Tern-KayEss-2.jpeg
|    att_nosaukums = [[Upes zīriņš]] (''Sterna hirundo'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Lari
|    apakškārta_lv = Kaijveidīgie
|           dzimta = Laridae
|        dzimta_lv = Kaiju dzimta
|      apakšdzimta = Sterninae
|   apakšdzimta_lv = Zīriņu apakšdzimta
|            ģints = Sterna
|         ģints_lv = Zīriņi
|         binomial = Sterna <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Zīriņi''' jeb '''jūras zīriņi''' (''Sterna'') ir [[kaiju dzimta]]s (''Laridae'') ģints, kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas jūras putnu sugas.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/gulls/ World Bird List: Noddies, gulls, terns, auks, 2020]</ref> Šai grupai pieder liela auguma zīriņu sugas, tām ir raksturīgs [[Baltā krāsa|balts]] ar [[Pelēkā krāsa|pelēku]] apspalvojums, parasti koši [[Melnā krāsa|melna]] galvas virsa. Sastopamas piekrastes zonā.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Murgapa
| citvaloda      = fa
| oriģinālnosaukums = مرغاب
| citvaloda2      = tk
| oriģinālnosaukums2 = Murgap
| attēls            = Murgab.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Goura]]s vilajets
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Karakums]]
| sāk_plat_d=35 | sāk_plat_m=02 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=65 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=45 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=38 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=61 | iet_gar_m=20 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AFG}}<br>{{TKM}}
| garums            = 850 (pēc citām ziņām 978)
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 46 900
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Afganistāna#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils vecticībnieku baznīca.
2010. gada 14.septembrī.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Centrālā Kordiljera
 |attēls                 = TREKKING AT THE BATAD.jpg
 |attēla_platums         = 275px
 |paraksts               = [[Rīsi|Rīsa]] lauku terases [[Ifugao]] provincē
 | map_type            = Filipīnas#Lusona
| map_relief = jā
| latd  = 17 |latm = 20 | latNS  = N
| longd = 120 | longm = 57 | longEW = E
| label_position      =
 |kontinents             = [[Eirāzija]] ([[Āzija]])
 |novietojums            =
 |valstis                = {{PHL}}
 |ģeo_apgabals           = [[Lusona]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 320
 |platums                = 118
 |platība                = 22 500
 |kalns                  = [[Pulags]]
 |augstums               = 2928
 |pilsētas               = [[Bagio]]
 |kategorijas            = nē
}}

sentences: '''E vitamīns''' ir vielu grupa, kurā ietilpst tokoferoli un tokotrienoli. γ-Tokoferols ir, piemēram, atrodams [[kukurūza]]s [[Eļļa|eļļā]], [[soja]]s pupiņu eļļā, [[margarīns|margarīnā]].<ref>Bieri JG, Evarts RP; Evarts (1974). "γ-Tocopherol: metabolism, biological activity and significance in human vitamin E nutrition". ''American Journal of Clinical Nutrition'' '''27''' (9): 980–986. {{PMID|4472121}}</ref> α-tokoferols ir bioloģiski visaktīvākais E vitamīns un ir otrais visbiežāk sastopamais no E vitamīna grupas pārtikas produktos. Tas ir [[Tauki|taukos]] šķīstošs [[antioksidants]], kas pasargā organismu no [[Brīvais radikālis|brīvajiem radikāļiem]]. Regulāra vitamīna E uzņemšana vairāk nekā 1,000 mg (1,500 IU) dienā var novest līdz E hipervitaminozei, kas ir saistīta ar [[Vitamīns K|vitamīna K]] deficītu un asiņošanas gadījumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sekas
| operators =
| attēls = Aftertermath poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Eliots Lesters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Skots Makneirijs]]
* [[Megija Greisa]]
* [[Mārtins Donovans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Aftermath''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Lionsgate Premiere''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|4|7}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|674,238}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1599951365/|title=Aftermath |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sekas"''' ({{Val|en|Aftermath}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Eliots Lesters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Skots Makneirijs]], [[Megija Greisa]] un [[Mārtins Donovans]].

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Slovēnijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Slovēnijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Astra Lux''
|alternat nosaukums     =
|attēls                 = AstraLux 02.2009.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        = ''Astra Lux'' 2009. gada februārī.
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 04| latNS =N
|longd = 24| longm = 11| longs = 17| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|adrese                 = [[Gunāra Astras iela]] 8 k-1
|apkaime                = [[Purvciems (Rīga)|Purvciems]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[2005. gads|2005]]—[[2007. gads|2007]]
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                = {{dat|2007|7|25}} <ref>[http://www.astra-lux.lv/html/index.php?id=1938 "Astra Lux" nodots ekspluatācijā]{{Novecojusi saite}}, astra-lux.lv</ref>
|ekspluatācijā no       = 2007
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Dzīvojamā ēka
|antena spice           =
|jumts                  = 80,80
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 24
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           = [[Juris Poga|SIA "Arhitekta J. Pogas birojs"]]
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            = SIA "PBLC-nekustamie īpašumi"
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 219829
|areja saite            = [http://www.astra-lux.lv/ astra-lux.lv]
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Astra Lux''''' ir daudzstāvu dzīvojamā ēka [[Rīga|Rīgā]], [[Purvciems (Rīga)|Purvciema]] apkaimē, [[Gunāra Astras iela|Gunāra Astras ielā]] 8 k-1. Ēka sastāv no diviem savstarpēji savienotiem blokiem: zemākajam blokam ir 22 stāvi, augstākajam — 24 stāvi. Tie ir celti ieslīpi, ar sašaurinājumu dienvidu virzienā. ''Astra Lux'' izvietoti 158 dzīvokļi ar franču tipa balkoniem. Ēkas kopējais augstums ir 80,80 metri un tā tika uzcelta laika posmā no 2005. līdz 2007. gadam. 2008. gadā ''Astra Lux'' saņēma godalgu kā 2007. gada labākā jaunbūve, pirmo vietu izcīnīja 14 jaunbūvju konkurencē.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/320279-par_gada_labako_jaunbuvi_atzita_eka_purvciema Par gada labāko jaunbūvi atzīta ēka Purvciemā], tvnet.lv, {{dat|2008|3|29|SK}}</ref><ref>[http://www.astra-lux.lv/html/index.php?id=2011 Astra Lux atzīta par 2007. gada labāko jaunbūvi]{{Novecojusi saite}}, astra-lux.lv, {{dat|2008|4|2|SK}}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Salavata Julajeva piemineklis
| native_name         = ''Салауат Юлаев һәйкәле<br />Памятник Салавату Юлаеву''
| image               = Salavat_memorial.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Salavata Julajeva piemineklis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Ufa]], [[Baškortostāna]]
| location_country    = {{RUS}}
| pushpin_map         = Baškortostāna#Krievija
| plat_NS = N | plat_d = 54.7185
|  gar_EW = E | gar_d = 55.926
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1967. gada 17. novembris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           = tēlnieks [[Soslanbeks Tavasijevs]], arhitekts [[Ismagils Gainutdinovs]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs''' (LTAB) ir biedrība, kas izveidota 2004. gadā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Biedrība "Latvijas Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs" |url=https://info.ur.gov.lv/?#/legal-entity/40008084453 |website=ur.gov.lv |accessdate={{dat|2020|5|28||bez}}}}</ref> Biroja darbību reglamantē Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas likums, Apdrošināšanas sabiedrību un to uzraudzības likums, kā arī citi likumi un normatīvie akti. LTAB apvieno visas apdrošināšanas sabiedrības, kuras nodrošina Obligāto civiltiesisko transportlīdzekļu apdrošināšanu (OCTA) Latvijā.<ref name=kp />

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džakomo Kvarengi
|     vārds_orig = ''Giacomo Quarenghi''
''Джа́комо Кваре́нги''
|         attēls = Kvarengi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Rota d'Imanja, [[Venēcijas republika]]
([[Bergamo province]], [[Lombardija]], {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1817
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Akvamarīns''' (nosaukums cēlies no [[latīņu valoda]]s ''aqua marine'' - "jūras ūdens) - caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] - juvelierkvalitātes [[berils|berila]] paveids skaistā zili zaļā krāsā. Jo spēcīgāka, izteiktāka zili-zaļā krāsa, jo akmens ir vērtīgāks. Lielākā daļa no pārdošanā esošā akvamarīna ir karsēta cēlākas krāsas iegūšanai. Raksturīgo akmens krāsu dod [[titāns|titāna]] vai divvērtīgās [[dzelzs]] piejaukumi.

sentences: '''Vindobona''' bija [[ķelti|ķeltu]] apmetne pie [[Donava]]s, kuras vietā romieši 1. gadsimtā p.m.ē. izbūvēja nocietinājumus pret [[barbari|barbaru]] uzbrukumiem. Vēlāk uz šo nocietinājumu pamatiem izveidojās mūsdienu [[Austrija]]s [[galvaspilsēta]] [[Vīne]].

sentences:
'''Eksponentvienādojums''' ir [[vienādojums]], kur nezināmais atrodas kāpinātājā. Piemēram, <math>3^x= 27</math>, <math>6^{x-3}-6^3=x^2</math>
Eksponentvienādojumu risināšanā nepieciešams izmantot pakāpju īpašības un definīcijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Darbības ar pakāpēm, pamatlikumi|url=http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/eksponentvienadojumi-1024/re-f591aa65-6221-45ac-aedc-ca83be8e5e2b}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=E.Slokenberga, I. France, I.France|title=Matemātika 12.klasei|publisher=Lielvārds|pages=9.lpp}}</ref>
*Par reāla skaitļa <math>a</math> pakāpi ar naturālu kāpinātāju <math>n</math> sauc reizinājumu, kurā skaitlis <math>a</math> ņemts <math>n</math> reizes.
''Piemērs:''

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Egejas jūra
|attēls=Aegean Sea map bathymetry-fr.jpg
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Grieķija
| relief = jā
 |latd = 39 |latm =  |lats =  |latNS = N
 |longd = 25 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = left
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=214 000
|garums=700
|platums=400
|Max_dziļums=2561
|valstis={{GRE}}
{{TUR}}
|pilsētas=[[Atēnas]] (Grieķija)
[[Hēraklija]] (Grieķija, Krēta)
[[Izmira]] (Turcija)
[[Saloniki]] (Grieķija)
}}
'''Egejas jūra''' ({{val|el|Αιγαίο Πέλαγος}}, {{val|tr|Ege Denizi}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Grieķija|Grieķiju]] un [[Turcija|Turciju]] — starp [[Eiropa|Eiropu]] un [[Āzija|Āziju]].<ref>{{PZT|191}}</ref> Ziemeļos ar [[Marmora jūra|Marmora jūru]] to savieno [[Dardaneļi|Dardaneļu šaurums]], dienvidos to norobežo [[Kitira]]s, [[Krēta]]s, [[Karpata]]s un [[Roda]]s salas. Dažkārt Egejas jūras akvatorijā atsevišķi izdala vēl [[Trāķijas jūra|Trāķijas jūru]] ziemeļos un [[Krētas jūra|Krētas jūru]] un [[Mirtejas jūra|Mirtejas jūru]] dienvidos.

sentences:
[[Kategorija:Daugavpils]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports Daugavpilī]]
[[Kategorija:Tramvaju satiksme Latvijā|Daugavpils]]

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Volga
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Volga Ulyanovsk-oliv.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Volga pie Uļjanovskas
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Valdaja augstiene]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kaspijas jūra]]
  | sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=15 | sāk_plat_s=04 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=32 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=45 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=50 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=47 | iet_gar_m=51 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          = [[Krievija]]
  | garums            = 3530
  | iztekas_augstums  = 228
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 243
  | baseins           = 1 360 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: {{Commons cat|Universities and colleges in Cyprus|Universitātes Kiprā}}

sentences: '''Felācija''' (''fellatio'', cēlies no {{val|la|fellāre}} — ‘sūkt, zīst’), arī '''minets''', ir [[orālais sekss|orālā seksa]] veids, kurā ar [[mute|muti]], [[lūpas|lūpām]], [[mēle|mēli]] tiek kairināts [[dzimumloceklis]].

sentences: '''Kombinācija''' [[kombinatorika|kombinatorikā]] ir galīgas [[kopa]]s apakškopa, kas var būt arī pati kopa. Elementi apakškopā drīkst atkārtoties (tomēr biežāk apskata gadījumu, kad elementi neatkārtojas), bet atšķirībā no [[variācija|variācijām]] to secībai nav nozīmes (kopas pieraksti ar atšķirīgu vienu un to pašu elementu novietojumu apraksta vienu un to pašu kopu).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Mosquito_2007-2.jpg
| att_nosaukums =[[Culiseta longiareolata|Dzēlējods]] (''Culiseta longiareolata'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Nematocera
| apakškārta_lv = Odveidīgie
| infrakārta = Culicomorpha
| infrakārta_lv = Dzēlējodu infrakārta
| virsdzimta = Culicoidea
| virsdzimta_lv = Dzēlējodu virsdzimta
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial = Culicoidea <small>([[Malloch]], 1917)</small>
}}

sentences:
{{Pārvietot|Čārlzs Pērss}}
{{Citas nozīmes|amerikāņu zinātnieku|Pīrss|Pīrss}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Čārlzs Pīrss
|          vārds_orig = ''Charles Peirce''
|              attēls = Charles Sanders Peirce theb3558.jpg
|          att_izmērs = 170px
|       att_nosaukums = Čārlzs Pīrss
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1839
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = [[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1914
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Milforda]], [[Pensilvānija]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[pragmatisms]]
|           intereses = [[loģika]], [[matemātika]], [[statistika]], [[lingvistika]]
|          alma_mater = [[Hārvarda Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           platums = 230px
|            attēls = Porc formiguer.JPG
|        att_izmērs = 220px
|     att_nosaukums =
|            valsts = Animalia
|         valsts_lv = Dzīvnieki
|              tips = Chordata
|           tips_lv = Hordaiņi
|             klase = Mammalia
|          klase_lv = Zīdītāji
|    augstākā kārta = Afrotheria
| augstākā kārta_lv = Āfrikas placentāļi
|         virskārta = Afroinsectiphilia
|      virskārta_lv = Āfrikas kukaiņēdāji
|             kārta = Tubulidentata
|          kārta_lv = Cauruļzobju kārta
|           kārta_r = Cauruļzobji
|            dzimta = Orycteropodidae
|         dzimta_lv = Cauruļzobji
|             ģints = Orycteropus
|          ģints_lv = Āfrikas cauruļzobji
|              suga = Orycteropus afer
|           suga_lv = Cauruļzobis
|          binomial = Orycteropus afer <small>([[Georges Cuvier|G. Cuvier]], 1798)</small>
|       kategorijas = nē
|         izplatība =
}}

sentences:
'''Taureņu nams''' ir viens no [[Stokholma]]s [[muzejs|muzejiem]]. Tas atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir Stokholmas lēnī, [[Solna]]s komūnā. Atrodas Hāgas dārzā, ko iekļauj [[Hāgas parks]].
Taureņu namu dibināja 1989. gadā Stefens un Marija Frīdi.Tauriņu nams piesaista ar vairākiem apskates objektiem- [[taureņš|taureņu]], [[Putns|putnu]] namu, [[Āzija]]s dārzu un [[Stokholma|Stokholmā]] vecāko [[Ziemas dārzs|ziemas dārzu]].
Taureņu nama teritorija aptver vairāk nekā 800 kvadrātmetru lielu teritoriju, tajā ir radīts [[tropu klimats]]- nemainīga temperatūra dienā +25 grādi pēc Celsija,bet naktī +18 grādi, taureņu labsajūtas radīšanai [[gaisa mitrums]] vienmēr ir augsts. Šeit ir apskatāmi vairāki tūkstoši dzīvu taureņu.
2007. gadā muzejam ir mainījies saimnieks un Tauriņu namā notiek uzlabošanas darbi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = LibreOffice
| title                  = LibreOffice
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = LibreOffice 6.0 sākuma skats
| developer              = [[The Document Foundation]]
| released               = {{dat|2011|1|25|}}
| frequently_updated     = Yes
| programming_language   = [[C++]], [[Java (programmēšanas valoda)|Java]]
| operating_system       = [[Linux]]
[[Unix]]
[[macOS]]
[[Berkeley Software Distribution|BSD]]
[[Microsoft Windows|Windows]]
| platform               = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
| language               = Vairākvalodu
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[Biroja programmatūras komplekts]]
| license                = [[GNU LGPL]]v3 <ref name="About">{{Tīmekļa atsauce|url = http://www.libreoffice.org/about-us/license/|title = GNU LGPL License|accessdate = 7 January 2011|last = [[The Document Foundation]]|authorlink = |year = 2007|month = June}}</ref>
| website                = [http://www.libreoffice.org libreoffice.org]
}}

sentences:
'''Redzamais spožums''' raksturo apgaismojumu, kurš no [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] (parasti [[zvaigzne]]s) nonāk vietā, kur atrodas novērotājs. To mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]], apzīmē '''m'''.

Jo [[debess ķermenis]] spožāks, jo mazāks tā [[zvaigžņlielums]]. Zvaigžņlielums atkarīgs ne tikai no tā, cik daudz [[gaisma]]s izstaro [[zvaigzne]], bet arī no attāluma līdz tai.
Zvaigžņu dalīšana pēc to zvaigžņlielumiem sākas jau [[Hellēnisms|hellēnisma]] periodā, kad ar neapbruņotu aci redzamās zvaigznes tika iedalītas 6 zvaigžņlielumos. Spožākās zvaigznes noteica kā 1. zvaigžņlieluma (m = 1), bet pašas blāvākās zvaigznes kā 6. zvaigžņlieluma (m = 6). Šo metodi savā grāmatā „Almagest” bija aprakstījis [[Ptolemajs]]. Tiek uzskatīts, ka iedalījuma principu izdomājis sengrieķu [[astronoms]] [[Hiparhs]]. Šajā iedalījumā netika ņemta vērā [[Saule]].

[[1856]]. gadā angļu astronoms Pogsons zvaigžņlielumu noteikšanas sistēmu formalizēja, nosakot, ka tipiska 1. zvaigžņlieluma zvaigzne ir zvaigzne, kura ir 100 reizes spožāka nekā tipiska 6. zvaigžņlieluma zvaigzne. Tādējādi, 1. zvaigžņlieluma zvaigzne ir 2,512 reizes spožāka nekā nākamā zvaigžņlieluma zvaigzne. Pogsona skala sākotnēji tika fiksēta, nosakot, ka [[Polārzvaigzne]]s zvaigžņlielums ir 2. Vēlāk astronomi konstatēja, ka tā ir [[maiņzvaigzne]] (spožums mainās) un tie pirmoreiz pievērsās [[Vega]]i kā atskaites zvaigznei, nosakot, ka Vega ir 0 zvaigžņlieluma zvaigzne.

Mūsdienās vairs neaprobežojas tikai ar 6 zvaigžņlielumiem vai tikai ar [[Redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Ļoti spožiem debess ķermeņiem ir piešķirts negatīvs zvaigžņlielums. Piemēram, [[Sīriuss|Sīriusa]] (spožākā redzamā zvaigzne, izņemot Sauli) redzamais spožums ir −1,47m.
 Zvaigžņlielums tiek noteikts ne tikai zvaigznēm, bet arī [[Mēness|Mēnesim]], [[Saule]]i un [[Planēta|planētām]]. Pilnmēness redzamais spožums ir −12,6m, Saulei −26,73m. [[Habla kosmiskais teleskops]] [[Redzamā gaisma|redzamās gaismas]] diapozonā ir atradis 30. zvaigžņlieluma zvaigznes, [[Keka dubultteleskops]] ir atradis tikpat vājas zvaigznes [[Infrasarkanais starojums|infrasarkanajā diapozonā]].
{| class="wikitable" style="float: margin-left: 1em;"
|+ Debess ķermeņu redzamais spožums
|-
! Redzamais
spožums
! [[Debess ķermenis]]
|-
| −26,73
| [[Saule]]
|-
| −12,6
| Pilnmēness
|-
| −8,0
| [[Iridium pavadoņu uzliesmojums]] (maksimums)
|-
| −4,7
| Maksimālais [[Venera (planēta)|Veneras]] un [[SKS]] (kad tā atrodas [[Perigejs|perigejā]]
 un ir pilnībā [[Saule]]s apspīdēta) spožums
|-
| −3,9
| Vājākie objekti, kurus var redzēt dienas laikā ar neapbruņotu aci
|-
| −3,7
| Minimālais [[Venera (planēta)|Veneras]] spožums
|-
| −3,0
| Maksimālais [[Marss (planēta)|Marsa]] spožums
|-
| −2,8
| Maksimālais [[Jupiters (planēta)|Jupitera]] spožums
|-
| −1,47
| [[Sīriuss]] (spožākā redzamā zvaigzne, bez [[Saule]]s)
|-
| −0,7
| [[Kanopuss]], otra spožākā zvaigzne
|-
| −0,24
| Maksimālais [[Saturns (planēta)|Saturna]] spožums
|-
| 0
| [[Vega]]
|-
| 3
| Vājākās zvaigznes, kuras var redzēt pilsētas apstākļos
|-
| 6,5
| Vājākās zvaigznes, kuras var redzēt ideālos apstākļos
|-
| 7,7
| Maksimālais [[Neptūns (planēta)|Neptūna]] spožums
|-
| 9,5
| Vājākie objekti, kurus var novērot ar [[Binoklis|binokli]]
|-
| 20
| Ar Baldones Šmita teleskopu redzamā vājākā zvaigzne
|-
| 30
| Vājākie objekti, kurus var novērot ar
[[Habla kosmiskais teleskops|Habla kosmisko teleskopu]] redzamajā gaismā
|}
Šie ir tikai aptuvenie lielumi [[Redzamā gaisma|redzamajā gaismā]] (reālie lielumi ir atkarīgi no [[frekvence]]s, kuru lieto)
Tā kā saņemtās gaismas daudzums ir atkarīgs no [[Zemes atmosfēra]]s biezuma skata virzienā, tad redzamais spožums tiek normalizēts līdz vērtībai, kāda būtu, ja atmosfēras nebūtu.
Zvaigžņlieluma noteikšanu sarežģī fakts, ka [[gaisma]] nav monohromatiska. Gaismas uztvērēja jūtīgums atšķiras atkarībā no gaismas viļņu garuma un veids, kādā tas atšķiras, ir atkarīgs no gaismas uztvērēja tipa. Lai mērījums būtu objektīvs, ir nepieciešams noteikt, kā ir iegūts zvaigžņlielums. Tam plaši tiek izmantota [[UBV sistēma]] (saīsinājumi no angļu valodas: U — ultraviolets, B — blue (zils), V — visual (redzams)) ar kuru zvaigžņlielums tiek noteikts trīs dažādos viļņu garumos:
* U mēra 350 [[Nanometrs|nm]] (tuvu [[Ultravioletais starojums|ultravioletajai]] gaismai)
* B ~435 [[Nanometrs|nm]] (zilās gaismas diapazons)
* V ~555 [[Nanometrs|nm]] ([[redzamā gaisma|redzamās gaismas]] vidusdiapazons dienasgaismā)
V frekvenču josla tika izvēlēta speciāliem mērķiem, tā palīdz iegūt zvaigžņlielumus, kādus redz pie gaismas pieradusi cilvēka [[acs]]. Ja debess ķermeņa redzamais spožums ir norādīts bez kādām atsaucēm, tad tiek uzskatīts, ka tas uzrādīts V frekvenču joslā.

Tā kā aukstākas zvaigznes, piemēram, [[Sarkanais milzis|sarkanie milži]] un [[sarkanie punduri]], izstaro mazāk enerģijas spektra zilajā un ultravioletajā daļā, to jauda [[UBV sistēma|UBV sistēmā]] bieži tiek nenovērtēta. L un T spektra klases zvaigznēm zvaigžņlielums ir lielāks par 100, jo tās izstaro ļoti maz redzamās gaismas, bet tām ir ļoti spēcīgs infrasarkanais starojums.
== Skatīt arī ==
* [[Absolūtais spožums]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski           = Iedomātās mīlestības
| attēls          = les-amours-imaginaires.jpg
| paraksts        =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Les Amours Imaginaires''
| režisors       = [[Ksavjē Dolans]]
| producents       = Ksavjē Dolans
Karola Mondello
Daniels Morāns
| scenārija autors         = Ksavjē Dolans
| galvenajās lomās       = Monia Čokri
Nīlss Šneiders
Ksavjē Dolans
| operators = Stefānija Vēbere-Birona
| montāža        = Ksavjē Dolans
| studija        = [[Alliance Atlantis|Alliance Atlantis Vivafilm]]
| izplatītājs    = [[Remstar|Remstar Distribution]] {{small|(Kanāda)}}
[[IFC Films]] {{small|(ASV)}}
| izdošana       = {{filmas datums|2010|05|16}}
| ilgums        = 101 minūte<ref>{{tīmekļa atsauce|title=''LES AMOURS IMAGINAIRES - HEARTBEATS'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF276558/|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2011-01-24|accessdate=2012-01-23}}</ref>
| valsts        = Kanāda
| valoda       = Franču
Angļu
| budžets         = [[Canadian dollar|CAD$]]600 000
| ienākumi          = $588 383
}}
'''"Iedomātās mīlestība"''' ({{lang-fr|Les Amours Imaginaires}}) ir režisora [[Ksavjē Dolans|Ksavjē Dolana]] ({{lang-fr|Xavier Dolan}}) veidotā drāma, kas stāsta par diviem draugiem, kuri iemīlas vienā un tajā pašā puisī. Filmas pirmizrāde notika Kannu kinofestivālā 2010. gadā.<ref name="festival-cannes.com">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.festival-cannes.com/en/archives/ficheFilm/id/11022852/year/2010.html |title=Festival de Cannes: Heartbeats |accessdate=2011-01-09 |work=festival-cannes.com |archive-date=2012-10-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121015103843/http://www.festival-cannes.com/en/archives/ficheFilm/id/11022852/year/2010.html }}</ref>

sentences:
[[File:Сор IMG 20220903 174029.jpg|thumb|250px|Sors Kazahstānā]]
'''Sors''' (no {{val|kz|сор, sor}}) vai '''šors''' (no {{val|tk|şor}}) ir [[solončaks|solončaka]] paveids, kas veidojas beznoteces ieplakās ar izteiktu krasta līniju. Raksturīgs [[Centrālāzija]]s tuksnešiem un pustuksnešiem.<ref>[https://tezaurs.lv/%C5%A1ors:1 Tezaurs.lv Šors]</ref>

sentences: '''Vecāki''' ir cilvēka pirmās pakāpes [[radniecība|radinieki]], kas veido viņa [[ģimene]]s pamatu ([[tēvs]] un [[māte]]). Vecāku vecākus sauc par [[vecvecāki]]em.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
 grieķu vārdiem ''Ιησούς Χριστός Θεού Υιός Σωτήρας'' ar nozīmi Jēzus Kristus Dieva Dēls Pestītājs]]
'''Ichthys''' ({{val|el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}) ir sens [[kristietība|kristiešu]] [[simbols]] un populāra mūsdienu kristiešu emblēma.<ref>[http://www.maminugrupa.lv/regularas%20tiksanas/080216simboli.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140315070558/http://www.maminugrupa.lv/regularas%20tiksanas/080216simboli.htm |date={{dat|2014|03|15||bez}} }} Agrīno kristiešu simboli {{lv ikona}}</ref> Zivs simbols bijis pazīstams jau [[aizvēsture|aizvēsturiskos]] laikos kā jūras [[dievība|dievietes]] Astartes jeb Atargatas (grieķiem pazīstama arī kā [[Afrodīte]]) simbols.<ref>[http://www.godlessgeeks.com/LINKS/fish_symbol.htm] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130702161159/http://www.godlessgeeks.com/LINKS/fish_symbol.htm |date={{dat|2013|07|02||bez}} }} Ateisti par simbola izcelsmi {{en ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Olas]]
[[Kategorija:Ēdieni pēc galvenās sastāvdaļas]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Alojas pagasts
| karte             = Alojas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Aloja
| centrs2           = <!-- izmantot konstrukcijām [[Ērgļi (Brunavas pagasts)|Ērgļi]] -->
| platība           = 179,2
| iedzīvotāji       = 1010<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1010 / 179.2 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.aloja.lv
}}
'''Alojas pagasts''' ir viena no [[Limbažu novads|Limbažu novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē. No visām pusēm iekļauj [[Aloja]]s pilsētu un robežojas ar sava novada [[Staiceles pagasts|Staiceles]], [[Braslavas pagasts|Braslavas]], [[Brīvzemnieku pagasts|Brīvzemnieku]], [[Pāles pagasts|Pāles]], [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem, kā arī [[Valmieras novads|Valmieras novada]] [[Skaņkalnes pagasts|Skaņkalnes pagastu]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Oulujoki
| citvaloda      = fi
| oriģinālnosaukums = Oulujoki
| citvaloda2      = sv
| oriģinālnosaukums2 = Ule älv
| attēls            = Oulujoki_river_at_Laanila,_Oulu.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Oulujoki pie Oulu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Oulujervi]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Botnijas līcis]]
| sāk_plat_d=64 | sāk_plat_m=33 | sāk_plat_s=00 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=26 | sāk_gar_m=50 | sāk_gar_s=00 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=65 | iet_plat_m=01 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=26 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FIN}}
| garums            = 106
| iztekas_augstums  = 122,7
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 250-270
| gada_notece       =
| baseins           = 22 900
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Somija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Kuģa Ķīļa Ēta
|               attēls =
Kuģa Ķīļa Ēta Homunkula miglāja iekšienē
 (attēls iegūts [[1995]]. gadā ar [[Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]])
|       citi nosaukumi = η Carinae
|           zvaigznājs = [[Kuģa Ķīlis]]
|          deklinācija = −59° 41′ 04,26″
|        rektascensija = 10h 45m 03.591s
|    redzamais spožums = 6,21
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 100 - 150
}}
'''Kuģa Ķīļa Ēta''' (η Car, η Carinae, Kuģa Ķīļa η) ir zilais [[pārmilzis]] [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Starp zināmajām zvaigznēm tā ir viena no vislielākajām un nestabilākajām, tā uzvedas praktiski neparedzami. Zvaigznes masa, kas vairāk kā 100 reizes pārsniedz [[Saule]]s masu, ir tuva maksimālajai teorētiski iespējamai, bet tās [[starjauda]] ir apmēram 5 000 000 reižu lielāka nekā Saulei. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas neliela divkārša [[miglājs|miglāja]] - '''Homunkula miglāja''' - iekšienē. Šis miglājs izveidojies relatīvi nesen (pirms apmēram 165 gadiem notikuša uzliesmojuma, tā dēvētā Lielā izvirduma, laikā) un to aptver daudz lielāks miglājs - [[Ķīļa miglājs]] jeb NGC 3372. Netālu no Homunkula miglāja atrodas [[Atslēgas cauruma miglājs]]. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas 7500 līdz 8000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no Saules sistēmas.

sentences:
Writer'' lietojumprogrammatūra]]
'''Lietojumprogrammatūra''' ({{val|en|Application software}}) jeb vienkārši '''lietotne''' ({{val|en|Application}}) ir [[programmatūra]]s apakšklase, kas nodrošina darbības, ko lietotājs vēlas veikt ar [[dators|datora]] palīdzību.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Zinātnieki pēc tautības]]''.

sentences:
{{koordinātas+}}
{{Slimnīcas infokaste
| name                = Rīgas pilsētas Dzemdību nams
| org/group           =
| image               = Miera 45 (2).jpg
| alt                 =
| image_size          = 275px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd= 56.9670167 | latm= | lats= | latNS=N
| longd=24.1337663 | longm= | longss= | longEW=E
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Miera iela 45|3s=Miera iela (Rīga)}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                =
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             = 1947
| closed              =
| demolished          =
| website             = {{url|http://www.dzemdibu-nams.lv}}
| other_links         =
}}
'''Rīgas pilsētas Dzemdību nams''' ir medicīnas iestāde, [[sabiedrība ar ierobežotu atbildību]]. Tā atrodas [[Miera iela (Rīga)|Miera ielā 45]], [[Rīga|Rīgā]]. Dzemdību nams dibināts 1947. gadā kā '''Rīgas pilsētas 1. dzemdību nams''', 2000. gadā tika iegūts pašreizējais nosaukums.<ref name="lat">{{LAT e|2|239}}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Eduards Erdmanis
|          vārds_orig = ''Eduard Erdmann''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1896
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 5
|            dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|              m_gads = 1958
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 21
|             m_vieta = [[Hamburga]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = [[simfoniskā mūzika]], [[kamermūzika]], [[klaviermūzika]]
|            mācījies =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Spriņģu iezis
|      krāsu_shēma = atsegums
|           attēls = Spriņģu_iezis_pie_Līgatnes_02.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| vietaskartes_marķieris =
| plat_d           = 57.252379
| gar_d            = 25.060673
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Cēsu novads}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips = ģeoloģisks objekts
|             suga =
|           vecums = [[Augšdevons|D]]3, [[Frānas stāvs|Frāna]], [[Gaujas svīta]].
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste | vārds = Jurijs Jehanurovs
| attēls              = Yuriy-yekhanurov-2008.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Jehanurovs [[2008. gads|2008]]. gadā
| amats               = [[Ukrainas premjerministri|Ukrainas premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|2005|9|8|N}}
| term_beigas         = {{dat|2006|8|4|N}}
| prezidents          = [[Viktors Juščenko]]
| priekštecis         = [[Jūlija Timošenko]]
| pēctecis            = [[Viktors Janukovičs]]
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1948|8|23}}
| dzim_vieta          = Belkači, [[Saha|Jakutijas PSR]], [[Krievija]]
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| partija             = [[Mūsu Ukraina]]
| dzīvesb             = Jeļena Jehanurova
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            = Yuriy Yekhanurov Signature 2000.png
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Poēma par Gilgamešu''' ir sena Divupes [[odiseja]]. Darbs tiek datēts ar aptuveni 2100. gadu p.m.ē., tas tiek uzskatīts par pirmo nozīmīgo [[literatūra]]s darbu. Tā autori ir [[šumeri]]. Sacerējums rakstīts [[ķīļraksts|ķīļrakstā]] akadiešu valodā par [[Divupe]]s pilsētvalsts [[Urūka]]s karali [[Gilgamešs|Gilgamešu]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 8
|             2. čaula = 6
|             1. čaula = 2
|              simbols = O
|             atommasa = 15,9994
|   valences elektroni = 1s2 2s2 2p4
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Skābekļa spīdēšana elektriskajā laukā un skābekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +1, −1, −2
|  elektronegativitāte = 3,44
|              blīvums = 1,429
|  kušanas temperatūra = 50,35 K (-218,79 °C)
| viršanas temperatūra = 90,18 K (-182,95 °C)
}}
'''Skābeklis''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''O''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 8. Skābeklis [[elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir pieskaitāms [[2. perioda elementi]]em, kā arī pie [[halkogēns|halkogēniem]], tomēr šo grupu bieži vien neizdala atsevišķi. Skābeklis ir tipisks [[nemetāli|nemetāls]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] skābeklis veido [[vienkārša viela|vienkāršo vielu]], kam ir divatomu molekulas ar [[ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] O2. Molekulārajam skābeklim nav ne [[krāsa]]s, ne [[smarža]]s, ne [[garša]]s. Brīvā veidā skābeklis ir sastopams [[gaiss|gaisa]] sastāvā. Dabā skābeklis ir sastopams kā visu skābekļa savienojumu komponents (lielākajā daļā sāļu un visos oksīdos - [[ūdens|ūdenī]], [[silīcijs|silīcija]] dioksīdā ([[kvarcs|kvarca]] smiltīs), [[karbonāti|karbonātos]]). Bināros skābekļa savienojumus ar citiem elementiem sauc par [[oksīds|oksīdiem]]. Savienojumos skābeklis parasti ir divvērtīgs, ar [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpi]] −2 (savienojumos ar [[fluors|fluoru]] ir iespējama oksidēšanas pakāpe +1 un +2). Dažreiz uzskata, ka [[ozons|ozona]] molekulā un ozonīda jonā centrālā skābekļa atoma oksidēšanas pakāpe ir +4.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 326. lpp.</ref> [[Visums|Visumā]] tas ir trešais visbiežāk sastopamais elements (vēl izplatītāki ir tikai [[ūdeņradis]] un [[hēlijs]])<ref>{{Grāmatas atsauce | title = Nature's Building Blocks: An A-Z Guide to the Elements | last = Emsley | first = John |publisher = Oxford University Press | year = 2001 | location = Oxford, England, UK | isbn = 0198503407 | chapter = Oxygen |pages = 297}}</ref> un viens no izplatītākajiem [[Zemes garoza|Zemes garozā]].<ref name="lanl">{{Tīmekļa atsauce | publisher = Los Alamos National Laboratory | url = http://periodic.lanl.gov/elements/8.html | title = Oxygen | accessdate = {{dat|2007|12|16}} | archive-date = {{dat|2007|10|26||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20071026034224/http://periodic.lanl.gov/elements/8.html }}</ref>

sentences:
centrā. Šis ir pirmais melnā cauruma ēnas attēlojums, kas iegūts tiešā veidā [[radioviļņi|radiodiapazonā]] (''[[Event Horizon Telescope]]'')]]
'''Melnais caurums''' ir [[laiktelpa]]s vieta, kurai piemīt tik spēcīga [[gravitācija]], ka nepieciešamajam [[ātrums|ātrumam]], lai no tās izkļūtu, ir jābūt lielākam par [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Pēc [[vispārīgā relativitātes teorija|vispārīgās relativitātes teorijas]] no melnā cauruma nevar izkļūt nedz [[matērija]], nedz [[informācija]], taču [[kvantu mehānika]] pieļauj atkāpes no šīs normas. Melno caurumu esamību Visumā atbalsta gan teorētiskie pētījumi, gan arī astronomiskie novērojumi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''TikTok''
| logo                   = Tiktok logo text.svg
| logo_size              = 200px
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              =
| released               = 2016. gada septembrī
| latest release version = {{vikidati|properties|linked|P348}}
| latest release date    = {{vikidati|qualifier|normal+|single|Q48938223|P348|P577}}. gads
| latest preview version =
| latest preview date    =
| programming language   =
| operating system       =
| platform               =
| language               = dažādi, galvenokārt angļu valoda
| status                 =
| genre                  =
| license                =
| website                = {{URL|https://www.tiktok.com}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karbamīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(NH2)2CO
|molmasa=60,07
|blīvums=1330
|kušanas temperatūra=132,7 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
}}

sentences: '''Amilāze''' ir [[ferments]], kas [[katalīze|katalizē]] cietes [[hidrolīze|hidrolīzi]] ar [[cukurs|cukura]] veidošanos. Amilāze atrodas [[cilvēks|cilvēku]] un dažu citu [[zīdītājs|zīdītāju]] [[siekalas|siekalās]], kur tā uzsāk [[uzturvielas|uzturvielu]] [[Šķelšana|šķelšanu]]. Barība, kuras sastāvā ir daudz [[ciete]]s un maz cukura, piemēram [[rīsi]] un [[kartupeļi]], var būt nedaudz salda, jo amilāze sašķeļ nedaudz cietes cukurā. [[Aizkuņģa dziedzeris]] un [[siekalu dziedzeri]] izdala tādu amilāzi ([[alfa amilāzi]]), kas hidrolizē barības cieti [[Disaharīdi|disaharīdos]] un [[trisaharīdi|trisaharīdos]], kas turpmāk būs sašķelti ar citiem fermentiem [[glikoze|glikozē]], lai apgādātu ķermeni ar [[enerģija|enerģiju]]. Daži [[augi]] un [[baktērijas]] amilāzi var arī izstrādāt. [[Diastāze|Diastātiski]] amilāze bija pirmais izolētais un izpētītais ferments.<ref name="Hill1970"/><ref name="Silverman2002"/><ref name="Stenesh1998"/><ref name="Meyers1995"/>

sentences: '''Kvaternioni''' ir par [[komplekss skaitlis|kompleksajiem skaitļiem]] vispārīgāka skaitļu sistēma, kas satur četras vienības, kurām der visi galvenie darbību likumi, izņemot reizināšanas [[komutatīvais likums|komutatīvo likumu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Evalds fon Renne
|     vārds_orig = ''Carl Ewald von Rönne
Карл Эвальд Ренне''
|         attēls = Carl Ewald von Rönne.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Zviedrija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1716
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Grodņa]], [[Polija-Lietuva]]
({{BLR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Lusija, dzimusi de Prēna
|          bērni = Kārlis fon Renne, dienējis Ventspilī
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria moschata detail.JPG
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Smaržīgā zemene (''Fragaria moschata'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria moschata
| suga_lv       = Smaržīgā zemene
| binomial      = Fragaria moschata
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Volejbolistes]]
[[kategorija:ASV sportistes|Volejbolistes]]
[[Kategorija:ASV volejbolisti| Volejbolistes]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Sociālistiskā Internacionāle
{{val|en|Socialist International}}
{{val|fr|Internationale socialiste}}
{{val|es|Internacional Socialista}}
| image_size          =
| image               =
| caption             =
| image_border        =
| size                =
| map                 = Parties of Socialist International.svg
| msize               = 275px
| mcaption            = Valstis, kurās darbojas SI partijas (rozā) un kurās SI partija ir pie varas (sarkans)
| motto               =
| formation           = [[1889. gads|1889.]]: [[Otrā Internacionāle]]

[[1923. gads|1923.]]: [[Sociālistiskā Strādnieku Internacionāle]]

[[1951. gads|1951.]]: Sociālistiskā Internacionāle

| extinction          =
| type                = Starptautiska politisko partiju apvienība
| status              =
| purpose             = "Stiprināt attiecības starp iesaistītajām partijām un koordinēt to politisko nostāju un darbības"<ref name="statutes">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.socialistinternational.org/viewArticle.cfm?ArticleID=27|title=STATUTES of the SOCIALIST INTERNATIONAL|publisher=Sociālistiskā Internacionāle|accessdate={{dat|2017|3|2||bez}}|author=|language=angliski|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170805020110/http://www.socialistinternational.org/viewArticle.cfm?ArticleID=27|archivedate={{dat|2017|08|05||bez}}}}</ref>
| headquarters        = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
| coords              =
| language            = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]], [[spāņu valoda|spāņu]]
| leader_title        = Prezidents
| leader_name         = [[Georgs Papandreu]]
| leader_title2       = Ģenerālsekretārs
| leader_name2        = [[Luiss Ajala]]
| main_organ          = Sociālistiskās Internacionāles kongress
| parent_organization =
| affiliations        =
| budget              =
| remarks             =
| predecessor         = [[Sociālistiskā Strādnieku Internacionāle]]
| abbreviation        = SI
| location            =
| region              =
| membership          =
| num_staff           =
| num_volunteers      =
| website             = {{URL|http://www.socialistinternational.org/|www.socialistinternational.org}}
}}
'''Sociālistiskā Internacionāle''' ir starptautiska [[politiskā partija|politisko partiju]] apvienība, kas sastāv no [[demokrātiskais sociālisms|demokrātisko sociālismu]] aizstāvošām partijām.<ref name="statutes" /> Tajā ir galvenokārt demokrātiski sociālistiskas, [[sociāldemokrātija|sociāldemokrātiskas]] un [[strādnieku kustība|darba vai strādnieku]] partijas un organizācijas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Trusītis Pēterītis
| attēls = Peter-rabbit-teaser.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Peter Rabbit''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Vills Glaks]]
| producents = * Vills Glaks
* Zarehs Nalbandians
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Rouza Bairna]]
* [[Dounals Glīsons]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Deizija Ridlija]]
* [[Elizabete Debiki]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džeimss Kordens]]
| mūzika = [[Dominiks Lūiss]]<ref>{{ziņu atsauce|title=Dominic Lewis to Score 'Peter Rabbit'|url=http://filmmusicreporter.com/2017/09/05/dominic-lewis-to-score-will-glucks-peter-rabbit/|accessdate=September 6, 2017|newspaper=Film Music Reporter|date=September 5, 2017|author=filmmusicreporter}}</ref>
| operators = [[Pīters Menzess jaunākais]]
| montāža = Kristians Gazāls
| studija = * ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''Olive Bridge Entertainment''
* ''[[Animal Logic]]''
* ''2.0 Entertainment''
* ''[[Screen Australia]]''
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2018|2|3|''The Grove''|2018|2|9|ASV|2018|3|9|Latvija|2018|3|22|Austrālija}}
| ilgums = 95 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.bbfc.co.uk/releases/peter-rabbit-2018|title=PETER RABBIT (PG)|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|date=February 6, 2018|accessdate=March 23, 2018}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{AUS}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Pressburg|first1=Matt|title=Why Sony, LStar Movie Finance Deal Fell Apart: Flops, 'Ghostbusters' and Feet on Desk (Exclusive)|url=https://www.thewrap.com/how-sony-lstar-movie-finance-deal-fell-apart-flops-ghostbusters-feet-desk/|website=[[TheWrap]]|date=July 17, 2017|accessdate=July 19, 2017}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|351,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5117670/|title=''Peter Rabbit'' (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|4|7||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis]]"
| imdb =
}}
'''"Trusītis Pēterītis"''' ({{val|en|Peter Rabbit}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Austrālija]]s kopražojuma [[animācijas spēlfilma]]. Filmas režisors un scenārija autori ir [[Vills Glaks]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Rouza Bairna]], [[Dounals Glīsons]], [[Sems Nīls]], [[Deizija Ridlija]], [[Elizabete Debiki]], [[Margota Robija]] un [[Džeimss Kordens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|2|3||bez}} Losandželosā. 2021. gadā filmai izdeva turpinājumu "[[Trusītis Pēterītis 2: Mazais bēglis]]".

sentences:
{{Infobox
| child    = {{{child|}}}
|bodyclass = vcard plainlist
|bodystyle = {{#if:{{{infoboxwidth|}}} |width:{{px|{{{infoboxwidth}}}}}; }}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Vicia faba
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
| attēls = Illustration Vicia faba1.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Vicia
| ģints_lv = Vīķi
| ģints_r = Vīķi (augi)
| suga = Vicia faba
| suga_lv = Lauka pupa
| sinonīmi = * ''Faba sativa'' (''[[Conrad Moench|Moench]]'')
* ''Faba bona'' (''[[Friedrich Casimir Medicus|Medicus]]'')
* ''Faba vulgaris'' (''[[Conrad Moench|Moench]]'')
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Equus_quagga_burchellii_-_Etosha,_2014.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|        pasuga = Equus quagga burchelli
|     pasuga_lv = Burčela zebra
|      binomial = Equus quagga burchelli <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1824)</small>
|      sinonīmi =
*''Equus quagga antiquorum''
*''Equus quagga zebroides''
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Happy Christmas''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Happy Christmas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pīters Gilberts]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Melānija Kinslija]]
* [[Lena Danema]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Marks Vebers]]
* Džo Svānbergs
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|25|ASV|}}
 |      ilgums = 79 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-christmas-2014|title=Happy Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|70,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|30,312}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happychristmas.htm|title=Happy Christmas (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Happy Christmas''''' ir 2014. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džo Svānbergs]]. CItas lomas atveido [[Melānija Kinslija]], [[Lena Danema]], [[Anna Kendrika]] un [[Marks Vebers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
'''Dārzs''' ir cilvēku radīta [[mākslīgā ekosistēma]], kurā aug cilvēka stādīti [[koks|koki]], krūmi un [[puķe]]s. Ir vairāku veidu dārzi:
* [[Botāniskais dārzs]]
* [[Ziemas dārzs]]
* [[Augļu dārzs]]
* [[Sakņu dārzs]]
* [[Japāņu dārzs]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kabarrogisa
 | official_name            = ''Cabarroguis''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Local Government Unit of Cabarroguis.jpg
| image2                   = FvfQuirino6059 28.JPG
| image3                   = FvfQuirinoCapitol5820 35.JPG
| image4                   = FvfQuirinoOval5974 30.JPG
| image5                   = FvfCabarroguisQuirino6209 09.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator quirino cabarroguis.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kagajanas Ieleja]]
 | subdivision_name2        = [[Kirino]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1969
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 17
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 260.2
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 33533
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 16 | latm = 30 | lats = 37 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 31 | longs = 20 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3400
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 112
 | website                  = {{URL|http://www.cabarroguis.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{jāuzlabo|Atsauces, tulkojums, attēli ...}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Annas Frankas dienasgrāmata
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Anna Franka]]
|  orig nosaukums = Het Achterhuis
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{NED}}
|          valoda = [[holandiešu valoda|holandiešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = {{dat|1947}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''"Annas Frankas dienasgrāmata"''' ({{val|nl|Het Achterhuis}} — ‘Sētas māja’) ir balstīta uz nīderlandiešu valodā rakstītās dienasgrāmatas, kuras autore ir [[Anna Franka]]. Tā tapusi laikā, kad meitene divus gadus kopā ar ģimeni slēpusies [[Nacionālsociālisms|nacistu]] okupētajā [[Nīderlande|Nīderlandē]]. 1944. gadā ģimene tika aizturēta, un Anna Franka nomira no tīfa [[Bergena-Belsena|Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometnē]]. Pēc kara dienasgrāmatu izdevās atgūt Annas tēvam Oto Frankam. Tā tikusi tulkota un publicēta vairāk nekā 60 valodās.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Sūklis Bobs Kvadrātbiksis
 | oriģinālnos = ''The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water''
 |      attēls = Suklisbobs2015.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, animācijas filma
 |    režisors = [[Pols Tibits]]
 |  producents =
* [[Mērija Perenta]]
* Pols Tibits
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Eibels]]
* [[Glens Berdžers]]
 |     aktieri =
* [[Antonio Banderass]]
* [[Toms Kennijs]]
* [[Klānsijs Brauns]]
* [[Rodžers Bampess]]
* [[Bills Fadžerbaks]]
* [[Kerolīna Lorensa]]
* [[Mets Berijs]]
 |      mūzika = [[Džons Debnijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Animation]]''
* ''[[Nickelodeon Movies]]''
* ''[[United Plankton Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|28|Beļģija|2015|2|6|ASV|}}
 |      ilgums = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spongebob-movie-sponge-out-water-2015|title=The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161018060745/http://bbfc.co.uk/releases/spongebob-movie-sponge-out-water-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|74 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spongebob2.htm|title=The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|325,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā = [[Sūklis Bobs (2004. gada filma)|Sūklis Bobs]]
 |      nākamā = [[Sūklis Bobs Kvadrātbiksis 3]]
 |        imdb =
}}
'''"Sūklis Bobs Kvadrātbiksis"''' ({{val|en|The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Pols Tibits]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Antonio Banderass]], [[Toms Kennijs]], [[Klānsijs Brauns]], [[Rodžers Bampess]], [[Bills Fadžerbaks]], [[Kerolīna Lorensa]] un [[Mets Berijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|28||bez}} Beļģijā. Filma ir turpinājums 2004. gada animācijas filmai "[[Sūklis Bobs (2004. gada filma)|Sūklis Bobs]]".

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cirkons
|attēls=
|att_paraksts = Hiacints (cirkona paveids) kvarcā. (Pakistāna).
|klase=silikātu grupa (nesosilikāti)
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=ZrSiO4
|singonija=[[tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=brūna, sarkanbrūna, pelēka, zeltaini dzeltena, bezkrāsaina, zaļa.
|svītra=balta
|habituss= plātņaini līdz prizmatiski kristāli, neregulāri graudi, masīvi.
|skaldnība=ļoti nepilnīga
|lūzums=konhoidāls līdz nelīdzens
|cietība=7,5
|spīdums=dimanta
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,925—1,961
|pleohroisms=vājš
|blīvums=4,6—4,7
}}
'''Cirkons''' (no {{val|fa|زرگون}} (''zargun'') — 'zeltains') pamatsilikātu apakšklases [[minerāls]], cirkonija ortosilikāts ZrSiO4. Parasti satur 1—4 % [[Hafnijs|hafniju]], kas [[kristāliskais režģis|kristāliskajā režģī]] izomorfi aizvieto [[Cirkonijs|cirkoniju]].

sentences: '''"Ciānas gudro protokoli"''' ({{val-ru|Протоколы сионских мудрецов}}) ir ar [[antisemītisms|antisemītiskiem]] mērķiem viltots dokuments, kas it kā atspoguļo kādu pasaules [[ebreji|ebreju]] līderu sanāksmi 19. gs. beigās, kurā tie it kā apspriež plānus par varas pārņemšanu pasaulē.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Antisemitism: a reference handbook |last=Chanes |first=Jerome |authorlink= |coauthors= |year=2004 |publisher=ABC-CLIO |location= |isbn=9781576072097 |page=58 |url=http://books.google.com/books?id=ju7U83nRDt8C&printsec=frontcover&dq=Chanes,+Jerome+A.,+Antisemitism:+a+reference+handbook&hl=en&ei=p9OOTsu7Haik4ATFytixAQ&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCwQ6AEwAA#v=snippet&q=elders%20of%20zion&f=false |accessdate=2011. gada 7. oktobris|quote=The ''Protocols'' purports to reveal the minutes of a secret meeting held by world Jewish leaders, the "Elders of Zion," who are conspiring to take over the world.}}</ref> Tiek uzskatīts, ka šis dokuments ir [[Moriss Žolī|Morisa Žolī]] (''Maurice Joly'') darba ''Dialogs ellē starp [[Nikolo Makjavelli|Makjavelli]] un [[Šarls Monteskjē|Monteskjē]]'' ({{Val-fr|Dialogue aux Enfers entre Machiavel et Montesquieu}}) [[plaģiāts]],<ref>[http://www.history.ucsb.edu/faculty/marcuse/classes/33d/projects/protzion/DelaCruzProtocolsMain.htm "The protocols plagiarized the work of Maurice Joly's "Dialogues in Hell.""]</ref> literārs [[viltojums]]<ref>[http://skepdic.com/protocols.html Protocols of the Elders of Zion]</ref><ref>[http://www.h-net.org/~antis/doc/graves/graves.a.html The Truth about the Protocols: 1 of 6]</ref><ref>[http://www.history.ucsb.edu/faculty/marcuse/classes/33d/projects/protzion/DelaCruzLinksBib.htm The Protocols of the Learned Elders of Zion Reviews]</ref><ref>[http://news.nationalgeographic.com/news/2006/09/060911-zion.html Anti-Semitic "Protocols of Zion" Endure, Despite Debunking]</ref><ref>[http://www.ushmm.org/wlc/article.php?lang=en&ModuleId=10007058 Protocols of the Elders of Zion]</ref> vai vienkārši [[joks]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ddickerson.igc.org/protocols.html |title=The Protocols of the Elders of Zion |access-date={{dat|2006|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060424122316/http://ddickerson.igc.org/protocols.html |archivedate={{dat|2006|04|24||bez}} }}</ref><ref>[http://www.straightdope.com/columns/read/1797/whats-the-story-with-the-protocols-of-the-elders-of-zion The Straight Dope: What's the story with the "Protocols of the Elders of Zion"?]</ref><ref>[http://www.publiceye.org/tooclose/protocol.html PublicEye.org - Apocalyptic Dualism & Conspiracism]</ref> Tas pirmo reizi tika publicēts 1903. gadā krievu melnsimtnieka Pavela Kruševana avīzē ''Знамя''. Šie teksti nav izturējuši autentiskuma pārbaudes, kas tika veiktas, lai norādītu uz to kā vēsturisku dokumentu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Henkoks
| attēls                   = hancockposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hancock''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma, drāma
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Akiva Goldsmens]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Vills Smits]]
* [[Maikls Manns]]
| scenārija autors         =
* [[Vinss Giligans]]
* [[Vinsents Ngo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Džeisons Beitmens]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Weed Road Pictures]]''
* ''[[Forward Pass]]''
* ''[[Blue Light]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|16|Parīze|2008|7|2|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0|title=Hancock|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174801/http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hancock.htm|title=Hancock (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|629,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Henkoks"''' ({{val|en|Hancock}}) ir 2008. gada ASV supervaroņu kinokomēdija, kuras režisors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Šarlīze Terona]] un [[Džeisons Beitmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|16||bez}} Parīzē.

sentences: '''Dūralumīnijs''' ir [[Alumīnijs|alumīnija]] [[sakausējums]] ar [[Varš|varu]] un [[Magnijs|magniju]]. Tas ir ļoti izturīgs un viegls, kas padara to par ideālu izejmateriālu [[aviācija]]s [[Rūpniecība|rūpniecībā]]. Ar to tika būvēta pirmā īstā firmas ''Junkerss'' pasažieru lidmašīna ''F13''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aina Nagobads-Ābola
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|         m_gads = 2021
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Ernests Nagobads]]
Emma Nagobads (dz. Brūniņa)
|          brāļi = Ilgvars Nagobads
[[Visvaldis Georgs Nagobads]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Guntars Ābols
|          bērni = Jānis, Ingrīda
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Aina Nagobads-Ābola''' (dzimusi {{dat|1920|6|9}}, mirusi {{dat|2021|9|29}}) bija viena no pirmajām un ilggadīgākajām atjaunotās [[Latvija]]s [[diplomāts|diplomātēm]]. Ārkārtējā un pilnvarotā vēstniece [[Latvijas vēstnieks Francijā|Francijā]], Spānijā un Portugālē.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža
 | oriģinālnos = ''The Naked Gun 2½: The Smell of Fear''
 |      attēls =  Naked Gun 2.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Deivids Zakers]]
 |  producents = [[Roberts K. Veiss]]
 |   scenārijs =
* Deivids Zakers
* [[Pets Profts]]
 |     aktieri =
* [[Leslijs Nīlsens]]
* [[Priscila Preslija]]
* [[Roberts Gūlē]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[O. Dž. Simpsons]]
* [[Ričards Grifitss]]
 |      mūzika = [[Aira Ņūborns]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Zucker, Abrahams and Zucker]]''
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1991|6|28}}<ref name=AFI>{{tīmekļa atsauce |url=https://catalog.afi.com/Search?searchField=MovieName&searchText=NAKED+GUN+2+1%2F2%3A+THE+SMELL+OF+FEAR&sortType=sortByRelevance|title=The Naked Gun 2|publisher=[[Amerikas Kinoinstitūts]]|accessdate= July 8, 2019}}</ref>
 |      ilgums = 83 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-2-12-smell-fear-1990|title=The Naked Gun 2½: The Smell of Fear|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 8, 2019|archive-date={{dat|2019|07|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190708133046/https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-2-12-smell-fear-1990}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nakedgun2.htm|title=The Naked Gun 2 1/2:
The Smell of Fear|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= July 8, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|86 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Kailais ierocis]]" (1988)
 |      nākamā = "[[Kailais ierocis 33 1/3]]" (1994)
 |        imdb =
}}
"'''Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža'''" ({{val|en|The Naked Gun 2½: The Smell of Fear}}) ir 1991. gada ASV parodijkomēdijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Deivids Zakers]]. Filma ir turpinājums 1988. gada filmai "[[Kailais ierocis]]". Šī ir otrā filma "Kailā ieroča" filmu sērijā. 1994. gadā izdeva filmas turpinājumu "[[Kailais ierocis 33 1/3]]".

sentences:
[[File:UniversumUNAM19.JPG|thumb|Daudzskaldņu piemēri kādā muzejā Meksikā]]
'''Daudzskaldnis''' ir telpiska [[figūra]], ko ierobežo [[daudzstūris|daudzstūri]] tā, ka jebkuriem ierobežojošiem daudzstūriem vai nu nav kopīgu [[punkts (ģeometrija)|punktu]], vai ir tieši viens kopīgs punkts, vai ir kopīga vismaz viena mala. Ierobežojošos daudzstūrus sauc par daudzskaldņa [[skaldne|skaldnēm]]. Savukārt skaldņu [[virsotne]]s sauc par daudzskaldņa virsotnēm.

sentences: '''Režģtīkls''', '''Mezglojumu tīkls''' jeb '''Mezglutīkls''' ({{val-en|Mesh network}})<ref>{{AkadTerm|term=Mesh network|lang=EN}}</ref> ir [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] [[topoloģija]], kur infranstruktūras [[mezgls (datortīkli)|mezgli]] (tilti, komutatori un citas infrastruktūras ierīces) ir savienotas tieši, dinamiski un nehierarhiski ar pēc iespējas vairāk citiem mezgliem un savstarpēji sadarbojas, lai efektīvi maršrutētu datus no/uz klientiem. Atkarības no viena mezgla neesamība ļauj jebkuram tīkla mezglam piedalīties informācijas retranslācijā. Režģtīkli pašorganizējas un paškonfigurējas dinamiski, kas samazina uzstādīšanas izmaksas. Tas, savukārt, uzlabo [[bojājumpacietība|bojājumpacietību]] un samazina uzturēšanas izmaksas.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Kārļa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Karlův most''
|attēls               = Prague 07-2016 View from Petrinska Tower img2.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Prāga
| plat_d = 50 | plat_m  =  5 | plat_s = 11.21 | plat_NS = N
| gar_d  = 14 | gar_m   = 24 | gar_s  = 42.68 | gar_EW  = E
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = Tikai gājēji
|šķērso               = [[Vltava]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Čehija|Prāga}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Peters Parlers]]
|tilta tips           =
|materiāli            = Bohēmijas smilšakmens
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 515,8 m<ref name=pragspot/>
|platums              = 9,5 m<ref name=pragspot/>
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = 1357—1402<ref name=pragspot/>
|atklāts              =
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          = {{Valsts kultūras pieminekļi
|    embed = yes
|   valsts = Čehija
|  valsts2 = Čehijas
| ofic_nos =
|   numurs = [http://monumnet.npu.cz/pamfond/list.php?hledani=1&CiRejst=11730/1-15 11730/1-15]
|   datums =
|     tips =
}}
}}
'''Kārļa tilts''' ({{val|cs|Karlův most}}) ir [[Vltava]]s upi šķērsojošs tilts [[Prāga|Prāgā]], [[Čehija|Čehijā]].

sentences:
, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO2×''n''H2O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].

sentences: '''Lieldienu ola''' ir [[ola (pārtika)|ola]], kas tiek krāsota un izdekorēta [[kristieši|kristiešu]] svētkos [[Lieldienas|Lieldienās]], lai atzīmētu [[Jēzus augšāmcelšanās|Jēzus augšāmcelšanos]]. Lieldienu olu krāsošana ir tradicionāls rituāls daudzās kultūrās, kur svin Lieldienas. Lieldienu ola ir ne tikai dekorācija, bet arī [[simbols]], kas simbolizē [[pavasaris|pavasara]] sākšanos, dabas mošanos pēc [[ziema]]s un jaunas dzīvības veidošanos. Pasaulē ir daudz dažādu tradīciju, ticējumu un rituālu, kas saistīti ar Lieldienu olām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dioksāna struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,11
|blīvums=1033
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=101,1 °C
}}
'''Dioksāns''' (p-dioksāns, 1,4-dioksāns, dietilēna dioksīds, 1,4-dioksacikloheksāns, C4H8O2) ir [[heterocikls|heterociklisks]] organisks savienojums. Dioksāns pieder pie cikliskajiem di[[ēteri]]em. Dioksāns ir viegli plūstošs, bezkrāsains, ūdenī labi šķīstošs šķidrums ar ētera smaržu.

sentences: '''Prūsijas krusta kari''' ({{val-la|Expeditio sacra}}) bija daļa no [[Ziemeļu krusta kari]]em, un apzīmē [[Balti|baltu]] tautas [[Prūši|prūšu]] apdzīvotās [[Prūsija (zeme)|Prūsijas]] iekarošanu un kristīšanu, ko no [[1217]]. līdz [[1283]]. gadam veica poļu un vāciešu armijas. Krusta karu gaita aprakstīta [[Pēteris no Duisburgas|Duisburgas Pētera]] 1326. gadā sarakstītajā Prūšu zemju hronikā (''Chronicon Terrae Prussiae'').

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Andrejs Brutāns
| vārds_orig = ''Andreas Bruttan''
| dz_gads = 1824
| m_gads = 1893
| m_vieta = Tērbata, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Tartu]], {{EST}})
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = Andreas Brutāns, Annette Brutāne
| paraksts =
| darba_vietas = [[Tartu|Tērbata]]
| zinātne = [[Botānika]]
| sasniegumi =
| dz_vieta = Vējavas pagasts, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Madonas novads]], {{LAT}})
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 6
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 30
| brāļi = Jākobs Frīdrihs Brutāns, Karls Voldemārs Brutāns, Juliuss Eduards Brutāns, Vilhelms Ferdinands Brutāns
| māsas = Vilhelmīne Henriette Vogele, Marija Amālija Mietere, Annette Magdalēna Brutāne
| bērni = Teodors Karls Frīdrihs Brutāns, Selma Elizabete Brutāne, Ernsts Gustavs Brutāns, Pauls Andreas Frīdrihs Brutāns, Marianne Leontīne Brutāne, Marta Kronberga, Roberts Augusts Karls Brutāns, Anna Helene Brutāne, Georgs Teodors Juliuss Brutāns, Andreas Francs Brutāns
| dzīvesbiedrs = Olga Leonora Brutāne (dz. Veinere)
| attēls = Bruttan_andreas_1.jpg
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums = Georgs Andrejs Brutāns
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
| vārds = Erki Hutunens
| vārds_orig = ''Erkki Huttunen''
| attēls = Architect_Erkki_Huttunen.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1901
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 18
| dz_vieta = [[Alavusa]], [[Somijas lielhercogiste]], [[Krievijas Impērija]]<br>(tagad {{vieta|Somija|Dienvidpohjanmā}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1956
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 17
| m_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = arhitekts
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Mr. Jones''
| operators =
| attēls = Mr. Jones (2019 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, biogrāfija
| režisors = [[Agņeška Holanda]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeimss Nortons]]
* [[Vanesa Kirbija]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mr. Jones''
| studija = * ''Film Produkcja''
* ''ORKA''
* ''Film.UA''
* ''Kinorob''
* ''Crab Apple Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''WestEnd Films''
* ''Kino Świat''
* ''MMD UA''
* ''Signature Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2019|2|10|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls]]}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = * {{POL}}
* {{UKR}}
* {{GBR}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Velsiešu valoda|velsiešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6828390/|title=Mr. Jones (2019) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Mr. Jones''''' ({{Val|pl|Obywatel Jones}}, {{Val|uk|Ціна правди}}) ir [[2019. gads kino|2019. gada]] [[Polija]]s, [[Ukraina]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s biogrāfiska trillera filma, kuras režisore ir [[Agņeška Holanda]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Nortons]], [[Vanesa Kirbija]] un [[Pīters Sārsgārds]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Carduus nutans (43206424364).jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Carduus nutans''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Carduus
| ģints_lv = Dzelkšņi
| binomial = Carduus
}}
'''Dzelkšņi''' ({{Val-la|Carduus}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], taču vairākas sugas ir introducētas arī citviet pasaulē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=105640|title=Carduus in Flora of North America @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-02-16|archive-date=2015-09-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924014552/http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=105640}}</ref> Salīdzinājumā ar citām [[Segsēkļi|ziedaugu]] ģintīm, šajā ir izteikti daudz sugu, kuras uzskatāmas par kaitīgām [[Nezāles|nezālēm]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Schmidt|first=John Paul|last2=Drake|first2=John M.|date=2011. gada 11. apr.|title=Why Are Some Plant Genera More Invasive Than Others?|url=https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0018654|journal=PLOS ONE|language=en|volume=6|issue=4|pages=e18654|doi=10.1371/journal.pone.0018654|issn=1932-6203|pmc=PMC3073987|pmid=21494563}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =عبد السلام
''Abdus Salam''
| attēls =Abdus salam.gif
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1926
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =29
| dz_vieta =[[Džanga]], [[Pendžāba (Britu Indija)|Pendžāba]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]] (tagad [[Pendžāba]], [[Pakistāna]])
| m_gads =1996
| m_mēnesis=11
| m_diena=21
| m_vieta =[[Oksforda]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[pakistānietis]]
| darba_vietas =[[Pakistānas atomenerģijas komiteja]],
[[Pendžabas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Teorētiskās fizikas starptautiskais centrs]]
| alma_mater =[[Pendžabas Universitāte]]
[[Valdības koledžas universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Valters Gilberts]], [[Juvals Neemans]]
| sasniegumi =[[elektrovājā mijiedarbība]], [[Pati-Salama modelis]]
| apbalvojumi =1979. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Abduss Salams''' ({{val|en|Abdus Salam}}, {{val|ur|عبد السلام}}, dzimis {{dat|1926|1|29}}, miris {{dat|1996|11|21}}) bija [[Pakistāna|pakistāniešu]] [[fizika|fiziķis]]. Kopā ar [[Šeldons Glešovs|Šeldonu Glešovu]] un [[Stīvens Veinbergs|Stīvenu Veinbergu]] 1979. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijas izstrādi.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1979 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1979/}}</ref> Teorijas pareizība tika parādīta eksperimentos [[Superprotonu sinhrotrons|Superprotonu sinhrotronā]] [[CERN]] centrā [[Ženēva|Ženēvā]] un līdz ar [[W un Z bozoni|W un Z bozonu]] atklāšanu 1983. gadā.

sentences:
{{Pareizrakstība}}
s piegādes sistēmas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Karstākais dienas laiks
 | oriģinālnos = ''Dog Day Afternoon''
 |      attēls = 49810.1020.A.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
 |  producents =
* [[Mārtins Bregmens]]
* [[Mārtins Elfands]]
 |   scenārijs = [[Frenks Pīrsons]]
 |     aktieri =
* [[Als Pačīno]]
* [[Džons Kazals]]
* [[Džeimss Broderiks]]
* [[Čārlzs Dērnings]]
 |      mūzika =
 |   operators = [[Viktors Kempers]]
 | mākslinieks =
 |     montāža = [[Didī Allena]]
 |     studija = ''Artists Entertainment Complex''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|1975|9|20|[[Sansevastjanas kinofestivāls|Sansevastjana]]|1975|9|21|ASV}}
 |      ilgums = 125 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|3,5—3,8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|50—56 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Karstākais dienas laiks"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://kino.lvmail.lv/2007/09/20/bc_bchs_al_pacino.html |title=Lvmail.lv profils |access-date={{dat|2008|11|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151007034444/http://kino.lvmail.lv/2007/09/20/bc_bchs_al_pacino.html |archivedate={{dat|2015|10|07||bez}} }}</ref> ({{val|en|Dog Day Afternoon}}), arī '''"Laimīgās dienas pēcpusdiena"''',<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.irlaiks.lv/movies/movies/movie.php?id=15135 |title=IrLaiks.lv profils |access-date={{dat|2008|11|17||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305003658/http://www.irlaiks.lv/movies/movies/movie.php?id=15135 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> ir 1975. gada ASV [[kriminālfilma]], kuras [[kinorežisors]] ir [[Sidnijs Lūmets]], bet [[scenārijs|scenārija]] autors [[Frenks Pīrsons]]. Galveno lomu atveidotāji ir [[Als Pačīno]], [[Džons Kazals]], [[Džeimss Broderiks]] un [[Čārlzs Dērnings]]. Filmas sižeta pamatā ir patiesi notikumi, kas norisinājās {{dat|1972|8|22||bez}}, kad Džons Vojtovičs, kuru atveido Als Pačīno, aplaupīja [[banka|banku]].

sentences: '''Kulturoloģija''' ir humanitāri integratīva [[zinātne]] par [[kultūra|kultūru]] kā specifiski cilvēcisku dzīves veidu. Kombinē [[ekonomikas teorija|ekonomikas teoriju]], [[socioloģija|socioloģiju]], [[filozofija|filozofiju]], [[mākslas vēsture|mākslas vēsturi]], [[antropoloģija|antropoloģiju]], [[literatūras teorija|literatūras teoriju]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Lielupes upi|Lielupe (nozīmju atdalīšana)|Lielupe}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums        = Lielupe
  | attēls           = Lielupe river at Jelgava by Igors Jefimovs.jpg
  | paraksts         = Lielupe un tās atteka [[Driksa]] pie [[Jelgava]]s
  | karte             = Latvijas upe Lielupe karte.png
  | kartes_paraksts   = [[Mūsa]], [[Mēmele]], Lielupe un [[Babītes ezers]].
  | kartes_izmērs     =
  | garums           = 119
  | baseins          = 17 600
  | baseins_latvijā  = 8800
  | kritums          = 10.8
  | gada_notece      = 3,54
  | caurtece         = 106
  | izteka           = pie Bauskas
  | satekupes        = [[Mūsa]], [[Mēmele]]
  | ieteka           = [[Rīgas līcis]], [[Daugava]] (caur Buļļupi)
  | tek_caur         = {{LAT}}
  | baseina_valstis  = {{LAT}}<br />{{LTU}}
  | pietekas         = [[Svēte (upe)|Svēte]], [[Iecava (upe)|Iecava]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=24 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=9 | sāk_gar_s=25 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=57 | iet_plat_m=0 | iet_plat_s=34 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=23 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=57 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Zigota''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''ζυγωτόν'') ir diploidāla [[šūna]], kas izveidojusies, saplūstot divām [[gameta|gametām]]. Tā ir pamats jauna organisma attīstībai. Zigota satur tēva un mātes [[hromosoma|hromosomu]] komplektus un līdz ar to - organisma attīstībai nepieciešamo informāciju.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Vollesa piemineklis
 |vietējais_nosaukums = ''National Wallace Monument''
 |             attēls = Wfm_wallace_monument.jpg
 |    attēla_paraksts =
 |    atrašanās_vieta = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Skotija|Stērlingas apgabals|Stērlinga (pilsēta)}}
 |             autors =
 |        arhitektūra = [[Viktorijas gotika]]
 |               tips =
 |          materiāls = [[smilšakmens]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums = 67 m
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts = 1869. gads
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
 |             relief = yes
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 56.138611 | latNS = N
 |longd= 3.920278 | longEW= W
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
|name             = PocketBook International
|logo             = [[File:PB NewLogo.jpg|200px|PB NewLogo]]
|type             = Slēgta akciju sabiedrība
|industry         =
| products        = Grāmatdatoru, kuru pamatā ir e-tintes tehnoloģija, multivides grāmatdatoru un operētājsistēmas ''[[Android]]'' planšetdatoru ražošana
|foundation       = [[2007]]
|location         = {{vieta|Šveice|Lugāno}}
|revenue          = 110 miljoni dolāru (2012)
|num_employees    = 230 (2013. gada jūlijs)
|homepage         = {{url|www.pocketbook-int.com/}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Viela]]
[[Kategorija:Atomfizika]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Subatomāras daļiņas]]
[[Kategorija:Atomi]]

sentences: '''Ford Sidevalve''' ir apakšvārstu motors, kas radīts [[Ford Motor]] uzņēmumā ar britu palīdzību. Motora pirmsākumi rodami 1930. gados, kad to pirmoreiz uzmontēja [[Ford Model Y]] modelim. Tas tika ražots divos tilpumos. Agrīnie motori bija ļoti vienkārši un nebija aprīkoti ar ūdens sūkni, bet ar termosifona dzesēšanas sistēmu. 1953. g. 100E modelis tika aprīkots ar ūdens sūkni. ''Sidevalve ''motoru lietoja daudzos mazā izmēra ''Ford'' modeļos, kā arī lauksaimniecības tehnikā, sērijveida automobiļos un pat kuģniecībā laivu dzinējiem. Motoru pārstāja ražot 1962. g. Vairākiem modeļiem iekšdedzes sistēma bija aprīkota ar elektrisko ģeneratoru. [[Stikla tīrītājs (transports)|Stiklu tīrītāji]] darbojās uz vakuuma principa.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Lieģi
| settlement_type = vidējciems
| image_skyline = <!-- miesta attēls -->
| image_caption = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2 = [[Tadaiķu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 0,84
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2005
| population_footnotes = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3204&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total = 557
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 34
| lats = 58
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 19
| longs = 59
| longEW = E
| elevation_m = 47
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3447 Tadaiķi
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Lieģi''' (arī '''Jaunlieģi''') ir ciems [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Tadaiķu pagasts|Tadaiķu pagastā]] pie autoceļa [[A9]], [[Trumpe (Durbes ezers)|Trumpes]] upes palienes kreisajā krastā. Atrodas līdzās Latvijas mazākajai pilsētai [[Durbe]]i. Lieģi ir pagasta centrs, bet līdz 2021. gada administratīvi teritoriālajai reformai bija arī [[Durbes novads|Durbes novada]] centrs. Vēsturiski sastāv no divām daļām — Lieģiem ceļa ziemeļu pusē un Jaunlieģiem — dienvidu pusē.

sentences: '''Astenosfēra''' (no izdomāta [[grieķu valoda|grieķu]] vārda ''a'' + ''sthenos'' - "bez spēka") ir viens no slāņiem, kas veido [[Zeme|Zemi]], atrodas zem [[litosfēra]]s dziļumā no 60 - 210 kilometriem līdz 300 - 410 km. Daļa speciālistu astenosfēru uzskata par Zemes [[mantija]]s augšējo daļu, daļa - ka astenosfēra atrodas virs mantijas. Astenosfēru kā atsevišķu Zemes sfēru izdalīja tikai pēc [[Lielā Čīles zemestrīce|Lielās Čīles zemestrīces]] viļņu analīzes - šī zemestrīce notika [[1960]]. gada [[22. maijs|22. maijā]], kaut gan teorētiskos darbos uz astenosfēras eksistenci norādīja jau [[1926]]. gadā.

sentences: '''Minoritātes''' jeb '''mazākumtautības valoda''' ir [[valoda]], ko prot kāda valsts iedzīvotāju [[mazākumgrupa]].

sentences:
'''Ligers''' var būt:
* [[Roberts Ligers]] — latviešu režisors un aktieris;
* [[Ziedonis Ligers]] — latviešu etnogrāfs, jurists un mākslas vēsturnieks.
* [[Aigars Ligers]] - latviešu aktieris;

sentences:
{{Pieturzīmes|;}}
'''Semikols''' ir [[pieturzīme]], samērā spēcīga atdalītājpieturzīme. Galvenokārt tiek lietota atsevišķu salikta teikuma daļu nošķiršanai. Gramatiski bieži vien semikola vietā var tikt lietots [[komats]].<ref name="Blinkena" /> Pirmais semikolu lietoja itāļu gleznotājs Alduss Manūcijs (''Aldus Manutius'') 1494. gadā,<ref name="Truss 2004 111">{{cite book |title= Eats, Shoots & Leaves: The Zero Tolerance Approach to Punctuation|url= https://archive.org/details/eatsshootsleaves00trus_485|last= Truss|first= Lynn|year= 2004|publisher= Gotham Books|location= New York|isbn= 1-59240-087-6|page=[https://archive.org/details/eatsshootsleaves00trus_485/page/n138 111]}}</ref> lai atdalītu vārdus ar pretēju nozīmi.<ref name="truss">{{cite book | last = Truss | first = Lynne | authorlink = Lynne Truss | title = [[Eats, Shoots & Leaves]] | year = 2003 | page = 77 | isbn = 1-59240-087-6}}</ref>

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Blūzroks
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = #003366
| stila_izcelsme         = [[blūzs]], [[elektriskais blūzs]], [[rokenrols]]
| kultūras_izcelsme      = [[1960. gadi|1960. gadu]] sākums, [[Anglija]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| instrumenti            = [[elektriskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[Hamonda ērģeles]], [[mutes harmonikas]]
| popularitāte           = Lielākā popularitāte 1960. un 1970. gados.
| atvasinātās_formas     = [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]<ref>Weinstein, Deena. ''Heavy Metal: The Music and its Culture''. DaCapo, 2000. {{ISBN|0-306-80970-2}}, pg. 14.</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |last=Christe |first=Ian |title=Sound of the Beast |publisher=Allison & Busby |isbn=0749083514 |pages=1}}</ref>, [[smagais roks]], ''[[boogie rock]]''
| apakšžanri             =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
| jauktie_žanri          = ''[[punk blues]]''
}}

sentences: {{cita nozīme|augli|cilvēkiem ar šādu uzvārdu|Plūme (uzvārds)}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Felss''' var būt:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilsulfoksīda struktūrformula

Dimetilsulfoksīda molekulas modelis

Dimetilsulfoksīda paraugs
|       citi nosaukumi = DMSO, metilsulfinilmetāns
|           CAS numurs = 67-68-5
|      ķīmiskā formula = С2Н6OS
|              molmasa = 78,13
|              blīvums = 1100,4
|  kušanas temperatūra = 18,5 °C
| viršanas temperatūra = 189 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilsulfoksīds''' (DMSO) ir organisks savienojums, kas pieder pie [[sulfoksīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, mazliet viskozs šķidrums ar specifisku saldenu garšu. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet neattīrīts dimetilsulfoksīds ož pēc [[dimetilsulfīds|dimetilsulfīda]]. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar daudziem citiem [[šķīdinātājs|šķīdinātājiem]]. Samērā higroskopisks. DMSO pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī daudzi neorganiskie [[sāļi]]. Plaši tiek izmantots [[ķīmija|ķīmijā]] un [[medicīna|medicīnā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mesrops Maštocs
|          vārds_orig = Մեսրոպ Մաշտոց
|              attēls = Mesrop1776t.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Mesropa Maštoca skulptūra pie [[Matenadarans|Matenadarana]]
|          dz_dat_alt = [[361]]. vai [[362]]. gadā
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =
|              m_gads = 440
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 17
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[armēņi|armēnis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .al
|background            = #CCF
|atklāts               = 1992
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Elektronisko un pasta komunikāciju ministrija (AKEP)
|sponsors              = Elektronisko un pasta komunikāciju ministrija (AKEP)
|domātais-pielietojums = Ar [[Albānija|Albāniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Albānijā
|ierobežojumi          = Pieejams tikai Albānijā esošām juridiskām un fiziskām personām
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.ert.gov.al/ert_alb/static_down/Formular%20Domain%20ne%20Shqip.pdf Reģistrācijas forma]
|strīdu-risināšana     = Strīdi tiek risināti domēnu īpašnieku starpā; NIC neuzņemas juridisku atbildību
|mājas-lapa            = [http://www.webhost.al/ WebHost.al]
|}}

sentences: [[Datorzinātne|Datorzinātnē]] un [[kriptogrāfija|kriptogrāfijā]] '''Merkles koks''' ({{val|en|Merkle tree}}) ir [[koks (datu struktūra)|koks]], kur jebkurš nelapas mezgls satur tā apakšmezglu iezīmes vai vērtības (ja apakšmezgls ir lapas mezgls) [[jaucējvērtība|jaucējvērtību]]. Merkles koks atļauj efektīvu un drošu lielu datu struktūru verificēšanu. Tas ir nosaukts par godu datorzinātniekam [[Ralfs Merkle|Ralfam Merklem]], kas to patentēja 1979. gadā.<ref>{{Cite book | doi = 10.1007/3-540-48184-2_32| chapter = A Digital Signature Based on a Conventional Encryption Function| title = Advances in Cryptology — CRYPTO '87| volume = 293| pages = 369| series = Lecture Notes in Computer Science| year = 1988| last1 = Merkle | first1 = R. C. | isbn = 978-3-540-18796-7}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija fluorīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7789-23-3
|      ķīmiskā formula = KF
|              molmasa = 58,1
|              blīvums = 2480
|  kušanas temperatūra = 846 °C
| viršanas temperatūra = 1505 °C
| šķīdība ūdenī        = 92 g/100 ml (18 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija fluorīds''' (KF) ir cieta, kristāliska viela. Tas ir [[fluorūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tas dažreiz ir sastopams dabā, minerāla [[karobijīts|karobijīta]] veidā. Kālija fluorīda šķīdumi korodē [[stikls|stiklu]], jo fluorīdjoni kopā ar silīciju veido šķīstošus fluorsilikātus. Šis process gan notiek lēnāk nekā ar fluorūdeņražskābi.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kenedija Kosmosa centrs
| native_name         = ''Kennedy Space Center''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = {{Photomontage|position=center
  |photo1a = VAB and SLS.jpg
  |photo2a = Artemis I - First Joint Launch Countdown Simulation (cropped).jpg
  |photo2b = Lunar planetary landscape and runway at KSC built to test Morpheus lander.jpg
  |photo3a = <!-- KSC new HQ building.jpg -->
  |photo3b = NASA’s SLS and SpaceX’s Falcon 9 at Launch Complex 39A & 39B (KSC-20220406-PH-JBP01-0001).jpg
  |photo4a = Aerial view of most of the KSC visitor complex.jpg
  | size = 250
  | spacing = 2
  | color = #FFFFFFu
  | border = 0
  | foot_montage =
    }}
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Florida]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Florida
| latd  = 28| latm  = 31| lats  = 27| latNS  = N
| longd = 80| longm = 39| longs = 04| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1962
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|http://www.nasa.gov/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Džona Kenedija Kosmosa centrs''' ({{val|en|John F. Kennedy Space Center}}, '''KSC''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmodroms]] uz [[Merita]]s salā pie [[Kanaverala rags|Kanaverala zemesraga]] [[Florida|Floridā]]. Kosmodroms atrodas [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] pārziņā pilotējamo programmu realizēšanai.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          =
|nosaukums            = ''B-17 Flying Fortress''
|attēls               =
|paraksts             = B-17E modeļa lidmašīna
|tips                 = [[bumbvedējs]]
|valsts               = {{USA}}
|ražotājs             = ''[[Boeing]]'', {{flaga|ASV}}
|dizaineris           = Edvards Velss
Gifords Emerijs
|pirmais lidojums     = {{Dat|1935|7|28}}<ref>https://web.archive.org/web/20061208181449/http://www.boeing.com/history/chronology/chron04.html</ref>
|komerciālie lidojumi =
|noņemts no servisa   = 1968
|status               = Vairs netiek izmantots
|primārais lietotājs  =  [[Karaliskie Gaisa spēki]]
 [[ASV Armijas Gaisa spēki]]
|ražošanā             = 1936–1945
|skaits               = 12 731<ref>Angelucci, Enzo and Paolo Matricardi. Combat Aircraft of World War II, 1940–1941. Westoning, Bedfordshire, UK: Military Press, 1988. ISBN 978-0-517-64179-8.</ref>
|izmaksas             = [[US$]] 238 329<ref>Bowers, Peter M. Fortress in the Sky (неопр.). — Granada Hills, California: Sentry Books Inc., 1976. — ISBN 0-913194-04-2.</ref>
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
Boeing XB-38 Flying Fortress
Boeing YB-40 Flying Fortress
Boeing C-108 Flying Fortress
}}
'''B-17 Flying Fortress''' bija pirmais amerikāņu sērijveida smagais četru dzinēju [[bumbvedējs]].

sentences: '''Vasara''' ir [[gadalaiki|gadalaiks]] [[mērenā josla|mērenajā joslā]] starp [[pavasaris|pavasari]] un [[rudens|rudeni]]. Vasara ir [[siltums|karstākais]] gadalaiks ar visgarākajām dienām.

sentences: Šajā lapā ir apkopotas 50 '''visu laiku ienesīgākās filmas''' visā pasaulē.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Sociālās identitātes teorija''' aizsākās 1979. gadā no britu sociālajiem psihologiem Henrija Tajfela (''Henri Tajfel'') un Džona Tērnera (''John Turner''), tā balstās idejā, ka cilvēki definē sevi pamatojoties uz personīgiem un sociāliem aspektiem<ref>{{laikraksta atsauce|last1=Wang|first1=Tien|title=Social identity dimensions and consumer behavior in social media|journal=Asia Pacific Management Review|date=2017|volume=22|issue=1|page=45-51|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1029313215300919#bib24}}</ref>. Teorijas pamatlicējs Henrijs Tajfels sociālo identitāti definē: tā ir indivīda pašnoteikšanās daļa, kas izriet no viņa zināšanām par piederību kādai sociālajai grupai (vai grupām), kā arī ar šo dalību piešķirto vērtību un emocionālo nozīmi.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 83
|             7. čaula =
|             6. čaula = 5
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Bi
|             atommasa = 208,98040
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p3
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Mākslīgi iegūts bismuta kristāls un dabiskā bismuta paraugs
|  oksidēšanas pakāpes = '''+5''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 2,02
|              blīvums = 9780
|  kušanas temperatūra = 544,7 K (271,5 °C)
| viršanas temperatūra = 1837 K (1564 °C)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences: '''30. novembris''' ir gada 334. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (335. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 31 diena.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ķekava
| attēls            = Ķekavas upīte pie Ķekavas.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ķekava pie [[Ķekava]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Ģediņkalns|Ģediņkalna]]
| augštece          = Bakāne, Ķekaviņa
| satekupes         =
| ieteka            = [[Sausā Daugava]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=26 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=29 | sāk_gar_s=56 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=49 | iet_plat_s=54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=14 | iet_gar_s=21 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 29
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 30,5
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 168,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Sūnupe]], [[Butleru strauts]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences: {{cita nozīme|bioloģisku jēdziens|sociālu terminu|dzimte (socioloģija)}}

sentences:
s struktūrformula]]
'''Auksīni''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''auxein'' – 'augt, palielināties') ir ķīmisku savienojumu grupa, kas augos pilda [[Augu hormoni|regulatorās funkcijas]]. Pastāv dabīgie ([[β-indoliletiķskābe]]s (IAA), [[β-indolilsviestskābe]]s (IBA), [[4-hlorindoletiķskābe-3]]) un sintētiskie auksīni (NAA, 2-4 D). Atšķirībā no citiem augšanas regulatoriem, auksīni, kopā ar [[citokinīni]]em, kaut nelielos daudzumos, jebkuram augam nepieciešami praktiski visos fizioloģiskajos procesos. Pirmais atklātais auksīns ir β-indoliletiķskābe (IAA), kas arī tiek uzskatīta par nozīmīgāko no visām.<ref name=pp>Taiz L., Zeiger E., Plant Physiology, 5th Edition, 2010, 782 p., {{ISBN|978-0-87893-511-6}}</ref>

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli
 |    vārds_orig = ''August Wilhelm Barclay de Tolly''
 |        attēls = Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1752
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1826
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = tirgotājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Augusts Vilhelms Barklajs de Tolli''' ({{val|de|August Wilhelm Barclay de Tolly}}, 1752—1826) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] tirgotājs, [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas birģermeistars]] (1810).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Žoržs Pompidū
| vārds_orģ           = ''Georges Pompidou''
| attēls              = Georges Pompidou - Bundesarchiv B 145 Bild-F020538-0006.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Žoržs Pompidū 1965. gadā

| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1969|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|1974|4|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            = Žaks Šabāns-Delmass, Pjērs Mesmērs
| priekštecis         = [[Šarls de Golls]]
([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
| pēctecis            = ([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
[[Valerī Žiskārs d'Estēns]]

| amats2              = [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1962|4|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1968|7|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         = [[Šarls de Golls]]
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Mišels Debrē]]
| pēctecis2           = [[Moriss Kuvs de Mirvils]]

| amats3              = Francijas Konstitucionālās padomes biedrs
| term_sākums3        = {{dat|1959|3|5|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1962|4|14|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Bernards Šeno]]

| dzim_dati           = {{dat|1911|7|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Monbudifa}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1974|4|2|1911|7|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[UNR]], [[UDR]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Kloda Pompidū
| bērni               = Alēns Pompidū
| profesija           = politiķis, literatūras kritiķis, pedagogs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Katolicisms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Žoržs Žans Raimonds Pompidū''' ({{val-fr|Georges Jean Raymond Pompidou}}), dzimis {{dat|1911|7|5}}, miris {{dat|1974|4|2}}) bija [[Francija]]s [[politiķis]]. No 1962. līdz 1968. gadam bija premjerministrs [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] vadītajā valstī. Pēc de Golla negaidītās atkāpšanās no amata, uzvarēja 1969. gada prezidenta vēlēšanās un saglabāja amatu līdz savai nāvei 1974. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dedpūls
| attēls                   = Dedpuls.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Deadpool''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = Tims Millers
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Morēna Bakarina]]
* [[Eds Skreins]]
* [[T.J. Millers]]
* [[Džīna Karano]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = [[Marvel Entertainment]]
| izplatītājs              = [[20th Century Studios|20th Century Fox]]
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|2|8|Parīzes pirmizrāde|2016|2|12|ASV|2016|2|12|Latvija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/deadpool-2016|title=Deadpool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 25, 2018|archive-date={{dat|2018|07|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180710201044/http://www.bbfc.co.uk/releases/deadpool-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|58 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadpool2016.htm |title=Deadpool (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 25, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|783,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Dedpūls 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Dedpūls"''' ({{val|en|Deadpool}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Tims Millers]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tāda paša nosaukuma tēlu. Filmai 2018. gadā iznāca turpinājums "[[Dedpūls 2]]".

sentences: [[sula]]s [[rūgšana]] [[vīns|vīna]] [[raudzēšana]]s laikā]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Jack Goes Boating''
| attēls                   =   Jack Goes Boating Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Filips Sīmors Hofmans]]
| producents               =
* [[Emīlija Zifa Grifina]]
* [[Beta O'Nīla]]
* [[Marks Turtltaubs]]
* [[Pīters Sarafs]]
| scenārija autors         = [[Roberts Glaudini]]
| galvenajās lomās         =
* Filips Sīmors Hofmans
* [[Eimija Raiena]]
* [[Džons Ortizs]]
* [[Dafne Rubina-Vega]]
| mūzika                   =
* ''[[Grizzly Bear (grupa)|Grizzly Bear]]''
* [[Evans Lūrijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Big Beach]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overture Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|9|17|ASV|}}
| ilgums                   = 91 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/jack-goes-boating-2010|title=Jack Goes Boating|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 17, 2019|archive-date={{dat|2019|10|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191017163215/https://bbfc.co.uk/releases/jack-goes-boating-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|619 570}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jackgoesboating.htm|title=Jack Goes Boating|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 17, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Jack Goes Boating''''' ir 2010. gada romantiska komēdija, kas balstīta uz Roberta Glaudini tāda paša nosaukuma lugu. Filmas režisors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Filips Sīmors Hofmans]]. Citas lomas atveido [[Eimija Raiena]]. [[Džons Ortizs]] un [[Dafne Rubina-Vega]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Romanša dziļvaga''' ir [[okeāns|okeāna]] [[dziļvaga]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Izvietojusies [[ekvators|ekvatora]] rajonā starp [[Āfrika|Āfriku]] un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]]. Trešā dziļākā vieta (7730 m) Atlantijas okeānā pēc [[Puertoriko dziļvaga]]s un [[Dienvidsendviču dziļvaga]]s. Tā ir ap 300 km gara un līdz 19 km plata un atdala divas [[Vidusatlantijas grēda]]s daļas — [[Ziemeļatlantijas grēda|Ziemeļatlantijas grēdu]] un [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]].<ref>{{PZT|604}}</ref>

sentences:
{{Infobox
| bodyclass  = vcard plainlist
| aboveclass = fn org
| above      = {{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| subheader  = {{{native_name|}}}
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{imagesize|}}}|sizedefault=frameless|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption    = {{#if:{{{image_name|}}}||{{{caption|}}}}}
| image2     = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image_name|}}}|size={{{image_size|}}}|sizedefault=frameless|title={{ifempty|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}}}
| caption2   = {{{caption|}}}
| image3 = {{#if:{{{karte|}}}{{{map|}}}{{{pushpin_map|}}}{{{map_type|}}}|
{{Kartes infokaste
| map = {{ifempty|{{{karte|}}}|{{{map|}}}|{{{pushpin_map|}}}|{{{map_type|}}}}}
| map_alt = {{ifempty|{{{karte_alt_teksts|}}}|{{{map_alt|}}}}}
| alternative = {{ifempty|{{{alt_karte|}}}|{{{pushpin_image|}}}}}
| map_width = {{ifempty|{{{kartes_izmērs|}}}|{{{map_width|{{{map_size|}}}}}}|250}}
| map_caption = {{ifempty|{{{kartes_paraksts|}}}|{{{map_caption|}}}}}
| relief = {{ifempty|{{{reljefa_karte|}}}|{{{pushpin_relief|}}}|{{{map_relief|}}}|{{{relief|}}}}}
| label = {{ifempty|{{{kartes_marķieris|}}}||{{{map_label|}}}|{{{name|}}}|{{PAGENAME}}}}
| label_position = {{ifempty|{{{paraksta_novietojums|}}}|{{{label_position|}}}|{{{map_label_position|}}}}}
| mark = {{ifempty|{{{marķieris|}}}|{{{mark|}}}|Red pog.svg}}
| mark_width = {{ifempty|{{{marķiera_lielums|}}}|{{{mark_width|}}}|7}}
| lat = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_NS|}}}|{{{lat_dir|}}}|{{{latNS|}}}|{{{lat_NS|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_d|}}}|{{{lat_deg|}}}|{{{latd|}}}|{{{lat_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_m|}}}|{{{lat_min|}}}|{{{latm|}}}|{{{lat_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{plat_s|}}}|{{{lat_sec|}}}|{{{lats|}}}|{{{lat_s|}}}}}<!--
       -->}}
| long = {{#Invoke:Coordinates|dms2dec<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_EW|}}}|{{{lon_dir|}}}|{{{longEW|}}}|{{{long_EW|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_d|}}}|{{{lon_deg|}}}|{{{longd|}}}|{{{long_d|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_m|}}}|{{{lon_min|}}}|{{{longm|}}}|{{{long_m|}}}}}<!--
       -->|{{ifempty|{{{gar_s|}}}|{{{lon_sec|}}}|{{{longs|}}}|{{{long_s|}}}}}<!--
       -->}}
| x = {{{x|}}}
| y = {{{y|}}}
| x% = {{{x%|}}}
| y% = {{{y%|}}} }}}}

sentences: '''27. jūnijs''' ir gada 178. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (179. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 187 dienas.

sentences: '''Dinārs''' ([[Serbu valoda|serbu]]: ''динар)'' bija [[Dienvidslāvija|Dienvidslāvijas]] valstu ([[Dienvidslāvijas Karaliste|Dienvidslāvijas Karalistes]], [[Dienvidslāvijas Sociālistiskā Federatīvā Republika|Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas]] un [[Dienvidslāvijas Federālā Republika|Dienvidslāvijas Federālā Republikas]]) [[valūta]].

sentences: '''Švarca vērtību modelis''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Schwartz Values Inventory'') ir sociālo vērtību klasifikācijas sistēma un pētniecības instrumentārijs, ko izstrādājis [[Izraēla]]s sociālpsihologs [[Šaloms Švarcs]].

sentences: '''Gulistānas miera līgums''' ({{val|ru|Гюлистанский договор}}; {{val|fa|عهدنامه گلستان}}) tika noslēgts {{dat|1813|10|24}} starp [[Krievijas Impērija|Krievijas Impēriju]] un [[kādžāru dinastija|kādžāru dinastiju]] Gulistānas (mūsdienu [[Karabaha|Karabahā]]) ciemā, noslēdzot [[Krievu—persiešu karš (1804—1813)|Krievu—persiešu karu (1804—1813)]].

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=102 ; 408|ipa-text=b̪|ipa-image=Dental_b.svg|ipa-entity=b&#810;||unicode=U+0070 ; U+032A|xsampa=b_d|kirshenbaum=b<nowiki>[</nowiki>|sound=Voiced_labiodental_plosive.ogg}}
'''Balsīgs labiodentāls eksplozīvs slēdzenis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] reti sastopams [[līdzskanis]], ko izrunā līdzīgi [[balsīgs bilabiāls eksplozīvs slēdzenis|{{IPA|[b]}}]], tikai gaisa plūsmas noslēgšanai [[lūpas|apakšlūpa]] tiek piespiesta [[zobi|augšzobiem]], kā artikulējot [[balsīgs labiodentāls berzenis|{{IPA|[v]}}]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Roķīgā mamma
 | oriģinālnos = ''Ricki and the Flash''
 |      attēls = RokigaMamma.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Demme]]
 |  producents =
* [[Meisons Noviks]]
* [[Marks Plets]]
 |   scenārijs = [[Diablo Koudijs]]
 |     aktieri =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Odra Makdonalda]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Bens Plets]]
* [[Riks Springfīlds]]
* [[Mamija Gamere]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Badwill Entertainment]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|8|7||bez}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015|title=Ricki and the Flash|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2020|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200407090724/https://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rickiandtheflash.htm|title=Ricki and the Flash (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Roķīgā mamma"''' ({{val|en|Ricki and the Flash}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demme]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]], [[Odra Makdonalda]], [[Sebastians Stens]], [[Bens Plets]], [[Riks Springfīlds]] un [[Mamija Gamere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|7||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Bābels''' var būt:

sentences:
]]
'''Mežs''' ir [[ekosistēma]] kurā dominējošā [[augi|augu]] forma ir [[koks|koki]], kas veido kokaudzi. Kokaudze meža ekosistēmā ir galvenais organiskās masas ražotājs. Mežs ietver gan kokaudzi tās dažādās attīstības stadijās, gan [[Pamežs|pameža]] un [[Zemsedze|zemsedzes]] augus, meža [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] un [[Augsne|augsn]]i ar tās bagātīgo baktēriju, aļģu, dzīvnieku un [[Sēnes|sēņu]] pasauli. Starp visiem šiem organismiem notiek mijiedarbība un tie ir savstarpēji saistīti komplicētās [[Barības ķēde|barības ķēdēs]]<ref>Bušs M., Laiviņš M. mežs. Enciklopēdija Latvijas daba, 3. sēj. Rīga, 1995</ref>.

sentences: {{Commonscat|Athletes from Sweden|Zviedrijas vieglatlēti}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Sensācija
| attēls = Scoopposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Scoop''
| žanrs = kriminālfilma, romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = * [[Letija Āronsone]]
* [[Garets Vailijs]]
| scenārija autors = Vudijs Allens
| galvenajās lomās = * Vudijs Allens
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Ians Makšeins]]
| mūzika = [[Marks Ishems]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[BBC Films]]'''
* ''[[Ingenious Film Partners]]''
* ''[[Phoenix Wiley]]''
* ''[[Jelly Roll Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2006|7|28||bez}}
| ilgums = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/scoop-2006|title=Scoop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|39,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=scoop.htm|title=Scoop (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Sensācija"''' ({{val|en|Scoop}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kriminālkomēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no galveno lomu atveidotājiem ir [[Vudijs Allens]]. Citas galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Hjū Džekmens]] un [[Ians Makšeins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|7|28||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Sa-whitegreen-chickpea.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Baltie un zaļie aunazirņi
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Cicer
|         ģints_lv = Aunazirņi
|          ģints_r = Aunazirņi (ģints)
|             suga = C. arietinum
|          suga_lv = Aunazirņi
|         binomial = Cicer arietinum
|         sinonīmi =
* ''Cicer grossum''
* ''Cicer sativum''
* ''Cicer physodes''
* ''Cicer sintenisii''
* ''Cicer odessanum''
* ''Vicia arietina''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '' publicēta ''[[Encyclopædia Britannica]]'' reklāma]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetoīna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,10
|blīvums=1002
|kušanas temperatūra=15 °C
|viršanas temperatūra=144-148 °C
}}
'''Acetoīns''' (acetilmetilkarbinols, 3-oksi-2-butanons, 3-hidroksibutanons, CH3COCH(OH)CH3) pieder pie oksi[[ketoni]]em. Acetoīns ir bezkrāsaina vai dzeltenīga šķidra viela ar patīkamu smaržu.

sentences:
[[Kategorija:Irāna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āziju|Irāna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Irāna]]

sentences: {{Commonscat|Resistance during World War II}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s [[holēra]]s slimniekam dod uzņemt šķidrumu, lai novērstu atūdeņošanos.]]
'''Atūdeņošanās''' jeb '''dehidratācija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''ὕδωρ hýdōr'' — 'ūdens') tiek definēta kā pārmērīgs [[ķermeņa šķidrums|ķermeņa šķidruma]] zaudējums (piemēram [[holēra]]s slimniekiem).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Wayback Machine''''' ir digitāls [[Internets|Tīmekļa]] arhīvs un citas informācijas krātuve, rakstīta [[Java (valoda)|Java]] un [[Python]] programmēšanas valodās. 2001. gadā to izveidoja bezpeļņas organizācija ''[[Internet Archive]]'', kas atrodas [[Sanfrancisko]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. [[Alexa Internet|Aleksas]] Tīmekļa vietņu pasaules reitingā šī vietne 2019. gada sākumā bija 253. vietā.<ref name="alexa">{{Tīmekļa atsauce |title=Archive.org Traffic, Demographics and Competitors - Alexa |url=https://www.alexa.com/siteinfo/archive.org |website=alexa.com |accessdate=4 February 2019 |archive-date={{dat|2020|05|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200518192525/https://www.alexa.com/siteinfo/archive.org }}</ref>

sentences: '''Ihtioloģija''' ({{val-el|ἰχθυς}}, ''ichthys'' — ‘zivis’; {{gree|λόγος}}, ''logos'' — ‘mācība’) ir [[zooloģija]]s nozare, kurā tiek pētītas [[zivis]] — to uzbūve, uzvedība, attīstība, [[evolūcija]], [[sistemātika]] un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā [[hidrobioloģija|hidrobioloģiju]], [[jūras bioloģija|jūras bioloģiju]], [[limnoloģija|limnoloģiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]] un citām zinātnēm, kas saistītas ar [[ūdens|ūdeni]].

sentences:
'''1944. gada kaujas pie Narvas''' ({{val|et|Narva lahing}}; {{val|de|Schlacht bei Narva}}; {{val|ru|Битва за Нарву}}) bija vairākas lielkaujas [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Otrā pasaules kara Austrumu frontē]] pie [[Narva]]s no 1944. gada 2. februāra līdz 26. jūlijam starp [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] [[Ļeņingrada]]s frontes armijām un [[Vērmahts|Vērmahta]] armijas grupu "Narva".
Kaujās krita vai pazuda bez vēsts aptuveni 14 000 [[Lielvācija]]s un apmēram 100 000 [[Padomju Savienība|PSRS]] karavīru.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gibraltārs|Gibraltāra]] galvenie ministri'''. Galvenais ministrs ir [[Gibraltāra valdība]]s priekšsēdētājs, kuru ievēl [[Gibraltāra parlaments]] un kuru oficiāli ieceļ [[Lielbritānija]]s monarha pārstāvis [[Gibraltāra gubernatoru uzskaitījums|Gibraltāra gubernators]]. Šāds amats tika izveidots [[1964]]. gadā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Bosuilstadion''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =20110720_bosuil.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{BEL}}, [[Antverpene]]
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  51.232406 | latNS  = N
| longd =  4.472086 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1923. gads
| renovated           = 1991, 2001, 2015, 2017
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = zāliens
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 15 975
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = ''[[Royal Antwerp F.C.]]''
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Škoda 24Tr Irisbus
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss Škoda 24Tr Irisbus [[Čehija]]s pilsētā Teplicē.
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Irisbus (Iveco Bus)]]
[[Škoda|Škoda Transportation]]
|rūpnīca            = {{flag|Francija}}, [[Annonay]]
{{flag|Čehija}}, [[Plzeņa]]
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2003. gads|2003]] — 2014.
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 24Tr, 24TrBT
|garums             = 11,99 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,5 m
|pašmasa            = 11,5 t
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Škoda 7ML 3550 K/4
Citelis 1B: Škoda 20ML 3550 K/4
|dzinēja jauda      = 210 kW (282 hp)
 + 100 kW (134 hp) (papildus dīzeļģenerātors APU Kirsch 100 DIPME)
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 30
|stāvvietu skaits   = 69
|pasažieri kopā     = 99
|izmanto            = {{flag|Čehija}}:
[[Jihlava]],
[[Mariānske Lāzņe]],
[[Pardubice]],
[[Plzeņa]],
[[Teplice]],
[[Zlīna]] — [[Otrokovice]]
{{flag|Latvija}}: [[Rīga]]
{{flag|Rumānija}}: [[Timišoara]]
{{flag|Slovākija}}: [[Prešova]]
{{flag|Uzbekistāna}}: [[Urgenča]]

}}

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Lindsija Loena
 | vārds_orig              = ''Lindsay Lohan''
 | attēls                  = Lindsay Lohan (Headshot).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Lindsija Loena 2012. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|7|2}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise, modele, ierakstu māksliniece
 | darbības gadi           = 1989—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Lindsija Morgana Loena''' ({{val|en|Lindsay Morgan Lohan}},<ref name="thebiographychannel1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |title=Lindsay Lohan - Biography on Bio |publisher=Thebiographychannel.co.uk |date= |accessdate=2012-10-24 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfas5?url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |archivedate=2012-06-18 }}</ref> {{izrunā|ˈloʊ.ən}};<ref>{{ziņu atsauce |url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |title=AP-News Pronunciation Guide L-R |agency=Associated Press |accessdate=March 13, 2010 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfaqL?url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |archivedate={{dat|2012|06|18||bez}} |deadurl=no }}</ref> dzimusi '''Lindsija Dī Loena''' (''Lindsay Dee Lohan'') {{dat|1986|7|2}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] aktrise, modele un ierakstu māksliniece.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Albīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, [[laukšpats]]
|ŠtruncaID=8/J.07-20
|ķīm_formula=NaAlSi3O8
|singonija=[[triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, iezilgana, pelēka, sārta
|svītra=Balta
|habituss=Graudi iežos, nereti redzamas kristāla formas
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, laba — citā
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas
|cietība=6—6,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,528—1,533 nβ = 1,532—1,537 nγ = 1,538—1,542
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,62
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{vikisaites+}}
'''Situatīvā apziņa'''{{nepieciešama atsauce}} ir apkārtējās vides un tājā esošo notikumu uztvere un interpretācija.<ref name=":2">Endsley, 1995b, p. 36</ref>

sentences: '''Marksistiskā literatūras teorija un kritika''' ir plašs un daudzveidīgs virziens [[literatūra]]s [[literatūras teorija|teorijā]] un [[literatūras kritika|kritikā]], kas pamatā balstās [[marksisms|marksisma]] ideoloģijā un filozofijā, tā politiskajās un ekonomiskajās teorijās. Lai gan marksistiskās literatūras kritikas aizsākumi meklējami jau 19. gadsimtā marksisma pamatlicēju — [[Kārlis Markss|Kārļa Marksa]] un [[Frīdrihs Engelss|Frīdriha Engelsa]] — darbos, visspēcīgāko attīstību tā piedzīvoja 20. gadsimtā.

sentences:
glezna).]]
'''Erceņģeļi''' ({{val-de|Erzengel}} no {{val|grc|ἀρχάγγελοι}} — "galvenais sūtnis") ir [[eņģeļi]], kas dažādās [[ticība|ticībās]] ieņem vadošo pozīciju eņģeļu vidū. Viņu uzdevums ir cilvēkiem un veselām tautām pavēstīt dievišķus rīkojumus.
[[Vecā Derība|Vecās derības]] Sibillu un [[Enoha grāmata|Enoha grāmatās]] minēti erceņģeļi [[Miķelis]] (Mihaēls), [[Gabriēls]], [[Rafaēls (eņģelis)|Rafaēls]] un [[Uriēls]] (vārda otrā daļa ''-el'' norāda uz [[Dievs|Dieva]] vārdu), kas atbilst lauvas (Mikaēls), vērša (Uriēls), ērgļa (Gabriēls) un čūskas (Rafaēls) zīmēm.<ref>{{LKV|IV.|7580}}</ref>

[[Jaunā Derība|Jaunajā derībā]] vienīgi Miķeli sauc par erceņģeli, savukārt Gabriēlu un Rafaēlu dēvē par eņģeļiem, bet Uriēls nav pieminēts.

sentences:
{{Citas nozīmes|Tropisko ciklonu|Ciklons (nozīmju atdalīšana)|Ciklons}}
 no kosmosa 2004. gada 26. martā.]]

sentences: '''27. februāris''' ir gada 58. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 307 (308 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lutriņu pagasts
| karte             = Lutriņu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Lutriņu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Lutriņu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| centrs            = Lutriņi
| platība           = 90,7
| iedzīvotāji       = 1430<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1430 / 90.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.saldus.lv/lutrini/
}}
'''Lutriņu pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Saldus pagasts|Saldus]], [[Zirņu pagasts|Zirņu]], [[Jaunlutriņu pagasts|Jaunlutriņu]] un [[Gaiķu pagasts|Gaiķu]] pagastiem.

sentences: '''Hemoglobīns''' ({{val-el|αἷμα}}, ''aima'' — ‘asinis’; {{val-la|globus}} — ‘lode') ir [[dzelzs|dzelzi]] saturoša [[olbaltumviela]], kas daudziem dzīvniekiem riņķo [[asinis|asinīs]] — [[mugurkaulnieki]]em sarkanajos asinsķermenīšos ([[eritrocīts|eritrocītos]]) —, un tā uzdevums ir pārvietot [[skābeklis|skābekli]] no [[plaušas|plaušām]] uz citām ķermeņa daļām un pārnest atpakaļ [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]].<ref name="PME"/> Tā ir arī asins [[krāsviela]].<ref name="tezaurs"/> [[Medicīna|Medicīnā]] hemoglobīns saīsinājumā tiek pierakstīts šādi: '''Hb''' vai '''Hgb'''.

sentences: '''Kambijs''' ({{val|la|cambium}} — ‘apmaiņa, nomaiņa’) ir [[veidotājaudi]], kas atrodas starp vadaudiem — [[koksne|koksni]] un [[lūksne|lūksni]]. Kambijs sastopams ne tikai [[stumbrs|stumbrā]], bet arī [[sakne|saknē]] un pat [[lapas|lapu]] lielākajās dzīslās. Koku un krūmu kambijs ir izvietots nepārtraukta šūnu gredzena veidā, turpretī lakstaugu kambijs atrodas atsevišķu šūnu grupu veidā vadaudu kūlīšos, to sauc par kūlīšu kambiju. Korķa kambijs ir plāns kambija šūnu slānis starp kokaugu mizas slāņiem, kas piedalās šīs mizas veidošanā. Kambija šūnas ir iegarenas. To garums vairākkārt pārsniedz platumu.

sentences: {{citas nozīmes|gaismas parādību|Ēna (nozīmju atdalīšana)|Ēna}}

sentences:
vecticībnieku baznīca [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]]]]
 vecticībnieku baznīca [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]]]]

sentences:
{| class="wikitable" width=300px align=right
|-----
!colspan=2|Ahāts
|-----
!colspan=2|), izmērs — 2,5 cm]]
|-----
!colspan=2|Klasifikācija
|-----
|Klase||[[halcedons|Halcedona]] paveids
|-----
|[[Ķīmiskā formula]]|| Silīcija dioksīds, SiO2
|-----
|[[Singonija]]|| [[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|-----
!colspan=2|Īpašības
|-----
| Krāsa || Balts līdz pelēks, gaišzils, oranžs līdz sarkans, melns
|-----
| [[Svītra]] || Balta
|-----
| [[Habituss]] || [[Slēpti kristālisks]]
|-----
| [[Skaldnība]]|| Nav
|-----
| [[Lūzums (mineraloģija)|Lūzums]]|| Gliemežnīcas, ar ļoti asām malām
|-----
|[[Cietība]] pēc [[Mosa skala]]s|| 7
|-----
| [[spīdums (mineraloģija)|Spīdums]]|| Vaska
|-----
| [[caurspīdīgums (optika)|Caurspīdīgums]]|| Vāji caurspīdīgs
|-----
| [[Pleohroisms]]|| Nav
|-----
| [[Blīvums]]||2,6
|-----
|}

sentences:
{{jāuzlabo|bilances shēma ir sadalīta pa vairākām nodaļām, derētu drīzāk veidot tabulu (sk. zem papildus iespējām) sadaļā par bilanci kā tādu}}
'''Grāmatvedība''' ir [[Uzņēmums|uzņēmuma]] saimniecisko operāciju reģistrācija, kas galvenokārt tiek apkopota caur dažādiem [[Finanšu pārskats|finanšu pārskatiem]]. Grāmatvedības uzdevums ir sagatavot attiecīgā uzņēmuma finanšu atskaites potenciālajiem investoriem un valsts [[Nodoklis|nodokļu]] iestādēm.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/a/accounting.asp|title=Accounting|work=investopedia.com|publisher=Investopedia|first=Alicia|last=Tuovila|date=28 January 2020|accessdate=11 May 2020}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Owen Richardson''
| attēls =Niels BohrUpOwenWillansRichardsonDownSolvay1927.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Ouens Ričardsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1879
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Djūsberija]] (Dewsbury), [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=2
| m_diena=15
| m_vieta =[[Altona]], [[Hempšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Universitāte]]<br />[[Prinstonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[termoelektronu emisija]], [[Ričardsona likums]]
| apbalvojumi =[[1928]]. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Mohegani
|attēls =
|skaits =1611 (2003.g.)
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Konektikuta]]
|reliģija=Kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|Angļu]], sākotnēju pekotu/moheganu
|radi   =Pekoti
}}

sentences: '''Snaiperis'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=71}}</ref> ir [[karavīrs]] armijā, kurš ir apmācīts rīkoties ar [[snaiperšautene|snaiperšautenēm]]. Snaiperi spēj trāpīt ar šiem [[ieroči]]em mērķī no ļoti liela [[attālums|attāluma]]. Lai to spētu izdarīt, pie viņu ieročiem ir piemontēts [[optiskais tēmēklis]]. Snaiperi arī tiek speciāli apmācīti, lai tie paliktu ienaidniekam neredzami.

sentences: '''2 eiro piemiņas monētas''' jeb '''jubilejas monētas''' ir īpašas, apgrozībai paredzētas [[eiro monētas]], kuras kopš [[2004]]. gada ir kaltas un izlaistas [[eirozona]]s dalībvalstīs un ir [[likumīgs maksāšanas līdzeklis]] visās eirozonas valstīs. Monētas tiek izdotas, lai pieminētu kāda vēsturiska notikuma [[gadadiena|gadadienu]] vai arī lai pievērstu īpašu uzmanību kādam īpašam [[notikums|notikumam]], kas tobrīd norisinās. Līdz 2022. gadam ir izdotas 470 dažādas monētas. Piecas reizes — 2007. gadā, 2009. gadā, 2012. gadā, 2015. gadā un 2022. gadā — visas eirozonas valstis izlaida kopējas monētu sērijas, kuru monētas dažādām valstīm atšķiras tikai ar uzrakstiem. 2007. gadā izlaida monētu "Treaty of Rome", 2009. gadā izlaida monētu "EMU", 2012. gadā izlaida monētu "10 Years of Euro", 2015. gadā izlaida monētu "30 Years of the EU Flag" un 2022. gadā izlaida monētu "Erasmus 35". Līdz 2012. gadam katra valsts gadā drīkstēja izlaist vienu piemiņas monētu (šādi ierobežojumi joprojām attiecas uz valstīm ārpus [[Eiropas Savienība]]s, kas ir tiesīgas izlaist eiro monētas), taču patlaban katra valsts gadā drīkst izlaist divas šādas monētas. Turklāt izdoto monētu skaits nevar pārsniegt ne 5% no visām valsts izdotajām 2 eiro monētām, ne 0,1% no visu eirozonas valstu kopumā izdotajām 2 eiro monētām, īpašos gadījumos šis ierobežojums var tikt palielināts līdz 2%, taču tad valsts nedrīkst izlaist piemiņas monētas četrus gadus.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds          = Masasoits
| attēls         = Massasoit Plimouth.JPG
| att_izmērs     = 250px
| att_nosaukums  = Masasoita statuja [[Plimuta (Masačūsetsa)|Plimutā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] [[piekraste|piekrastē]].
| dz_gads        =
| dz_vieta       = Montaupas ciemats tag. [[Rodailenda|Rodailendā]]
| m_gads         = 1661
| m_mēnesis      =
| m_diena        =
| tautība        = [[vampanoagi|vampanoagu]] [[Amerikas pamatiedzīvotāji|indiānis]]
| vecāki         =
| dzīvesbiedrs   =
| bērni          = [[Vamsuta]], [[Metakomets]], Sonkanučo (dēli)<br> Amie, Sāra (meitas)
}}
'''Masasoits''' jeb '''Ousamekuins'''  (ap. 1561.-1661.) bija [[vampanoagi|pokanoketu]] [[sačems]] un visas [[vampanoagi|vampanoagu]] konfederācijas "masasoits". "Masasoits" ir tituls, kas nozīmē "augstākais sačems", savukārt viņa personvārds ''Ousa Mequin'' tulkojas kā Dzeltenā Spalva.

sentences:
{{Nepieciešamas atsauces}}
 eitrofikācija [[Potomaka]]s upē.]]
'''Eitrofikācija''' ir ķīmisku uzturvielu, parasti [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[fosfors|fosfora]] savienojumu, palielināšanās [[Ekosistēma|ekosistēmā]] izraisīta paaugstināta augu augšanas un atmiršanas intensitāte.<ref>[http://www.lvgma.gov.lv/produkti/soe2001_lv/udeni/eitro/eitro.htm Eitrofikācija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081210074749/http://www.lvgma.gov.lv/produkti/soe2001_lv/udeni/eitro/eitro.htm |date={{dat|2008|12|10||bez}} }} {{lv ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Horeogrāfija]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo01.jpg
 | att_nosaukums = [[Parastais krupis]] (''Bufo bufo'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 |      binomial = Bufo <small>([[François-Alexandre de Garsault|Garsault]], 1764)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Batrachus''
*''Phryne''
*''Pegaeus''
*''Platosphus''
*''Bufavus''
*''Torrentophryne''
}}

sentences: '''Таlīts '''({{Val-he|טַלִּית (tallit) — 'apmetnis'}}), dažreiz arī  '''tallīts''' vai '''taless''' — lūgšanu tērps [[Jūdaisms|jūdaism]]ā, kas ir īpašā veidā izgatavots taisnstūra pārvalks. Tas tiek uzskatīts par Toras svētuma un pakļaušanās Dieva gribai pazīmi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glikolskābes struktūrformula

Glikolskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H4O3
|molmasa=76,05
|blīvums=1270
|kušanas temperatūra=75 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Glikolskābe''' (hidroksietiķskābe, 2-hidroksietānskābe, CH2OHCOOH) ir vienkāršākā hidroksi[[karbonskābe]]. Glikolskābe ir bezkrāsaina, kristāliska, higroskopiska viela bez smaržas, kas labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Commonscat|Ludza}}
[[Kategorija:Ludzas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kazimežs Funks
|     vārds_orig = ''Kazimierz Funk''
|         attēls = Casimir Funk 01.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{flagicon image|Military ensign of Vistula Flotilla of Congress Poland.svg}} [[Varšava]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)|Polijas Karaliste]]
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Ņujorka|2s=Ņujorka (štats)|Olbani}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{flagicon image|Military ensign of Vistula Flotilla of Congress Poland.svg}} [[Polijas Karaliste (1815—1915)|Polijas Karaliste]]|{{USA}}}}
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[bioķīmija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Bernes Universitāte]] (doktora grāds, 1904)
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = ieviesa jēdzienu ‘[[vitamīni]]’
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mata Hari
|     vārds_orig = ''Mata Hari''
|         attēls = Mata Hari 2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|Nīderlande|Leuvardena}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1917
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze|Vensena}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Nīderlandieši|nīderlandiete]]
|   nodarbošanās = Dejotāja, kurtizāne, spiedze
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = File:Mata Haris Unterschrift..png
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Mārgareta Ģertrūde "Margrēta" Zelle''' ({{val-nl|Margaretha Geertruida "Margreet" Zelle}}; {{dat|1876|8|7|N}} — {{dat|1917|10|15|N}}), labāk pazīstama kā '''Mata Hari''', bija [[Nīderlandieši|nīderlandiešu]] eksotiskā [[dejotāja]], kurtizāne un spiedze, kas tika apsūdzēta par spiegošanu [[Vācijas Impērija|Vācijas]] labā [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] laikā.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
[[Fonētika|Fonētikā]] par '''labiodentālu līdzskani''' sauc [[Līdzskanis|līdzskani]], ko artikulē ar apakšlūpu un augšzobiem. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] iekļautie labiodentālie līdzskaņi ir:<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{labs raksts}}
{{Cita nozīme|Rīgas apkaimi|dzelzceļa staciju|Bolderāja (stacija)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Bolderāja
|attels             =
|paraksts           = Bolderājas jaunā daļa.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 8,329 km²
|iedzivotaju_skaits = 12 994 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Bolderājas katoļu baznīca]]
[[Bolderājas luterāņu baznīca]]
Bolderājas jaunais tilts
|udenstilpnes       = [[Daugava]]
[[Buļļupe]]
[[Loču kanāls]]
[[Hapaka grāvis]]
[[Beķera grāvis]]
[[Bolderājas karjera ezers]]
|parki              = [[Krēmeru dabas liegums]]
|autobuss           = [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3.]] [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30.]] [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1016
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/bolderaja/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Rentgendifraktometrija''' jeb '''rentgenstruktūranalīze''' ir [[kristalogrāfija]]s metode, kurā iegūst un analizē [[rentgenstari|rentgenstaru]] [[difrakcija]]s ainu [[kristāls|kristālos]], lai noteiktu [[Kristālrežģis|kristālrežģa]] īpašības. Kristālrežģa starpplākšņu attālumus nosaka pēc Brega likuma. Rentgenstarus izkliedē (difraģē) ap [[atoms|atomiem]] esošie [[elektrons|elektroni]], nevis paši [[Atoma kodols|atomu kodoli]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Monopsons''', ko dažkārt sauc par '''pircēja monopolu''', ir [[monopols|monopolam]] līdzīgs tirgus stāvoklis. Monopsonijā viens liels pircējs, nevis pārdevējs kontrolē lielu tirgus daļu un samazina cenas. Monopsons notiek tad, kad vienam uzņēmumam ir tirgus spēks, izmantojot ražošanas faktorus. Uzņēmums ir vienīgais vairāku pārdevēju pircējs un samazina pārdevēja produktu vai pakalpojumu cenu atkarībā no tā daudzuma, kādu tas pieprasa.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.investopedia.com/terms/m/monopsony.asp|title=Monopsony}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Somali Wild Ass.JPG
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Asinus
| apakšģints_lv = Ēzeļi
|          suga = Equus africanus
|       suga_lv = Āfrikas savvaļas ēzelis
|        pasuga = Equus africanus somalicus
|     pasuga_lv = Somālijas savvaļas ēzelis
|      binomial = Equus africanus somalicus <small>([[Noack]], 1884)</small>
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Somālijas savvaļas ēzelis''' jeb '''Somālijas ēzelis''' (''Equus africanus somalicus'') ir [[āfrikas savvaļas ēzelis|Āfrikas savvaļas ēzeļa]] (''Equus africanus'') pasuga. Tas apdzīvo [[Somālija]]s ziemeļaustrumus un [[Etiopija|Ziemeļetiopijas]] klinšainās un akmeņainās tuksneša teritorijas.

sentences: '''Dialektika''' ({{val|el|dia}} pār/caur un ''legein'' runāt)<ref name="iv">Ideju vārdnīca. Rīga: Zvaigzne ABC, 1999. gads, 107. lpp.</ref> vispārīgā nozīmē ir attīstība visā tās kopumā, formu daudzveidībā un pretrunīgumā.<ref name="sv">Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 151. lpp.</ref> Jēdziena iedibinātājs [[Sokrats]] ar šo vārdu saprata spriešanas metodi, kuras pamatā ir [[dialogs]] un [[saruna]]. Vēlāk radās hēgeliskā dialektika, kas ir skaidrojoša metode, kas atrisina pretrunu starp tēzi un antitēzi, izmantojot sintēzi.<ref name="iv"/> Dialektiskā metode paredz īstenības pētīšanu caur tās kustību, attīstību un pretrunām. Tā ir [[metafizika]]i pretēja zinātniskās izziņas metode.<ref name="sv"/>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Grāveru pagasts
| karte             = Grāveru pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Grāveru pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Grāveru pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Grāveri
| platība           = 65,3
| iedzīvotāji       = 423<ref>{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 423 / 65.3 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Boikots''' ir brīvprātīga un apzināta attiecību, darījumu pārtraukšana ar kādu valsti, uzņēmumu vai personu; arī to ignorēšana. Boikota nolūks ir radīt subjektam kādus ekonomiskus zaudējumus vai paust morālu sašutumu, mēģinot piespiest subjektu mainīt nevēlamo uzvedību.

sentences: '''Ješiva''' ([[Ivrits|ivritā]] יְשִׁיבָה, burtiski — sēde, sanāksme) ir nosaukums institūtam, kas ir augstākā reliģiskā skola [[Talmūds|Talmūda]] studijām. Atsevišķos laikmetos ješiva pildīja arī likumdošanas un tiesu funkcijas. Pēdējos gadsimtos tā kalpoja, lai sagatavotu zinātniekus [[Rabīns|rabīna]] titulam.

sentences:
[[Kategorija:Grenāda]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Grenada]]

sentences: '''Dekrētu''' '''Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu''' ({{val|ru|Указ Об Укреплении Начал Веротерпимости}}, zinātniskā [[transliterācija]] ''{{Lang|ru-Latn|Ukaz Ob Ukreplenii Načal Veroterpimosti}})'' {{dat VS|{{dat|1905|4|30}}|{{dat||4|17}}}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm |title= 1905. gada dekrēts par reliģisko toleranci|access-date=2024-01-11|date=2004-09-28|language=de|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111141737/https://wwwuser.gwdg.de/~oeghome/Dohrn/Glossar.htm}}</ref>  izdeva [[imperators]] [[Nikolajs II Romanovs|Nikolajs II]] kā daļu no reformām pēc [[1905. gada revolūcija|Janvāra revolūcijas]], kurā visi pieaugušie varēja brīvi izvēlēties savu [[Konfesija|konfesiju]], nebaidoties no vajāšanas, [[Diskriminācija|diskriminācijas]] un pilsoņu tiesību ierobežojumiem reliģisku iemeslu dēļ.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905|title=1905. gada likuma “Par reliģiskās tolerances pamatu stiprināšanu” vēsturiskie priekšnosacījumi  un vecticības uzplaukums|author=R.Atorin|access-date=2023-11-03|date=2018-07-15|journal=Krievijas Pareizticīgā vecticībnieku baznīca|language=ru|archive-date=2020-02-25|archive-url=https://web.archive.org/web/20200225093842/http://rpsc.ru/publications/history/atorin_manifest_1905}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838|title=Vēstures muzejā atklāj izstādi “Vecticības noslēpums”|access-date=2024-01-11|date=2005-05-14|language=de|archive-date=2012-01-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20120103141118/http://russland.ru/rukul0010/morenews.php?iditem=838}}</ref> Krievu [[Pareizticība|pareizticīgo]] ticību varētu arī iemainīt pret citu konfesiju.<ref name=":0"/> Šis dekrēts būtiski mainīja [[Vecticība|vecticībnieku]] juridisko statusu  un atviegloja reliģiskajām minoritātēm [[Krievijas Impērija|Krievijā]] brīvi praktizēt savu reliģiju.<ref name=":0"/><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.forum18.org/Archive.php?article_id=570&pdf=Y|title=Reliģijas brīvība kopš 1905. gada — kāds progress Krievijā?|author=Irina Budkina|access-date=2024-01-11|date=2005-05-26|language=en|journal=Forum18, Oslo, Norway|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111192304/https://www.forum18.org/archive.php?article_id=570&pdf=Y}}</ref>  Tomēr Krievijas pareizticīgo baznīcas prioritāte tika saglabāta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|title=A History of Russian Christianity, Vol.IV|author=Daniel H.Shubin|access-date=2024-01-11|date=2004|language=en|archive-date=2024-01-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20240111144040/https://books.google.de/books?id=9LY0wXC3nEAC&pg=PA9&lpg=PA9&dq=%22Nicholas+II%22+%22tolerance%22+1905&source=bl&ots=oVKwygitHk&sig=QJxC75wROL6izu6LOolFnbfbaEk&hl=de&ei=3t8lSsOmOcSf-AbFifibCQ&sa=X&oi=book_result&ct=result#v=onepage&q=%22Nicholas%20II%22%20%22tolerance%22%201905&f=false|isbn=0-87586-445-7 (ebook)}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vasko Nunjess de Balboa
|     vārds_orig = ''Vasco Núñez de Balboa''
|         attēls = Balboa.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[1475. gads|1475]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Badahosa]], [[Spānija]]
|      m_dat_alt = [[1519. gads|1519]]. gadā laika posmā starp 12. un 21. janvāri
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Akla]], [[Panama]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[spāņi|spānis]]
|   nodarbošanās = jūrasbraucējs, pētnieks, gubernators un konkistadors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts = Firma de Vasco Nuñez de Balboa.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Tramvaju satiksme Ķemeros''' bija viens no [[sabiedriskais transports|sabiedriskā transporta]] veidiem [[Ķemeri|Ķemeros]]. No 1912. līdz 1933. gadam pilsētā bija viena [[tramvajs|tramvaja]] līnija.

sentences: '''Divmāju augi''' ({{val-en|dioecious plant}}) ir [[augi]], kuriem [[putekšņlapa]]s un [[augļlapa]]s veidojas uz dažādiem īpatņiem. Tādējādi tiek kavēta [[pašappute]], tomēr puse īpatņu šādā gadījumā nedod [[sēkla]]s.

sentences: '''Transcendenta funkcija''' — kompleksā mainīgā [[analītiska funkcija]], kuras vērtības aprēķināšanā bez [[algebriska operācija|algebriskas operācijas]] jāizdara arī kāda [[robežpāreja]].

sentences: '''Lemma''' [[leksikogrāfija|leksikogrāfijā]] ir vārds tādā formā, kādā tas tiek ievietots [[vārdnīca|vārdnīcā]],<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |year=2007 |location=Rīga |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=lemma&list=&lang=&h=yes |quote=Lemma: Onomastikā — ar konkrētu referentu nesaistīts īpašvārds, piemēram, personvārds vārdadienu kalendārā; '''leksikogrāfijā''' — '''šķirkļa vārds'''. |accessdate={{dat|2014|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304125813/http://termini.lza.lv/term.php?term=lemma&list=&lang=&h=yes |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> piemēram, latviešu valodā [[nomens|nomeniem]] lemmas forma būtu [[nominatīvs]] un [[darbības vārdi]]em — [[nenoteiksme]].

sentences: '''Nadžimudins Gocinskis''' ([[Avāru valoda|avāru]]: ''ХӀоцоса Нажмудин,'' dzimis [[1859. gads|1859]]. gadā [[Dagestānas apgabals|Dagestānas apgabalā]], [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], miris [[1925. gads|1925]]. gadā [[Rostova pie Donas|Rostovā pie Donas]], [[Padomju Savienība|PSRS]]), pazīstams arī kā '''Nadžimudins Donogo''', bija [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]] reliģiska, militāra un politiska persona. Pretpadomju nemiernieku kustības līderis.

sentences:
{{cita nozīme|minerālu|ciemu|Dolomīts (Salas pagasts)}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dolomīts
|attēls=
|att_paraksts=Dolomīta paraugs
|klase=karbonātu minerāli
|ŠtruncaID=05.AB.10
|ķīm_formula=CaMg(CO3)2
|singonija=[[trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=balts, pelēks, dzeltenīgs, iezaļgans
|svītra=balta
|habituss=sīkgraudaini vai slēptkristāliski agregāti, retumis lielāki kristāli
|skaldnība=ļoti laba pa {1011} ([[romboedrs|romboedriska]])
|lūzums=gliemežnīcas veida
|cietība=3,5—4,5
|spīdums=stiklains
|caurspīdīgums=caurspīdīgs līdz vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,679–1,681 nε = 1,500
|blīvums=2,85—2,95
}}
'''Dolomīts''' (arī plienakmens un radze) ir ļoti izplatīts [[nogulumieži|nogulumiežu]] [[minerāls]], kas pieder pie [[karbonāti]]em. No minerāla dolomīta sastāv tāda paša nosaukuma monominerāls iezis. Ķīmiski dolomīts sastāv no [[kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] un [[magnija karbonāts|magnija karbonāta]], tā formula ir CaMg(CO3)2 (to var uzskatīt par dubultā sastāva minerālu, kas sastāv no [[kalcīts|kalcīta]] CaCO3 un [[magnezīts|magnezīta]] MgCO3). Mālainu dolomītu sauc par [[dolomītmerģelis|dolomītmerģeli]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Arturs Velzlijs, Velingtonas hercogs
| vārds_orģ           = ''Arthur Wellesley, Duke of Wellington''
| attēls              = Sir Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington.png
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]]
| term_sākums         = {{dat|1828|1|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1830|11|16|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              =
| term_sākums2        = {{dat|1834|11|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1834|12|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1769|5|1}}
| dzim_vieta          = [[Dublina]], [[Īrijas Karaliste]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1852|9|14|1769|5|1}}
| mir_vieta           = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Kenta|Volmera}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Toriji (Apvienotā Karaliste)|Toriji]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Arturs Velzlijs, pirmais Velingtonas hercogs''' ({{val|en|Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington}}; dzimis {{dat|1769|5|1}}, miris {{dat|1852|9|14}}) bija britu karavīrs un valstsvīrs, [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C10H16O2
|molmasa=168,24
|blīvums=970
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=249—251 °C
}}
'''Ģerānijskābe''' (3,7-dimetil-2,6-oktadiēnskābe, (СН3)2C=СН−СН2−СН2−C(СН3)=CH−СООН) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar sazarotu ķēdi un divām divkāršajām saitēm molekulā. Ģerānijskābe ir eļļains šķidrums.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Koroneišena
|attēls              = Coronation Island.jpg
|attēla paraksts     = Koroneišenas salas panorāma
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|label               =Koroneišena
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|arhipelāgs          = [[Dienvidorkneju salas]]
|latd=60|latm=35 |lats=0 |latNS=S |longd=45|longm=38 |longs=0 |longEW=W
|platība             = 457
|garums              = 40
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platums             = 13
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Nivejas kalns]]
|augstums            = 1266
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]],<br />[[Argentīnas Antarktīda]]
|iedzīvotāji      =
|piezīme          =
}}
'''Koroneišena''' ({{val|en|Coronation Island}}, {{val|es|Isla Coronación}}) ir [[sala]] [[Antarktika|Antarktikā]], lielākā [[Dienvidorkneju salas|Dienvidorkneju salu]] arhipelāga sala. Izvietojusies arhipelāga ziemeļdaļā, [[Ljūtveita šaurums]] austrumos to atdala no [[Pauela sala]]s, bet [[Normannas šaurums]] dienvidos — no [[Signijas sala]]s. Sala kalnaina, tās centrālo daļu aizņem [[Brisbena kalni]] un salas un visa arhipelāga augstākā virsotne [[Nivejas kalns]] ({{nobr|1265 m}} vjl). Krasta līnija stipri robota, piekrastē daudz sīku saliņu un klinšu. Lielāko salas daļu klāj ledāji.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija perhlorāta formulvienības struktūrformula

Pudele ar anhidronu

Magnija perhlorāta heksahidrāta paraugs
|       citi nosaukumi = anhidrons
|           CAS numurs = 10034-81-8
64010-42-0 (hidrāts)
13446-19-0 (heksahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Mg(ClO4)2
|              molmasa = 223,206
|              blīvums = bezūdens vielai 2210
|  kušanas temperatūra = 251 °C (bezūdens viela)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 99,601 g uz 100 ml
|                 citi =
}}
'''Magnija perhlorāts''' (Mg(ClO4)2) ir [[magnijs|magnija]] un [[perhlorskābe]]s sāls. Tā ir balta pulverveida viela, kas ir spēcīgs [[oksidētājs]]. Bezūdens magnija perhlorāts ir ārkārtīgi [[higroskopiskums|higroskopisks]], tādēļ to sauc arī par '''anhidronu'''. Anhidrons spēj piesaistīt līdz pat 60% ūdens no savas masas. Heksahidrāts Mg(ClO4)2 · 6H2O ir adatveida kristāli, kas pie 147 °C izšķīst savā kristalizācijas ūdenī.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Henrijs Visendorfs
|     vārds_orig = ''Indriķis Ķiparts''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Paltmales pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1916
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|  nodarbošanās  = tirgotājs, uzņēmējs, žurnālists, grāmatizdevējs
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1919. gada Cēsu kaujām|Cēsu kauja|Cēsu kaujas}}
{{Kauja
|kauja=Cēsu kaujas
|attēls=
|paraksts=Cēsu kaujās dalību ņēmušais Igaunijas armijas bruņuvilciens Cēsu stacijā. Pie tā sapulcējušies Ziemeļlatvijas brigādes un Igaunijas armijas virsnieki. Centrā, ģērbies mētelī — Ziemeļlatvijas brigādes komandieris pulkvedis J. Zemitāns.<ref>[http://www.la.lv/cesu-kaujas-spele-par-augstam-likmem Spēle par augstām likmēm: no Cēsu kaujas līdz Liepājai]</ref>
|konfl=[[Latvijas brīvības cīņas]] un [[Igaunijas brīvības cīņas]]
|laiks=[[1919]]. gada [[19. jūnijs|19.]]—[[23. jūnijs]]
|vieta=[[Cēsis]] un apkaime
|iznāk=Latvijas un Igaunijas spēku uzvara
|puse1={{flag|Igaunija}}
{{flag|Latvija}}
|puse2= [[Dzelzsdivīzija]], [[Baltijas landesvērs]]
|karavad1={{flaga|Estonia}} [[Ernsts Peders]]
{{flaga|Estonia}} [[Nikolajs Rēks]]
{{flaga|Latvia}} [[Jorģis Zemitāns]]
|karavad2=  [[Alfrēds Flečers]]
|spēki1='''3. Igaunijas divīzija:'''
5759 kājnieki
65 jātnieki
98 smagie ložmetēji
106 vieglie ložmetēji
23 lielgabali
3 bruņumašīnas
3 bruņuvilcieni<ref name=maide>{{Grāmatas atsauce|title=Ülevaade Eesti Vabadussõjast (1918—1920)|language=igauniski|author=Jaan Maide|url=http://www.ksk.edu.ee/file.php?ID=1207|accessdate={{dat|2011|02|04||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100822143207/http://www.ksk.edu.ee/file.php?ID=1207|archivedate={{dat|2010|08|22||bez}}}}</ref>
'''[[Ziemeļlatvijas brigāde]]:'''
750 kājnieki
8 smagie ložmetēji
20 vieglie ložmetēji<ref name=maide/>
|spēki2=5500—6300 kājnieki
500—600 jātnieki
50 smagie ložmetēji
90 vieglie ložmetēji
42—48 lielgabali<ref name=maide/>
|zaud1={{flaga|Estonia}}
110 kritušie, 281  ievainotie, pazuduši 26, gūstā krituši 84
{{flaga|Latvia}} Ziemeļlatvijas brigāde:
 44 kritušie, 85 ievainotie, 15 pazudušie.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0307041677{{!}}page:66{{!}}issueType:B |title=Latvijas brīvības cīņas 1918.-1920., 58 lpp |access-date={{dat|2017|11|17||bez}} |archive-date={{dat|2019|04|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190421111401/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pp{{!}}issue:/g_001_0307041677{{!}}page:66{{!}}issueType:B }}</ref>
|zaud2=Landesvēram 65 kritušie un 38 bezvēsts pazudušie. Dzelzsdivīzijai nav zināmi.
}}

sentences: '''Pozitīvā psiholoģija''' pēta apstākļus, kas veicina cilvēku, grupu un iestāžu optimālu darbību.<ref name="GableHaidt2005">{{Publikācijas atsauce|last=Gable|first=S. L.|last2=Haidt|first2=J.|year=2005|title=What (and why) is positive psychology?|journal=Review of General Psychology|volume=9|issue=2|pages=103–110|doi=10.1037/1089-2680.9.2.103}}</ref> Tā pēta "pozitīvu subjektīvu pieredzi, pozitīvas individuālās iezīmes un pozitīvas institūcijas... tās mērķis ir uzlabot [[dzīves kvalitāte|dzīves kvalitāti]]."<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/quality-of-life|title=Quality of Life|last=Jenkinson|first=Crispin|website=[[Encyclopedia Britannica]]|access-date=2021-03-06|date=2020-05-06|language=en}}</ref>

sentences: '''Čuguns''' (no {{val|ru|чугу́н}}) jeb '''ķets''' (no {{val|lt|ketus}}<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas kultūras jautājumi 1. laidiens |chapter=Lituānismi latviešu literārajā valodā |chapterurl=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?#panel:pp%7cissue:641024%7carticle:DIVL215%7cpage:62 |author=Mirdza Brence |url= |year=1965 |publisher=[[Liesma (izdevniecība)|Liesma]] |page=60}}</ref>) ir [[dzelzs]] un [[ogleklis|oglekļa]] [[sakausējums]], kura sastāvā parasti ir 2,0 līdz 4,3% oglekļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:694529|page:98|title=Rūpniecības celtniecības un sanitārās tehnikas pamati|last=Kaunīts|first=J.|date=1980.gads|pages=94}}</ref> Tā sastāvā ir arī dažādi piemaisījumi — [[silīcijs]] (0,5—4,25%), [[sērs]] (0,02—0,06%) un [[fosfors]] (0,1—1,2%), kas čugunā nokļūst tā kausēšanas laikā. Čugunam var būt arī īpaši pievienoti leģējoši elementi, piemēram, [[hroms]] vai [[niķelis]]. Ogleklis čuguna sastāvā atrodas [[dzelzs karbīds|dzelzs karbīda]] jeb cementīta veidā, kā arī brīva [[grafīts|grafīta]] veidā.

sentences:
]]
'''Auditorija''' (no {{val|la|audītōrium}}) jeb '''publika''' (no {{val|la|pūblicus}} — 'cilvēku') ir cilvēku kopums, kas piedalās izrādē vai sastopas ar [[māksla]]s, [[literatūra]]s, [[Teātris|teātra]], [[mūzika]]s, [[Videospēle|videospēļu]] vidi, kurā viņi tiek saukti par klausītāju, skatītāju vai lasītāju kopumu.

sentences: {{Commonscat|Sports in South America|Sports Dienvidamerikā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Čārlija eņģeļi
| attēls                   = Charlies Angels (2000) Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Charlie's Angels''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[MakDžī]]
| producents               =
* [[Leonards Goldbergs]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Nensija Džuvonena]]
| scenārija autors         =
* [[Eds Solomons]]
* [[Raiens Rouvs]]
* [[Džons Augusts]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Tims Karijs]]
* [[Kellijs Linča]]
| mūzika                   = [[Edvards Šīrmūrs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Tall Trees]]''
* ''[[Flower Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|10|22|Holivuda|2000|11|3|ASV|}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/charlies-angels-2000-0|title=Charlie's Angels|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|93 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=charliesangels.htm|title=Charlie's Angels (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 17, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|264,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Čārlija eņģeļi: Pilna jauda]]
| imdb                     =
}}
'''"Čārlija eņģeļi"''' ({{val|en|Charlie's Angels}}) ir 2000. gada asa sižeta komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma TV seriālu. Filmas režisors ir [[MakDžī]]. Galvenās lomas atveido [[Kemerone Diasa]], [[Drū Berimora]], [[Lūsija Liu]], [[Bills Marijs]], [[Sems Rokvels]], [[Tims Karijs]] un [[Kellijs Linča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|10|22||bez}} Holivudā. Filmai 2003. gadā iznāca turpinājums "[[Čārlija eņģeļi: Pilna jauda]]".

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Auto Union AG''''' bija [[Vācija]]s [[autobūve]]s [[koncerns]], kas izveidots 1932. gadā [[Cvikava|Cvikavā]]. Par ''Auto Union'' logotipu kļuva četru krustojošu apļu simbols, kas apzīmēja četrus mātes uzņēmumus: ''[[Audi (auto)|Audi]]'', [[DKW]], ''[[Horch]]'' un ''[[Wanderer]]''. Šajā "kvartetā" ''Horch'' automobiļi pozicionējās kā ''premium'' klases, DKW kā ekonomiskās klases automobiļi ar divtaktu dzinēju, ''Audi'' un ''Wanderer'' ieņēma vietu vidējās klases automobiļu klasē ar savām progresīvajām tehnoloģijām (piemēram, sešu cilindru ''Wanderer'' svēra tikai {{nobr|1,5 tonnas}}). Mūsdienās kompānija ''Audi'' ir pastāvīgs ''[[Volkswagen (uzņēmums)|Volkswagen AG]]'' apakšuzņēmums. Četru apļu logotips joprojām ir automobiļa markas simbols, tikai tagad to izmanto kompānija ''Audi''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-butēna jeb α-butilēna struktūrformula

''cis''-2-butēna jeb ''cis''-β-butilēna struktūrformula

''trans''-2-butēna jeb ''trans''-β-butilēna struktūrformula

2-metilpropēna jeb izobutilēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8
|molmasa=56,11
|blīvums=2,41 — 2,42 (?)
|kušanas temperatūra=no −105,5 °C (''trans''-2-butēnam)
 līdz  −185,3 °C (1-butēnam)
|viršanas temperatūra=no 3,72 °C (''cis''-2-butēnam)
 līdz  −6,9 °C (metilpropēnam)
}}
'''Butēni''' (butilēni, H2C=CH−CH2−CH3) ir nepiesātinātie [[ogļūdeņradis|ogļūdeņraži]] ar vienu dubultsaiti molekulā — [[alkēni]]. Butēnu molekulās ir četri oglekļa atomi. Kā visiem alkēniem, pēc [[IUPAC]] nomenklatūras tā nosaukums beidzas ar ''-ēns'', bet triviālais nosaukums - ar ''-ilēns''. Butēni ir bezkrāsainas, viegli sašķidrināmas gāzes, un tos iegūst no [[nafta]]s [[krekings|krekinga]] produktiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Tycho Brahe''
| attēls = Tycho Brahe.JPG
| att_izmērs = 220px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1546
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Skones lēne|Skone]], [[Dānija]], [[Dānija-Norvēģija]]
| m_gads = 1601
| m_mēnesis = 10
| m_diena= 24
| m_vieta = [[Prāga]], [[Svētā Romas impērija]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne = [[astronoms]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Tiho Brahe''' ({{val|da|Tycho Brahe}}; dzimis {{dat|1546|12|14}} [[Knutstrupa|Knutstrupā]], [[Dānija|Dānijā]], miris {{dat|1601|10|24}} [[Prāga|Prāgā]]) bija dāņu [[astronoms]], [[astrologs]], [[Alķīmija|alķīmiķis]]. Viņa vārdā ir nosaukti krāteri uz Mēness un [[Marss (planēta)|Marsa]].

sentences: '''Kalvina cikls''' ir reakciju virkne, kurā notiek CO2 redukcija [[Hloroplasts|hloroplastu]] stromā.<ref name="Madera">"Bioloģija 1.daļa", Silvija S. Madera, {{ISBN|9984-17-474-3}}, 121.—123.lpp</ref>

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Valda Avotiņa pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Salaspils iela (Rīga)|Salaspils iela]] 14, [[Rīga]], LV-1057, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   = Speciālā pamatskola
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 52 | longEW = E
|established           = 1980
|headmaster             = Gunta Maslovska
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 251 (2016)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.rvapsac.lv/}}
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Heinrihs Skuja
|     vārds_orig = Heinrihs Leonhards Skuja
|         attēls = Skuja Heinrihs.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Majori]], [[Slokas pagasts]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad [[Jūrmala]], {{LAT}})
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Upsāla]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Zviedrija]]
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]], [[Upsāla]]
|     alma_mater =[[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne =[[Algoloģija]]
|     sasniegumi =Daudzu jaunu aļģu grupu atklājējs un aprakstītājs
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Beninas Republika]]s ([[Dahonejas Republika]] (1958 — 1975)) prezidenti''', no [[1960]]. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Francija]]s.

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Kāda laimīga dzīve"
| attēls           = KadaLaimīgaDzīveABīlenšteins.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas latviskā tulkojuma (''Rīgas multimediju centrs'' izdevums, 1995. gads)
| author           = [[Augusts Bīlenšteins]]
| title_orig       = ''Ein glückliches Leben''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Latvija}}
| language         = [[vācu valoda|vācu]]
| series           =
| subject          =
| genre            =
| publisher        = ''Jonk& Polevski''
| pub_date         = 1904. gads
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''"Kāda laimīga dzīve"''' ({{val-de|Ein glückliches Leben}}) ir vācbaltiešu mācītāja, etnogrāfa, novadpētnieka un sabiedriskā darbinieka [[Augusts Bīlenšteins|Augusta Bīlenšteina]] [[autobiogrāfija]]. Pirmo reizi izdota 1904. gadā izdevniecībā ''Jonk& Polevski'' vācu valodā. Grāmatu latviešu valodā 1995. gadā tulkojusi Lūcija Kazeniece.

sentences: '''Augu hormoni''' jeb '''fitohormoni''' ({{val-el|φυτο}}, ''fito'' — 'augs' un ''ορμόνη'' — 'ierosināt') ir mazmolekulāras [[organiskā viela|organiskas vielas]], kas zemās koncentrācijās [[augi|augos]] pilda specifisku regulējošu funkciju.<ref>Plant Physiology: Translated by Gudrum and David W. Lawlor, Hans Mohr, Peter Schopfer, Gudrun Lawlor, D. W. Lawlor, 629. lpp., {{ISBN|3-540-58016-6}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Noveles]]
[[Kategorija:Literāri darbi pēc gada]]

sentences: '''Ričardss''' (sieviešu dzimtē '''Ričardsa''') var būt:

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Franks Tīss
|         attēls = Bundesarchiv Bild 183-D0430-0050-010, Frank Thiess.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rembates pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1977
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|VFR|Darmštate|td=Vācija}}
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|   dzīvesbiedrs =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sīrija]]
[[Kategorija:Politika pēc valsts]]

sentences:
'''Šifrēšanas tehnika PGP''' ({{val-en|Pretty Good Privacy}}) ir viena no izplatītākajām [[šifrēšana]]s tehnikām, ko izmanto ziņojumu aizsardzībai [[Internets|internetā]]. Šifrēšanas tehnikas pamatā ir [[publiskā atslēgšifrēšana]].<ref>{{AkadTerm|term=Pretty Good Privacy|lang=EN}}</ref> To izstrādāja [[Filips Zimmermans]] 1991. gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url= https://www.philzimmermann.com/EN/essays/WhyIWrotePGP.html
|title= Why I Wrote PGP
|last= Zimmermans |first= Filips R.
|authorlink= Fils Zimmermans |date= 1999
|website= Essays on PGP |publisher= Filips Zimmermans
|language=EN
}}</ref>

sentences: '''Mikroformāti''' ir iezīmes, kas ļauj pierakstīt [[semantika|semantiku]] [[HTML]] (vai [[XHTML]]) [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappusēs]]. Tas ļauj programmām "saprast" tīmekļa lappusēs esošo saturu, kas noformēts izmantojot mikroformātus.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Jurģis Mačūns
 |       name_orig = ''Jurgis Mačiūnas''
 |           image = Jurgis Mačiūnas 2016 stamp of Lithuania.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Jurģis Mačūns uz 2016. gada Lietuvas pastmarkas
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1931|11|8}}
 |        location = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
 |       deathdate = {{miršanas datums un vecums|1978|5|9|1931|11|8}}
 |      deathplace = {{vieta|ASV|Bostona}}
 |          places =
 |     nationality = [[lietuvietis]], [[Amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
 |           field =
 |        training = [[Arhitektūra]] un [[grafiskais dizains]]
 |        movement = ''[[Fluxus]]''
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Zigfrīds fon Fēgezaks
|          vārds_orig = ''Siegfried von Vegesack''
|              attēls = Zigfrīds Fēgezaks.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = studiju gados
|             dz_gads = 1888
|          dz_mēnesis = 03
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Lobērģi]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1974
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 26
|             m_vieta = [[Rēgene]], [[Vācija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Oto Gothards fon Fēgezaks, Žanete Konstance Klementīne fon Kampenhauzena
|               brāļi = [[Manfrēds fon Fēgezaks]]
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs = Klāra Nordstrēma, Gabriela Ebermaijere
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[žurnālists]], [[tulkotājs]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = tetraloģija "Baltiešu traģēdija", "Rijīgā māja", "Senči un pēcteči"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte|Tērbatas]], [[Heidelbergas universitāte|Heidelbergas]], [[Berlīnes Humboltu universitāte|Berlīnes]], Minhenes Universitātes
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Zigfrīds fon Fēgezaks''' ({{val|de|Siegfried von Vegesack}}, {{dat|1888|03|20|N|bez}} — {{dat|1974|01|26|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] vēsturnieks, rakstnieks, dzejnieks, žurnālists un tulkotājs. Viņš ir viens no populārākajiem 20. gadsimta vācbaltiešu rakstniekiem. Fēgezaks ir  atstājis daudzus dzeju un stāstu krājumus, romānus,  dokumentālus aprakstus par Baltijas sadzīvi, kultūru un vēsturi.<ref>Ojārs Spārītis, 2011, pēcvārds Zigfrīda fon Fēgezaka romānam "Senči un pēcteči. Piezīmes no senās Livonijas vēstuļu lādes", {{ISBN|978-9934-8139-7-9}}</ref> Viņa vēsturiskie un biogrāfiskie romāni sniedz unikālu ieskatu [[Baltija]]s vāciešu gadsimtiem ilgajā vēsturē.<ref name=pauls/>

sentences:
{{cita nozīme|baznīcu|operu|Parīzes Dievmātes katedrāle (opera)}}
{{Infobox religious building
| building_name         =Parīzes Dievmātes katedrāle
| infobox_width         =
| image                 =NotreDameI.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              =
| map_size              =
| map_caption           =
| location              ={{vieta|Francija|Parīze}}
| geo                   ={{Coord|48.8530|N|2.3498|E|display=inline,title}}
| latitude              =
| longitude             =
| religious_affiliation =[[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| heritage_designation  =1862
| leadership            =
| website               ={{url|http://www.notredamedeparis.fr}}
| architecture          =yes
| architect             =
| architecture_type     =Baznīca
| architecture_style    =Franču gotika
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =1163
| year_completed        =1345
| construction_cost     =
| specifications        =yes
| capacity              =
| length                = 128 m
| width                 = 69 m
| width_nave            =
| height_max            = 69 m (2 torņi)
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        = viena
| spire_height          = 90 m
| materials             =
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
}}
'''Parīzes Dievmātes katedrāle''' ({{val-fr|Notre-Dame de Paris}}) ir [[katedrāle]] Parīzē, [[Francija|Francijā]]. Ievērojams agrīnās [[gotiskā arhitektūra|gotiskās arhitektūras]] paraugs. [[Romas katoļu baznīca]]s Parīzes arhibīskapijas galvenā [[Baznīca (celtne)|baznīca]] un Parīzes arhibīskapa sēdeklis.

sentences:
[[Kategorija:Parīze]]
[[Kategorija:Tilti pēc pilsētas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ideālā slepkavība
| attēls                   = Perfectmurder.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Perfect Murder''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Endrū Deiviss]]
| producents               =
* [[Arnolds Kopelsons]]
* [[Anne Kopelsone]]
* [[Pīters Makgregors-Skots]]
* [[Kristofers Mankievics]]
| scenārija autors         = [[Patriks Smits Kellijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gvineta Paltrova]]
* [[Maikls Daglass]]
* [[Deivids Sušē]]
* [[Vigo Mortensens]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Kopelson Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|6|5||bez}}
| ilgums                   = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-murder-1998-0|title=A Perfect Murder|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 28, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Arābu valoda|Arābu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|128 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectmurder.htm|title=A Perfect Murder (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ideālā slepkavība"''' ({{val|en|A Perfect Murder}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrilleris, kura režisors ir [[Endrū Deiviss]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Maikls Daglass]], [[Deivids Sušē]] un [[Vigo Mortensens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|6|5||bez}}.

sentences: '''3. marts''' ir gada 62. diena (63. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 303 dienas.

sentences: ciparnīcu un [[metāls|metāla]] [[gnomons|gnomonu]] [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls = Wiesenpieper Meadow pipit.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus pratensis
 | suga_lv = Pļavas čipste
 | binomial = Anthus pratensis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Stearilspirta vienkāršota struktūrformula
|       citi nosaukumi = 1-oktadekanols,
 oktadekān-1-ols,
 oktadecilspirts
|           CAS numurs = 112-92-5
|      ķīmiskā formula = C18H38O
|              molmasa = 270,49
|              blīvums = 812
|  kušanas temperatūra = 59,4-59,8 °C
| viršanas temperatūra = 210 °C pie 15 mmHg (~2 kPa)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Stearilspirts''' jeb '''1-oktadekanols''' atbilst [[stearīnskābe]]i. Tas [[Kušanas temperatūra|kūst]] pie 59,4 °C—59,8 °C, [[Viršanas temperatūra|virst]] pie 210 °C—330 °C, un ir baltā krāsā. Ūdenī šī viela nešķīst. To izmanto [[Smērviela|smērvielās]], sintētiskajos sveķos, [[Parfimērija|parfimērijā]] un [[Kosmētika|kosmētikā]]. [[Krēms|Krēmos]] to lieto par mitrinātāju, [[Emulgators|emulgatoru]] un ietaukotāju; tas tiek plaši pielietots arī šampūnos un matu kondicionieros. To izmanto arī baseinos ūdens virsmas pārklāšanai, lai novērstu pārmērīgu ūdens iztvaikošanu.

sentences: '''''Mikko''''' bija [[1970. gadi|1970. gados]] [[Somija]]s uzņēmuma ''[[Nokia]]'' elektronikas nodaļas izstrādātu [[minidators|minidatoru]] sērija.

sentences: '''Ciparvadība''' (arī '''datoru ciparvadība,''' parasti saukta par '''CNC''')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://termini.gov.lv/kolekcijas/15/skirklis/82671|title=Valsts valodas centra izstrādātie informācijas un komunikācijas tehnoloģiju termini: Numerical control|last=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls (Valsts valodas centrs)|website=https://termini.gov.lv/|access-date=2022-10-14}}</ref> ir mehāniskās apstrādes rīku (piemēram, tādu kā — [[Urbis|urbji]], [[virpa]]s, [[frēzmašīna]]s, [[Maršrutētājs|maršrutētāji]], [[3D drukāšana|3D printeri]]) automatizēta vadība. Vadības procesu īsteno [[dators]], balstoties uz ievadītajiem ciparu datiem. [[CNC iekārtas]] [[Apstrāde ar griešanu|apstrādā dažādus materiālus]] (visbiežāk — metālu, plastmasu, koku, bet arī keramiku un kompozītmateriālu) atbilstoši ievadītajām specifikācijām, ievērojot programmētas instrukcijas. CNC iekārtas darbojas bez manuāla operatora iesaistes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.iso.org/obp/ui/#iso:std:iso:2806:ed-2:v1:en|title=ISO 2806:1994(en) Industrial automation systems — Numerical control of machines|website=www.iso.org|access-date=2022-10-14}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Gardenology.org-IMG_2751_rbgs11jan.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Lamiales
| rinda_lv      = Panātru rinda
| dzimta        = Lamiaceae
| dzimta_lv     = Lūpziežu dzimta
| ģints         = Mentha
| ģints_lv      = Mētras
| suga          = M. pulegium
| suga_lv       = Paleju mētra
| binomial      = Mentha pulegium L.
| iedalījums    =
}}
'''Paleju mētra''' (''Mentha pulegium'') ir daudzgadīgs, kultivēts [[lūpziežu dzimta]]s [[mētru ģints]] [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]]. Dabiski sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Drinking Buddies''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  Drinking Buddies poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Andrea Roa]]
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pols Bernons]]
* [[Sems Sleiters]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Olīvija Vailda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rons Livingstons]]
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Burn Later Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|3|13|''South by Southwest'' festivāls|2013|8|23|ASV|}}
 |      ilgums = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013|title=Drinking Buddies|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018|archive-date={{dat|2015|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150924041610/http://www.bbfc.co.uk/releases/drinking-buddies-2013}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|343,341}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drinkingbuddies.htm|title=Drinking Buddies (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Drinking Buddies''''' ir 2013. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Olīvija Vailda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]] un [[Rons Livingstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|3|13||bez}} ''South by Southwest'' festivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Petkovičs''' var būt:

sentences: '''HD 81040 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[HD 81040]], kura atrodas 33,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Lauva (zvaigznājs)|Lauvas zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 0,916 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 2,948 AU. Šīs attālumu atšķirības ir skaidrojamas ar planētas ekscentrisko (elipsveida) [[orbīta|orbītu]] ar [[Orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāti]] 0,526. Tas nozīmē to, ka šī ir planēta, kas pēc katra apriņķojuma nopietni skar zonu, kur cilvēkam valda komforta apstākļi un varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, bet lielā ekscentriskuma dēļ pēc katra apriņķojuma valda ziema, kas temperatūras ziņā pielīdzināma ultra zemas temperatūras saldētavai.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Johanness Hēsterss
 | vārds_orig              = ''Johannes Heesters''
 | attēls                  = Johannes Heesters.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Johans Mariuss Nikolass Hēsterss
 | dz. datums              = {{Dat|1903|12|5}}
 | dz. vieta               = [[Amersforta]], {{NED}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2011|12|24|1903|12|5}}
 | miršanas vieta          = [[Štarnberga]], {{DEU}}
 | citi vārdi              = Jopī Hēsterss
 | nodarbošanās            = Filmu aktieris, dziedātājs
 | darbības gadi           = 1921–2011
 | dzīvesbiedrs            = Luīza Geisa (1930–1985) <br /> Simona Rētele (1992–2011)
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Johanness Hēsterss''' (''Johannes Heesters''; īstajā vārdā '''Johans Mariuss Nikolass Hēsterss''', pazīstams arī ar skatuves iesauku '''Jopī''', dzimis {{Dat|1903|12|5}} [[Amersforta|Amersfortā]], miris {{Dat|2011|12|24}} [[Štarnberga|Štarnbergā]]) bija nīderlandiešu izcelsmes vācu aktieris un dziedātājs.<ref>[http://www.spiegel.de/kultur/musik/legendaerer-tenor-johannes-heesters-ist-tot-a-804536.html] Spiegel online Kultur 24.12.2011 {{de ikona}}</ref>

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences: '''Autisms''' ({{val|el|αὐτός, autos}} — ‘pats’) jeb '''autiskā spektra traucējumi''' ir dažādu pakāpju [[garīga slimība|garīgi traucējumi]], kam raksturīgas nepietiekami attīstītas [[saskarsme]]s spējas un sociālā distancēšanās. Autisma pazīmes parādās bērnībā, kad var novērot vecumam nepietiekamas sociālās prasmes attiecībās ar vienaudžiem un tendenci būt vienatnē. Lielākoties sociālās iemaņas dzīves laikā tiek apgūtas, bet tas notiek lēnāk nekā citiem cilvēkiem un ne pilnvērtīgi.

sentences:
{{cita nozīme|organisko savienojumu klasi|pazīstamāko ēteri|dietilēteris}}
'''Ēteri''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kas satur '''ētera grupu''' — skābekļa [[atoms|atomu]], kas ir savienots ar divām [[alkilgrupa|alkilgrupām]]. Ēteru vispārīgā formula ir R1OR2. Ja savienojums satur tikai alkil- vai aril- grupas, tad to sauc par attiecīgu R1R2 ēteri (piemēram, dietilēteris (Et-O-Et), metiletilēteris (CH3-O-Et)), ja savienojums satur arī kādas citas funkcionālās grupas, tad lieto nosaukumu -'''oksi'''-, (piemēram, met'''oksi'''etanols (CH3-O-CH2CH2-OH, [[metilcelosolvs]])). Mazmolekulārie ēteri parasti ir relatīvi viegli [[gaistoša viela|gaistošas vielas]]. Starp ēteru molekulām neveidojas [[ūdeņraža saite]]s, tāpēc tiem ir relatīvi zemas [[viršanas temperatūra]]s un tie ir hidrofobāki par [[spirti]]em, [[amīdi]]em un [[esteri]]em ar līdzīgu molekulmasu.

sentences: '''Lūzums''' ir [[mineraloģija]]s termins ar kādu apzīmē virsmas, kādas ir neregulāras formas gabaliem, kas radušies, ar sitienu vai spiedienu sadalot [[minerāls|minerāla]] paraugu. Ir svarīgi nejaukt lūzumu ar [[skaldnība]]s virsmām - lūzums ir nejaušs plīsums, kas šķietami neievēro minerāla [[kristāliskais režģis|kristāliskā režģa]] noteiktās likumsakarības. Tomēr tieši kristāliskā režģa īpatnības nosaka ne tikai skaldnības virsmu esamību un izskatu, bet arī lūzuma virsmas izskatu.

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''Romantika'' (prāmis)}}
{{novecojis}}
{{Kuģis
|vārds = ''Romantika''
|attēls =  Romantika_Helsinki.jpg|300px
|attēla paraksts = ''Romantika'' Helsinkos 2006. gadā.
|kuģa tips = kruīza [[prāmis]]
|līnija = [[Rīga]]—[[Stokholma]]
|īpašnieks = ''[[Tallink]]''
|pieraksta osta = 2002—2009: [[Tallinna]], {{EST}}
 2009—2015: [[Rīga]], {{LAT}}
 2015—2016.: Tallina, {{EST}}
2016—2022: [[Rīga]], {{LAT}}
2022—''pašlaik'': [[Ēmshāvena]], {{NLD}}
|mezgli = 22
|tonnāža = 39,864 bruto reģistra tonnas
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 2002. gads
|garums = 193,80 m
|platums = 29 m
|iegrime = 6,50 m
|pasažieri = 2500 cilvēki
|gultas vietas = 2172
|kajītes = 727
|līnijmetri = 1000 m
}}

sentences:
s ceļā rada diploīdas (nevis haploīdas, kā parasti) [[gameta]]s, kas pašapaugļojoties dod tetraploīdu [[zigota|zigotu]]]]
'''Poliploīdija''' ({{Val-el|polyploos}} - daudzkārtīgs + ''eidos'' - veids) ir [[hromosoma|hromosomu]] skaita vairākkārtīga palielināšanās [[eikariots|eikariotu]] [[šūna|šūnu]] hromosomu komplektos. Parasti šūnās ir vienkāršs ('''haploīds''') vai divkāršs ('''diploīds''') hromosomu komplekts (sk. [[ploiditāte]]). Dažādu [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] traucējumu dēļ var rasties trīskāršs (triploīds), četrkāršs (tetraploīds), seškāršs (heksaploīds) u.t.t hromosomu komplekts. Var būt arī daļēja poliploīdija ('''aneiploīdija''' jeb '''heteroploīdija'''), kad daudzkāršojas nevis viss [[genoms]], bet tikai dažas hromosomas.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|vieta=Rīgas iela 30 un Skolas iela 24, [[Rūjiena]], [[Latvija]]
|nosaukums=Rūjienas vidusskola
|dibin=1919
|direktors=Linda Čākure
|mlapa={{URL|http://www.rujienasvidusskola.lv}}
|skoleni=421 (2020)
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klamatu kalni
|attēls                 = Pinus balfouriana Trinity Alps.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Skujkoku meži Triniti Alpos
|lat_dir =N |lat_deg =41|lat_min = 20 |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = 29|lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kalifornija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 249
|platums                = 181
|kalns                  = Ēdi kalns
|augstums               = 2751
|pilsētas               =
}}
'''Klamatu kalni''' ({{val|en|Klamath Mountains}}) ir kalnu masīvs [[Ziemeļamerika]]s rietumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Kalifornija]]s un [[Oregona]]s pavalstu teritorijā.<ref>{{PZT|362|Klamata masīvs}}</ref> Masīvs savieno [[Sjerranevada (ASV)|Sjerranevada]]s un [[Kaskāžu kalni|Kaskāžu kalnus]] austrumos ar [[Klusā okeāna piekrastes grēdas|Piekrastes grēdām]] rietumos, kā rezultātā masīvam ir kompleksa ģeoloģiskā uzbūve. Masīvu no austrumiem uz rietumiem šķērso [[Klamata]]s upe, bet ziemeļdaļā — [[Roga (upe)|Roga]]. Klamatu kalni sastāv no vairākām grēdām, tā augstākā daļa ir [[Siskiju kalni]] ar to augstāko virsotni Ēdi kalnu {{nobr|2751 m}} vjl. Ievērojamu daļu no kalnu masīva aizņem 11 aizsargājamas dabas teritorijas; apvidus ir nozīmīgs tūrisma galamērķis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

|       citi nosaukumi = alilglikozinolāts,
2-propenilglikozinolāts
|           CAS numurs = 3952-98-5
|      ķīmiskā formula = C10H16KNO9S2
|              molmasa = 397,46
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Crawshay%27s_Zebra.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Perissodactyla
|       kārta_lv = Nepārnadži
|         dzimta = Equidae
|      dzimta_lv = Zirgu dzimta
|          ģints = Equus
|       ģints_lv = Zirgi
|     apakšģints = Hippotigris
|  apakšģints_lv = Zebras
|           suga = Equus quagga
|        suga_lv = Līdzenumu zebra
|         pasuga = Equus quagga crawshayi
|      pasuga_lv = Kravšeja zebra
|       binomial = Equus quagga crawshayi <small>(de Winton, 1896)</small>
}}
''' Kravšeja zebra''' (''Equus quagga crawshayi'') ir [[līdzenumu zebra]]s (''Equus quagga'') viena no pasugām. Kravšeja zebras dzīvo nelielā teritorijā [[Dienvidluangvas Nacionālais parks|Dienvidluangvas Nacionālajā parkā]] [[Zambija]]s ziemeļu austrumos.<ref name="wild">[http://www.wild-about-you.com/GameCrawshayZebra.htm Crawshay's Zebra<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Nevienā citā vietā savvaļā tās nav sastopamas.

sentences: Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Zemgales priekšpilsēta|Rīgas Zemgales priekšpilsētā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Prizmāna struktūrformulas

Prizmāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = tetraciklo[2.2.0.02,6.03,5]heksāns,
Ladenburga benzols
|           CAS numurs = 650-42-0
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Prizmāns''' jeb '''Ladenburga benzols''' (C6H6) ir viens no eksotiskajiem [[benzols|benzola]] [[izomērs|izomēriem]]. Tas ir piesātināts tetraciklisks ogļūdeņradis — tetracikloheksāns, kura molekulai ir trijstūra [[prizma]]s forma, kas atspoguļota vielas pieņemtajā triviālajā nosaukumā. Prizmāns ir bezkrāsains, eksplozīvs šķidrums.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Strēlnieks
| abbreviation = Sgr
| name_latin = Sagittarius
| RA = 19
| dec = -25
| areatotal = 867
| arearank = 15. vieta
| numbermainstars = 12, 8
| numberstarsplanets = 10
| numberbrightstars = 7
| numbernearbystars = 4
| brighteststarname = ''ε Sgr''
| starmagnitude = 1,9
| neareststarname = ''Ross 154''
| stardistance = 9,68
| numbermessierobjects = 15
| meteorshowers =
| bordering = [[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Vairogs (zvaigznājs)|Vairogs]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Čūsknesis]]
[[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
[[Dienvidu Vainags]]
[[Teleskops (zvaigznājs)|Teleskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Mežāzis]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Kambodža]]
[[Kategorija:Kambodža]]

sentences: {{cita nozīme|senpilsētu Peru|polārstaciju|Mačupikču (polārstacija)}}

sentences: '''[[Latvijas Bibliotekāru biedrība]]s Jauno speciālistu sekcija''' (LBB JSS) dibināta 2009. gada 15. aprīlī, kad neliela grupa bibliotēkzinātnes studentu nolēma apvienot savus spēkus, lai veicinātu jauno speciālistu kustības atpazīstamību Latvijā un ārzemēs.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|title=Par mums|work=LBB Jauno speciālistu sekcija|access-date=2018-01-29|date=2010-10-28|language=lv-LV|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150912015228/https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|archivedate=2015-09-12}}</ref> Sākotnējais LBB JSS sastāvs un arī vadība laika gaitā ir mainījusies. Sekcijā darbojas biedri, kas pārstāv dažādas Latvijas bibliotēkas, vai arī kā citādi ir saistīti ar bibliotēku un informācijas nozari. Lai kā arī atšķirtos biedru vecums, izglītība, tiešo darba pienākumu specifika un brīvā laika pavadīšanas veids, tomēr visus vieno nesavtīga patika pret bibliotēku.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Personvārda infokaste
| vārds               = Rūdolfs
| izruna              =
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija
}}
'''Rūdolfs''' ir populārs vīriešu personvārds, īsais variants '''Rūdis'''. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā nozīmējis "slavens vilks", "apveltīts ar vilka slavu" (*''χrōþi'', ''Hrōþ'' vai ''Hrōð'' — 'slava', 'varenība', 'gods' un ''*olf'' — 'vilks'). Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Rūdolfa vārdadiena ir [[17. aprīlis|17. aprīlī]].

sentences: '''9. februāris''' ir gada 40. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 325 dienas (326 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{cita nozīme|2015. gada filmu|2021. gada filmu|Makbets (2021. gada filma)}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Makbets
| attēls                   =  Macbeth 2015 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Macbeth''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džastins Kurzels]]
| producents               =
* [[Īeins Kanings]]
* [[Emīls Šērmans]]
* [[Lora Hestingsa-Smita]]
| scenārija autors         =
* [[Džeikobs Koskovs]]
* [[Maikls Leslijs]]
* [[Tods Luizo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Meriona Kotiljarda]]
* [[Pedijs Konsidains]]
* [[Šons Heriss]]
* [[Džeks Reinors]]
* [[Elizabete Debiska]]
* [[Deivids Tjūliss]]
| mūzika                   = [[Džeds Kurzels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4]]''
* ''[[DMC Film]]''
* ''[[Anton Capital Entertainment]]''
* ''[[Creative Scotland]]''
* ''[[See-Saw Films]]''
| izplatītājs              = ''[[StudioCanal]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|5|23|Kannu filmu festivāls|2015|10|2|Apvienotā Karaliste|2015|12|4|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/macbeth-2015|title=Macbeth|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2019|archive-date={{dat|2019|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191019101404/https://bbfc.co.uk/releases/macbeth-2015}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15-20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|16,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=macbeth15.htm|title=Macbeth|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Makbets"''' ({{val|en|Macbeth}}) ir 2015. gada drāma, kas balstīta uz [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]] tāda paša nosaukuma [[Makbets|traģēdiju]]. Filmas režisors ir [[Džastins Kurzels]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Fasbenders]], [[Meriona Kotiljarda]], [[Pedijs Konsidains]], [[Šons Heriss]], [[Džeks Reinors]], [[Elizabete Debiska]] un [[Deivids Tjūliss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|23||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
un apgleznoja [[Sergejs Maļutins]]]]
'''Matrjoška''' ({{val|ru|матрёшка}}, {{izrunā|mɐˈtrʲɵʂkə}}, no sieviešu [[personvārds|personvārda]] [[Matrjona]] (''Матрёна'')) ir tradicionāla [[krievi|krievu]] [[rotaļlieta]]. Tā ir no [[koksne|koka]] izdobta parasti 16—17 centimetrus augsta [[lelle]], kurā var ielikt tādu pašu tikai mazāku lelli, savukārt mazākajā lellē — vēl mazāku lelli un tā tālāk. Šīs lellītes parasti ir apgleznotas krievu kultūras motīvos. Pirmās matrjoškas 1890. gadā izveidoja krievu amatnieks [[Vasīlijs Zvjozdočkins]] (''Василий Звёздочкин''), bet 20. gadsimta vidū tās pirmoreiz izstādītas izstādē kā [[Krievija]]i raksturīgas rotaļlietas. Lielākā zināmā Krievijā izgatavotā matrjoška ir metru augsta un pusmetra diametrā.<ref>{{Laikraksta atsauce |title= Zināmākās matrjoškas – ar sarkanu lakatu un dzeltenā sarafānā |author= Ilze Knusle-Jankevica |date= 2016. gada 7. jūnijs |publisher= [[Jelgavas Vēstnesis]] |url= http://www.jelgavasvestnesis.lv/kultura/dazadi/zinamakas-matrjoskas-ar-sarkanu-lakatu-un-dzeltena-sarafana |accessdate= 2017. gada 26. augustā |journal=  |archive-url= https://web.archive.org/web/20170803094704/http://www.jelgavasvestnesis.lv/kultura/dazadi/zinamakas-matrjoskas-ar-sarkanu-lakatu-un-dzeltena-sarafana |archive-date= {{dat|2017|08|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|teritoriju vispārīgi ar kopīgām ģeogrāfiskām un kultūras iezīmēm|Zeme (nozīmju atdalīšana)|zeme}}
{{Citas nozīmes|zemes virsas daļu ar noteiktām kopīgām iezīmēm|Teritorija (nozīmju atdalīšana)|teritorija}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīnamīda adenīndinukleotīda struktūra
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = C21H27N7O14P2
|              molmasa = 663,425
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|                 citi =
}}

sentences: '''Bremžu sistēma automašīnai''' ir ar [[berze]]s spēku radīta ātruma salēnināšanai vai auto nekontrolētas aizripošanas nepieļaušanai izveidota sistēma. Parasti automašīnā ir divas bremzes - rokas stāvbremze un darba bremze (pedālis).

sentences: '''Paranormālas [[parādība]]s''' ir notikumi, kam no [[masu kultūra]]s un [[folklora]]s viedokļa nav [[zinātne|zinātniska]] izskaidrojuma ([[spoks|spoki]] un [[poltergeists|poltergeisti]], [[ekstrasenss|ekstrasensu]] pārdabiskas spējas, [[NLO]], [[levitācija (paranormāla)|levitācija]], [[telepātija]], [[psihokinēze|psihokinēze jeb telekinēze]] u.tml.).<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/paranormal "Paranormal"]. ''merriam-webster.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://www.dictionary.com/browse/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>[http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/paranormal "Paranormal"]. ''dictionary.cambridge.org''. Aplūkots 17.11.2016.</ref><ref>Lynne, K. ''The Skeptic's Guide to the Paranormal''. Crows Nest, NSW: Allen & Unwin, 2004. pp. v-vi.</ref> Šī iemesla dēļ paranormālās parādības biežāk tiek atspoguļotas nevis zinātniskajā literatūrā, bet gan masu kultūrā un folklorā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Martes foina 1 (Bohuš Číčel).jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes foina
| suga_lv = Akmeņu cauna
| binomial = Martes foina <small>([[Erxleben]], 1777)</small>
| izplatība =

sentences:
Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Rēzekne|Rēzeknē]].
{{monument-title-wikidata|180379}}

sentences: '''Klēpjdators''' jeb '''piezīmjdators''' (''laptop'', ''notebook'') ir mazs līdznēsājams [[personālais dators]], kas parasti sver 1-6 kilogramus, atkarībā no izmēra, materiāliem un citiem faktoriem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
Stāstījuma sākums '''''in medias res''''' ({{val|la|darbības vidū}}) nozīmē, ka darba pirmā aina ir visspraigākā notikuma attēlojums (sk. ''ab ovo'', ''ab initio'').<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/284369/in-medias-res|title=In medias res|publisher=''[[Encyclopædia Britannica]]''|accessdate=July 31, 2013}}</ref> Bieži [[ekspozīcija (literatūra)|ekspozīcija]] tiek apieta un aizpildīta pakāpeniski, vai nu caur dialogu, atmiņām vai aprakstu par pagātnes notikumiem. Piemēram, "[[Hamlets]]" sākas pēc Hamleta tēva nāves. Tēli atsaucas uz karaļa Hamleta nāvi, pirms to parāda sižets, jo [[luga]] ir vairāk vērsta uz atriebību, nekā uz pašu tēlu motivāciju, [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]] izmanto ''in media res'', lai izvairītos no nevajadzīgas ekspozīcijas.

sentences:
{{Astoņu portālu saites}}
{{Commonscat|Science|Zinātne}}
{{portāls2|Zinātne}}
{{Catmore}}

sentences: '''Aspiss''' ({{val|grc|Άσπις}}, {{val|el|λόφο της Ασπίδος)}} jeb '''Pravieša Elijas paugurs''' ({{val|el|λόφο του Προφήτη Ηλία}}) ir plakans paugurs [[Argosa]]s ziemeļu daļā, [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], kas [[Antīkā Argosa|antīkās Argosas]] laikā kalpoja kā viena no divām pilsētas [[Akropole|akropolēm]] (otra bija [[Larisa (Argosa)|Larisa]]). Nosaukums "Aspiss" no [[sengrieķu valoda]]s nozīmē sengrieķu [[Vairogs|vairogu]], kas norāda uz paugura vairogveidīgu, plakanu formu. Paugurs ir aptuveni 80 metrus augsts.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Berkmans
|     vārds_orig = Alexander Berkman
|         attēls = Alexander Berkman 1.png
|     att_izmērs = 170px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1870
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Viļņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Nica]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca''' ({{val|en|Native American Church}}) ir reliģiska [[konfesija]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], kas kulta un ceremoniju mērķiem lieto [[Halucinogēni|halucinogēno]] [[Peijots|peijota]] kaktusu (ASV Indiāņu reliģiskās brīvības likums paredz izņēmumus šīs baznīcas sekotājiem, jo peijota lietošana ASV parasti ir aizliegta). Baznīca radās [[Oklahoma]]s štatā, kur 19. gadsimta beigās tika pārceltas daudzas [[Indiāņi|indiāņu]] ciltis. Pašlaik tā ir plaši izplatīta ASV pamatiedzīvotāju vidū.

sentences: '''Asinsgrupas''' ir [[cilvēks|cilvēku]], kā arī atsevišķu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugu pārstāvju [[asinis|asins]] iedalījums grupās pēc asins [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] bioķīmiskajām īpašībām. Cilvēkiem ir atklātas vismaz 43 dažādas asinsgrupu sistēmas.<ref>[https://www.isbtweb.org/isbt-working-parties/rcibgt.html Red Cell Immunogenetics and Blood Group Terminology] {{angliski}}</ref> Svarīgākās sistēmas ir ABO sistēma un rēzus sistēma. Pēc ABO sistēmas, kas tiek uzskatīta par pamatsistēmu,  cilvēkiem var būt četras asinsgrupas:

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
HF molekulu asociētā zigzagveida ķēde

Molekulas uzbūve un attālums starp atomiem
|       citi nosaukumi = ūdeņraža fluorīds
|      ķīmiskā formula = HF
|              molmasa = 20,01
|              blīvums = 0,922
|  kušanas temperatūra = -83,4 °C
| viršanas temperatūra = 19,54 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās<ref>N. Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija. R:, "Zvaigzne", 1978, 281. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Fluorūdeņradis''' jeb '''ūdeņraža fluorīds''' (HF) ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku. Tas sāk vārīties jau pie 19,5 °C. Gaisā fluorūdeņradis stipri kūp. Ciets (sasalis) fluorūdeņradis ir ortorombiskas formas kristāli.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Čehijas
| Article =
| Nickname =
| Image = Flag of the Czech Republic.svg
| Use =
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = {{dat|1920|3|30|N|bez}}
| Design =
}}

sentences: '''13. aprīlis''' ir gada 103. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (104. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 262 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Jakobs Lipmans
|          vārds_orig = Jacob Goodale Lipman
|              attēls = Jacob Goodale Lipman (1874-1939).jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1874
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Jaunjelgava|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 04
|             m_diena = 19
|             m_vieta = [[Ņubransvika (ASV)|Ņubransvikā]], {{USA}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Ratgera universitāte, Kornela universitāte
|             zinātne = agroķīmija, [[bakterioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = augsnes [[mikrobioloģija]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Stephen Jay Gould
| attēls =
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = Stīvens Džejs Gūlds 1980. gadā
| dz_gads = 1941
| dz_mēnesis = 09
| dz_diena = 10
| dz_vieta = [[Kvīnsa]], [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads = 2002
| m_mēnesis = 05
| m_diena = 20
| m_vieta = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| pilsonība = {{USA}}
| tautība =
| darba_vietas = [[Hārvarda Universitāte]]
[[Amerikāņu dabas vēstures muzejs]]
[[Ņujorkas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kolumbijas Universitāte]]
| zinātne = [[paleontoloģija]]
[[evolūcijas bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[pārtrauktā līdzsvara hipotēze]]
(''punctuated equilibrium'')
| apbalvojumi = [[Darvina - Vollesa medaļa]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Udora''' ({{val|ru|Удора}}) ir udoriešu ([[komieši|komiešu]] tautas daļa) apdzīvota teritorija [[Mezeņa]]s upes augštecē. Līdz 15. gadsimtam atkarīga no [[Novgorodas Republika]]s, vēlāk no [[Maskavija]]s, [[Krievijas cariste]]s un [[Krievijas Impērija]]s. Tagad [[Udoras rajons]] [[Krievijas Federācija]]s [[Komi Republika]]s rietumu daļā.

sentences:
{{cita nozīme|upi ASV un Meksikā|upi Teksasā|Kolorādo (Teksasa)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolorādo
  | valsts            = ASV
  | citnosaukums      = ASV
  | citvaloda         = en
  | citvaloriģin      = Colorado River
  | valsts1           = Meksika
  | citnosaukums1     = Meksika
  | citvaloda1        = es
  | citvaloriģin1     = Río Colorado
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = DeadHorseStatePark.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Colorado_River_basin_map.png
  | kartes_paraksts   = Kolorādo upes baseina karte
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = ''La Poudre Pass''
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kalifornijas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          =
  | garums            = 2334
  | iztekas_augstums  = 3104
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 637 137
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 40| sāk_plat_m= 28| sāk_plat_s= 20| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 105| sāk_gar_m= 49| sāk_gar_s= 34| sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 31| iet_plat_m= 54| iet_plat_s= 0| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 114| iet_gar_m= 57| iet_gar_s= 03| iet_gar_EW=W
}}
'''Kolorādo''' ({{val|en|Colorado River}}, {{val|es|Río Colorado}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidrietumos un [[Meksika]]s ziemeļrietumos. Tā ir 2334 km gara<ref name="USGSrivers">{{Tīmekļa atsauce|url= http://pubs.usgs.gov/of/1987/ofr87-242/|author=Kammerer, J.C.|title=Largest Rivers in the United States|publisher=U.S. Geological Survey |accessdate= 2010-07-02}}</ref> un šķērso septiņus ASV un divus Meksikas štatus. Tā sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]] un beidzas [[Kalifornijas līcis|Kalifornijas līcī]]. Kolorādo upes lielākās pietekas pēc garuma ir [[Grīnrivera]], Hila, Sanhuana un Litlkolorādo. Kolorādo upe ir izgrauzusi vienu no dziļākajiem [[kanjons|kanjoniem]] pasaulē — [[Lielais kanjons|Lielo kanjonu]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Odera
| valsts            = Polija
| citnosaukums      = Odra
| citvaloda         = pl
| citvaloriģin      = Odra
| valsts1           = Vācija
| citnosaukums1     = Odera
| citvaloda1        = de
| citvaloriģin1     = Oder
| valsts2           = Vācija
| citnosaukums2     = Vodra
| citvaloda2        = wen
| citvaloriģin2     = Wodra
| valsts3           = Čehija
| citnosaukums3     = Odra
| citvaloda3        = cs
| citvaloriģin3     = Odra
| attēls            = River Oder.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Odra pie Frankfurtes pie Oderas
| karte             = Dorzecze Odry mapa.png
| kartes_paraksts   = Oderas baseins
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Odras kalni
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Baltijas jūra]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{POL}}
{{DEU}}
| garums            = 866
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 634
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 574
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 18,3
| baseins           = 118 861
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=49 | sāk_plat_m=36 | sāk_plat_s=48 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=17 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=15 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=53 | iet_plat_m=40 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=31 | iet_gar_s=55 | iet_gar_EW=E
}}
'''Odera''', '''Odra''' ([[poļu valoda|poļu]] un [[čehu valoda|čehu]] — ''Odra'', [[vācu valoda|vācu]] — ''Oder'') ir upe [[Eiropa|Eiropā]], [[Polija]]s otrā lielākā upe. Sākas [[Morāvija|Morāvijā]] — Odras kalnos. Augštecē izteikta kalnu upe (Čehijas daļā — 438 m kritums 136 km garā posmā), bet Polijā kļūst par līdzenumu upi. Tek cauri [[Silēzija|Lejassilēzijai]], pēc tam 176 kilometrus ir Polijas un Vācijas robežupe, daļa no [[Oderas-Neises līnija]]s. Grīvā sadalās vairākās attekās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divsimtgadīgais
| attēls                   = Bicentennial man film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bicentennial Man''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               =
* [[Volfgangs Pītersens]]
* [[Geils Kacs]]
* [[Nīls Millers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Maikls Barnatans]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kriss Kolumbuss
| scenārija autors         = [[Nikolass Kazans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Embeta Deividza]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[Laurence Mark Productions ]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Columbia TriStar Film Distributors International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|17||bez}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bicentennial-man-1999|title=Bicentennial Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bicentennialman.htm|title=Bicentennial Man (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divsimtgadīgais"''' ({{val|en|Bicentennial Man}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sems Nīls]], [[Vendija Krūsone]], [[Olivers Plets]] un[[Embeta Deividza]].

sentences: '''Pundurvalsts''' ir [[valsts]], kura ir ievērojami mazāka par vairumu valstu pēc [[Platība|izmēra]], [[Iedzīvotājs|iedzīvotāju]] skaita vai abiem šiem rādītājiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Tiek meklētas partneres kāzām
 | oriģinālnos = ''Mike and Dave Need Wedding Dates''
 |      attēls = Mike and Dave Need Wedding Dates.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija
 |    režisors = [[Džeiks Zimanskis]]
 |  producents =
* [[Pīters Černins]]
* [[Džonatans Levains]]
* [[Deivids Redijs]]
* [[Dženo Topinga]]
 |   scenārijs =
* [[Endrjū Dž. Koens]]
* [[Brendans O'Braiens]]
 |     aktieri =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Ādams Devains]]
* [[Obrija Plaza]]
* [[Stīvens Rūts]]
 |      mūzika = [[Džefs Kardoni]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Chernin Entertainment]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2016|7|8||bez}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mike-and-dave-need-wedding-dates-2016|title=Mike and Dave Need Wedding Dates|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 9, 2018|archive-date={{dat|2019|12|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191204084347/https://bbfc.co.uk/releases/mike-and-dave-need-wedding-dates-2016}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mikeanddave.htm|title=Mike and Dave Need Wedding Dates (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|77,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Tiek meklētas partneres kāzām"''' ({{val|en|Mike and Dave Need Wedding Dates}}) ir 2016. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir [[Džeiks Zimanskis]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Anna Kendrika]], [[Ādams Devains]], [[Obrija Plaza]] un [[Stīvens Rūts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|7|8||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto fon Hūns
|     vārds_orig = ''Otto von Huhn''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1832
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki = Kristiāns Hūns
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Getingene]]s Universitāte
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Oto fon Hūns''' (''Otto von Huhn'', dzimis {{dat|1764|6|17}}, miris {{dat|1832|3|20}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] ārsts un vēsturnieks, pirmais aizsācis [[bakas|baku]] vakcināciju Latvijā un Krievijas impērijā, garīgi slimo aprūpes iestādes "[[Aleksandra Augstumu iestāde]]" dibinātājs un pirmais direktors. Oto Hūns veica plašus pētījumus Vidzemes un Rīgas iedzīvotāju veselības aprūpes uzlabošanā, epidēmiju ierobežošanā, demogrāfijā un [[topogrāfija|topogrāfijā]].

== Dzīvesgājums ==
Dzimis {{dat|1764|6|17||bez}} Jelgavā, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents|superintendenta]] [[Kristiāns Hūns|Kristiāna Hūna]] ģimenē. No 1780. gada līdz 1783. gadam mācījās [[Jelgavas akadēmiskā ģimnāzija|Jelgavas akadēmiskajā ģimnāzijā ''Academia Petrina'']]. [[Halle]]s Universitātē Vācijā studēja teoloģiju. 1788. gadā ieguva ''Dr.med.'' grādu [[Getingenes Universitāte|Getingenes Universitātē]]. Gadu vēlāk viņš Pēterpilī nokārtoja eksāmenus un ieguva tiesības strādāt par ārstu [[Krievijas impērija]]s teritorijā.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 100
|nocat=yes
|lv=Simts
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dzelzs lēdija
| attēls                   = Iron lady film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Iron Lady''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Filida Loida]]
| producents               = [[Demiens Džounss]]
| scenārija autors         = [[Ebi Morgana]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Īeins Glens]]
* [[Olīvija Kolmane]]
* [[Entonijs Heds]]
* [[Nikolass Farels]]
* [[Ričards E. Grants]]
* [[Sjūzana Brauna]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Yuk Films]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[CinéCinéma]]''
* ''[[Goldcrest Films]]''
* ''[[DJ Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Icon Productions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|12|26|Austrālija un Jaunzēlande|2012|1|6|Apvienotā Karaliste|2012|2|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/iron-lady-2011|title=The Iron Lady|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 23, 2019|archive-date={{dat|2019|09|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190918220044/https://bbfc.co.uk/releases/iron-lady-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|115 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ironlady.htm|title=The Iron Lady (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dzelzs lēdija"''' ({{val|en|The Iron Lady}}) ir 2011. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Džona Kempbela biogrāfiju "''The Iron Lady: Margaret Thatcher, from Grocer's Daughter to Prime Minister''". Filmas režisore ir [[Filida Loida]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Džims Brodbents]], [[Īeins Glens]], [[Olīvija Kolmane]], [[Entonijs Heds]], [[Nikolass Farels]], [[Ričards E. Grants]] un [[Sjūzana Brauna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|26||bez}} Austrālijā un Jaunzēlandē.

sentences:
'''Hāgas parks''' ir viens no karaliskajiem nacionālajiem pilsētas parkiem.Tas atrodas [[Stokholma]]s pilsētas pievārtē, ziemeļu pusē, administratīvā atrašanās vieta ir [[Stokholmas lēnis|Stokholmas lēnī]], [[Solna]]s [[Komūna|komūnā]]. Viņš ir To stokholmieši mēdz arī saukt vienkārši par Hāgu, cits nosaukums ir Gustaviānisks parks par godu tā radītājam karalim [[Gustavs III|Gustavam III]], pēc kura iniciatīvas parks tika radīts laika posmā no 1780. līdz 1797. gadam. Parku un tajā atrodošās celtnes ir veidojuši tādi [[arhitekts|arhitekti]] kā Frederiks Magnuss Pīpers, Luīzs Žans Desprezs, Kārlis Kristofers Gjorvels un Ulofs Tempelmans. Parks ir veidots, ietekmējoties no [[angļu parks|angļu parku]] stila veidošanas principiem. Hāgas parkam ir raksturīgas lielas zālāju platības, pusatvērti aploki, kas mijās ar apmežotām platībām.
Šo parku ir apdziedājis un dievinājis [[Zviedrija]]s dziesminieks, [[trubadūrs]] Kārlis Mikaels [[Belmans]], kura patrons bija pats karalis Gustavs III.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Briljanta policists
| attēls                   = Attēls:BlueStreakMovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = '''''Blue Streak'''''
| žanrs                    = Komēdija
| režisors                 = [[Less Meifīlds]]
| producents               = [[Daniels Melniks]], [[Elens Šapiro]]
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         = [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = [[Columbia Pictures]]
| izdošanas laiks          = 1999. gada 17. septembris
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bluestreak.htm|title=Blue Streak (1999)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|2|19||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|117 758 500}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0181316
}}
'''"Briljanta policists"''' ({{val|en|Blue Streak}}) ir [[1999]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[komēdija]], kuras režisors ir [[Less Meifīlds]] un producenti ir [[Daniels Melniks]] un [[Elens Šapiro]]. Šis ir 1965. gada britu filmas ''[[The Big Job]]'' jauns ekranizējums. Galvenās lomas filmā atveido [[Mārtins Lorenss]], [[Lūks Vilsons]], [[Deivs Šepelle]], [[Peters Grīns]], [[Oļeks Krupa]], [[Nikola Ari Pārkere]]. Filmas uzņemšana norisinājās [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Filmas skaņu celiņš ASV tika sertificēts ar platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Stiepjamība''' ir [[Metāli|metāla]] īpašība, kas raksturo metāla spēju veidot garas [[Vadi|stieples]] vai diegus ar mazu [[Diametrs|diametru]]. Vislabāk stiepjami ir [[zelts]], [[sudrabs]] un [[varš]]. Maza stiepjamība ir [[Bismuts|bismutam]], [[Mangāns|mangānam]] un [[Antimons|antimonam]]. Metāli ar mazu stiepjamību ir [[Izturība|trausli]]. Trauslumu nosaka [[Kovalentā saite|kovalentās saites]], kas līdz ar metālisko saiti pastāv starp trauslo metālu [[Atoms|atomiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010. gads|isbn=978-9984-11-303-6}}</ref>

sentences:
kronēšana (1429)]]
'''Kronēšana''' ir oficiāla procedūra, kas simbolizē [[Monarhs|monarha]] varas un tās atribūtu ([[Tronis|troni]], [[Kronis|kroni]]) pārņemšanu. Kronēšanas ceremonijā var būt arī daudzi citi [[Rituāls|rituāli]], piemēram, monarha īpašs solījums un regāliju pasniegšana, jaunā valdnieka pavalstnieku veltījumi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ana Blandiana
| vārds_orig =
| attēls = RK1907 MG 7507-Edit Ana Blandiana.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Ana Blandiana, 2019
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1942
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Timišoara]], [[Rumānija]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = rumāniete
| dzimums = s
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Romulus Rusans
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, prozaiķe, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Ana Blandiana''' (īstajā vārdā Otīlija Valērija Rusana (dz. Comana) ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Otilia Valeria Rusan'' (''Coman'')); dzimusi 1942. gada 25. martā [[Timišoara|Timišoarā]], [[Rumānija|Rumānijā]]) ir [[Rumāņi|rumāņu]] dzejniece, esejiste un tulkotāja, viena no slavenākajām mūsdienu rumāņu rakstniecēm.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-fenilalanīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO2
|molmasa=165,19
|blīvums=1290
|kušanas temperatūra=283 °C
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,5
}}
'''Fenilalanīns''' ('''''Phe''''', 2-amino-3-fenilpropionskābe, C9H11NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]], kas pieder pie aromātiskajām aminoskābēm.

sentences: '''Demogrāfiskā pāreja''' ir straujas vēsturiskas iedzīvotāju [[dzimstība]]s un [[mirstība]]s izmaiņas, valstij attīstoties par industrializētu valsti. Šo teoriju [[1929]]. gadā izstrādāja [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[demogrāfija|demogrāfs]] Vorens Tomsons<ref name=DemenyAndMcNicoll>{{Enciklopēdijas atsauce|title=Vorens Tomsons|encyclopedia=Populācijas enciklopēdija|volume=2. sējums|pages=939–940|publisher=[[Macmillan Publishers|Macmillan Reference]]|year=2003. gads|id={{ISBN|0-02-865677-6}}}}</ref>. Tomsons novēroja miršanas un dzimšanas skaita pārejas industrializētajā sabiedrība 200 gadu laikā.

sentences:
[[Kategorija:Vistas]]
[[Kategorija:Fazānu dzimta]]
[[Kategorija:Mājputni]]

sentences:
{{Cita nozīme|programmas kodu|2011. gada filmu|Pirmkods (filma)}}
 pirmkoda attēlojums ar ievadkomentāriem sarkanā, iekškomentāriem zaļā krāsā un programmas kodu zilā krāsā]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Arctic terns.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Charadriiformes
|      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|        dzimta = Laridae
|     dzimta_lv = Kaiju dzimta
|   apakšdzimta = Sterninae
|apakšdzimta_lv = Zīriņu apakšdzimta
|         ģints = Sterna
|      ģints_lv = Zīriņi
|          suga = S. paradisaea
|       suga_lv = Jūras zīriņš
|     izplatība =

{{legend|red|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#00FFFF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Migrācijas ceļi}}
|      binomial = Sterna paradisaea ([[Erik Pontoppidan|Pontoppidan]], 1763)
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Sterna portlandica''
*''Sterna pikei''
}}

sentences:
'''Oglekļa nanocaurulītes''' ir [[cilindrs|cilindriskas]] formas struktūras, kas veidotas no [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Oglekļa atomi nanocaurulītēs ir savā starpā savienoti tāpat kā heksagonālajās [[grafīts|grafīta]] plaknēs viena atoma biezumā, taču šīs plaknes ir "saritinātas" ārkārtīgi miniatūrās ([[diametrs|diametrā]] no 1 [[nanometrs|nanometra]] līdz dažiem desmitiem nanometru) caurulītēs, kuru garums var sasniegt pat dažus [[centimetrs|centimetrus]]. Caurulīšu gali parasti ir noslēgti ar pussfēriskām "galviņām".

== Vēsture ==
Atšķirībā no [[fullerēns|fullerēna]], kura 60 atomu sfēriskā [[molekula]] tika atklāta [[1985]]. gadā, oglekļa caurulīšu precīzu atklāšanas datumu ir grūti nosaukt. Par nanocaurulīšu atklāšanu parasti uzskata S. Idžimas novērojumu [[1991]]. gadā, ka [[lokizlāde|elektriskā loka]] iedarbībā no grafīta veidojas daudzslāņainas cilindriskas mikrostruktūras<ref>S. Iijima, Helical microtubules of graphitic carbon, Nature 354 56 (1991)</ref>, tomēr šādas struktūras novērotas arī daudz agrāk. Piemēram, [[1976]]. gadā Oberlins, Endo un Kojama publicējuši vairākus darbus ar mikrocaurulīšu aprakstiem, kas iegūtas ar tvaiku kondensācijas metodi, tomēr sīkāk tās netika izpētītas. Termiski sadalot [[oglekļa monoksīds|oglekļa monoksīdu]] uz [[dzelzs]] [[katalizators|katalizatora]], oglekļa caurulītes ar 50 nm diametru novērojuši padomju zinātnieki Raduškēvičs un Lukjanovičs [[1952]]. gadā - arī šie pētījumi nav turpināti.

sentences: '''Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja''' (vācu: ''Baltisch-Deutsches Nationalausschuss'') bija politiska organizācija 1918. — 1920. gadā, kurā apvienojās [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedriskās organizācijas. Tās sākotnējais mērķis bija vienota vācbaltiešu interešu pārstāvniecība iepretim [[Latviešu Pagaidu Nacionālā padome|Latviešu Pagaidu Nacionālajai padomei]], un vēlāk [[Tautas padome]]s izveidotajai [[Latvijas Pagaidu valdība]]i. Baltiešu-vācu Nacionālā komiteja uzņēmās arī vācbaltiešu starptautisko interešu pārstāvniecību. Nacionālā komiteja pārtrauca darboties 1920. gada aprīlī un vācbaltiešu intereses Saeimā vēlāk pārstāvēja viņu politiskās partijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidrazīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem
un saišu leņķiem

Hidrazīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 302-01-2
|      ķīmiskā formula = N2H4
|              molmasa = 32,05
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = 2 °C
| viršanas temperatūra = 113,5 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Hidrazīns''' ([[slāpeklis|N]]2[[ūdeņradis|H]]4) ir bezkrāsains, higroskopisks šķidrums ar asu smaku, šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[spirti|spirtos]], tvaiki ar gaisu veido eksplozīvu maisījumu; toksisks. Hidrazīns ar ūdeni veido [[hidrāts|hidrātu]] (stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]]), ar [[skābe|skābēm]] veido hidrazīnija [[sāļi|sāļus]] (tāpat kā amonjaks veido [[amonija sāļi|amonija sāļus]]). Hidrazīns ir vāja bāze, 15 reizes vājāka par amonjaku.

sentences: '''Aplozīvs slēdzenis''' ir [[eksplozīvs|eksplozīvs slēdzenis]] [[līdzskanis]], kam nav šai skaņu kategorijai raksturīgā spējā impulsa (eksplozijas). Respektīvi - [[balss trakts]] tiek noslēgts līdzskaņa radīšanai, bet nav dzirdamas pazīmes, ka [[oklūzija]] ir beigusies, līdzskanis ir '''nerealizēts'''. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] aplozīvos līdzskaņus apzīmē ar [[diakritiskā zīme|diakritisko zīmi]] (uz augšu un pa labi vērsts augšējs "stūrītis"): {{IPA|[p̚]}}, {{IPA|[t̚]}}, {{IPA|[k̚]}}.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Autines sacelšanās un kauja pie Satezeles
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika pie Turaidas (kartē - ''Treiden'')
|date=[[1212. gads|1212. gada]] rudens
|place= [[Autine]], [[līvi|līvu]] zemes un [[Satezele]]s pils
|result=Krustneši nopostīja [[Lielvārde]]s, [[Salaspils]] un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] pilis un pēc smagām kaujām ieņēma [[Satezele]]s pili
|combatant1= ''' Līvu un letgaļu zemju karaspēks'''
|combatant2='''[[Zobenbrāļu ordenis]]
[[krustneši|Vācu krustneši]]
 '''
|commander1=[[Satekle]]s [[Rūsiņš]]†
Turaidas [[Vesiķis]], Satezeles [[Ase]]
|commander2= [[Alberts fon Bukshēvdens|Bīskaps Alberts]],
Raceburgas bīskaps Filips
 [[Cēsu Bertolds]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=vairāki [[Sigulda]]s pils ordeņa brāļi
|casualties2=[[Rūsiņš]]
}}
'''Autines sacelšanās (1212)''' bija [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] aprakstītā [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] un [[līvi|līvu]] sacelšanās pret [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]] un [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapu Albertu]] 1212. gada rudenī. Tās pamatā bija Zobenbrāļu ordeņa brāļu rīcība, kas pēc [[Letijas dalīšanas līgums|Letijas dalīšanas līguma]] nosacījumiem atņēma [[Autine]]s latgaļiem viņu zemnieku tīrumus un [[Meža dravniecība|bišu kokus]]. Tā paša gada vasarā [[Jersikas miera līgums|Jersikas miera sarunās]] Polockas kņazs [[Vladimirs (Polockas kņazs)|Valdemārs]] atteicās no meslu kundzības pār līviem.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-tirozīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO3
|molmasa=181,19
|blīvums=1456
|kušanas temperatūra=295 °C (lēni karsējot; sadalās)
343 °C (ātri karsējot; sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,66
}}
'''Tirozīns''' ('''''Tyr''''', 2-amino-3-(4-hidroksilfenil)-propānskābe, β-''p''-oksifenilalanīns, C9H11NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tirozīns pieder pie aromātiskajām aminoskābēm un atšķiras no [[fenilalanīns|fenilalanīna]] tikai ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] pie benzola gredzena. Tirozīns kristalizējas no ūdens kā zīdaini, bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences: '''Riets''' ir [[debess spīdeklis|debess spīdekļa]] pazušana zem matemātiskā [[horizonts|horizonta]]. [[Saule]]i un [[Mēness|Mēnesim]] riets ir diska augšējās malas pazušana zem matemātiskā horizonta.

sentences:
{{Valodas infokaste
|        name = Burjatu valoda
|  nativename = ''буряад хэлэн''
|      states = [[Krievija]] ([[Burjatija]]), [[Mongolija]] un [[Ķīna]] ([[Iekšējā Mongolija]])
|      region = [[Sibīrija]]s dienvidi (pie [[Baikāls|Baikāla]] ezera) un [[Centrālāzija]]
|    speakers = ap 300 tūkstošiem
| familycolor = Altajiešu
|        fam1 = [[Altajiskās valodas|Altajiskās]]
|        fam2 = [[Mongoļu valodas|Mongoļu]]
|        fam3 = [[Austrummongoļu valodas|Austrummongoļu]]
|      script = [[kirilica]] (Krievijā), [[mongoļu rakstība]], [[latīņu alfabēts]]
|      nation = [[Burjatija]] ([[Krievija]])
|        iso1 =
|        iso2 = bua
|lc1=bua|ld1=Burjatu (kopēji)|ll1=Burjatu valoda
|lc2=bxr|ld2=Krievijas burjatu|ll2=Krievijas burjatu valodas
|lc3=bxu|ld3=Ķīnas burjatu|ll3=Ķīnas burjatu valoda
|lc4=bxm|ld4=Mongolijas burjatu|ll4=Mongolijas burjatu valodas
|         map =
|image=|caption=Burjatu valodas izplatīšanās}}

sentences:
{{speciālists}}
{{atsauces+}}
'''Tēvvārds''' ir [[personvārds|personvārda]] daļa, kas darināta no tēva vai tālāka senča pa tēva līniju vārda, iesaukas vai cita veida apzīmējuma, piemēram, [[uzvārds]] [[Jansons]] (Jāna dēls), [[Ficdžeralds]] (Džeralda dēls), tēvvārds [[Vladimirovičs]] (Vladimira dēls), Borisovna (Borisa meita). Tēvvārdus joprojām lieto daudzās pasaules valstīs, taču dažās tos pamazām aizstāj no tēvvārdiem darināti uzvārdi.

sentences:
bija aprīkoti ar tvaika dzinējiem. Mūsdienās tos plaši vairs neizmanto]]
'''Tvaika dzinējs''' jeb '''tvaikmašīna'''<ref name="ZTV"/> ir ārdedzes [[Siltumdzinējs|siltuma dzinējs]], kas par darba vielu izmanto [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]], kur tvaika siltuma enerģija tiek pārveidota mehāniskajā darbā. Tos iedala tvaika virzuļdzinējos un [[tvaika turbīna|tvaika turbīnās]]. Parasti ar jēdzienu tvaika dzinējs saprot tvaika virzuļdzinēju, tādēļ šajā rakstā ir par virzuļdzinēju, nevis turbīnu. Mūsdienās tvaika dzinējiem ir vēsturiska nozīme, tos izmanto ļoti maz.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Nikolajs Zikovs''' (dzimis 1983. gadā) ir [[Latvija]]s [[jurists]], notiesāts par slepkavību. Ievērību un plašsaziņas līdzekļu uzmanību guva pēc 2011. gada 19. februārī izdarītās [[slepkavība]]s ''Forum Cinemas'' kinoteātrī "Citadele", filmas "[[Melnais gulbis (filma)|Melnais gulbis]]" seansa noslēgumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|author=Bns/Leta/Tvnet |url=http://www.tvnet.lv/zinas/kriminalzinas/366966-apcietina_kinoteatri_aiztureto_saveju |title=TVNET :: Kriminālziņas - Apcietina kinoteātrī aizturēto šāvēju |publisher=Tvnet.lv |date=2011-02-21 |accessdate=2011-11-23}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|author=2011. gada 28. marts 21:24 |url=http://www.diena.lv/sabiedriba/politika/nikolajs-zikovs-vares-kartot-advokata-eksamenu-773304 |title=Nikolajs Zikovs varēs kārtot advokāta eksāmenu |publisher=Diena.lv |date= |accessdate=2011-11-23}}</ref> Zikovs slepkavībai izmantoja [[pusautomātiskā pistole|pusautomātisko pistoli]] ''[[Glock 19]]''.<ref name="Glock 19">{{Tīmekļa atsauce|author=LETA |url=http://www.tvnet.lv/zinas/kriminalzinas/400495-zikovs_neatzist_vainu_celtaja_apsudziba |title=TVNET :: Kriminālziņas - Zikovs neatzīst vainu celtajā apsūdzībā |publisher=Tvnet.lv |date= |accessdate=2011-11-23}}</ref>

sentences: Šis ir nepilnīgs apkopojums ar globālās Wikimedia kopienas resursiem par notiekošo "Wikimedia pasaulē". Lielākā daļa šo resursu pieejami angļu valodā.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Gerhards Kēnigs''' ({{val|de|Johann Gerhard König}}; 1728—1785) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] farmaceits, ārsts un dabaspētnieks.
Pētījis [[Ājurvēda]]s ārstniecības augus [[Indija|Dienvidindijā]].

sentences: '''Apledojums''' ir [[ledus]] slānis uz zemes vai priekšmetu virsmas, kurš parasti veidojas [[ziema|ziemā]] vai [[rudens|rudenī]] pēc atkušņa aukstā laikā, kā arī slapja [[sniegs|sniega]] vai [[lietus]] lāšu sasalšanas dēļ.

sentences: {{Commonscat|Universities and colleges in South Africa}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nācija pret Leriju Flintu
| operators =
| attēls = People vs larry flynt poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Milošs Formans]]
| producents = * [[Olivers Stouns]]
* Džaneta Janga
* Maikls Hausmans
| scenārijs = * Skots Aleksandrs
* Lerijs Karaševskis
| aktieri = * [[Vudijs Harelsons]]
* [[Kortnija Lava]]
* [[Edvards Nortons]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| oriģinālnos = ''The People vs. Larry Flynt''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Phoenix Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|10|13}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|43 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nācija pret Leriju Flintu"''' ({{Val|en|The People vs. Larry Flynt}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Milošs Formans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vudijs Harelsons]], [[Kortnija Lava]] un [[Edvards Nortons]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Tarass Ševčenko
|         vārds_orig = ''Тарас Шевченко''
|             attēls = Taras Shevchenko selfportrait oil 1840.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Tarasa Ševčenko pašportrets (1840)
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1814
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = Morincu ciems, [[Kijivas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Čerkasu apgabals]], {{UKR}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1861
|          m_mēnesis = 3
|            m_diena = 10
|            m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Taras Shevchenko’s signature.gif
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, mākslinieks
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1840—1861
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = dzejoļu krājums "Kobzars" (''Кобзар'', 1840)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Buteo_lagopus_29283.JPG
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Buteoninae
| apakšdzimta_lv=Klijānu apakšdzimta
|  ģints=Buteo
| ģints_lv=Klijāni
| suga = Buteo lagopus
| suga_lv = Bikšainais klijāns
| binomial = Buteo lagopus <small>([[Pontoppidan]], 1763)</small>
|   kategorijas = nē
| izplatība =

sentences: '''Starptautiskais kriminālnoziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai''' ({{val|en|International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia}}, ICTY) bija [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s iestāde, kas izveidota, lai apsūdzētos sauktu pie atbildības smagos [[noziegums|noziegumos]], kas izdarīti [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] laikā, un viņus tiesātu. Tā bija speciāli šai lietai izveidota tiesa, kas atradās [[Hāga|Hāgā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]].

sentences: '''Gangrēna''' ({{val|la|gangraena}}, no sengrieķu ''γάγγραινα'') ir [[audi|audu]] atmiršanas veids, [[nekrozes]] veids, kuru izraisa kritiski nepietiekama asinsapgāde.<ref name="Porth" /><ref name="nhsintro" />

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 64
 | lv  = Sešdesmit četri
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džumandži
 |      attēls = Jumanji.jpg
 |     att_izm =
 | oriģinālnos = ''Jumanji''
 |       žanrs = [[piedzīvojumu filma]], [[komēdija]]
 |    režisors = [[Džo Džonstons]]
 |  producents =
* [[Roberts Korts]]
* [[Teds Fīlds]]
* [[Lerijs Franko]]
* [[Skots Krupfs]]
* Viljams Teitlers
 |   scenārijs =
* [[Džonatans Hensli]]
* [[Gregs Teilors]]
* Džims Streins
 |     aktieri =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Bonija Hānta]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džonatans Haids]]
* [[Deivids Alans Grīrs]]
 |      mūzika = [[Džeimss Horners]]
 |   operators = [[Thomas E. Ackerman]]
 |     montāža = [[Robert Dalva]]
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Interscope Communications]]''
* ''Teitler Film''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
 |      ilgums = 104 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com">{{Tīmekļa atsauce |title=Jumanji |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2774369793/weekend/ |website=[[Box Office Mojo]] |access-date=January 21, 2020}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|262,8 miljoni}}<ref name="boxofficemojo.com" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
 |    paraksts =
}}
'''"Džumandži"''' ({{val|en|Jumanji}}) ir 1995. gada ASV [[bērnu filma|ģimenes]], fantāzijas [[piedzīvojumu filma]]. Filmas režisors ir [[Džo Džonstons]], scenāristi [[Džonatans Hensli]], [[Gregs Teilors]] un Džims Streins. Filmas sižets balstīts uz [[Kriss Van Olsburgs|Krisa Van Olsburga]] [[Džumandži (grāmata)|tāda paša nosaukuma grāmatas]] motīviem. Šī ir pirmā filma [[Džumandži (filmu sērija)|"Džumandži" filmu sērijā]]. Galvenās lomas atveido [[Robins Viljams]], [[Bonija Hānta]], [[Kirstena Dansta]], [[Džonatans Haids]] un [[Deivids Alans Grīrs]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                    = ''Calligra Suite''
| logo                    = Calligra-logo.svg|150px
| screenshot              = Calligra Stage 2.4.png
| caption                 = ''Calligra Stage'' ekrānšāviņš
| collapsible             =
| developer               = [[KDE]]
| frequently updated      =
| programming language    = [[C++]] ([[Qt (ietvars)|Qt]], [[KDE]])
| operating system        = ''[[Unix|Unix-like]]'', ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[Android]]''<ref name=CalligraAndroid>{{Tīmekļa atsauce |url=http://blogs.kde.org/node/4521 |title=Calligra on Android |publisher=blogs.kde.org |date= |accessdate=2012-03-30 |archive-date=2012-04-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20120420215759/http://blogs.kde.org/node/4521 }}</ref>
| platform                =
| size                    = ~115 [[Megabaits|MB]] ([[xz|xz-kompresija]] [[pirmkods]]), ~20 [[Megabaits|MB]] (tulkojumi)<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/{{Novecojusi saite}}</ref>
| language                = 31 valodā<ref>ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/calligra-latest/calligra-l10n/{{Novecojusi saite}}</ref>
| status                  = Aktīvs
| genre                   = [[Graphic art software|Grafika]] un [[ofisa komplekts]]
| license                 = [[GNU General Public License#2. versija|GPLv2+]], [[GNU Lesser General Public License#2. versija|LGPLv2+]]
| website                 = {{URL|http://calligra.org/}}
}}

sentences: un [[Cēsis]]), 2. Landmaršala teritorija ([[Sigulda]] un [[Aizkraukle]]), 3. [[Vīlande]]s komtureja, 4.[[Tallina]]s komtureja, 5. Jerves fogteja, 6. [[Kuldīgas komtureja]], 7. [[Alūksnes komtureja]], 8. [[Pērnava]]s komtureja, 9. Māsilinas (''Maasilinna'') fogteja, 10. [[Rakvere]]s fogteja, 11. [[Narva]]s fogteja, 12. Vasknarvas fogteja, 13. Tolses (''Toolse'') fogteja, 14. Kursi komtreja, 15. Karksi fogteja, 16. [[Bauskas fogteja]], 17. [[Rēzeknes fogteja]], 18. [[Daugavpils komtureja]], 19. [[Sēlpils fogteja]], 20. [[Dobeles komtureja]], 21. [[Kandavas fogteja]], 22. [[Grobiņas fogteja]], 23. [[Ventspils komtureja]].]]

sentences:
s apgaismošanai]]
'''Zibsastāvs''' ir pirotehnisks sastāvs, ko izmanto spilgta zibšņa iegūšanai. Zibsastāvus lieto [[pirotehnika|pirotehnikā]] (salūtos, petardēs), senāk tos izmantoja arī [[zibspuldze]]s vietā [[fotogrāfija|fotografējot]]. Zibsastāvi parasti sastāv no [[oksidētājs|oksidētāja]] ([[kālija hlorāts|kālija hlorāta]], [[kālija perhlorāts|kālija perhlorāta]], [[kālija permanganāts|kālija permanganāta]] u.c.) un [[metāls|metāla]] (parasti samērā aktīva metāla [[alumīnijs|alumīnija]], [[magnijs|magnija]] u.c.). Lai gan daļa zibsastāvu jau tā ir jutīgi pret triecienu un karstumu, dažkārt, lai palielinātu jutību, pievieno [[sērs|sēru]], taču tad zibsastāvs var būt nedrošs un [[pašaizdegšanās|pašaizdegties]], izraisot [[ugunsgrēks|ugunsgrēku]] vai miesas bojājumus. Zibsastāvi deg ļoti strauji, izdalot lielu daudzumu spilgtas [[gaisma]]s, bet, ja dedzina daudzumu, lielāku par aptuveni 50 gramiem, tas nevis deg, bet [[sprādziens|eksplodē]].
Zibsastāvi tiek izmantoti arī militārajām vajadzībām apdullinošajās [[granāta|granātās]].

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Krustnešu karagājiens virzījās gar [[Lielupe]]s krastiem uz Mežotni, kas atrodas uz dienvidiem no Rīgas.]]

sentences:
s kaujinieki 1621. gadā aizstāv savu karogu. 19. gadsimta glezna]]
'''Nacionālisms''' ir etniski [[konservatīvisms|konservatīva]] [[politiska ideoloģija]], kas pirmajā vietā stāda [[nācija]]s [[identitāte]]s jēdzienu. Nacionālisms ietver nācijas [[Identitātes politika|identitātes]] un vērtību aizsardzību, tas bieži tiek kļūdaini jaukts ar [[šovinisms|šovinismu]], kurā sava nācija tiek uzskatīta kā objektīvi pārāka par citām.

sentences:
[[Kategorija:Ķekavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: {{cita nozīme|hidrotehnisku celtni|latviešu spēlfilmu|Aizsprosts (filma)}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 185.29
| motto =
| established_title =
| image_shield = Haarlemmermeer wapen 2018.svg
| shield_size = 70px
| image_skyline = Hoofddorp, Netherlands - panoramio (24).jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 18
| lats = 00
| latd = 52
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 42
| longs = 00
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://hlmrmeer.nl/}}
| established_date =
| elevation_m =
| subdivision_name2 =
| subdivision_type = Valsts
| population_total = 154235
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Ziemeļholande]]
| official_name = ''Haarlemmermeer''
| name = Hārlemermēra
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| image_flag = Haarlemmermeer vlag 2019.svg
}}
'''Hārlemermēra''' ({{Val|nl|Haarlemmermeer}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 154 235 iedzīvotāji. Pilsētā atrodas [[Shiphola]]s lidosta, kas ir lielākā lidosta Nīderlandē.

sentences:
''Šajā kategorijā tiek iekļauti KSD(b)SP, KK(b)P, VK(b)P, PSKP biedri.''
{{Commonscat|Members of the Communist Party of the Soviet Union}}

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums = Džudo
| attēls = KOCIS Korea Judo Kim Jaebum London 36 (7696361164).jpg
| att_izm = 235px
| apraksts = Džudo cīņas moments
| savienība = [[Starptautiskā džudo federācija]] (IJF)
| iesauka =
| pirmais = {{JPN}}, 1882. gads
| reģistrētie =
| klubi =
| kontakts = jā
| komanda =
| jdzimums =
| ekipējums = džudogi /kimono/
| kategorijas = [[cīņas māksla]]
| olimpisks = {{nobr|1964, 1972—pašlaik (vīrieši)}}<br />1992—pašlaik (sievietes)
| cēlies no = džiudžitsa
| ir par pamatu = brazīliešu džiudžitsam, sambo
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
'''Odāls''' bija mantojumā nedalāmais zemes apjoms paražu tiesībās [[vikingi|vikingu]] laikmetā. (9. gs - 11. gs){{fact}}

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļa
|attēla_nos   = [[File:Building for the dendrological research. National botanical garden Latvia.jpg|thumb|center]]
|att_izm      =
|att_apraksts = Ēka, kurā notiek dendrofloras pētījumi un atrodas herbārijs. Miera iela 1, Salaspils
|moto         =
|dibināts     = 1986
|valsts       = {{Latvija}}
|vieta        = Miera ielā 1, [[Salaspils]]
|tips         = Naciuonālā botāniskā dārza struktūrvienība
|direktore    = Linda Strode
|mlapa        = https://nbd.gov.lv/zinatne/dendrofloras-nodala/
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|vietējais_nosaukums         = Benelux
|linking_name                = Benelux
|karoga_attēls               = Flag of Benelux.svg
|karoga_nosaukums = Beniluksa karogs
|kartes_attēls               = Europe location BENELUX.png
|kartes_paraksts             = Beniluksa atrašanās vieta Eiropā
|dalībvalstis                =

{{BEL}}
 {{NED}}
 {{LUX}}

|admin_center_type           =
|admin_center                =
|languages_type              = Official languages
|valsts_valodas              = [[Nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]] un [[Franču valoda|franču]]
----
Neoficiālās valodas:
[[Rietumfrīzu valoda|frīzu]], [[vācu valoda|vācu]], [[Luksemburgiešu valoda|luksemburgiešu]]
|galvaspilsēta                    = [[Amsterdama]], [[Brisele]], [[Luksemburga (pilsēta)|Luksemburga]]
|religion                    = roman-catholicism and protestantism
|Area                        = 76 657 km²
|population                  = 27 2 milj.
|valūta                      = Eiro
|leader_title1               =
|leader_name1                =
|leader_title2               =
|leader_name2                =
|established_event1          =
|established_date1           =
|official_website            = http://www.benelux.be/
}}

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Taivānas Nacionālā universitāte<br />''國立臺灣大學''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1928]]. gadā|valsts=Ķīnas Republika|vieta=[[Taipeja]]|tips=|dotācijas=|rektors=|pasniedz=2 029 (2020–2021)|studenti=32 974 (2020–2021)|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=www.ntu.edu.tw|attēls=National_Taiwan_University_Library_20060802.jpg}}'''Taivānas Nacionālā universitāte''' ([[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]: 國立臺灣大學) ir [[universitāte]] [[Taipeja|Taipejā]], [[Ķīnas Republika|Ķīnas Republikā]]. Universitāti veido 11 koledžas un 4 pētniecības centri.

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences: '''Surdopedagoģija''' ir speciālās [[pedagoģija]]s apakšnozare, kas nodarbojas ar to cilvēku attīstīšanu, mācīšanu un audzināšanu, kam ir dzirdes traucējumi.

sentences: [[File:Ceva's theorem 1.svg|thumb|upright=1.1|Čevas teorēmas 1. gadījums — punkts ''O'' atrodas trijstūra ''ABC'' iekšpusē]]

sentences:
hibernācijas stāvoklī]]
'''Hibernācija''' ({{val|la|hibernātus}}, no ''hībernus'' — 'ziema') jeb '''ziemas guļa''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] spēja ilgstoši saglabāt neaktivitāti un samazinātu [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Dzīvniekiem šajā stāvoklī ir zema [[ķermeņa temperatūra]], lēna [[elpošana]] un [[sirdsdarbība]], lēna vielmaiņa. Visbiežāk hibernāciju novēro ziemā. Tās mērķis ir saglabāt enerģiju, kad pietiekams daudzums ēdiena nav pieejams. Hibernācija var ilgt dienas, nedēļas vai mēnešus atkarībā no sugas, apkārtējās vides temperatūras, gada laika, attiecīgā dzīvnieka ķermeņa stāvokļa. Pirms ieiešanas hibernācijas stāvoklī dzīvniekam ir jāuzkrāj pietiekoši liels daudzums enerģijas, lai pietiktu līdz perioda beigām.

sentences: '''Telpaugs''' ir [[Augi|augs]], kas tiek audzēts iekštelpās, piemēram, dzīvesvietās un birojos, galvenokārt dekoratīvos nolūkos, taču pētījumi liecina, ka telpaugiem ir arī pozitīva [[Psiholoģija|psiholoģiska]] ietekme. Papildus tam telpaugi palīdz arī iekštelpu [[Gaisa piesārņojums|gaisa attīrīšanā]], jo dažas sugas un ar tām saistītie augsnē mītošie [[Mikroorganismi|mikrobi]] samazina iekštelpu gaisa piesārņojumu, absorbējot gaistošos organiskos savienojumus, tostarp [[Benzols|benzolu]], [[Formaldehīds|formaldehīdu]] un trihloretilēnu. Lai gan šīs piesārņojošās vielas parasti ir toksiskas cilvēkiem, tās augiem un augsnē mītošajiem mikrobiem nekaitē.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wolverton|first=B. C.|last2=Johnson|first2=Anne|last3=Bounds|first3=Keith|date=1989-09-15|title=Interior Landscape Plants for Indoor Air Pollution Abatement|url=https://ntrs.nasa.gov/citations/19930073077|language=en}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Gammas sala
|attēls              = Melchior1.JPG
|attēla paraksts     = [[Melhiora]]s polārstacija Gammas salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Antarktīda-fiziskā
|map_custom = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums = [[Melhiora salas]]
|latd=64|latm=19|lats=50 |latNS=S |longd=62|longm=59|longs=30 |longEW=W
|platība =
|garums = 1,5
|salu skaits =
|galvenās salas =
|platums = 0,9
|krasta līnija =
|augstākais kalns =
|augstums =
|valsts = Antarktika
|valsts adm vienības tips = Pretenzija
|valsts adm vienība = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]],<br />[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji =0
|piezīme =
}}
'''Gammas sala''' ( {{val|en|Gamma Island}}; {{val|es|Isla Gamma}}) vai '''Observatorijas sala''' ({{val|es|Isla Observatorio}}; [[Argentīna]]s avotos) ir ap 1,5 km gara un līdz 0,9 km plata sala [[Melhiora salas|Melhiora salu]] arhipelāgā [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojusies arhipelāga dienvidrietumos rietumu salu grupā. Salu atklāja [[Francija]]s antarktiskā ekspedīcija 1903.—1905. gados un nosauca par '''Gutsa salu''' ({{val|fr|Île Gouts}}) par godu Francijas kara flotes fregates kapteinim Gutsam. 1927. gadā salu apsekoja [[Lielbritānija|britu]] ''Discovery Investigation'' ekspedīcija un nodēvēja salu pēc analoģijas ar citam arhipelāga salām pēc [[grieķu alfabēts|grieķu alfabēta]] trešā [[burts|burta]] [[gamma (burts)|gamma]].<ref>[http://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=108961 SCAR Composite Gazetteer]</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Cūgšpice
| Nosaukums2           = ''Zugspitze''
| Photo                = Zugspitze 2.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vācija#Austrija#Eiropa
| plat_d = 47 | plat_m  = 25 | plat_s = 16 | plat_NS = N
| gar_d  = 10 | gar_m   = 59 | gar_s  = 11 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        =
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 2962,06
| Relatīvais_augstums  = 1746
| Atrašanās vieta      = {{GER}}<br />{{AUT}}
| Kalnu grēda          = [[Bavārijas Alpi]]
| Augstiene            =
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          =
| Language             =
| Pronunciation        =
}}

sentences: '''ANO Klimata pārmaiņu konference''' ir ikgadēja [[ANO vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām|ANO vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām]] dalībvalstu sanāksme ar mērķi cīnīties pret [[klimata pārmaiņas|klimata pārmaiņām]]. Nozīmīgākie pieņemtie lēmumi konferencēs ir [[Kioto protokols]] un [[Parīzes nolīgums]].

sentences:
{{Infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Kurzemes muižnieku|Manteifels|Manteifels}}

sentences: '''12. oktobris''' ir gada 285. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (286. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 80 dienas.

sentences:
{{jāuzlabo}}
{{cita nozīme|jēdzienu|filmu|007: SPEKTRS}}

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Velāri līdzskaņi''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret mīkstajām [[Aukslējas|aukslējām]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Alprazolāma struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 28981-97-7
|ķīmiskā formula       = C17H13CIN4
|molmasa               = 308,765
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
[[meteorīts|meteorīta]] [[ALH84001]] atrasti mikroskopiski veidojumi, kuri varētu būt radušies no dzīviem organismiem]]
'''Astrobioloģija''' ir starpdisciplīnu zinātne, kas pēta [[dzīvība]]s rašanos, [[evolūcija|evolūciju]], izplatību un nākotni [[Visums|Visumā]]. Tā meklē dzīvojamu vidi [[Saules sistēma|Saules sistēmā]] un uz [[citplanēta|citplanētām]]. Astrobioloģija pēta veidus, kā varētu atklāt [[ārpuszemes dzīvība|dzīvību ārpus Zemes]], ja tā tagad vai pagātnē eksistējusi.

sentences:
'''Stereotipi par ebrejiem''' ir vispārināti [[Priekšstats|priekšstati]] par [[Ebreji|ebrejiem]], kas bieži vien ir kariķēti, aizspriedumaini un [[Antisemītisms|antisemītiski]].
 ārējās iezīmes]]
Karikatūrās [[Aškenazi|aškenazu]] ebreji parasti tiek attēloti ar lieliem deguniem un tumšām acīm ar nolaistiem plakstiņiem. Pārspīlētas vai groteskas ebreju sejas iezīmes bija galvenais [[Nacisms|nacistu]] un retāk arī [[padomju propaganda]]s elements. Priekšstats par lielo vai ērgļa "ebreju degunu" joprojām ir viena no izplatītākajām un raksturīgākajām pazīmēm, kas raksturo kādu kā ebreju.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Koronadala
 | official_name            = ''Koronadal''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = City Hall, City of Koronadal, Philippines.JPG
| image2                   = Koronadal Poblacion, Alunan Avenue-market area (Koronadal, South Cotabato; 08-14-2023).jpg
| image3                   = Koronadal Poblacion, Gensan Drive-Marbel Roundball northbound (Koronadal, South Kotabato; 08-14-2023).jpg
| image4                   = Del Rio Splash Resort in Koronadal - Flickr.jpg
| image5                   = T'nalak Festival 2015 Koronadal City, South Cotabato (25).jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator south cotabato koronadal.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Soksksarhena]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidkotabato]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1939
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2000
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 27
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 277
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 195398
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 6 | latm = 30 | lats = 01 | latNS = N
 | longd = 124 | longm = 50 | longs = 36 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 9506
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 333
 | website                  = {{URL|http://koronadal.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Vienības vektors''' jeb '''orts''' ir tāds [[vektors]], kurš nav [[nullvektors]] un tā garumu ([[vektora modulis|moduli]]) izmanto par mēra vienību, jo vektora garumam virziena noteikšanā nav nekādas nozīmes. Šādus vektorus izmanto citu vektoru un tam paralēlo [[taisne|taišņu]] orientēšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{atsauces+}}
{{pareizrakstība+}}
{{jāuzlabo|valodas stils; jāizņem vārdi krievu valodā}}
'''Sporta ģenētika''' ir ģenētikas virziens, kas pēta cilvēka genomu fiziskajā aspektā (galvenokārt — sportisko) darbību. Pirmoreiz termins «fiziskā ģenētika (vai kustību) darbība» (Genetics of Fitness and Physical Performance) ieviesa Klods Bušarom 1983. gadā. Tajā laikā viņš publicēja divus rakstus vienā žurnāla numurā «Exercise and Sport Science reviews» [Bouchard, 1983a, b], kurā publicēja apkopotus faktus, pirmkārt, par individuālām atšķirībām reakcijā uz fiziskajām aktivitātēm, otrkārt, par pārmantošanu — vairāku fizisku, fizioloģisku un bioķīmisku īpašību, iesaistītu fiziskajās darbības.

sentences: '''Ģeogrāfiskais pols''' ({{Val|la|polus}}, cēlies no {{val|el2|polos}} — ‘pagrieziena punkts; ass; pols’) ir viens no diviem iedomātajiem punktiem, kur [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] griešanās ass krustojas ar tā virsmu.<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=612}}</ref> [[Zeme]]i tas ir [[Ziemeļpols]] un [[Dienvidpols]].

sentences:
{{Vilciena infokaste
|Nosaukums              = Elektrovilciens ER1
|Attēls                 = ER1-228 ER-183.jpg
|Paraksts               = Elektrovilcieni ER1 [[Zeļenogradska|Zeļenogradskā]], [[Krievija|Krievijā]]
|Ekspluatācijas periods = no [[1957. gads|1957. gada]] līdz mūsdienām
|Ražotājs               = [[Rīgas vagonbūves rūpnīca]]
|Sērija                 = ER1
|Ražošanas periods      = 1957—1962
|Uzbūvēti sastāvi       = 259 (+4 atsevišķi galvas vagoni)
|Uzbūvēti vagoni        =
|Vagoni sastāvā         = 6—12
|Pasažieru vietu skaits = 1248 sēdvietas
|Vagona garums          = 19 600 mm
|Platums                = 3480 mm
|Augstums               =
|Svars                  =
|Sliežu platums         = 1520 mm
|Vagonu materiāls       = [[tērauds]]
|Maksimālais ātrums     = 130 km/h
|Paātrinājums           = 0,6 m/s2
|Bremzēšana             = 0,8 m/s2
|Vilkmes sistēma        = motorvagonu
|Spriegums              = 3000 V
|Izejošā jauda          =
|Bremžu sistēma         = elektropneimatiskā
|Drošības sitēma        =
|Piezīmes               =
}}
'''ER1''' ('''E'''lektrovilciens '''R'''īgas, '''1'''. tips; {{val|ru|ЭР1}}) ir [[līdzstrāva]]s [[elektrovilciens]], kuru ražoja [[Rīgas vagonbūves rūpnīca|Rīgas vagonbūves rūpnīcā]] no 1957. līdz 1962. gadam. To izmantoja [[Padomju Savienība|PSRS]] piepilsētas dzelzceļa līnijās, galvenokārt [[Maskava]]s un [[Sanktpēterburga|Ļeņingradas]] mezglos.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = OpenBSD
| screenshot             =
| caption                = OpenBSD simbols: ''Puffy'' ("ežzivs")
| developer              = The OpenBSD Project
| family                 = [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
| source_model           = [[Atvērtais pirmkods]]
| latest_release_version = 7.4
| latest_release_date    = {{dat|2023|10|16}}<ref>Informācija atjaunota {{dat|2024|3|26}}</ref>
| kernel_type            = Monolītisks
| ui                     = Modificēts [[pdksh]], [[FVWM]] 2.2.5, paredzēts [[X Window System|X11]]
| license                = Galvenokārt [[BSD licences|BSD]]
| working_state          = Pašlaik
| website                = [http://www.openbsd.org www.openbsd.org]
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Keipbretona
|attēls              = NS SmeltBrook tango7174.jpg
|attēla paraksts     = Salas ziemeļu krasts
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Kanāda#Jaunskotija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Cape Breton Island''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=46|latm=10 |latNS=N
|longd=60|longm=45 |longEW=W
|platība             = 10 311
|garums              = 180
|platums             = 114
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Vaithils
|augstums            = 532
|salu skaits         =
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = {{CA-NS}}
|iedzīvotāji         = 132 019
|iedzīvotāju gads    = 2021
|blīvums             = 12,8
|pamatiedzīvotāji    = [[kanādieši]], [[skoti]]
|valsts lielpilsēta  = [[Sidni]]
|piezīme =
}}

'''Keipbretona''' ({{val|en|Cape Breton Island}}, {{val|fr|île du Cap-Breton}}, {{val|mic|Unamaꞌki}}) ir sala [[Kanāda]]s dienvidaustrumos.<ref>{{PZT|349}}</ref> Kopā ar [[Jaunskotijas pussala|Jaunskotijas pussalu]] salu veido [[Jaunskotija]]s provinci. Keipbretonas salā dzīvo pasaulē lielākā [[skotu gēlu valoda|skotu gēlu valodā]] runājošā [[skoti|skotu]] diaspora ārpus [[Skotija]]s, skotu gēlu valodu lieto ap 2000 salas iedzīvotāju.

sentences: '''Cefeīda''' ir [[Pulsējošās zvaigznes|pulsējoša]] [[maiņzvaigznes|maiņzvaigzne]], kuras [[starjauda]] ir stingri atkarīga no [[periods|perioda]]. Cefeīdu klase nosaukta par godu [[zvaigzne]]i [[Cefejs (zvaigznājs)|Cefeja]] δ. Vispazīstamākā cefeīda ir [[Polārzvaigzne]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kamigina
| official_name = ''Camiguin''
| image_skyline = GUINSILIBAN PORT.jpg
| imagesize =
| image_caption = Ginsilibanas piestātne [[Kamigina]]s salas dienvidos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Camiguin in Philippines (special marker).svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1966
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 241.44
| population_total = 92808
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 9 | latm = 10 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 43 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Mambahao]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 5
| p1 = '''5 municipalitātes'''
| p2 = [[Ginsilibana]]
| p3 = [[Katarmana (Kamigina)|Katarmana]]
| p4 = [[Mahinoga]]
| p5 = [[Mambahao]]
| p6 = [[Sagaja]]
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = kamigiņoni
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-CAM
| website                  = {{URL|http://www.camiguin.gov.ph/}}
}}
'''Kamigina''' ({{val|fil|Lalawigan ng Camiguin}}, {{val|en|Province of Camiguin}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Camiguin}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 5 municipalitātēs un sīkāk 58 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir [[Mambahao]] [[Kamigina]]s salas ziemeļos.

sentences: {{Citas nozīmes|putnu|mednis (nozīmju atdalīšana)|mednis}}

sentences:
{{infokaste+}}
" (Nr.8, 01.08.1889.) numura pirmajā lapā.]]
'''Jānis Ilsters''' (dzimis {{dat|1851|05|14}}, miris {{Dat|1889|05|05}}) bija latviešu [[skolotājs]], [[botānika|botāniķis]],<ref name="latvuniv" /> daiļdārznieks, novadpētnieks, un [[dzejnieks]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vara
| attēls                   =  Vice (2018 film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Vice''
| žanrs                    = drāma, komēdija, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Ādams Makejs]]
| producents               =
* [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Kevins Dž. Mesiks]]
* [[Vills Ferels]]
* Ādams Makkejs
| scenārija autors         = Ādams Makejs
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Beils]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Tailers Perijs]]
* [[Elisone Pila]]
| mūzika                   = [[Nikolass Britels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Plan B Entertainment]]''
* ''[[Gary Sanchez Productions]]''
| izplatītājs              = ''Annapurna Pictures''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2018|12|1|Semjuela Goldvina teātris|2018|12|25|ASV}}
| ilgums                   = 129 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/vice-2018|title=Vice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2019|archive-date={{dat|2019|06|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190624084221/https://bbfc.co.uk/releases/vice-2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dickcheneyfilm.htm|title=Vice (2018)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vara"''' ({{val|en|Vice}}) ir 2018. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Ādams Makejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristians Beils]], [[Eimija Adamsa]], [[Stīvs Karels]], [[Sems Rokvels]], [[Tailers Perijs]] un [[Elisone Pila]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|12|11||bez}} [[Semjuela Goldvina teātris|Semjuela Goldvina teātrī]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Haralds Loudons
|     vārds_orig = ''Harald Loudon''
|         attēls = Haralds Loudons.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = Ķeižu muiža, [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Jērcēnu pagasts]], {{LAT}})
|         m_gads = 1959
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Berlīne]], {{GER}}
|   dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Vācija]]
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne =[[ornitoloģija]]
|     sasniegumi =Austrumeiropas, Aizkaukāza un Vidusāzijas putnu pētnieks
}}

sentences: '''6. augusts''' ir gada 218. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (219. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 147 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ace in the Hole''
| operators =
| attēls = Ace in the Hole (1951 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents = Billijs Vailders
| scenārijs = * [[Volters Ņūmans]]
* [[Lesers Semjuels]]
* Billijs Vailders
| aktieri = * [[Kērks Daglass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ace in the Hole''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|6|14}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ace in the Hole''''' vai '''''The Big Carnival''''' ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://slate.com/gdpr|title=Slate’s Use of Your Data|website=Slate Magazine|access-date=2023-01-01|language=en}}</ref> filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galveno lomu atveido [[Kērks Daglass]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Virgas pagasts
| karte             = Virgas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Virgas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Virgas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Paplaka
| platība           = 86,21<ref name="autogenerated1">{{EncLP}}</ref>
| iedzīvotāji       = 924<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD_01_07_2013/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2013
| blīvums           = {{#expr: 924/ 86.21 round 1}}
| izveidots         = 1918
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ārmstrongīts
|attēls=
|klase=[[Silikāts]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.34-70
|ķīm_formula=CaZr[Si6O15]·3H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Gaiši brūna
|svītra=Gaiši brūngana
|habituss=Agregāts, plākšņveida kristāli, noapaļoti agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, labi izteikta otrā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīga
|laušanas_koef=nα = 1,563 nβ = 1,569 nγ = 1,573
|pleohroisms=nav
|blīvums=2,7
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Džarons Laniērs
|     vārds_orig = ''Jaron Lanier''
|         attēls = File:Jaron Lanier 1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1960
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = ''Atari, VPL Research, Advanced Network and Services, [[Microsoft Research]]''
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Datorzinātne]], [[Virtuālā realitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Semantika''' ({{val|fr|sémantique}}, cēlies no {{val|grc|σημαντικός}}, ''sēmantikós'' — ‘nozīmējošs’) ir [[valodniecība]]s nozare par valodas vienību (zīmju, vārdu utt.) nozīmi, pretstatā [[sintakse]]i, kas apskata informācijas nesēju struktūru. Semantika ir attiecības starp zīmēm un simboliem un to, ko tie reprezentē, atbild uz jautājumu: ko apzīmē zīme (piemēram, vārds).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ķieģelis
| operators =
| attēls = Brickmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, mistērija
| režisors = [[Raians Džonsons]]
| producents =
| scenārijs = Raians Džonsons
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Nora Zehetnera]]
* [[Noa Fleiss]]
* [[Mets O'Līrijs]]
* [[Noa Segans]]
* [[Megana Guda]]
* [[Emīlija de Ravina]]
* [[Ričards Roundtrijs]]
* [[Lukass Hass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Brick''
| studija = ''Bergman Lustig Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2005|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|450 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl608798209/|title=Brick |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ķieģelis"''' ({{Val|en|Brick}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Raians Džonsons]], kuram tā bija kinodebija. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Nora Zehetnera]], [[Noa Fleiss]], [[Mets O'Līrijs]], [[Noa Segens]], [[Megana Guda]], [[Emīlija de Ravina]], [[Ričards Roundtrijs]] un [[Lukass Hass]].

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Grieķu alfabēts
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[grieķu valoda]]
 |laiks              = 8. gadsimts p.m.ē. — mūsdienas
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |atvasinājumi       = [[latīņu raksts]], [[gotu raksts]], [[glagolica]], [[kirilica]], [[koptu alfabēts]], [[senitāļu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Greek''
 |iso15924           = Grek (200)
 |sample             = Greekalphabet.svg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
<!-- {{Grieķu alfabēts (sānjosla)}} -->
'''Grieķu alfabēts''' ({{val-el|ελληνικό αλφάβητο}}) ir [[alfabēts]], kas sastāv no 24 [[burts|burtiem]] un tiek lietots [[grieķu valoda]]s pierakstīšanai kopš [[8. gadsimts p.m.ē.|8. gadsimta p.m.ē]].<ref name="Cook"/> Tas radies uz [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu alfabēta]] pamata, taču, atšķirībā no feniķiešu alfabēta, grieķu alfabētā ar burtiem tika apzīmēti ne tikai [[līdzskanis|līdzskaņi]], bet arī [[patskanis|patskaņi]]. Grieķu alfabēta burti tika lietoti arī [[skaitlis|skaitļu]] apzīmēšanai. Mūsdienās grieķu alfabēta burti tiek plaši izmantoti dažādu [[fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] apzīmēšanai zinātnē. No grieķu alfabēta izveidojies [[latīņu alfabēts]], [[kirilica]]<ref name="Coulmas"/>, [[koptu alfabēts]] un citi alfabēti.

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences:
[[Kategorija:Argentīna]]
[[Kategorija:Teritoriālās pretenzijas Antarktikā]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Salacgrīvas pagasts
| karte             = Salacgrīvas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Salacgrīvas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Salacgrīvas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Limbažu novads
| centrs            = Salacgrīva
| platība           = 312,8
| iedzīvotāji       = 2 214<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 2214 / 312.8 round 1}}
| izveidots         = 2010
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Izdzīvo tikai mīlētāji
| operators =
| attēls = Only Lovers Left Alive English film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Džims Džārmušs]]
| producents =
| scenārijs = Džims Džārmušs
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Toms Hidlstons]]
* [[Mija Vašikovska]]
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Slimans Dazi]]
* [[Džons Hērts]]
| mūzika = * [[Jozefs van Visems]]
* [[Jasmīna Hamdana]]
* ''[[SQÜRL]]''
| oriģinālnos = ''Only Lovers Left Alive''
| studija = * ''Recorded Picture Company''
* ''Pandora Film''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Soda Pictures''
* ''Pandora Film Verleih''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|5|25|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 123 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{DEU}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2321974785/weekend/|title=Only Lovers Left Alive |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Izdzīvo tikai mīlētāji"''' ({{Val|en|Only Lovers Left Alive}}) ir 2013. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Vācija]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džims Džārmušs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Toms Hidlstons]], [[Mija Vašikovska]], [[Antons Jeļčins]], [[Džefrijs Raits]], [[Slimans Dazi]] un [[Džons Hērts]].

sentences:
, kurā attēlota informācija par zondes izcelsmi un kaila vīrieša un sievietes attēls. Mērķis ir sazināties ar [[ārpuszemes dzīvība|ārpuszemes dzīvību]]]]
'''Saziņa'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/sazi%C5%86a | title= Saziņa | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> vai '''saskarsme''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/saskarsme | title= Saskarsme | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> arī '''sakari'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/sakari | title= Sakari | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> un '''komunikācija'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/komunik%C4%81cija | title= Komunikācija | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023. gada 6. novembrī}}</ref> ({{val|la|commūnicāre}} — 'dalīties'), ir [[informācija]]s apmaiņa starp vairākām [[persona|personām]] un/vai [[sabiedrība]]s grupām. Tas ir savstarpēji sociāls process. Saziņā nodot tālāk [[doma]]s, [[emocijas]] un cita veida informāciju gan verbāli, gan neverbāli. Tas var notikt [[runa]]s, [[žesti|žestu]], [[teksts|tekstu]], [[simbols|simbolu]], [[ķermeņu valoda]]s veidā. Liela loma plašām cilvēku masām informācijas nodošanā ir dažādiem [[plašsaziņas līdzekļi]]em. Parasti saziņa apzīmē cilvēku savstarpēju mijiedarbību, bet pastāv arī [[dzīvnieku saziņa]] (vēl plašākā skatījumā [[biosaziņa]] jeb biokomunikācija).

sentences:
{{Citas nozīmes|Lāčplēsi|Lāčplēsis (nozīmju atdalīšana)|Lāčplēsis}}
{{Tēla infokaste
| name          = Lāčplēsis
| color         = #B40404
| colour text   = #FFFFFF
| series        =
| image         = 19951115 16sant Latvia Postage Stamp.jpg
| caption       = Lāčplēsis uz 1995. gada pastmarkas
| first         =
| last          =
| creator       =
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        = [[vīrietis]]
| occupation    =
| title         =
| family        = viens no vecākiem bija [[lāči|lācis]], bet otrs – latviešu zemnieks vai zemniece
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   = [[latvieši|latvietis]]
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Lāčplēsis''' ir simbolisks latviešu [[tēls]], kas ir aprakstīts [[literatūra|literatūrā]] un [[kinofilma|filmās]]. Lāčplēša vārds un tēla elementi ir sastopami arī plašākā latviešu kultūrā. Viens no pazīstamākajiem darbiem, kurā aprakstīts Lāčplēsis, ir [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] varoņeposs "[[Lāčplēsis (eposs)|Lāčplēsis]]". Lāčplēsis ir balstīts uz latviešu teikām.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/zinas/37235-kas-bija-lacplesa-vecaki-un-ka-tautas-varonis-tika-pie-sava-varda|title=Kas bija Lāčplēša vecāki, un kā tautas varonis tika pie sava vārda?|website=https://jauns.lv|access-date=2024-03-23|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/L%C4%81%C4%8Dpl%C4%93sis:1|title=Lāčplēsis {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2024-03-23}}</ref>

sentences: '''Rīga T'755''' ir [[radiolampa|lampu]] [[radiouztvērējs]] metāla korpusā. Kontroles pogas — noskaņošanās rokturis, ko piespiežot, var pārslēgt diapazonus, un skaņas regulators, kuru piespiežot, var regulēt tembru. Pogas kopā ar izslēgšanas slēdzi atrodas sānos, speciālos padziļinājumos. Skaļrunis jau ražojot ir izgatavots ar metāla atstarojošo plāksni.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = LU dabaszinātņu akadēmiskā centra ēka.

sentences: {{Citas nozīmes|dzīvo organismu pamatvienību|šūna (nozīmju atdalīšana)|šūna}}

sentences:
Nosaukums
Tetrils

Ķīmiskā formula	[[Ogleklis|C]]7[[Ūdeņradis|H]]5[[Slāpeklis|N]]5[[Skābeklis|O]]8

[[Molmasa]]	287,15 g/mol

[[Blīvums]]
1730 kg/m3

[[Kušanas temperatūra]]	129,5 °C

[[Sprādziena siltums]]	4,6 MJ/kg

[[Detonācijas ātrums]]	ap 7600 m/s

sentences:
darbs "The Black Bowl" (1907)]]
'''Piktoriālisms''' ir [[mākslas fotogrāfija]]s virziens 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā. Tas radās 1885. gadā īsi pēc sausās [[fotoplate]]s ieviešanas. Piktoriālisms kļuva īpaši populārs 20. gadsimta pašā sākumā, tomēr tā popularitāte ātri saruka, sākot ar [[Pirmais pasaules karš|Pirmo pasaules karu]] un [[modernisms|modernisma]] uzplaukumu 1910. gadu vidū.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Martin Heinrich Klaproth''
| attēls =Martin Heinrich Klaproth.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1743
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =01
| dz_vieta =[[Vernigerode]],  [[Štolbergas-Vernigerodes grāfiste]]
(tagad {{GER}})
| m_gads =1817
| m_mēnesis=01
| m_diena=01
| m_vieta =[[Berlīne]],  [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Humbolta Berlīnes universitāte|Berlīnes universitāte]]
| alma_mater =
| zinātne =[[ķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[ķīmiskais elements|elementu]] [[Cirkonijs|cirkonija]] un [[Urāns (elements)|urāna]] atklāšana, [[polimorfisms|polimorfisma]] atklāšana
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
[[Kategorija:Gvineja-Bisava]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]

sentences:
{{Cita nozīme|2019. gada jauno koronavīrusu|tā izraisītās slimības uzliesmojumu pasaulē|COVID-19 pandēmija}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Smagā akūtā respiratorā sindroma koronavīruss 2 (SARS-CoV-2)
|           attēls = Coronavirus. SARS-CoV-2.png
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{Legend|#005db7|Zilā krāsā — vīrusa lipīdu apvalks|||100%}}
{{Legend|#02e6ff|Tirkīzzilā krāsā — pīķa proteīni (S)|||100%}}
{{Legend|#ff0c78|Sarkanā krāsā — apvalka proteīni (E)|||100%}}
{{Legend|#9bff57|Zaļā krāsā — matricas proteīni (M)|||100%}}
{{Legend|#fe8a00|Oranžā krāsā — [[glikoze]]|||100%}}
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Smagā akūtā respiratorā sindroma vīruss
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi = 2019-nCoV, 2019. gada jaunais koronavīruss, Uhaņas koronavīruss
|        izplatība = [[Ķīna]], [[Japāna]], [[Dienvidaustrumāzija]]s u.c. valstis
|  izcelsmes_vieta = [[Uhaņa]], [[Ķīna]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Johanness Keplers
|     vārds_orig = ''Johannes Kepler''
|         attēls = JKepler.jpg
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums = Nezināma mākslinieka Johannesa Keplera portrets 1620. gadā
|        dz_gads = 1571
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Veilderštate|Veilderštatē]] (''Weil der Stadt'') pie [[Štutgarte]]s
({{GER}})
|         m_gads = 1630
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Rēgensburga|Rēgensburgā]], [[Bavārija|Bavārijā]]
({{GER}})
|   darba_vietas = [[Lincas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tībingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]], [[astroloģija]], [[matemātika]] un [[dabas filozofija]]
|     sasniegumi = [[Keplera likumi]]
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Latvijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Latvijas sportisti| Sportistes]]

sentences: '''18. jūlijs''' ir gada 199. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (200. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 166 dienas.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Österreich-Ungarn''
''Ausztria–Magyarország''
|nosaukums_latv_val  = Austroungārija
|sugasvārds          = Austroungārija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Austrija
|laikmets            = Jaunākie laiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	[[Personālūnija|Duāla]] [[konstitucionālā monarhija]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1867
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Parakstīts Austroungārijas kompromiss
|date_start          = {{dat|1867|3|30||bez}}
|event_end           = Ungārija izstājas no [[Personālūnija|reālūnijas]] ar Kārli I
|date_end            = {{dat|1918|10|31||bez}}
|
|event1              = Franča Jozefa I kronēšana
|date_event1         = {{dat|1867|6|8||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = [[Senžermēnas līgums|Senžermēnas]] un [[Trianonas līgums|Trianonas]] līgumi
|date_post           = {{dat|1919|9|10||bez}} un {{dat|1920|6|4||bez}}
|
|
|p1                     = Austrijas Impērija
|flag_p1                = Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg
|s1                   = Vācu-Austriešu Republika
|flag_s1              = Flag of Austria.svg
|s2                   = Ungāru Demokrātiskā Republika
|flag_s2              = Flag of Hungary (1918-1919; 3-2 aspect ratio).svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Ensign_of_Austro-Hungarian_civil_fleet_(1869-1918).svg
|flag                =
|flag_type           = Tirdzniecības karogs
|
|image_coat          = Imperial_Coat_of_Arms_of_the_Empire_of_Austria.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Austro-Hungarian_Monarchy_(1914).svg
|image_map_caption   = Austroungārijas Impērija 1914. gadā
|
|galvaspilsēta       = [[Vīne]] (galvenā galvaspilsēta)
[[Budapešta]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''Indivisibiliter ac Inseparabiliter''
|national_anthem     = ''Gott erhalte Franz den Kaiser''
|kopīgas_valodas     = [[Vācu valoda|vācu]], [[Ungāru valoda|ungāru]]
|reliģija            = [[katolicisms]], [[protestantisms]]
|nauda               = [[Guldenis]] (1867–1892)
Krona (1892–1918)
|
|
|leader1             = [[Francis Jozefs I Hābsburgs|Francis Jozefs I]]
|leader2             = [[Kārlis I Hābsburgs|Kārlis I & IV]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1867-1916
|year_leader2        = 1916-1918
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Ķeizars|Imperators-Karalis]]
|representative1     = [[Frīdrihs fon Beists]] (pirmais)
|representative2     = [[Heinrihs Lammašs]] (pēdējais)
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1867
|year_representative2 = 1918
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Cisleitānija|Austrijas]] [[premjerministrs|ministru prezidents]]
|deputy1             = [[Ģula Andrāši]] (pirmais)
|deputy2             = [[Jānošs Hadiks]] (pēdējais)
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = 1867–1871
|year_deputy2        = 1918
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = [[Transleitānija|Ungārijas]] [[premjerministrs]]
|
|
|legislature         = 2 nacionālie parlamenti
|house1              = Impērijas padome
|type_house1         = Austrijas parlaments
|house2              = Parlaments
|type_house2         = Ungārijas parlaments
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1914
|stat_platība1       =  676615
|stat_pop1           = 52800000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
'''Austroungārija''', oficiālais nosaukums '''Impērijas padomē pārstāvētās karalistes un zemes un Sv. Stefana Ungārijas kroņa zemes''' ({{val|de|Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder und die Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone}}, {{val|hu|A Birodalmi Tanácsban képviselt királyságok és országok és a Magyar Szent Korona országai}}) bija ietekmīga daudznacionāla monarhija [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas pastāvēja no 1867. līdz 1918. gadam. Austroungārijas troņmantinieka [[Francis Ferdinands|Franča Ferdinada]] nošaušana [[Sarajeva|Sarajevā]] 1914. gada 28. jūnijā noveda pie Pirmā pasaules kara sākuma.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 6
|lv = Seši
}}
'''6''' ('''seši''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[5 (skaitlis)|5]] un [[7 (skaitlis)|7]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Monsa
 | official_name            = ''Mons''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = 070204 (90) Mons.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Mons.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Blason ville be Mons (Hainaut).svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Beļģija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{BEL}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        =  [[Valonija]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        =  [[Eno]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 146.56
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 93366
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 50 | latm = 27 | lats =  | latNS = N
 | longd = 3 | longm = 57 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 7000—7034
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{URL|http://www.mons.be/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Tirreno—Adriatico}}
{{Cycling race/infobox|Q27826969}}
'''2017. gada ''Tirreno—Adriatico''''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kuras notika no 8. līdz 14. martam. Tā bija 52. reize, kad notika ''[[Tirreno—Adriatico]]'' sacensības un tās bija septītās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences: '''''Knol''''' bija ''[[Google]]'' veidots tīmekļa resurss, kura mērķis bija uzkrāt lietotāju veidotus rakstus par dažādām tēmām, tiešsaistes [[enciklopēdija]]. Publiskai lietošanai Knol tika atvērts {{dat|2008|7|23}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Sambucus nigra
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Sambucus nigra 004.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Dipsacales
|      rinda_lv = Dipsaku rinda
|        dzimta = Adoxaceae
|     dzimta_lv = Bezslavīšu dzimta
|         ģints = Sambucus
|      ģints_lv = Plūškoki
|          suga = S. nigra
|       suga_lv = Melnais plūškoks
|      sinonīmi =
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Savvaļā
 | oriģinālnos = ''Into the Wild''
 |      attēls = Into-the-wild.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Šons Penns]]
 |  producents =
* Šons Penns
* [[Ārts Linsons]]
* [[Bills Polads]]
 |   scenārijs = Šons Penns
 |     aktieri =
* [[Emīls Hiršs]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
* [[Viljams Hērts]]
* [[Džena Malone]]
* [[Katrīna Kīnere]]
* [[Braiens Dierkers]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Kristena Stjuarta]]
 |      mūzika =
* [[Maikls Bruks]]
* [[Edijs Veders]]
* [[Kaki Kinga]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Paramount Vantage]]''
* ''[[River Road Entertainment]]''
* ''[[Square One C.I.H.]]''
* ''[[Linson Film]]''
 | izplatītājs = ''Paramount Vantage''
 |    izdošana = {{dat|2007|9|21||bez}}
 |      ilgums = 145 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-2007|title=Into the Wild|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033623/http://bbfc.co.uk/releases/wild-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|56,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=intothewild.htm|title=Into the Wild (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2023|10|1||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Savvaļā"''' ({{val|en|Into the Wild}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Šons Penns]]. Filmas scenārijs veidots balstoties tāda paša nosaukuma [[Džons Krakauers|Džona Krakauera]] grāmatu, kas stāsta par Kristofera Makandlesa dzīvi. Galvenās lomas atveido [[Emīls Hiršs]], [[Mārša Geja Hārdena]], [[Viljams Hērts]], [[Džena Malone]], [[Katrīna Kīnere]], [[Braiens Dierkers]], [[Vinss Vons]] un [[Kristena Stjuarta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|21||bez}}.

sentences: '''Fullerēns''' ir [[ogleklis|oglekļa]] alotropiskais veids - slēgta tipa [[molekula]]s C32, C60, C70, C90 u.c. Vispazīstamākais un visplašāk pielietotais fullerēns ir C60, kas savas [[simetrija]]s un stabilitātes dēļ ir izraisījis lielu interesi daudzos zinātniekos.

sentences:
[[Kategorija:Fizikālā ķīmija]]
[[Kategorija:Termodinamika]]
[[Kategorija:Gāzes]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Reāli veči
| operators =
| attēls = Stand up guys poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Fišers Stīvenss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Kristofers Volkens]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Džulianna Mārgulisa]]
* [[Marks Mārgoliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Stand Up Guys''
| studija = * ''Sidney Kimmel Entertainment''
* ''Lakeshore Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2012|10|12}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1433634305/|title=
Stand Up Guys |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|30}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Reāli veči"''' ({{Val|en|Stand Up Guys}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Fišers Stīvenss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Kristofers Volkens]], [[Alans Ārkins]], [[Džulianna Mārgulisa]] un [[Marks Mārgoliss]].

sentences:
{{Pārvietot|Īnida Blaitone}}
{{Infokaste+}}
'''Enida Mērija Blaitona''' ({{val|en|Enid Mary Blyton}}, {{dat|1897|08|11|N}} — {{dat|1968|11|28|N}}) bija populāra<ref>[[BBC]] — [http://www.bbc.co.uk/archive/blyton/ ''Enid Blyton | Remembering the creator of Noddy and the Famous Five''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131121141749/http://www.bbc.co.uk/archive/blyton/ |date={{dat|2013|11|21||bez}} }} {{en ikona}}</ref> angļu literāte, kas pazīstama kā bērnu un jauniešu literatūras rakstniece. Viņas darbi tulkoti vairāk nekā 90 valodās.

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
]]
'''Polimēri''' ir lielmolekulāri ķīmiski savienojumi ar virkņveida [[Molekula|molekulām]], kuras sastāv no liela skaita (līdz pat aptuveni 105) elementārposmu, kas šajā virknē periodiski atkārtojas. Attiecīgo vielas elementārposmu sauc par [[Monomēri|monomēru]]. Rezultējošo [[makromolekula|polimēra molekulu]] nosaka pēc tās molekulmasas (polimerizācijas pakāpes). Polimēri var būt gan sintētiski ražoti, gan veidojušies dabiskos procesos. [[Kokvilna]], [[zīds]], [[ziloņkauls]], [[dzintars]] un koks ir tikai daži dabiskas izcelsmes polimēru piemēri. Bieži vien polimērmateriālus sauc par [[Plastmasas|plastmasām]], taču [[plastmasas]] iegūst, polimēriem pievienojot papildvielas - [[Plastifikatori|plastifikatorus]], krāsvielas, stabilizatorus vai pildvielas.

sentences:
'''Siltums''' fizikā ir termiskās enerģijas pāreja starp diviem ķermeņiem, kas ir dažādās [[temperatūra|temperatūrās]].{{nepieciešama atsauce}} [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienība siltuma daudzuma mērīšanai ir [[džouls]].
Ķermeņi sastāv no atomiem un molekulām. Siltums ir šo vielas daļiņu haotiskās kustības rezultāts. Ķermeņa sasilšana nozīmē, ka daļiņu ātrums ir palielinājies. Saka, ka lielāka ir kļuvusi ķermeņa [[iekšējā enerģija]].
Par ķermeņu iekšējo enerģiju sauc to veidojošo daļiņu kinētiskās (kustības) un potenciālās (mijiedarbības) enerģijas summu.

sentences: '''Elektromagnēts''' ir tāda veida [[magnēts]], kura magnētisko lauku rada tam pieslēgta [[līdzstrāva]]. Strāvu atvienojot, [[magnētiskais lauks]] izzūd. Elektromagnētus plaši lieto kā komponentus dažādās elektriskās ierīcēs, piemēram, [[elektrodzinējs|elektromotoros]], [[ģenerators|ģeneratoros]], [[relejs|relejos]], [[skaļrunis|skaļruņos]], [[cietais disks|cietajos diskos]], magnētiskās rezonanses aparātos, televizoru [[kineskops|kineskopos]] u.c. Lielus elektromagnētus lieto metāllūžņu pacelšanā un pārvietošanā.

sentences:
ražojuma MIPS R4400 mikroprocesors.]]
'''MIPS''' ({{val|en|Microprocessor without Interlocked Pipeline Stages}}) ir [[MIPS Technologies]] izstrādāta [[RISC]] mikroprocesoru arhitektūra. 1990. gadu beigās no visiem pasaulē saražotajiem RISC mikroprocesoriem 30% bija balstīti uz MIPS izstrādēm.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
|-
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
|-
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
|-
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
|-
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
|-
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
|-
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
|-
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
|-
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
 apstarošanas procedūru]]
'''Radioterapija''' jeb '''staru terapija''' ir [[terapija|ārstēšanas]] metode, kurā izmanto [[jonizējošais starojums|jonizējošo starojumu]], lai iznīcinātu vai ierobežotu [[audzējs|audzēja]] augšanu. Šo metodi izmanto gan [[ļaundabīgs audzējs|ļaundabīgu audzēju]], gan [[labdabīgs audzējs|labdabīgu audzēju]] ārstēšanā. Ir dažādi veidi un tehnoloģijas, kā var veikt radioterapiju, kas galvenokārt ir atkarīgs no pacienta un konkrētās slimības īpatnībām. Radioterapija izmanto arī audzēju [[metastāze]]s kontrolēšanai un ierobežošanai, kā arī var būt efektīva [[sāpes|sāpju]] mazināšanā, kas rodas audzēju veidošanās procesā.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Voldemārs Svensons
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1862
 |    dz_mēnesis = 7
 |      dz_diena = 27
 |      dz_vieta =
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1939
 |     m_mēnesis = 1
 |       m_diena = 13
 |       m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[šahists]]
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Voldemārs Svensons''' (dzimis {{Dat|1862|7|27}}, miris  {{dat|1939|1|13}})  bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]] [[šahists]].<ref name=SM>{{laikraksta atsauce |last1= |first1= |last2= |first2= |year=1939 |title=Voldemārs Svensons |journal=Šaha Māksla |publisher=Latvijas Šaha savienības oficiāls orgāns |volume=Nr. 43 |issue= |pages=34. lpp |url= |doi= }}</ref><ref name=KB>{{Grāmatas atsauce |title=Šahs Latvijā līdz 1940. gadam |last=Bētiņš |first=Kārlis |authorlink=Kārlis Bētiņš |coauthors=Arv[īds] Kalniņš un V. Petrovs |year=1940 |publisher= Valters un Rapa |location=Rīga |isbn= |page=7 |pages= }}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| group = Amerikāņi
| flag = [[File:Flag of the United States.svg|border|100px]]
| flag_caption = [[Amerikas Savienoto Valstu karogs|ASV karogs]]
| image = {{image array|perrow=3|width=100|height=100
| image1 = Gilbert Stuart Williamstown Portrait of George Washington.jpg |caption1= [[Džordžs Vašingtons]]
| image2 = Mark Twain, Brady-Handy photo portrait, Feb 7, 1871, cropped.jpg |caption2= [[Marks Tvens]]
| image3 = Neil Armstrong in suit.jpg |caption3= [[Nīls Ārmstrongs]]
| image4 = Albert Einstein Head.jpg |caption4= [[Alberts Einšteins]]
| image5 = John F. Kennedy - NARA - 518134.jpg |caption5= [[Džons Kenedijs]]
| image6 = R. Kennedy . Persconferentie op Amerikaanse Ambassade, Bestanddeelnr 913-5674.jpg |caption6= [[Roberts Kenedijs]]
| image7 = Frank Sinatra by Gottlieb c1947- 2.jpg |caption7= [[Frenks Sinatra]]
| image8 = Ronald Reagan 1981 presidential portrait.jpg |caption8= [[Ronalds Reigans]]
| image9 = Martin Luther King, Jr..jpg |caption9= [[Mārtins Luters Kings]]
| image10 = Thomas Edison2-crop.jpg |caption10= [[Tomass Edisons]]
| image11 = Robert Edward Lee.jpg |caption11= [[Roberts Lī]]
| image12 = Abraham_Lincoln_seated,_Feb_9,_1864.jpg |caption12= [[Abrahams Linkolns]]
}}
| poptime = '''308 745 538'''<ref>{{publikācijas atsauce|title=U.S. Census Bureau Announces 2010 Census Population Counts – Apportionment Counts Delivered to President|url=http://2010.census.gov/news/releases/operations/cb10-cn93.html |publisher=[[United States Census Bureau]]|date=December 21, 2010|accessdate=November 23, 2012| archiveurl= https://web.archive.org/web/20101224044247/http://2010.census.gov/news/releases/operations/cb10-cn93.html| archivedate= December 24, 2010 | deadurl= no}}</ref>
2010. gada ASV tautas skaitīšana
| regions = {{ASV}} {{nbsp|6}} 317 979 000<ref name="POP">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.census.gov/population/www/popclockus.html|publisher=U.S. Census Bureau|title=U.S. POPClock Projection}} Figure updated automatically.</ref>
pašreizējie aprēķini
| langs = galvenokārt [[amerikāņu angļu valoda|amerikāņu angļu]] (82 %), kā arī [[spāņu valoda|spāņu]] (11%)
| rels = Galvenokārt [[kristietība]]
}}
'''Amerikāņi''' ({{val|en|Americans}}, ''American people'') ir [[nācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[pilsoņi|pilsoņu]] kopums.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Steven Weinberg''
| attēls =Steven weinberg 2010.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums = 2010. gadā
| dz_gads =1933
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =2021
| m_mēnesis=7
| m_diena=23
| m_vieta =[[Ostina]], [[Teksasa]], {{USA}}
| pilsonība ={{USA}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Teksasas Universitāte Ostinā]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji = ''Gunnar Källén'', ''Sam Treiman''
| studenti =
| sasniegumi =[[elektrovājā mijiedarbība]]
| apbalvojumi =1979. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Stīvens Veinbergs''' ({{val|en|Steven Weinberg}}, 1933—2021) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[fizika|fiziķis]]. Kopā ar [[Šeldons Glešovs|Šeldonu Glešovu]] un [[Abduss Salams|Abdusu Salamu]] 1979. gadā ieguva [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par ''SU(2)'' jeb [[elektrovājā mijiedarbība|elektrovājās mijiedarbības]] teorijas izstrādi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1979 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1979/}}</ref> Teorijas pareizība tika parādīta eksperimentos [[Superprotonu sinhrotrons|Superprotonu sinhrotronā]] [[CERN]] centrā [[Ženēva|Ženēvā]] un līdz ar [[W un Z bozoni|W un Z bozonu]] atklāšanu 1983. gadā. Darbojās arī [[kvanti|kvantu]] lauku un [[kosmoloģija]]s pētījumu jomā. Strādāja pie Lielās apvienotās teorijas (GUT, ''Grand Unified Theories''), kas vienoti skaidrotu visas zināmās [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] un [[gravitācija]]s mijiedarbības.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Juzefs Rotblats
|     vārds_orig = {{ubl|''Józef Rotblat''|''Joseph Rotblat''}}
|         attēls = Josef Rotblat ID badge.png
|     att_izmērs = 175px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1908
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Pievislas apgabals|Varšava|td=Polija}}
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ubl|{{POL}}|{{GBR}} (kopš 1946. gada)}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[kodolfizika]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Varšavas Universitāte]] (1938)|[[Liverpūles Universitāte]] (1950)|[[Londonas Universitāte]] (1953)}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums =
| attēls =
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Microbotryomycetes
| klase_lv =
| rinda = Microbotryales
| rinda_lv = Mikrobotrijas
| iedalījums=
* dzimta: [[Microbotryaceae]]
* dzimta: [[Ustilentylomataceae]]
}}

sentences:
{{Cita nozīme|zirgu dzimtas ģinti|apdzīvotu vietu Rundēnu pagastā|Zirgi (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|      binomial = Equus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgi''' (''Equus'') ir [[zirgu dzimta]]s (''Equidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. Tos sauc par [[nepārnadži]]em, tāpēc ka viņu ekstremitātēm ir attīstīts viens pirksts (trešais). Kopā ar tuvākajiem radiniekiem [[degunradzis|degunradžiem]] un [[tapiri]]em zirgus ierindo nepārnadžu (''Perissodactyla'') kārtā. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences:
'''Anarhokomunisms''' ir viens no [[Anarhisms|anarhisma]] un [[Komunisms|komunisma]] atzariem, kura mērķis ir izveidot [[Anarhija|anarhiju]], kurā maksimāli tiek veicināta cilvēku un to apvienību pašpārvalde un savstarpēja palīdzība.
 (1842−1921)]]
[[Pjotrs Kropotkins]] (1842−1921) tiek uzskatīts par galveno anarhokomunisma idejas teorētiķi, kas tai piešķīra saskaņotu, pabeigtu formu, taču nebija pirmais anarhokomunists.

sentences: '''Tollensa reaģents''' ir [[reaģents]], ko izmanto [[karbonilgrupa|karbonilgrupu]] saturošu savienojumu piederības noteikšanai [[aldehīdi|aldehīdu]] vai [[ketoni|ketonu]] klasei. Visbiežāk tas ir [[sudraba nitrāts|sudraba nitrāta]] un piesātināta [[amonjaks|amonjaka]] šķīdums, tomēr iespējami arī citu vielu šķīdumi, ja vien tajos ir diamīnsudraba [[Kompleksie savienojumi|komplekss]] ([Ag(NH3)2]<sup>+</sup>). Reaģents nosaukts tā atklājēja vācu ķīmiķa [[Bernards Tollenss|Bernarda Tollensa]] vārdā.

sentences: '''Fīrers''' ({{val|de|Führer}} — 'vadonis')  bija oficiāls valsts vadītāja tituls [[Trešais reihs|Trešajā reihā]]. Tāpat vārdu "fīrers" izmantoja [[Sturmabteilung|SA]] un [[Schutzstaffel|SS]] dienesta pakāpju nosaukumus, piemēram, [[šturmfīrers]].

sentences:
]]
'''Logs''' ir telpu norobežojošs atvērums [[siena|sienā]] (loga aile), [[jumts|jumtā]], kurš ļauj telpā ieplūst dabiskajai [[gaisma]]i un [[skaņa]]i, kā arī [[gaiss|gaisam]], ja logs ir atverams. Parasti tas ir [[stikls|stiklots]], bet citreiz loga vērtnes rāmī tiek ievietots arī cits caurspīdīgs materiāls.

sentences: 1938. gada 31. janvāra lēmums līdz 15. aprīlim pagarināt [[NKVD nacionālās operācijas]] poļu, latviešu, vācu, igauņu, somu, grieķu, irāņu, [[Harbina|harbiniešu]], ķīniešu un rumāņu "spiegu-diversantu kontingenta" sagrāvei ar [[Josifs Staļins|Josifa Staļina]], [[Vjačeslavs Molotovs|Vjačeslava Molotova]], [[Lazars Kaganovičs|Lazara Kaganoviča]], [[Kliments Vorošilovs|Klimenta Vorošilova]], [[Anastass Mikojans|Anastasa Mikojana]] un [[Vlass Čubars|Vlasa Čubara]] parakstiem]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Etala
|attēls              = Etal_Atoll_ISS002.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Etal''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Mortloka salas]]
|latd= 5 |latm= 35 |lats=  |latNS= N
|longd=153 |longm= 34 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,893
|garums              = 6,5
|platums             = 4
|lagūna              = 16,2
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 17
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 672 (2010)
|blīvums             = 355
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Etala''' ({{val|chk|Etal}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā, viens no [[Mortloka salas|Mortloka]] grupas atoliem. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti. Iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[mortlokiešu valoda|mortlokiešu valodā]].

sentences: '''Štolls''' ({{val-de|Stoll}}) var būt:

sentences:
{{coord|47|30|6|N|19|2|6|E|type:landmark_region:HU|display=title}}
{{Karte
 | width=300
 | height=300
}}

sentences: '''21. maijs''' ir gada 141. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (142. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 254 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Augusts Šveinfurts
|     vārds_orig = ''Georg August Schweinfurth''
|         attēls = Georgschweinfurth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta =  [[Krievijas Impērija]], [[Rīga]]<br />(tagad {{LAT}}).
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 19
|        m_vieta =  [[Veimāras Republika]], [[Minhene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = [[botāniķis]], [[etnogrāfs]], ceļotājs
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|apģērbu|Sari|Sari}}
s glezna parāda dažādus tradicionālos saras veidus]]

sentences: '''Apakštīkls''' (no angļu val: ''subnetwork'', ''subnet)'' ir [[TCP/IP|IP tīkla]] apakšnodalījums.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tools.ietf.org/html/rfc950.html|title=Internet Standard Subnetting Procedure|last=Postel|first=J.|last2=Mogul|first2=J. C.|website=tools.ietf.org|access-date=2020-05-21|language=en}}</ref> Tīkla sadalīšanu divos vai vairākos tīklos sauc par '''apakštīklošanu'''.

sentences:
{{Pamatraksts|Austrumprūsija}}
{{Vikikrātuves kategorija|East Prussia|Austrumprūsija}}

sentences:
{{infokaste+}}
[[File:Yabar-IbnJubair.PNG|thumb|350px|Džubaira ceļojumi]]
'''Ibn Džubairs''' ({{val|ar|ابن جبير}}<ref>Pilnā vārdā Abū l- Husayn Muhammad ibn Ahmad ibn Jubayr al-Kenani ({{val-ar|أبو الحسين محمد بن أحمد بن جبير الكناني}}), saukts arī vienkārši Jabair</ref>, dzimis [[1145]]. gadā, miris [[1217]]. gadā) bija [[arābi|arābu]] ceļotājs. Dzimis [[Valensija (Spānija)|Valensijā]]. Studējis [[Korāns|Korānu]] [[Granada|Granadā]], vēlāk kļuvis par sekretāru [[Almohadi|Almohadu]] dinastijas galmā. 1183.gadā pameta galmu un apceļoja [[Aleksandrija|Aleksandriju]], [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Medīna|Medīnu]], [[Meka|Meku]], [[Damaska|Damasku]], [[Mosula|Mosulu]], [[Akra|Akru]] un [[Bagdāde|Bagdādi]]. Sīki aprakstījis savus ceļojumus, izdodams grāmatu, kura tika pārtulkota pārējā [[Eiropa|Eiropā]].

sentences: '''''Starlink''''' ir globāla [[sakaru pavadonis|sakaru pavadoņu]] sistēma, ko pārvalda un attīsta [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums ''[[SpaceX]]''. Tā var nodrošināt ātrdarbīgu platjoslas interneta piekļuvi vietās, kur tā ir bijusi neuzticama, dārga vai pilnīgi nepieejama. ''SpaceX'' pavadoņu pētniecības, izstrādes un ražošanas nodaļa atrodas Vašingtonas štata [[Redmonda (Vašingtona)|Redmondā]], kur ir arī pavadoņu lidojuma vadības centrs.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2505
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2505''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Galvenā izlūkošanas pārvalde]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|6|5|SK}} 15:23:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2015
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2015
| Beigu_datums           = {{dat|2015|9|17|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 104 dienas
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 6600 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2495]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2505''''' (''Космос-2505'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2015. gada jūnijā un darbojās līdz septembrim, kad uz zemi atgriezās nolaižamais aparāts.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Lalas Mustafa pašā mošeja
| infobox_width         =
| image                 = St._Nikolaos_Mustafa-_Pascha-Moschee_C.jpg
| image_size            =
| caption               = Lalas Mustafa pašā mošeja
| map_type              = Kipra#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Lalas Mustafa pašā mošeja
| position = left
| latd  = 35.1249  | latNS  = N
| longd = 33.94268  | longEW = E
| location              = ''de jure'' {{Flag|Kipra}}, [[Famagustas eparhija]], [[Famagusta]]<br/>''de facto'' {{Flag|Ziemeļkipra}}, [[Gazimagusas ils]], [[Gazigamusa]]
| religious_affiliation = [[islāms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[mošeja]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[gotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1298]]
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| minaret_quantity      = 1
| minaret_height        =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences: '''Pirksts''' ({{val-la|digitus}}, dsk.: ''digiti'') ir iegarena, kustīga [[plauksta]]s vai [[pēda]]s daļa. Pirksti ir [[četrkājaiņi]]em.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Saimons Sebags Montefjore
|         vārds_orig = ''Simon Sebag Montefiore''
|             attēls = Sebag-Montefiore.IMG 3635.JPG
|         att_izmērs = 180px
|      att_nosaukums = Saimons Sebags Montefjore 2010. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1965
|         dz_mēnesis = 06
|           dz_diena = 27
|           dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki = Stīvens Ēriks Sebags Montefjore
Filisa Eiprila (dzim. Džaffe)
|              brāļi = Hjū Sebags Montefjore
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Santa Montefjore
|              bērni = 2
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = vēsturnieks, žurnālists, rakstnieks
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = "[[Kņazs Potjomkins, Ķeizarienes Katrīnas Otrās mīla]]"
"[[Staļins: sarkanā cara galms]]"
''[[Young Stalin]]''
"[[Jeruzaleme: biogrāfija]]"
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = Gonvela un Kīja koledža ([[Kembridžas Universitāte]])
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{vikisaites+}}
{{papildu atsauces+}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = SIA "SAF Tehnika"
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        = {{OMXbaltic|LV0000101129|SAF1R}}
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Rīga]]
| location_country = {{LAT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       = Normunds Bergs (CEO)
| industry         = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products         = Mikroviļņu datu pārraides iekārtas, mērierīces, bezvadu sensori
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 180 ([[2017. gads|2017]].g.)
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.saftehnika.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tartu Jāņa baznīca
| native_name           = ''Tartu Jaani kirik''
| image                 = Tartu asv2022-04 img15 StJohn Church.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Igaunija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Tartu Jāņa baznīca
| latd  = 58.382778 | latNS  = N
| longd = 26.720278 | longEW = E
| religious_affiliation = [[luterisms]]
| location              = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 14. gadsimts
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Nomvina
|attēls              = Nomwin Landsat.jpg
|attēla paraksts     = Nomvinas atola spektrālais satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Nomwin''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Hola salas]]
|latd= 8 |latm= 32 |lats=  |latNS= N
|longd=151 |longm= 46 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,854
|garums              = 30
|platums             = 18
|lagūna              = 292
|atols               = 318
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 16
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Čūka (štats)|Čūka]]
|iedzīvotāji         = 1343 (2010)
|blīvums             = 724
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        = Nomvina
|piezīme =
}}
'''Nomvina''' (''Nomwin'') ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Čūka (štats)|Čūkas]] pavalstī. Veido divas municipalitātes — Nomvina (763 iedzīvotāji, tai pakļauta arī neapdzīvotā [[Faju]] sala {{nobr|30 km}} tālāk rietumos) dienvidrietumos un Fananu (580 iedzīvotāji) austrumos. Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā [[pāfanu valoda|pāfanu valodā]], kas tuva [[čūkiešu valoda]]i.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kālenbergs
| Photo                = Döbling_(Wien)_-_Kahlenberg_(2).JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vīne#Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=48.283333 |latNS=N
| longd=16.333333 |longEW=E
| Augstums         = 484
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Vīnervalde]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Pentti Linkola''
| attēls =Pentti Linkola 2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Penti Linkola 2011. gadā
| dz_gads =1932
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =7
| dz_vieta ={{vieta|Somija|Helsinki}}
| m_gads =2020
| m_mēnesis=4
| m_diena=5
| m_vieta ={{vieta|Somija|Valkeakoski}}
| pilsonība =
| tautība =[[somi|soms]]
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[envaironmentālisms]], [[dziļā ekoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = [[Eino Leino balva]] (1983)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Karlo Penti Linkola''' ({{val|fi|Kaarlo Pentti Linkola}}; dzimis {{dat|1932|12|7}}, miris {{dat|2020|4|5}})<ref name="Yle">{{ziņu atsauce |title=Luonnonsuojelija Pentti Linkola on kuollut |url=https://yle.fi/uutiset/3-11293151 |publisher=Yleisradio |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref name=il>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola 1932-2020: Äärimmäinen luonnonsuojelija ei säästänyt itseään – ihmisten vihaajaksi luultu erakko oli loistava seuramies |url=https://www.iltalehti.fi/kotimaa/a/0d02380b-5fdb-4d05-87e2-e4ac8b93fb47 |publisher=Iltalehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola kuoli kotonaan nukkuessaan, vielä viikko sitten hän osallistui kokoukseen, suunnitteli metsien suojelua – ja odotti, milloin linnut alkavat taas laulaa |url=https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 |publisher=Aamulehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi |archive-date={{dat|2020|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200406105755/https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 }}</ref> bija somu [[dziļā ekoloģija|dziļais ekologs]],<ref>Mika LaVaque-Manty, "Arguments and fists: political agency and justification in liberal theory", Routledge, 2002, [https://books.google.com/books?id=eOGHPaT9FWIC&pg=PT159 p. 159].</ref> [[ornitoloģija|ornitologs]],<ref name ="Harris">{{grāmatas atsauce |last= Harris|first=Paul G.|date=2009 |title=Environmental Change and Foreign Policy: Theory and Practice|publisher=[[Routledge]]|page=[https://books.google.com/books?id=HQl5AgAAQBAJ&pg=PT125 125] |isbn=9781134014811}}</ref> polemists, rakstnieks un makšķernieks. Viņš plaši rakstīja par savām idejām un Somijā bija ievērojams domātājs.<ref>Henry Minde, Svein Jentoft, Harald Gaski, "Indigenous peoples: self-determination, knowledge, indigeneity", Eburon Uitgeverij B.V., 2008, [https://books.google.com/books?id=aVJyN5ZAHeUC&pg=PT100 p. 100].</ref><ref name="Schoolfield">George C. Schoolfield, "A history of Finland's literature", U of Nebraska Press, 1998, [https://books.google.cz/books?id=J9Dctlzud-EC&pg=PT271 p.271].</ref> No 1959. līdz 1995. gadam Linkola bija kaislīgs vissezonas makšķernieks. Viņš makšķerēja [[Keitele]]s, [[Peijenne]]s ezeros un [[Somu līcis|Somu līcī]], bet kopš 1978. gada viņš makšķerēja [[Vanajavesi]] ezerā.<ref>Turtiainen, Pekka: ''Kalastaja''. [[Sääksmäki]]: Voipaalan taidekeskus, 2015.</ref>

sentences:
'''Notanga''' ({{val-la|Notangia}}, {{val-de|Natangen}}) bija viena no [[Senprūši|senprūšu]] zemēm, kas atradās galvenokārt mūsdienu [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabala]] [[Pravdinskas rajons|Pravdinskas]], daļēji [[Gvardejskas rajons|Gvardejskas]] un [[Bagrationovskas rajons|Bagrationovskas rajona]], nedaudz arī [[Varmijas-Mazūrijas vojevodiste]]s [[Bartošices apriņķis|Bartošices apriņķa]] teritorijā.

Notangas teritorija 13. gadsimtā stiepās no [[Prēgele]]s (Pregoļjas) upes līdz [[Lina]]s upei, robežojās ar [[Vārme (zeme)|Vārmes]] (rietumos), [[Bārta (zeme)|Bārtas]] (dienvidos), [[Semba]]s (ziemeļos) un [[Nadruva]]s (austrumos) zemēm. Šajā teritorijā pēc mūsdienu aplēsēm varēja dzīvot ap 15 000 cilvēku.

sentences: '''Ei, jūs tur!''' ir [[Imants Kalniņš|Imanta Kalniņa]] 1971. gadā sarakstīta [[rokopera]]. Tā ir pirmā latviešu rokopera un viena no pirmajām rokoperām [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šarāde
| operators =
| attēls = Charade movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija, mistērija
| režisors = [[Stenlijs Donens]]
| producents = Stenlijs Donens
| scenārijs = [[Pīters Stouns]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Odrija Hepbērna]]
* [[Volters Matau]]
* [[Džeimss Kobērns]]
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| oriģinālnos = ''Charade''
| studija = ''Stanley Donen Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1963|12|5}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Charade#tab=summary|title=Charade (1963) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|2|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šarāde"''' ({{Val|en|Charade}}) ir 1963. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiskas komēdijas mistērijas filma, kuras režisors un producents ir [[Stenlijs Donens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]], [[Odrija Hepbērna]], [[Volters Matau]] un [[Džeimss Kobērns]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}

sentences:
[[Kategorija:Gumeņce]]
[[Kategorija:Ielas Ščecinā pēc apkaimes|Gumeņce]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Oleksandrs Macijevskis
 |    vārds_orig = ''Олександр Мацієвський''
 |        attēls = Мацієвський Олександр Ігорович.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1980
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Kišiņeva]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{MDA}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2022
 |     m_mēnesis = 12
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta = netālu no [[Soledara]]s, [[Doneckas apgabals]], {{UKR}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{MDA}}, {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = jā
 |   citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = <br />[[ierindnieks]]
|  dienesta_laiks = 2022
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 119. atsevišķā [[Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēki|teritoriālās aizsardzības]] brigāde
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2023)
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Oleksandrs Macijevskis''' ({{val|uk|Олександр Ігорович Мацієвський}}, {{val|ro|Alexandru Mațievschi}}, dzimis {{dat|1980|5|10}} [[Kišiņeva|Kišiņevā]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], miris {{dat|2022|12|30}} netālu no [[Soledara]]s, [[Bahmutas rajons]], [[Doneckas apgabals]], [[Ukraina]]) bija [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] karavīrs, kurš gāja bojā [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma]] laikā. Ukrainas varonis (2023).

sentences: '''Hērona formula''' palīdz aprēķināt dažādmalu [[trijstūris|trijstūra]] [[laukums|laukumu]], ja zināmas visas tā malas a, b un c:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ierakstu kompānijas infokaste
| nosaukums        = ''Tornis Rec.''
| logo_attēls      =
| image_bg         =
| mātes_kompānija  =
| dibināta         = [[1991]]. gadā
| dibinātājs       =
| beigas           =
| statuss          = Aktīvs
| leibli           =
| žanrs            =[[rokmūzika]]<br />[[indīroks]]
| valsts           = {{vieta|Latvija}}
| galvenā_mītne    = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| url              =
}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Dienvidkarolīna
South Carolina
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| iesauka = Palmeto štats
| oficvaloda = [[Angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Kolumbija (Dienvidkarolīna)|Kolumbija]]
| pilsēta = [[Čārlstona (Dienvidkarolīna)|Čārlstona]]
| iestāšanās = [[1788]]. gada [[23. maijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = SC US-SC
| mājaslapa = [http://www.sc.gov www.sc.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 5 124 715
| iedzīvotājiV = 23
| iedzblīvums = 60,6
| iedzblīvumsV = 19
| ieņēmumi = 50 570
| ieņēmumiV = 43
| rase = baltie - 68,50%
melnie - 27,10%
| reliģija = [[protestanti]] - 66%
[[katoļi]] - 10%
nereliģiozi - 19%
| platība = 82 965
| platībaV = 40
| garums = 420
| platums = 320
| ūdens = 6
| augstums = Sasafrasa kalns,
1 085
| Vaugstums = 110
| Zaugstums = 0
}}
'''Dienvidkarolīna''' ({{val|en|South Carolina}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štats]], kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar [[Džordžija]]s štatu dienvidrietumos, ar [[Ziemeļkarolīna]]s štatu ziemeļos, kā arī ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]] dienvidaustrumos. Dienvidkarolīnas štata [[galvaspilsēta]] ir [[Kolumbija (Dienvidkarolīna)|Kolumbija]], bet lielākā pilsēta ir [[Čārlstona (Dienvidkarolīna)|Čārlstona]]. Štata kopējā platība ir 82 965 km², pēc 2020. gada datiem štatā dzīvo 5,12 miljoni<ref>https://www.census.gov/data/tables/2020/dec/2020-apportionment-data.html</ref> iedzīvotāju. Pēc platības, tas ir 40. lielākais ASV štats pēc platības un 23. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 46 apgabalos.

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Šimona Dubnova Rīgas Ebreju vidusskola
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  = Rīgas pilsētas 3. vācu pamatskola 1938.jpg
|image size             = 150px
|caption                = Skolas ēka Miera ielā 62 (1938)
|location               = [[Miera iela (Rīga)|Miera iela]] 62, [[Rīga]], [[Latvija]]
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 06 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08 | longs = 09 | longEW = E
|opened                 =
|headmaster             = Karīna Brikmane
|staff                  =
|teaching_staff         = 39
|employees              =
|grades                 = 1.-12.
|years                  =
|students               = 327 (2017)
|language               = latviešu, krievu, [[ivrits]]
|revenue                =
|homepage               = http://www.revs.lv
}}

sentences: '''Septamino''' jeb '''7-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no septiņiem vienības kvadrātiem, kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 108 unikāli septamino. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas iegūst 760 septamino pozīcijas.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada augusts}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Oto fon Siverss
| image         =
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1836|6|13}}
| location      = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1909|10|9|1836|6|13}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  = [[Bērzaines ģimnāzija]]s ēka
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lolium multiflorum detail.jpeg
| att_nosaukums = Daudzlapu airene
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| apakšdzimta = Pooideae
| apakšdzimta_lv =
| ģints = Lolium
| ģints_lv = Airenes
| suga = Lolium multiflorum
| suga_lv = Daudzlapu airene
| sinonīmi = * ''Lolium italicum'' A. Braun
| kategorijas = nē
}}
'''Daudzlapu airene''' ({{val|la|Lolium multiflorum}}) ir viengadīgs vai divgadīgs 20—65 cm augsts [[lakstaugs]]. [[stumbrs|Stumbru]] nedaudz, tie pacili, gludi, tikai zem vārpas rauji, ar lapām. [[Lapas]] pamīšus, vienkāršas, veselas, šauri lineāras, plakanas, 0,1—1 cm platas, virspusē un gar malām raupjas, gaiši zaļas. Lapu makstis vairāk vai mazāk garas, gludas vai mazliet raupjas, augšējā nedaudz uzpūsta, mēlīte īsa, strupa, dažreiz tās nav. Zied [[jūlijs|jūlijā]] un [[augusts|augustā]]. Ziedkopa — līdz 30 cm gara, taisna vārpa ar izlocītu asi. Vārpiņas zaļas, lielas, ar 5—15 ziediem, sēdošas, no sāniem saspiestas, novietotas pret vārpas asi ar šauro pusi, ar īsiem akotiem, ziedēšanas laikā stipri atstāv no vārpas ass. Vārpiņas plēksne 1, īsāka par vārpiņu, ar nedaudzām dzīslām, šķautnes nav. Zieda plēksnes 2, gandrīz vienādas; ārējā plēksne bez šķautnes, augšējiem ziediem ar īsu akotu, bet apakšējiem ziediem bez akota; zieda iekšējā plēksne ar šķautni un ar sīkiem dzelonīšiem gar to. Auglis — 0,3—0,6 cm garš grauds. Dod labu sienu, sevišķi maigu siena masu, ko labprāt ēd visi mājdzīvnieki. Var iegūt 1—2 siena ražas. Cieš no [[ziema]]s sala.

sentences:
[[Kategorija:Barbadosa]]
[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada septembrī,}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = Ložmetējs IMI Negev
|valsts             = {{ISR}}
|tips               = [[ložmetējs]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = Israel Military Industries
|ražotājs           = Israel Military Industries
|ražošanā           = no [[1997]]. gada
|bruņojumā          = no [[1997]]. gada
|patronu_tips       = [[5,56×45 mm]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 750-850 vai 850-1000 šāv./min (pārslēdzami režīmi)
|sākuma_ātrums      = 915 m/s
|attālums           = 300-1000 m (iedaļas tēmēklī standarta versijā)
300-800 m (iedaļas tēmēklī Commando versijā)
|masa              = 7,4 kg (standarta versija)
7 kg (Commando versija)
|garums             = 1020 mm ar izlaistu laidi, 890 mm ar salaistu (standarta versija)
780 mm ar izlaistu laidi, 680 mm ar salaistu (Commando versija)
|stobrs             = 460 mm (standarta versija), 330 mm (Commando versija)
|pārlādes_sistēma   = patronu lente vai kārbveida magazīna
|patronas_aptverē   = 150 patronas lentē vai 35 patronas magazīnā
|tēmēklis           =
|versijas           = Negev Commando
|daudzums           =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Mīlestība un citas zāles
| attēls = Love & Other Drugs Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Love & Other Drugs''
| žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors = [[Edvards Cviks]]
| producents = * [[Skots Stubers]]
* [[Maršals Herskovics]]
* [[Čārlzs Randolfs]]
* [[Pīters Jans Brugs]]
* Edvards Cviks
| scenārija autors = * Edvards Cviks
* Maršals Herskovics
* Čārlzs Randolfs
| galvenajās lomās = * [[Anna Hetaveja]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Džošs Gads]]
* [[Henks Azaria]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[New Regency]]''
* ''[[Stuber Pictures]]''
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2010|11|4|Amerikas Kinoinstitūta festivāls|2010|11|26|ASV|2011|1|14|Latvija|}}
| ilgums = 113 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loveandotherdrugs.htm|title=Love and Other Drugs (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|102,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| ienākumi = {{ASV dolārs|37,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mīlestība un citas zāles"''' ({{val|en|Love & Other Drugs}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Edvards Cviks]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džeiks Jillenhols]], [[Olivers Plets]], [[Džošs Gads]] un [[Henks Azaria]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|11|4||bez}} Amerikas Kinoinstitūta festivālā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 235px
|          vārds = Ibn Haldūns
|     vārds_orig = ابن خلدون
|         attēls = Bust of Ibn Khaldun (Casbah of Bejaia, Algeria).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Ibn Haldūna krūšutēls
|        dz_gads = 1332
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Hafsid Dynasty (1229 - 1574).svg}} [[Tunisa]], [[Hafsīdu valsts]] (tagad {{TUN}})
|         m_gads = 1406
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{flagicon image|Mameluke Flag.svg}} [[Kaira]], [[Mamluku valsts]] (tagad {{EGY}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[arābi|arābs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[sociālās zinātnes]], [[socioloģija]], [[vēsture]], [[historiogrāfija]], [[vēstures filozofija]], [[demogrāfija]], [[diplomātija]], [[ekonomika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[demogrāfija]]s celmlauzis, [[historiogrāfija]], [[kultūras vēsture]], [[vēstures filozofija]], [[socioloģija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
Šī kategorija satur [[Wikipēdija]]i zināmās [[programmēšanas valoda]]s.
{{Commonscat|Programming languages}}

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = Tatra T3
|fona krāsa         = #C80404
|attēls             =
|attēls paraksts    = Tramvajs Tatra T3 [[Prāga|Prāgā]].
|salons             =
|salons paraksts    = Tramvaja Tatra T3 salons.
|ražotājs           = Tatra un ČKD
|rūpnīca            = {{flag|Čehija}},
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[1960]]—[[1990. gadi|90. gadu beigām]]
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = Tatra T3, Tatra T3SU, Tatra T3YU, Tatra T3D, Tatra T3SUCS
|garums             = 14 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,05 m
|pašmasa            = 16 t
|grīdas tips        =
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 4 x 40 kW
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 23 / 36
|stāvvietu skaits   = 87 / 59
|pasažieri kopā     = 110 / 95
|izmanto            =
}}

sentences:
]]
Jēdziens '''"siltasiņu zirgi"''' tiek lietots konkrēta [[zirgs|zirga]] tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu [[šķirne]]s izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: [[karstasiņu zirgi|karstasiņu zirgus]] (piemēram, [[arābu zirgs|arābi]], [[ahalteke]], [[barbs|barbi]] un [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu šķirnes]] zirgi) un [[aukstasiņu zirgi|aukstasiņu zirgus]] (smagos vilcējus). Siltasiņu zirgi ir šo divu tipu sajaukums. Galvenās siltasiņu zirgu šķirnes ir veidojušās [[Eiropa|Eiropā]] un to pielietojums ir ļoti universāls, tie ir piemēroti darbam gan aizjūgā, gan zem sedliem. Siltasiņu zirgi ir atlētiski, ar vidēji vieglu ķermeņa uzbūve, tie ir pietiekami temperamentīgi, lai būtu labi sportisti, bet, salīdzinot ar karstasiņu šķirnēm, siltasiņu zirgi ir mierīgāki, ar līdzsvarotāku nervu sistēmu.

sentences: '''Bināra operācija''' matemātikā ir operācija, kurā ir iesaistīti divi [[kopa]]s elementi, un kuras rezultāts arī ir kopas elements. Piemēram, skaitļu vai [[Vektors|vektoru]] saskaitīšana, [[Matrica|matricu]] reizināšana, kopu apvienošana, simetriju kombinēšana [[Grupa|grupās]], divu funkciju kompozīcija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|         binomial = Lasiodora parahybana
|           attēls = Lasiodora parahybana 2009 G03.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Arachnida
|         klase_lv = Zirnekļveidīgie
|            kārta = Araneae
|         kārta_lv = Zirnekļi
|       apakškārta = Mygalomorphae
|    apakškārta_lv = Putnēdājzirnekļi
|           dzimta = Theraphosidae
|        dzimta_lv = Sarkankāju zirnekļi
|            ģints = Lasiodora
|             suga = L. parahybana
|          suga_lv = Lašsārtais putnuzirneklis
|  izcelsmes_vieta = [[Brazīlija]]s ziemeļaustrumi
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds            = Jegors Ļetovs
| Attēls           = Egor Letov 2000-11-04 Nuernberg.jpg
| Att_izm          =
| Apraksts         = Jegors Ļetovs 2000. gadā
| Fons             = solists
| Dz_vārds         = Jegors Ļetovs
| Pseidonīms       =
| Dzimis           = {{dat|1964|9|10}}
| Miris            = {{miršanas datums un vecums|2008|2|19|1964|9|10}}
| Vieta_dz         = [[Omska]], [[Krievijas PFSR]] {{USSR}}<br />(tagad {{RUS}})
| Instrumenti      = balss, ģitāra, basģitāra, bungas
| Žanrs            = [[pankroks]]
| Nodarbošanās     = [[solists|dziedātājs]], ģitārists
| Gadi             = [[1984]] - [[2008. gads|2008]]
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī    =
| Mlapa            = [http://www.gr-oborona.info/ gr-oborona.info]
| Dzimums          = V
}}
'''Jegors Ļetovs''' ({{val-ru| Егор  Летов}}; dzimis {{dat|1964|9|10}} [[Omska|Omskā]], miris {{dat|2008|2|19}} turpat) bija [[krievi|krievu]] [[pankroks|pankroka]] [[mūzika|mūziķis]] un [[Nacionālboļševiku partija]]s pamatlicējs. Ļetovs bija pankroka grupas [[Graždanskaja oborona]] pamatlicējs un līderis.

sentences: '''Hemiluminiscence''' ir [[luminiscence]]s veids, kas pavada eksotermiskās ķīmiskās reakcijas, ja viens no reaģentiem ir ierosinātā stāvoklī.

sentences: '''Laukšpats'''<ref>Nosaukums veidots no divām valodām — "lauks", kura pielietojums šiem minerāliem [[latviešu valoda|latviešu valodā]] caur [[vācu valoda|vācu valodu]] ienācis no [[zviedru valoda]]s un "špats" — sākotnēji vācu valodas jēdziens, kas apzīmē minerālu, kas nav metālu rūda.</ref> ir jēdziens, kas apzīmē nozīmīgu [[iezis|iežus]] veidojošu [[minerāls|minerālu]] grupu. Visi laukšpati ir [[silikātu minerāls|silikātu minerāli]] — tektosilikāti. Iespējams, ka pat 60% [[Zemes garoza]]s sastāv no laukšpatiem. Arī Latvijā laukšpati ir vieni no parastākajiem minerāliem, kas atrodami granīta un vairāku citu iežu laukakmeņos.

sentences:
[[File:LV-2010-1lats-Alphabet-a.png|thumb|right|Pirmajai ābecei veltīta [[Latvijas Banka]]s monēta]]
'''Ābece''' ir [[grāmata]], kas paredzēta lasītprasmes apgūšanai. Ābece palīdz iemācīties [[Burts|burtus]] un to izrunu, kā arī lasīt [[zilbe]]s un [[Vārds|vārdus]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
[[Tarass Ševčenko|T. Ševčenko]]{{·}}[[Nestors Mahno|N. Mahno]]{{·}}[[Lesja Ukrainka|L. Ukrainka]]{{·}}[[Bohdans Hmeļnickis|B. Hmeļnickis]]
[[Stepans Timošenko|S. Timošenko]]{{·}}[[Oleksandrs Dovženko|O. Dovženko]]{{·}}[[Sergejs Koroļovs|S. Koroļovs]]{{·}}[[Andrijs Ševčenko|A. Ševčenko]]
| tauta     = <big>Ukraiņi</big>
| skaits    = 44—45 miljoni<ref>[http://www.ukrinform.ua/eng/order/?id=168280 Ukrainian diaspora abroad makes up over 20 million] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120105155543/http://www.ukrinform.ua/eng/order/?id=168280 |date={{dat|2012|01|05||bez}} }} {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.ucc.ca/2010/05/25/support-the-ukrainian-world-congress-connecting-ukrainians-around-the-world/ 20 million Ukrainians live in 46 different countries of the world] {{en ikona}}</ref><ref>[http://www.ualberta.ca/~cius/ukrcan/Diaspora/UDSI-News_Views.htm 20 miljoni ukraiņu dzīvo ārpus Ukrainas teritorijas] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110604054723/http://www.ualberta.ca/~cius/ukrcan/Diaspora/UDSI-News_Views.htm |date={{dat|2011|06|04||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
| vieta     = {{UKR}}
{{RUS}}
{{CAN}}
| valoda    = [[ukraiņu valoda|ukraiņu]], [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija  = [[pareizticība]], [[Grieķu katoļu baznīca|grieķu katoļticība]]
| grupas    = [[rusīni]], [[gucuļi]]
| radi      = [[baltkrievi]], [[krievi]], [[poļi]]
}}
'''Ukraiņi''' ({{val|uk|українці}}; [ukrɑˈjinʲtsʲi]) ir [[austrumslāvi|austrumslāvu]] [[tauta]] un [[Ukraina]]s pamatiedzīvotāji (vairāk nekā 75% valsts iedzīvotāju). Starp slāvu tautām tā ir trešā lielākā tauta pēc skaita aiz [[Krievi|krieviem]] un [[Poļi|poļiem]].

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Apakšžoklis |
  Latin        = Mandibula |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Mandibola.png|
  Caption      =  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Unilaterālisms''' ir jebkāda vienpusēja [[politika]], piemēram, iestāšanās par vienpusēju [[Kodolieroči|kodolatbruņošanos]]. Raksturīga [[Valsts|valstīm]], kuras īsteno ārpolitiku, maz konsultējoties ar citām valstīm, pat sabiedrotajiem. Ir pretēja [[Multilaterālisms|multilaterālismam]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Big Ideas Simply Explained: The Politics Book|pages=343}}</ref>

sentences: '''Gaisa piesārņojums''' ir dažādu kaitīgo [[viela|vielu]] nokļūšana [[atmosfēra|atmosfērā]] lielos daudzumos. Šādām vielām gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 8.klasei|last=Drille|first=Modris|publisher=Zvaigzne ABC|year=2013|isbn=978-9934-0-4342-0|pages=102-104.lpp}}</ref> Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir [[oglekļa dioksīds]] jeb CO2, [[slāpekļa oksīdi]], [[sēra dioksīds]], [[ogļūdeņraži]], [[aldehīdi]], [[smagie metāli]] kā [[Svins|Pb]], [[Varš|Cu]], [[Cinks|Zn]], [[Kadmijs|Cd]], [[Hroms|Cr]], un atmosfēras [[putekļi]].

sentences:
[[Kategorija:Televīzijas kanāli pēc valsts]]
[[Kategorija:Vācija]]

sentences: '' (''Onychoprion fuscatus''), viena no jūras putnu sugām]]

sentences: '''Oktamino''' jeb '''8-mino''' ir polimino, kurš sastāv no astoņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 369 unikāli oktamino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 2725 oktamino pozīcijas.

sentences: {{cita nozīme|ģeoloģisko lūzumu|filmu|Sanandreasa lūzums (filma)}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Džons Draidens
|     vārds_orig    = ''John Dryden''
|         attēls    = John Dryden by John Michael Wright, 1668 (detail), National Portrait Gallery, London.JPG
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1631
|     dz_mēnesis    = 8
|       dz_diena    = 19
|       dz_vieta    = Oldvinkla (''Aldwincle''), [[Anglijas karaliste]]
([[Northemptonšīra]], {{GBR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1700
|      m_mēnesis    = 5
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Londona]], [[Anglijas karaliste]]
({{GBR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = anglis
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, dramaturgs, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[17. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[klasicisms]]
|slavenākie darbi   = ''Absalom and Achitophel'', 1681-82
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Rhein-Neckar-Arena''
|attēls            = Rhein-Neckar-Arena Sinsheim.JPG
|valsts            = {{vieta|Vācija|Zinsheima}}
|pilsēta           = Zinsheima
|adrese            =
|celtniecība-no    = 2007
|pabeigts          =
|atklāts           = 2009
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 100
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 30 150
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[TSG 1899 Hoffenheim]]'' ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''Rhein-Neckar-Arena''''', pašlaik sponsorēšanas nolūkā saukts arī '''''PreZero Arena''''', ir [[stadions]] [[Zinsheima|Zinsheimā]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 30 150 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[TSG 1899 Hoffenheim]]''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums = ''Formula 1''
| aktuāla_sezona = 2024. gada F1 sezona
| logo = F1.svg
| pikseļi = 180px
| sports = [[Autosports]]
| dibin = [[1950]]<ref>Noteikumi tika standartizēti [[1946]]. gadā, pirmā ārpusčempionāta sacīkste norisinājās [[1947]]. gadā, bet pirmā Pasaules čempionāta sezona tika aizvadīta [[1950]]. gadā.</ref>
| komandas = 10
| braucēji = 20
| valsts = Starptautisks
| dzinēji = [[Scuderia Ferrari|''Ferrari'']]{{·}}[[Honda Formula 1|''Honda RBPT'']]{{·}}[[Mercedes F1|''Mercedes'']]{{·}}[[Renault F1|''Renault'']]
| riepas = ''[[Pirelli]]''<ref>[http://www.fia.com/news/fia-confirms-pirelli-official-tyre-supplier-formula-one-2017-2019 "FIA Confirms Pirelli As Official Tyre Supplier For Formula One For 2017-2019"]. ''FIA.com'', Federation Internationale de l'Automobile administration. June 17, 2016. Aplūkots 12.08.2016.</ref>
| čempions_br = {{flagicon|NED}} [[Makss Verstapens]]<br />({{small|''[[Red Bull Racing]]''–''[[Honda Formula 1|Honda RBPT]]''}})
| čempions_km = {{flagicon|AUT}} ''[[Red Bull Racing]]''–''[[Honda Formula 1|Honda RBPT]]''
| mlapa = {{URL|http://www.formula1.com}}
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Latvijas Nacionālā opera un balets
| attēls           = Opera Nacional, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 04.JPG
| attēla apraksts  = Latvijas Nacionālā opera
| attēla izmērs    = 220px
| vieta            = {{vieta|Latvija|Rīga|Aspazijas bulvāris 3|3s=Aspazijas bulvāris}}
| karte            = Rīga
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 56 | plat_m  = 57 | plat_s = 19 | plat_NS = N
| gar_d  = 24 | gar_m   =  6 | gar_s  = 17 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Ludvigs Bonštets]]
| dibināšanas gads = 1919
| slēgšanas gads   =
| direktors        = [[Egils Siliņš]]
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  = [[Aivars Leimanis]]
| režisors         =
| diriģents        = [[Mārtiņš Ozoliņš]]
| lielā zāle       = 946
| zāle1            = Jaunā zāle
| zāle1_vietas     = 147—338
| zāle2            = Beletāžas zāle
| zāle2_vietas     = 100
| zāle3            = Sarkanā zāle
| zāle3_vietas     = 100
| citas_daļas      =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Teātris
|      numurs = 6513
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|      rīk_nr = 128
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|SK|bez}}
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| mājas lapa       = {{URL|www.opera.lv}}
}}
'''Latvijas Nacionālā opera un balets''' ('''LNOB''') ir repertuāra operteātris Aspazijas bulvārī 3, [[Rīga|Rīgā]]. Repertuārā ir [[opera]]s un [[Balets|baleta]] izrādes, kuras tiek rādītas sezonā (no septembra vidus līdz maija beigām). Vienas sezonas laikā LNOB tiek parādītas gandrīz 200 izrādes, un tiek sagatavoti vidēji 6 jauniestudējumi. Lielajā zālē ir 946 sēdvietas, Jaunajā zālē — 250 līdz 300 sēdvietas. Tajā strādā vairāk nekā 600 štata darbinieku: 28 operas solisti, 105 [[Orķestris|orķestra]] mūziķi, 62 [[Koris|kora]] mākslinieki un 70 baleta [[trupa]]s dalībnieki. Ēka atrodas Rīgas centra [[Kanālmalas apstādījumi|kanālmalas apstādījumu]] joslā.

sentences:
{|tableborder="1" cellspacing="0" style="float:right; margin: 1em 1em 0.5em 0.5em; border:1px solid #BBBBBB; background:#FBF5DF; text-align:center;" class="toccolours"
|style="padding:0;" class="toccolours"|
|-
|'''''Pasaulīgo baudu dārzs'''''
|-
|jeb
|-
|'''''Pasaulīgo prieku dārzs'''''
|-
|'''[[Hieronīms Boss]]''', apm. 1500.-1510. g.
|-
|Eļļa un koks, centrālais panelis — 220 × 195 cm
|-
|sānu paneļi — 220 × 97 cm katrs
|-
|[[Prado muzejs]], [[Madride]]
|}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Misters Tērners
 | oriģinālnos = ''Mr. Turner''
 |      attēls = Mr Turner poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, drāma
 |    režisors = [[Maiks Lī]]
 |  producents = [[Džordžīna Lova]]
 |   scenārijs = Maiks Lī
 |     aktieri =
* [[Timotijs Spols]]
* [[Dorotija Atkinsone]]
* [[Mariona Beilija]]
* [[Leslija Manvila]]
* [[Pols Džesons]]
* [[Mārtins Sevidžs]]
 |      mūzika = [[Gerijs Jeršons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Film4]]''
* ''[[Focus Features|Focus Features International]]''
* ''[[Lipsync Productions]]''
* ''[[Thin Man Films]]''
* ''[[Xofa Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Entertainment One]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|5|15|Kannu kinofestivāls|2014|10|31|Apvienotā Karaliste|}}
 |      ilgums = 147 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-turner-2014|title=Mr. Turner|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 30, 2018|archive-date={{dat|2019|04|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190404171939/http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-turner-2014}}</ref>
 |      valsts = {{GBR}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|22,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrturner.htm|title=Mr.Turner (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=August 30, 2018|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190218021214/https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrturner.htm|archivedate={{dat|2019|02|18||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Misters Tērners"''' ({{val|en|Mr. Turner}}) ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Timotijs Spols]], [[Dorotija Atkinsone]], [[Mariona Beilija]], [[Leslija Manvila]], [[Pols Džesons]] un [[Mārtins Sevidžs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|5|15||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti|Kzonzu]]
[[Kategorija:Valmieras rajons|Kzonzu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par pārtiku]]
[[Kategorija:Maize]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lanzardo 2.jpg
| att_nosaukums = [[Āfrikas makrele]] (''Scomber colias'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Scombriformes
|      kārta_lv = Makreļveidīgās
|        dzimta = Scombridae
|     dzimta_lv = Makreļu dzimta
|   apakšdzimta = Scombrinae
|apakšdzimta_lv = Makreļu apakšdzimta
|         cilts = Scombrini
|      cilts_lv = Makreļu cilts
|         ģints = Scomber
|      ģints_lv = Makreles
|      binomial = Scomber <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 7
|lv = Septiņi
}}
'''7''' ('''septiņi''') ir [[pirmskaitlis]], kurš atrodas starp [[6 (skaitlis)|6]] un [[8 (skaitlis)|8]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Glābējs
| attēls                   = The Guardian (2006 film) promotional poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Guardian''
| žanrs                    = asa sižeta filma, drāma, piedzīvojumu filma
| režisors                 = [[Endrū Deiviss]]
| producents               =
* [[Louels D. Blanks]]
* [[Ermians Bērnsteins]]
* [[Bo Flinns]]
* [[Zanne Devaina]]
| scenārija autors         = [[Rons L. Brinkerhofs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Kostners]]
* [[Eštons Kučers]]
* [[Nīls Makdonohs]]
* [[Meilisa Seidžemillera]]
* [[Klānsijs Brauns]]
* [[Sela Vorda]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
*''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Beacon Communications]]''
* ''[[Flash Film Works]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|9|29||bez}}
| ilgums                   = 136 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/guardian-2006|title=The Guardian|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 15, 2019|archive-date={{dat|2013|07|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130706023753/http://www.bbfc.co.uk/releases/guardian-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|95 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=guardian06.htm|title=The Guardian (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 15, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Glābējs"''' ({{val|en|The Guardian}}) ir 2006. gada asa sižeta drāma, kuras režisors ir [[Endrū Deiviss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kevins Kostners]], [[Eštons Kučers]], [[Nīls Makdonohs]], [[Meilisa Seidžemillera]], [[Klānsijs Brauns]] un [[Sela Vorda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|29||bez}}.

sentences: '''Vulva''' ({{val|la|vulva}}) ir [[sieviete]]s ārējā jeb redzamā [[reproduktīvā sistēma|dzimumorgānu]] daļa. Šo terminu attiecina ne tikai uz sieviešu dzimumorgāniem, bet vispārēji arī uz citu [[zīdītāji|zīdītāju]] mātīšu dzimumorgāniem. Vulvu veido [[kaunuma lūpas]] (''labia'') un [[klitors]]. Cilvēku anatomijā, nevis dzīvnieku anatomijā, pie vulvas pieskaita arī [[maksts priekštelpa|maksts priekštelpu]] (''vestibulum vaginae''). [[Urīnizvadkanāls]] no [[urīnpūslis|urīnpūšļa]] noslēdzas vulvā, arī [[maksts]] savieno vulvu ar [[dzemde|dzemdi]]. Vulva ir dzimumorgāna zinātniskais nosaukums; bieži vien tā tiek saukta citādos vārdos, kas ir nepieklājīgi, rupji vai erotiski.

sentences: '''Vesterlunds''' (''Westerlund'') ir [[Skandināvija|skandināvu]] izcelsmes uzvārds.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Augšstilba kauls |
  Latin        = Femur |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray252.png |
  Caption      = |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Augšstilba kauls''' jeb '''ciskas kauls''' ({{val-la|Femur}}) ir garais [[kauls]], kas veido [[augšstilbs|augšstilba]] skeletu. Tas ir pats garākais, lielākais un izturīgākais cilvēka cauruļveida kauls. Vidusmēra cilvēka augšstilba kauls ir 48 [[centimetrs|centimetrus]] garš, tā [[diametrs]] ir 2,4 centimetri un tas var izturēt līdz 30 reizēm lielāku pieauguša cilvēka svaru.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://thelongestlistofthelongeststuffatthelongestdomainnameatlonglast.com/long254.html|title=The Longest Human Bone|publisher=thelongestlistofthelongeststuffatthelongestdomainnameatlonglast.com|accessdate=2007-12-14|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120524101943/http://thelongestlistofthelongeststuffatthelongestdomainnameatlonglast.com/long254.html|archivedate=2012-05-24}}</ref> Kauls piedalās [[gūžas locītava|gūžas]] un [[ceļa locītava|ceļa]] locītavu veidošanā. Šim kaulam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals (''epiphysis proximalis'')
* Kaula ķermenis (''diaphysis s. corpus femoris'')
* Distālais gals (''epiphysis distalis'')

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
'''Patriks''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Okeānija]]
[[Kategorija:Polinēzija]]
[[Kategorija:Jaunzēlande]]
[[Kategorija:Atkarīgās teritorijas]]

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Nomans Čelebidžihans
 |    vārds_orig = ''Noman Çelebicihan''
 |        attēls = Noman Chelebicihan.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1885
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Perekopskas apriņķis|Tavričeskas guberņa|td=Ukraina}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1918
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 23
 |       m_vieta = [[Sevastopole]]
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[politiķis]], sabiedriskais darbinieks
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater = [[Stambulas Universitāte]]
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Nomans Čelebidžihans''' ({{val|crh|Noman Çelebicihan}}, dzimis 1885. gadā, miris {{dat|1918|2|23}}) bija [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] politiķis un sabiedriskais darbinieks, [[Krimas Tautas Republika]]s pirmais priekšsēdētājs, [[Krima]]s, [[Baltkrievija]]s, [[Lietuva]]s un [[Polija]]s [[musulmaņi|musulmaņu]] pirmais [[muftijs]]. Rakstīja prozu un dzeju. Pazīstams arī kā dzejoļa ''Ant etkenmen'' autors, kas kļuva par [[Krimas tatāru himna|Krimas tatāru himnu]].

sentences: '''Labošanas konflikts''' ir situācija, kad viens dalībnieks atver labošanai kādu rakstu, izdara tur izmaiņas, bet pa to laiku kāds cits dalībnieks to pašu rakstu ir atvēris labošanai, labojis un saglabājis izmaiņas. Tad, kad pirmais dalībnieks mēģina saglabāt savus labojumus, parādās divi logi, kur vienā ir labojumu konflikta dēļ nesaglabātās izmaiņas un otrā — raksta pašreizējā versija (otrā dalībnieka labojumu rezultāts). Šīs versijas tad ir jāmēģina apvienot.

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Termogrāfija''', '''siltuma attēlveidošana''' jeb '''siltuma video''' ir attēla veidošana, izmantojot [[Infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]]. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu [[Elektromagnētiskais spektrs|elektromagnētiskā spektra]] infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 [[Nanometrs|nm]] jeb 0,9 — 1,4 [[Mikrometrs|μm]]) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

sentences: '''Smēķēšanas ierobežojumi nacistiskajā Vācijā''' — jaunākajos laikos pirmā<ref>1492. gadā fiksēts pirmais smēķētāju vajāšanas gadījums: [[Inkvizīcija|Sv.Inkvizīcija]] notiesāja uz 7 gadiem ieslodzījumā kādu donu Rodrigo de Heresu par smēķēšanu. [http://www.reakcia.ru/article/?1992 avots] Aktīvu cīņu pret smēķēšanu īstenoja arī [[Krievijas cariste]]s [[cars]] [[Aleksejs I Romanovs|Aleksejs I]], pavēlēdams smēķēšanā pieķertos sodīt: pirmajā reizē 60 sitienus ar nūju pa papēžiem, otrajā reizē — izraut nāsis un nogriest ausis, trešajā reizē — sodīt ar nāvi (šo likumu atcēla tikai [[Pēteris I]]).</ref> [[smēķēšana]]s ierobežošanas [[valsts]] politika, kas tika īstenota [[Trešais reihs|Trešajā reihā]] līdz 1945. gadam. To aizsāka ar savu nākšanu pie varas [[NSDAP]] kuras vadības lielākā daļa bija naidīgi noskaņoti pret smēķēšanu.<ref>Bynum William F., Hardy Anne, Jacyna Stephen & Lawrence, Christopher. The Western Medical Tradition. — Cambridge University Press, 2006, {{ISBN|0-521-47524-4}}., p. 375</ref> Arī partijas līderis [[Ādolfs Hitlers]], uzskatīdams sevi par veselīga [[dzīvesveids|dzīvesveida]] atbalstītāju, uzskatīja smēķēšanu par izskaužamu Trešajā reihā, jo, viņaprāt, tā apdraudēja āriešu "rases tīrību" — [[tabaka]] un [[Alkoholiskie dzērieni|alkohols]] tika uzskatīti par cilvēku deģenerējošām indēm.<ref name="BMJGDS">{{Atsauce|url=http://www.bmj.com/cgi/content/full/329/7480/1424|title=Lifestyle, health, and health promotion in Nazi Germany|author=George Davey Smith|accessdate=2008-07-01|journal=British Medical Journal|volume=329 |issue=7480 |pages=1424–5 |year=2004 |month=December |pmid=15604167 |pmc=535959}}</ref>

sentences: Ar '''imigrāciju''' saprot cilvēku ieceļošanu no vienas valsts citā valstī ar mērķi apmesties tajā uz dzīvi. Atšķirībā no tūrista, ceļotāja vai dienesta komandējuma, imigrants ir [[persona]], kas vēlas valstī, kurā tas ir ieradies, apmesties uz pastāvīgu dzīvi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hypericum perforatum1.jpg
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Malpighiales
| dzimta =Hypericaceae
| dzimta_lv =Asinszāļu dzimta
| ģints =Hypericum
| ģints_lv =Asinszāles
| suga =H. perforatum
| suga_lv =Divšķautņu asinszāle
| binomial =Hypericum perforatum
|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}
'''Divšķautņu asinszāle''' ({{val|la|Hypericum perforatum}}) ir [[asinszāļu dzimta]]i piederošs [[ārstniecības augi|ārstniecības augs]], ko tautas medicīnā lieto pret dažādām ar [[asinsrite]]s darbību saistītām kaitēm, [[sāpes|sāpēm]] un [[krampji]]em, [[bezmiegs|bezmiegu]] un [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], kā arī citiem veselības traucējumiem. Klīniskajos pētījumos visvairāk pierādītas auga [[antidepresants|antidepresanta]] īpašības.

sentences:
{{cita nozīme|tauriņziežu dzimtas pākšaugiem|dzidru ķermeni, ko no apkārtējās vides norobežo dažādas lauzējvirsmas,|lēca}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Ēdamās lēcas
|         binomial = Lens culinaris
|           autors =
|           attēls = 3 types of lentil.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Trīs dažāda veida lēcas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Lens
|         ģints_lv = Lēcas
|          ģints_r = Lēcu ģints
|             suga = L. culinaris
|          suga_lv = Ēdamās lēcas
|           suga_r = Lēcas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ringolda salas''' ir [[arhipelāgs]] [[Fidži]], kura [[Sala|salas]] izvietojušās uz ziemeļaustrumiem no [[Vanua Levu]] salas. Tās lielākoties ir neapdzīvotas, bet uz [[Kelelevu|Kelelevu salas]] atrodas neliels ciems. 2008. gadā no septiņām arhipelāga salām [[BirdLife International|''BirdLife International'']] Fidži programmas ietvaros tika izskaustas [[Polinēzijas žurka|Polinēzijas žurkas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.birdlife.org/pacific/news/magnificent-seven-rat-free-fijian-islands|title=The Magnificent Seven|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=An der Wien}}
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Teātris ''An der Wien''
| nosaukums_orig   = ''Theater an der Wien''
| attēls           = TheaterWien_z03.JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| karte            = Vīne#Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 48.199583 | plat_NS = N
| gar_d  = 16.363889 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads =
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{url|https://www.theater-wien.at/}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Planck|Planck}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Makss Planks
|     vārds_orig = ''Max Planck''
|         attēls = Max Planck.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1858
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Ķīle|Ķīlē]], [[Holšteinas hercogiste|Holšteinas hercogistē]] (tagad [[Vācija]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Getingene|Getingenē]], [[Rietumvācija|VFR]]
|   dzīves_vieta = [[Vācija]]/[[Rietumvācija|VFR]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Emma un Jūliuss Vilhelms Planki
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Minhenes Universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1918)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Privāta militāra kompānija''' ir privāta kompānija, kas komerciāli sniedz bruņotas kaujas vai drošības, kā arī [[izlūkošana]]s, stratēģiskās plānošanas, [[loģistika]]s un konsultāciju pakalpojumus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šugarlendas ekspresis
| attēls                   = Attēls:Sugar Land Express poster 01.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = The Sugarland Express
| žanrs                    = [[Drāma]]
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               =
* [[Ričards D. Zanuks]]
* [[Deivids Brauns]]
| scenārija autors         =
* [[Hals Barvuds]]
* [[Metjū Robinsons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Goldija Hona]]
* [[Bens Džonsons (aktieris)|Bens Džonsons]]
* [[Viljams Atertons]]
| mūzika                   = [[Džons Viljamss]]
| operators                = [[Vilmošs Žigmonds]]
| montāža                  =
* Edvards M. Ebroms
* [[Verna Fīlds]]
| studija                  = ''[[Universal Pictures]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1974|4|5}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,8 miljoni}}
| imdb = 0072226
}}

sentences: '''20. augusts''' ir gada 232. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (233. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 133 dienas.

sentences:
. Šķidruma kolonnu augstumu starpība parāda, ka kinētiskā enerģija palielinās uz spiediena rēķina]]
[[File:Venturi_Tube_en.webm|thumb|Video ar [[Venturi caurule|Venturi caurules]] demonstrāciju]]
'''Bernulli likums''' ir [[Fizika|fizikas]] likums [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kas atspoguļo [[Fluīds|fluīda]] ([[Šķidrums|šķidruma]] vai [[Gāze|gāzes]]) [[Ātrums|ātruma]], statiskā [[Spiediens|spiediena]] un [[Potenciālā enerģija|potenciālās enerģijas]] savstarpējo saistību. Tas nosaka, ka kāds no šiem lielumiem var palielināties tikai tad, ja kāds cits no tiem samazinās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=FIZIKA VIDUSSKOLAI. Konspektīvs izklāsts|last=Branka|first=Visvaldis|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC|year=2007|isbn=978-9984-37-377-5|location=|pages=72-76|first2=Valdis|last2=Gaumigs|first3=Pēteris|last3=Puķītis}}</ref>  Princips nosaukts [[Dāniels Bernulli|Dāniela Bernulli]] vārdā, kurš to publicēja savā grāmatā ''Hydrodynamica'' 1738. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/658890/Hydrodynamica#tab=active~checked%2Citems~checked&title=Hydrodynamica%20–%20Britannica%20Online%20Encyclopedia|title=Hydrodynamica|publisher=Britannica Online Encyclopedia|access-date=2008-10-30}}</ref> Lai arī Bernulli pirmais izsprieda, ka, palielinoties plūsmas ātrumam, samazinās spiediens, '''Bernulli vienādojumu''' mūsdienu formā pirmais ieguva [[Leonards Eilers]] 1752. gadā.<ref name="Anderson2016">{{Atsauce|title=Handbook of fluid dynamics|edition=2nd|editor-last=Johnson|editor-first=R.W.|chapter=Some reflections on the history of fluid dynamics|last=Anderson|first=J.D.|author-link=John D. Anderson|year=2016|publisher=CRC Press|isbn=9781439849576|chapter-url={{google books|id=TQfYCwAAQBAJ|page=2-1|plainurl=yes|keywords=Anderson}}}}</ref><ref>{{Atsauce|first=O.|last=Darrigol|first2=U.|last2=Frisch|title=From Newton's mechanics to Euler's equations|journal=Physica D: Nonlinear Phenomena|volume=237|number=14–17|year=2008|pages=1855–1869|doi=10.1016/j.physd.2007.08.003|bibcode=2008PhyD..237.1855D}}</ref> Šis likums ir piemērojams tikai [[Entropija|izentropiskām]] ([[Adiabātisks process|adiabātiskām]] un atgriezeniskām) plūsmām — tādām, kurās neatgriezeniski procesi un enerģijas apmaiņa ar ārējo vidi rada gana nelielu iespaidu, lai to neņemtu vērā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tomes pagasts
| karte             = Tomes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Tomes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Tomes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Tome
| mērs              = Ints Skujiņš
| platība           = 110,18
| iedzīvotāji       = 672<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 672 / 110.18 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Tomes pagasts''' ir viena no [[Ogres novads|Ogres novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Ķegums|Ķeguma]] pilsētu, [[Rembates pagasts|Rembates]] (pa Daugavu) un [[Birzgales pagasts|Birzgales]] pagastiem, [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Vecumnieku pagasts|Vecumnieku pagastu]], [[Ķekavas novads|Ķekavas novada]] [[Baldones pagasts|Baldones pagastu]] un [[Daugmales pagasts|Daugmales pagastu]], pa Daugavu ar [[Tīnūžu pagasts|Tīnūžu pagastu]], [[Ogre]]s pilsētu un [[Ogresgala pagasts|Ogresgala pagastu]].

sentences: '''7. jūnijs''' ir gada 158. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (159. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 207 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Bovē
|     vārds_orig = ''Daniel Bovet''
|         attēls = Daniel Bovet nobel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Neišateles kantons}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[farmakoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Ženēvas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[antihistamīns|antihistamīna]] atklājējs
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1957)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 1:8 mērogā, uz pārvietojamām sliedēm.]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Kārlis Stalte
|         vārds_orig = ''Kōrli Stalte''
|             attēls = Карліс Сталте.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1870
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Mazirbe}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1947
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Vācija|Fērbelina}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[lībieši|Lībietis]]
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, tulkotājs
| rakstīšanas valoda = Lībiešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Kārlis Stalte''' ({{val|liv|Kōrli Stalte}}; dzimis {{dat|1870|8|9}}, miris {{dat|1947|1|12}})<ref>{{cite web|title=KĀRLIS STALTE|url=http://www.livones.net/lv/cilveki/karlis-stalte-2|publisher=livones.net|accessdate=2022-07-12}}</ref> bija [[lībieši|lībiešu]] [[dzejnieks]] un sabiedrisks darbinieks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada decembris}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = soliste
|           Vārds = Lajāla Abūda
|      Vārds_orig = {{ara|ليال عبود}}
|          Attēls = Layal Abboud - Plaza Palace Ceremony - Beirut - July 2015 - Lebanon 15 (Cropped).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Lajāla Abūda 2015. gada jūlijā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1982|5|15}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Libāna|Dienvidlibānas muhāfaza|Sūras kada}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[arābu popmūzika]]
[[Libānas mūsdienu tautas mūzika]]
[[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja
|     Instrumenti = vokāls
|            Gadi = 2007–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Aya Production]]'' (2007–2010)
''[[Layal Production]]'' (2010–pašlaik)
''[[Lola's World]]'' (2017–pašlaik)
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''6. jūnijs''' ir gada 157. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (18. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 208 dienas.

sentences: {{Commonscat|Religion in Germany|Reliģija Vācijā}}

sentences:
[[Kategorija:Veidnes pēc tēmas]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
{{Citas nozīmes|1882.—1951. gadā dzīvojušo vēsturnieku|Leonīds Arbuzovs|Leonīds Arbuzovs}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Hanss Rimša
|     vārds_orig = ''Hans Gustav von Rimscha''
|         attēls = Rimsha79-198x300.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]], ({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Erlangene]], [[Bavārija]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Roberts fon Rimša]] un Marija fon Rimša (dzimusi Kuncendorfa)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hanss Gustavs fon Rimša''' ({{val|de|Hans Gustav von Rimscha}}; 1899—1987) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] publicists un vēsturnieks. [[Baltijas Vēstures komisija]]s loceklis un Baltiešu biedrības vācu-latviešu apvienības priekšsēdis (1959—1973).

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Delta funkciju''' (<math>\delta \ </math> funkciju) [[fizika|fizikā]] izmanto, lai raksturotu [[diskrēts|diskrētu]] [[punktveida lādiņš|punktveida lādiņu]] izvietojumu [[telpa|telpā]]. Šo [[funkcija|funkciju]] teorētiskajā fizikā pirmais sāka izmantot ievērojamais [[Anglija|angļu]] fiziķis [[Pols Adriens Moriss Diraks]], viens no [[kvantu mehānika]]s pamatlicējiem. Tādēļ delta funkciju dažreiz sauc arī par ''Diraka delta funkciju''. Tā pieder pie vispārinātajām [[funkcija|funkcijām]]; tā nav nepārtraukta un diferencējama šo jēdzienu parastajā nozīmē. Tā ir ērta, ja, piemēram, jāaprēķina [[materiāls punkts|materiālo punktu]] sistēmu raksturojošie [[integrāls lielums|integrālie lielumi]] (pilnais [[lādiņš]], [[elektriskā lauka intensitāte]] utt.).

sentences: '''28. janvāris''' ir gada 28. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 337 (338 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-dodekāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)10CH3
|molmasa=170,34
|blīvums=749,3
|kušanas temperatūra=−9,6 °C
|viršanas temperatūra=216,2 °C
}}

sentences: '''S kvarks''' jeb dīvainais (''strange'') kvarks - vieglākais [[kvarks]] otrajā ģimenē. S kvarkam piemīt tā saucamā [[dīvainība]] un daļiņas, kas to satur, sauc par dīvainajām daļiņām. Pirmā dīvainā daļiņa - [[kaons]] - tika atklāta jau 1947. gadā, bet s kvarka eksistence tika teorētiski pamatota 1964. gadā.

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Malaysia}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecumu pagasts
| karte             = Vecumu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vecumu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecumu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs2            = [[Borisova (Vecumu pagasts)|Borisova]]
| platība           = 124,8
| iedzīvotāji       = 546<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 668 / 124.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences: '''Polisulfīdi''' ir [[sērs|sēru]] saturoši savienojumi ar kopējo formulu Me2S''n'', kur Me — vienvērtīgs metāls vai [[amonija jons]]. Šo savienojumu molekulas satur sēra atomu ķēdes —S—S(''n'')—S—. Ir pazīstami arī dažādi ūdeņraža polisulfīdi ([[polisulfāni]]) H2S''n'', kur ''n'' var būt no 2 ([[ūdeņraža persulfīds]]) līdz pat 23. Tie ir eļļaini dzelteni šķidrumi; sēra saturam kļūstot lielākam, savienojuma krāsa kļūst sarkanāka.

sentences: '''26. maijs''' ir gada 146. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (147. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 219 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{jāuzlabo|nelabots mašīntulkojums}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Atlantic Airways''
| logo                 = Atlantic_Airways_logo.svg
| logo izmērs          =
| attēls               = 2017-09-12_Atlantic_Airways_(Faroe_Islands)_Airbus_A319_aircraft_(OY-RCG)_at_Narsarsuaq,_Greenland.jpg
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      = ''Atlantic Airways'' lidmašīna [[Grenlande]]s [[Narsarsuakas lidosta|Narsarsuakas lidostā]]
| IATA                 = RC
| ICAO                 = FLI
| izsaukums            = FAROELINE
| dibināta               = 1987. gads
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Voaras lidosta]]
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  =
| flote                  = 4
| galamērķi              = 9
| sauklis              =
| mātes kompānija      =
| galvenā mītne        = {{Vieta|Fēru Salas|Voara|Voaras lidosta}}
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = {{url|https://www.atlanticairways.com/}}
}}
{{VietasKarte | Fēru Salas
| width =
| float = right
| caption = ''Atlantic Airways'' galvenā mītne Fēru Salās
| label = ''Atlantic Airways''
| lat_deg = 62.0661863605136 | lat_dir = N
| lon_deg = 7.275588814719737 | lon_dir = W
}}

sentences:
[[File:Bundesarchiv Bild 183-1987-0822-034, Sabine Busch, Cornelia Ulrich.jpg|thumb|1980. gadu fotofiniša attēls]]
'''Fotofinišs''' ir ierīce, ar kuras palīdzību var precīzi noteikt katra [[sports|sporta]] sacensību dalībnieka finiša laiku un vietu, kurā viņš ir finišējis. Fotofinišs tiek izmantots, ja ar [[Neapbruņota acs|neapbruņotu aci]] nav iespējams noteikt precīzu vietu sadalījumu, tāpat tas tiek izmantots katra sportista oficiālā laika noteikšanā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Caprimulgus_macrurus.jpg
 | att_nosaukums = [[Lielastes lēlis]] (''Caprimulgus macrurus'')
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neoaves
 | infraklase_lv = Jaunie putni
 |     virskārta = Cypselomorphae
 |  virskārta_lv = Lēļi un svīres
 |   virskārta_r = Lēļu un svīru virskārta
 |         kārta = Caprimulgiformes
 |      kārta_lv = Lēļveidīgie
 |      binomial = Caprimulgiformes <small>([[Robert Ridgway|Ridgway]], 1881)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
}}
'''Lēļveidīgie''' jeb '''lēļveidīgo kārta''' (''Caprimulgiformes'') ir viena no divām [[lēļu un svīru virskārta]]s (''Cypselomorphae'') kārtām, kas apvieno 5 dzimtas, apmēram 130 sugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/classification/family-index/ World Bird List: Family Index]</ref> Sastopamas gandrīz visos [[kontinents|kontinenos]], izņemot [[Antarktīda|Antarktīdu]].<ref name=world/> Nav sastopamas arī [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un vairākās citās lielākās [[okeāns|okeānu]] salās.<ref name=bri/> [[Latvija|Latvijā]] ligzdo viena lēļveidīgo kārtas suga – [[vakarlēpis]] (''Caprimulgus europaeus'').<ref>[https://www.latvijasdaba.lv/putni/sistematiskais-raditajs/caprimulgidae/ Latvijas Daba: Vakarlēpis]</ref> Lielākā daļa sugu ir [[nometnieki]], bet [[mērenā josla|mērenajā joslā]] ligzdojošās sugas ir [[gājputni]].<ref name=bri/>

sentences:
karikatūra par godu Kongo konferencei laikrakstā ''Kladderadatsch'' (1884)]]
'''Berlīnes konference''' jeb '''Kongo konference''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Berliner Konferenz'' ''/ Kongokonferenz'') bija starptautiska konference, kas sanāca 1884. gada 15. novembrī [[Berlīne|Berlīnē]], lai apspriestu [[Āfrikas sadalīšana|Āfrikas sadalīšanu]] starp [[Eiropa|Eiropas]] lielvalstīm. Tā ilga līdz 1885. gada 26. februārim.

sentences: '''Elektriskais dzinējspēks''' jeb '''elektrodzinējspēks''' ('''EDS''') ir [[Skalārs lielums|skalārs]] [[fizikāls lielums]], kurš raksturo ārēju spēku darbu [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] ķēdēs. Slēgtā [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā šis spēks ir vienāds ar ārējo spēku [[Darbs (fizika)|darbu]], kas nepieciešams pozitīva vienības [[Elektriskais lādiņš|lādiņa]] pārvietošanai visa vadītāja garumā starp [[Strāvas avots|strāvas avota]] poliem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=184.—191|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.}}</ref> Elektrodzinējspēku apzīmē ar ''<big>ℰ</big>'' vai <math>\mathcal{E}</math>, tā [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] [[mērvienība]] ir [[volts]] (V).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hertogenbosa
 | official_name            = '' 's-Hertogenbosch''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sintjandenboschnl.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of 's-Hertogenbosch.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = S-Hertogenbosch wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = top
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļbrabante]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 1185. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 39.98
 | area_land_km2            = 36.38
 | area_water_km2           = 3.60
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2022. gada maijā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 157486
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 51 | latm = 42 | lats =  | latNS = N
 | longd = 5 | longm = 19 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.s-hertogenbosch.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Harakiri
| operators =
| attēls = Harakiri Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Masaki Kobajaši]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tacuja Nakadai]]
* [[Šima Ivašita]]
* [[Akira Išihama]]
* [[Tecuro Tamba]]
* [[Rentaro Mikuni]]
| mūzika = [[Toru Takemicu]]
| oriģinālnos = ''切腹, Seppuku''
| studija = ''[[Shochiku]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Shochiku''
| izdošana = {{Filmas datums|1962|9|16}}
| ilgums = 134 minūtes
| valsts = {{JAP}}
| valoda = [[Japāņu valoda|japāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Harakiri"''' ({{Val|ja|切腹}}, ''Seppuku'') ir 1962. gada [[Japāna]]s vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Masaki Kobajaši]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tacuja Nakadai]], [[Šima Ivašita]], [[Akira Išihama]], [[Tecuro Tamba]] un [[Rentaro Mikuni]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ērmotie ļaudis
| attēls                   = PosterFunnyPeople.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Funny People''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Kleitons Taunsends]]
* [[Berijs Mendels]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = Džads Apatovs
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Džona Hills]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
| mūzika                   =
* Džeisons Švarcmans
* [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
* ''[[Madison 23]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|7|20|Losandželosa|2009|7|31|ASV|}}
| ilgums                   = 146 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/funny-people-2009|title=Funny People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=funnypeople.htm|title=Funny People (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ērmotie ļaudis"''' ({{val|en|Funny People}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Sets Rogens]], [[Leslija Manna]], [[Ēriks Bana]], [[Džona Hills]] un [[Džeisons Švarcmans]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2009|7|20||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 44.08
| native_name = ''Amstelveen''
| population_total = 90838
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| name = Amstelvēna
| subdivision_name2 =
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2019
| subdivision_type = Valsts
| elevation_m =
| motto =
| lats =
| established_title =
| image_shield = Coat of arms of Amstelveen.svg
| image_skyline = Amstelveen Laan van Deshima.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 18
| latd = 52
| established_date =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 51
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.amstelveen.nl/}}
| image_flag = Amstelveen flag.svg
}}'''Amstelvēna''' ({{Val|nl|Amstelveen}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 90 838 iedzīvotāji. Amstelvēna ir [[Amsterdama]]s [[priekšpilsēta]] un tā ietilpst Amsterdamas [[Aglomerācija|aglomerācijā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Arena Kombëtare''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          = Air Albania Stadium logo.svg
| logo_caption        =
| image               = Arena Kombëtare, Tiranë.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         = 4
| fullname            = ''Air Albania'' stadions
| former names        =
| location            = {{vieta|Albānija|Tirāna}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         = {{coord|41|19|6|N|19|49|27|E|type:landmark}}
| broke_ground        = 2016. gada jūnijā
| built               = 2016—2019
| opened              = {{dat|2019|11|17||bez}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               = [[Albānijas Futbola asociācija]]
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                = 85 miljoni [[eiro]]
| architect           = Marko Kasamonti
| architect_b         = ''Archea Associati''
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 22 500
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 110 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Albānijas futbola izlase]]
[[Tirānas "Dinamo"]]
[[Tirānas "Partizani"]]
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pauls Aleksandrs fon Hampelns
|          vārds_orig =
|              attēls = Pauls fon Hampelns 1919.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1843
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1927
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas 1. slimnīca|Rīgas pilsētas slimnīca]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Andrejs Skuja]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Gentes—Ternēzenas kanāls
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Kanaal van Gent naar Terneuzen
| attēls            = KanaalGentTerneuzen.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Gentes - Ternēzenas kanāls
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Gente]] ([[Lisa]])
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ternēzene]] ([[Šelda]]s estuārs)
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=04 | sāk_plat_s=13 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=43 | sāk_gar_s=40 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=20 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=48 | iet_gar_s=43 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}, {{NED}}
| garums            = 32
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Andrejs Kapmals
 |      vārds_orig =
 |          attēls = Kapmals Andrejs.jpg
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1889|11|5}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1994|1|21|1889|11|5}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Garās distancēs
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Andrejs Kapmals''' (dzimis {{dat|1889|11|5}}, miris {{dat|1994|1|21}}) bija [[Latvija]]s vieglatlēts, startēja garajās distancēs.<ref name="LOK profils">{{Tīmekļa atsauce |url=https://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/andrejs-kapmals-262 |title=LOK profils |access-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archive-date={{dat|2018|11|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181130102737/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/andrejs-kapmals-262 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181130102737/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/andrejs-kapmals-262 |date={{dat|2018|11|30||bez}} }}</ref> Pārstāvēja Rīgas "Marss" biedrību.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Agripa
|     vārds_orig = {{gree|Ἀγρίππας}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = nezināms
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = pēc 92. m.ē.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Agripa''' bija sengrieķu [[astronoms]], kurš veica novērojumus I. gs. beigās. Agripa ir minēts [[Ptolemajs|Ptolemaja]] darbā "''[[Almagest]]''". Tajā aprakstīts astronomisks novērojums, kuru Agripa veicis 92. gadā [[Anno Domini|m.ē]]. Ptolemajs raksta, ka Agripa novēroja [[Plejādes|Plejāžu]] aizklāšanu ar [[Mēness]] dienviddaļu [[Domiciāns|Domiciāna]] valdīšanas 12. gada [[Bitīnija|bitīniešu]] mēneša ''Metros'' 7. dienā.

Iespējams, ka Agripas novērojuma mērķis bija pārbaudīt [[ekvinokcija|ekvinokciju]] [[precesija|precesiju]], kuru bija atklājis [[Hiparhs]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
'''Klūge''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Biatlons]]
[[Kategorija:Biatlons]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AS Tallink Grupp''
| logo             =
| caption          =
| type             = Akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1989. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[transports]]
| products         =
| services         = jūras pārvadājumi
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{url|http://www.tallink.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Tallink''''' (oficiālais nosaukums '''''AS Tallink Grupp''''') ir [[Igaunija]]s uzņēmumu grupa, kas nodarbojas ar [[kuģniecība|kuģniecību]] [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]]. ''Tallink'' ir otrs lielākais Igaunijas uzņēmums pēc apgrozījuma (pēc ''[[Ericsson Eesti]]'').<ref name="top companies" /> Tas ir dibināts 1989. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]].

sentences:
{{Personvārda infokaste
| vārds               = Henrijs
| izruna              =
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija
}}
'''Henrijs''' ir populārs vīriešu personvārds. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā nozīmējis "māju valdnieks", "dzimtenes valdnieks" (*''Heine'', ''Haim'' vai ''Haima'' — 'mājas', 'dzimtene', un ''*riks'' — 'valdnieks', 'pavēlnieks'). Popularitāti ieguvis no [[Anglijas karaļi|Anglijas karaļa]] [[Henrijs VIII Tjudors|Henrija VIII Tjudora]] vārda. Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Henrija vārdadiena ir [[7. maijs|7. maijā]].
]]

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences: '''Johans Martins fon Elmpts''' ({{val|de|Graf Johann Martin von Elmpt}}, {{val|ru|Иван Карпович Эльмпт}}, 1726−1802) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas [[ģenerālfeldmaršals]], [[Svitenes muiža]]s īpašnieks.

sentences:
{{cita nozīme|upi Krievijā|upi Vācijā un Čehijā|Elba}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Laba
| citvaloda      = ru
| oriģinālnosaukums = Лаба
| citvaloda2      = ady
| oriģinālnosaukums2 = Лабэжъ
| attēls            = Лаба,_река_и_пещера_на_ней_01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Laba augštecē
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Lielās Labas un Mazās labas satece
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Kubaņa]]
| sāk_plat_d=44 | sāk_plat_m=17 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=40 | sāk_gar_m=53 | sāk_gar_s=43 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=11 | iet_plat_s=15 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=39 | iet_gar_m=41 | iet_gar_s=29 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{RUS}}
| garums            = 240
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 82
| kritums           =
| caurtece          = 95,7
| gada_notece       =
| baseins           = 12 500
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Krasnodaras novads#Krievija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Simboliskā antropoloģija''' ir [[antropoloģija]]s veids un teorētiskā nostādne, kurā [[sabiedrība]]s labākai izprašanai tiek pievērsta uzmanība kultūra simboliem un tam, kā šos simbolus interpretēt. Simboliskā antropoloģija bieži tiek pretnostatīta [[kulturālais materiālisms|kulturālajam materiālismam]]. Uzsvars tiek likts uz cilvēku neapzināto rīcību, kultūras zīmju sistēmām, ne pašiem cilvēkiem vai viņu tiešiem skaidrojumiem. Simboliskā antropoloģija ir veidojusies un ietekmējusies no [[hermeneutika]]s, [[fenomenoloģija]]s, [[semiotika]]s un [[strukturālisms|strukturālisma]].

sentences: '''14. jūlijs''' ir gada 195. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (196. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 170 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Paleotherium.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Paleoterijs}} ''Paleotherium''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Palaeotheriidae
| dzimta_lv =Paleoterīdi
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Palaeotherium|Paleoteriji}}
* † {{TaksoSaite|Hyracotherium|Hirakoteriji}}
* † {{TaksoSaite|Propalaeotherium|Propaleoteriji}}
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ripela
| citvaloda      = nl
| oriģinālnosaukums = Rupel
| attēls            = Rupel_Belgium.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ripela
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Dila]]s un [[Nete]]s sateka
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Šelda]]
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=04 | sāk_plat_s=25 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=04 | sāk_gar_m=25 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=07 | iet_plat_s=29 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}
| garums            = 12
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Voltas stabs''' bija pirmais praktiski pielietojamais elektroķīmiskais strāvas avots. To izgudroja [[Alesandro Volta]] 1800. gadā.<ref name="Adaptronika">{{grāmatas atsauce|author=Pēteris Apse-Apsītis| title= Adaptronika |date=15 Jūnijs 2015|publisher="RTU Izdevniecība"|isbn=978-9934-10-732-0|page=8}}</ref> Šī [[līdzstrāva]]s baterija sastāvēja no viena vai vairākiem [[galvaniskais elements|galvaniskajiem elementiem]], kas savukārt sastāvēja no [[cinks|cinka]] un [[sudrabs|sudraba]] diskiem, kas tika atdalīti ar sālsūdenī piesūcinātu auduma gabalu. Volta pēc eksperimentiem noteica — jo vairāk galvanisko elementu, jo lielāks elektriskais spēks (tagad tiek saukts par [[elektriskais spriegums|spriegumu]] un mērīts [[volts|voltos]], par godu Voltam) tiek atdots.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Valsts policijas Kriminālistikas pārvalde''' ir [[Latvijas Republikas Iekšlietu ministrija|Iekšlietu ministrija]]s [[Latvijas Valsts policija|Valsts policijas]] struktūrvienība, kura uz izziņas iestāžu, prokuratūras un tiesu pieprasījuma vai lēmuma pamata veic lietisko pierādījumu izpēti un sniedz atzinumus, metodisko un informatīvo palīdzību izziņas iestādēm un tiesai procesuālo darbību nodrošināšanai krimināllietās un civillietās, bet atsevišķos gadījumos civiltiesisko faktu konstatēšanā arī juridiskām un fiziskām personām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls =Phoenicurus phoenicurus male(js).jpg
| att_nosaukums = Tēviņš
|    att_izmērs = 200px
|       attēls2 = Phoenicurus phoenicurus female(js).jpg
|att2_nosaukums = Mātīte
|   att2_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Muscicapidae
|     dzimta_lv = Mušķērāju dzimta
|   apakšdzimta = Saxicolinae
|apakšdzimta_lv = Čakstīšu apakšdzimta
|         ģints = Phoenicurus
|      ģints_lv = Erickiņi
|          suga = Phoenicurus phoenicurus
|       suga_lv = Erickiņš
|      binomial = Phoenicurus phoenicurus
([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
{{Legend|#F8B878| Ligzdošanas areāls ''P.p. phoenicurus''|border=1px solid #aaa}}
{{Legend|#CD853F| Ligzdošanas areāls ''P.p. samamisicus''|border=1px solid #aaa}}
{{Legend|#778BA5| Ziemošanas areāls ''P.p. phoenicurus''|border=1px solid #aaa}}
{{Legend|#5072A7| Ziemošanas areāls ''P.p. samamisicus''|border=1px solid #aaa}}
}}
'''Erickiņš''' jeb '''rudais erickiņš''' (''Phoenicurus phoenicurus'') ir maza auguma [[mušķērāju dzimta]]s (''Muscicapidae'') [[dziedātājputns]], kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22710055/0 IUCN: Phoenicurus phoenicurus]</ref><ref name=orn/> Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/chats/ World Bird List: Chats, Old World flycatchers, 2020]</ref>

sentences:
māca jauno modes deju - [[valsis|valsi]] Almaka klubā Londonā (19. gs. karikatūra).]]
{{cita nozīme|cilvēka stāvokļa izpausmi|aktrisi, dziedātāju|Dorisa Deja}}
'''Deja''' ir cilvēka prieka, dvēseles stāvokļa izpausme ar ķermenisko formu palīdzību. Dejas mākslas attīstība un metamorfozes cauri laikiem un laikmetiem, dejas mākslas saskarsme un simbioze ar citiem mākslas veidiem, ar cilvēku mūžseno vēlmi pārrotāties, pārģērbties un pārtapt, kas spožu izpaudumu radusi [[karnevāls|karnevālos]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Donns''' var būt:

sentences: bieži tiek klasificēts kā [[vandalisms]] (viens no nozieguma veidiem)]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Puderovas vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Puderovas vecticībnieku baznīca.jpg
| image_size            =
| caption               = Puderovas lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Puderovas lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.605697 | latNS  = N
| longd = 27.212182 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Rēzeknes novads]], [[Audriņu pagasts]], [[Lielā Pūderova]]
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1937]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Puderovas vecticībnieku kopienas lūgšanu nams
|      numurs = 5798
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences: {{Commonscat|Cuisine by country|Nacionālās virtuves}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Dreifuss''' var būt:

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Ludvigs fon Mīzess
|          vārds_orig =''Ludwig von Mises''
|              attēls =Ludwig von Mises.jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1881
|          dz_mēnesis =9
|            dz_diena =29
|            dz_vieta =[[Ļviva]], [[Austroungārija]]<br />({{UKR}})
|              m_gads =1973
|           m_mēnesis =10
|             m_diena =10
|             m_vieta =[[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|           pilsonība =
|             tautība =[[ebrejs]]
|            paraksts =
|               skola =[[Austriešu ekonomikas skola]]
|           intereses =[[praksioloģija]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Eižens fon Bēms-Baverks]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants]], [[Frederiks Bastiā]], [[Eižens fon Bēms-Baverks]], [[Francis Brentāno]], [[Edmunds Huserls]], [[Kārlis Mengers]], [[Žans Batists Sejs]], [[Anns Robērs Žaks Tirgo]], [[Maksis Vēbers]], [[Frīdrihs fon Vīzers]], [[Knuts Viksells]]
|          ietekmējis =[[Moriss Allē]], [[Valters Bloks]], [[Džeimss Bjūkenens (ekonomists)|Džeimss Bjūkenens]], [[Miltons Frīdmans]], [[Frīdrihs Hajeks]], [[Henrijs Hezlits]], [[Džons Hikss]], [[Hanss Hermanis Hope]], [[Hesuss Uerta del Soto]], [[Izraēls Kirzners]], [[Ludvigs Lahmanis]], [[Oskars Lange]], [[Rons Pols]], [[Laionels Robinss]], [[Lū Rokvels]], [[Marejs Rotbards]], [[Vernons Smits]], [[Pīters Šifs]], [[Jozefs Šumpeters]], [[Alfrēds Šics]]
|               darbi =''Human Action: A Treatise on Economics'' (1949)
|              valoda =[[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lazurīts
|attēls=
|klase= [[Tektosilikāta minerāls]]
|ŠtruncaID=9.FB.10
|ķīm_formula=(Na,Ca)8[(S,Cl,SO4,OH)2<nowiki>|</nowiki>(Al6Si6O24
|singonija= [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=Spilgta safīrzila ar zeltainiem pirīta vai baltiem kalcīta ieslēgumiem
|svītra=Balta vai gaiši zila
|habituss=Pārsvarā agregātos kopā ar citiem minerāliem
|skaldnība=Zema
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 5-5,5
|spīdums=Bāls
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef= 1,502–1,522
|pleohroisms=
|blīvums=2,38-2,45
}}
'''Lazurīts''' ir sarežģīts minerāls, kura sastāvā atrodams arī [[nātrijs]], [[silīcijs]], [[skābeklis]], [[sērs]] un [[hlors]]. Bieži satur pirītu, kas veido zeltainus plankumus, vai kalcītu, kas veido baltus plankumus, kā arī spožus vizlas ieslēgumus. Tumšo safīra krāsu akmenim piešķir sērs.

sentences: '''Raihmans pret Latviju''' ir lieta (iesnieguma Nr. 1621/2007), kuru 2010. gadā izlēma [[ANO Cilvēktiesību komiteja]] (dokumenta Nr. CCPR/C/100/D/1621/2007).

sentences:
{{infokaste+}}
 glezna, kurā attēlots Zaratustra]]
'''Zaratustra''' jeb '''Zoroastrs''' ({{val-fa|زرتشت}}, Zartosht) bija [[persieši|persiešu]] pravietis un [[zoroastrisms|zoroastrisma]] pamatlicējs. Daži no viņa sekotājiem uzskata, ka viņš dzīvoja laika posmā no 1750. līdz 1500. gadam p.m.ē, citi uzskata, ka laika posmā no 1400. līdz 1200. gadam p.m.ē., bet persieši viņu saista ar [[6. gadsimts p.m.ē.|6. gadsimtu p.m.ē]]. Zaratustra dzīvoja mūsdienu [[Irāna]]s ziemeļos. [[Gatas|Gatās]], himnās, kuras kā pieņemts ir sacerējis pats Zaratustra, ir rakstīts, ka viņš ir nācis no Spitama dzimtas.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Džouzdžāna
| official_name           =
| settlement_type         = vilajets
| image_skyline           =Power_plant_outside_of_Sheberghan.jpg
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Šebergāna]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Jowzjan in Afghanistan.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Afganistāna}}
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 11798
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 512100
| population_as_of        =
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +4:30
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
'''Basovs''' var būt:
* [[Aleksandrs Basovs]] (1977) — Latvijas futbola treneris;
* [[Nikolajs Basovs]] (''Никола́й Генна́диевич Ба́сов'', 1922—2001) — krievu fiziķis.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Megamainds
| attēls                   = Megamind2010Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Megamind''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Toms Makgrets]]
| producents               =
* [[Lara Brīja]]
* [[Denīze Nolana Kaskino]]
| scenārija autors         =
* [[Alans Dž. Skūlkrafts]]
* [[Brents Simonss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Tīna Feja]]
* [[Džona Hills]]
* [[Deivids Kross]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Breds Pits]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Lorne Balfe]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|10|28|Krievija|2010|11|5|ASV|2010|12|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/megamind-2010|title=Megamind|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mastermind.htm|title=Megamind (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|321,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Megamainds"''' ({{val|en|Megamind}}) ir 2010. gada [[Austrālija]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors ir [[Toms Makgrets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|10|28||bez}} Krievijā. Galvenos tēlus ierunājuši [[Tīna Feja]], [[Džona Hills]], [[Deivids Kross]], [[Vills Ferels]] un [[Breds Pits]].

sentences:
'''Hopkins''' var būt:
* [[Entonijs Hopkinss]] (''Philip Anthony Hopkins''), velsiešu aktieris (dzimis 1937. gadā);
* [[Maikls Hopkinss]] (''Michael Scott Hopkins''), ASV astronauts (dzimis 1968. gadā);
* [[Raiens Ņūdžents-Hopkinss]] (''Ryan Nugent-Hopkins''), Kanādas hokejists (dzimis 1993. gadā).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Moss
|     vārds_orig = ''Friedrich Mohs''
|         attēls = Friedrich Mohs.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1773
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Gernrode]], [[Anhaltes-Bernburgas firstiste]], [[Svētā Romas impērija]]
([[Kvedlinburga]], [[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1838
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Agordo]], [[Lombardijas-Venēcijas karaliste]], [[Austrijas impērija]]
([[Belluno province]], [[Veneto]], {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Halles universitāte]], [[Freibergas universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[mineraloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Mosa skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Upurējot bandinieku
 | oriģinālnos = ''Pawn Sacrifice''
 |      attēls = UpurejotBandinieku.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, drāma
 |    režisors = [[Edvards Cviks]]
 |  producents =
* [[Tobijs Magvairs]]
* Edvards Cviks
* [[Geila Kaca]]
 |   scenārijs = [[Stīvens Naits]]
 |     aktieri =
* [[Tobijs Magvairs]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Maikls Stūlbargs]]
* [[Lilija Reiba]]
* [[Robina Veigerta]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Gail Katz Productions]]''
* ''[[MICA Entertainment]]''
* ''[[Material Pictures]]''
* ''[[PalmStar Media]]''
 | izplatītājs = ''[[Bleecker Street]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|11|Toronto kinofestivāls|2015|9|16|ASV|2015|9|25|Latvija|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pawn-sacrifice-2014|title=Pawn Sacrifice|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 21, 2018|archive-date={{dat|2017|07|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170717160141/http://www.bbfc.co.uk/releases/pawn-sacrifice-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pawnsacrifice.htm|title=Pawn Sacrifice (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 21, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Upurējot bandinieku"''' ({{val|en|Pawn Sacrifice}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Edvards Cviks]]. Galvenās lomas atveido [[Tobijs Magvairs]], [[Pīters Sarsgārds]], [[Līvs Šreibers]], [[Maikls Stūlbargs]], [[Lilija Reiba]] un [[Robina Veigerta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|11||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Taisnās tiesas jātnieki
| operators =
| attēls = Riders of Justice poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Andreass Tomass Jensens]]
| producents =
| scenārijs = Andreass Tomass Jensens
| aktieri = * [[Madss Mikelsens]]
* [[Nikolajs Lī Kāss]]
* [[Andrea Heike Gādeberga]]
* [[Larss Brigmans]]
* [[Nikolass Bro]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Retfærdighedens Ryttere''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Nordisk Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|11|19}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{DEN}}
| valoda = * [[Dāņu valoda|dāņu]]
* [[Igauņu valoda|igauņu]]
| budžets = {{Eiro|5,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2725741313/weekend/|title=Riders of Justice |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|11|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Taisnās tiesas jātnieki"''' ({{Val|dk|Retfærdighedens Ryttere}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Dānija]]s asa sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Andreass Tomass Jensens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Madss Mikelsens]], [[Nikolajs Lī Kāss]], [[Andrea Heike Gādeberga]], [[Larss Brigmans]] un [[Nikolass Bro]].

sentences: standartos noteiktais apzīmējums [[indīgums|indīgām]] vielām]]

sentences: Šī ir latviešu dziedātāja '''[[Normunds Rutulis|Normunda Rutuļa]] diskogrāfija'''. Viņš ierakstījis un izdevis 15 [[studijas albumus]],  no tiem 10 solo albumu, 1 [[izlasi]], 1 remiksu albumu, 1 [[koncertierakstu]] un 81 [[radio singli|radio singlu]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Lingvistiskās relativitātes teorija''' ir [[psiholingvistika]]s teorija, kas paredz, ka cilvēkam [[domāšana]]s procesi notiek viņam zināmās [[valoda]]s vai vairāku zināmo valodu un [[kultūra|kultūru]] ietvaros — to, ka valodas ietekmē cilvēka domāšanas potenciāls iegūst noteiktu virzienu. Ja kādā valodā, atšķirībā no citām, nav laika izteiksmes (piemēram, [[Hopi indiāņu valodā]]), tad šīs valodas lietotājiem būs grūti ne vien izteikties, bet arī domāt [[Nākotne (valoda)|nākotnes]] vai [[Pagātne (valoda)|pagātnes]] kategorijās.

sentences: '''Ķīmiskais raķešdzinējs''' - [[raķešdzinējs]], kura reaktīvo vilci rada [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskajās]] reakcijās radušos karstu [[gāze|gāzu]] izplūde pa dzinēja sprauslu. Ķīmisko raķešdzinēju gāzu izplūdes ātrums sasniedz ~ 5 km/s, un tiem ir liela vilce. Mūsdienās ķīmiskie raķešdzinēji ir galvenais kosmisko raķešdzinēju tips.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = klasiskās_mūzikas_ansamblis
|           Vārds = ''Kremerata Baltica''
|          Attēls =
|         Att_izm =
|          Ainava = jā
|        Apraksts =
|           Vieta = {{LAT}}
|           Žanrs =
|            Gadi = 1997—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.kremeratabaltica.com/}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''''Kremerata Baltica''''' ir [[kamermūzika|kamerorķestris]], kurā spēlē jauni mūziķi no [[Baltijas valstis|Baltijas valstīm]]: [[Igaunija]]s, [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s. To 1997. gadā dibināja latviešu vijolnieks [[Gidons Krēmers]]. Viņš ir arī orķestra mākslinieciskais vadītājs.<ref name="lat" />

sentences: 1919. gadā. Aiz vidējā vagona redzams [[Velkonis|velkoņa]] skurstenis.]]

sentences: '''27. janvāris''' ir gada 27. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 338 (339 garajā gadā) dienas.

sentences: '''Majonēze''' (no {{val|fr|mayonnaise}}) ir bieza, krēmveida [[mērce]], kas bieži tiek izmantota kā [[garšviela]]. Tā tiek gatavota no [[ola]]s [[Olas dzeltenums|dzeltenuma]], augu [[eļļa]]s un [[etiķis|etiķa]] vai [[citrons|citronskābes]], vēl var tikt pievienotas dažādas garšvielas, piemēram, [[sinepes]], [[tomātu mērce]], [[pipari]]. Tiek veidotas dažāda veida majonēzes, tai skaitā galda, asā, saldā majonēze.<ref name="lpe">{{LPE|6|367}}</ref> Tā tiek izmantota, lai uzlabotu dažādu ēdienu garšu un [[uzturvērtība|uzturvērtību]].<ref name="lpe" /> Parasti 100 g produkta ir 700 kilokalorijas (2900 kJ), tātad majonēze ir [[kalorija|kalorijām]] bagāts produkts.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Volters Tjūksberijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Walter Tewksbury''
 |              attēls = Walter Tewksbury.jpg
 |             att_izm = 200
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Volters Bīrdslijs Tjūksberijs
 |              dz_dat = {{dat|1876|3|21}}
 |             dz_viet = [[Ešlija]], [[Pensilvānija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1968|4|24}}
 |            mir_viet = [[Tankannoka]], [[Pensilvānija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 5 (2 zelta, 2 sudraba un 1 bronzas)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metri vīriešiem|200 metri]]}}
{{MedalGold        | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metru barjerskrējiens vīriešiem|400 metru barjerskrējiens]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 60 metri vīriešiem|60 metri]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
{{MedalBronze      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 200 metru barjerskrējiens vīriešiem|200 metru barjerskrējiens]]}}
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo|vajadzētu mēģināt iztulkot to "genderlect"}}
"Genderlect" stilu teorija (Genderlect styles theory)ir teorija, kuras pamatā ir uzskats, ka vīrieši un sievietes komunicē kā dažādu dialektu pārstāvji. Teorijas autore ir [[Debora Tanena]]. Teorijas pamatā ir uzskats, ka sievietes un vīrieši komunicē atšķirīgi - viens otra teikto var pārprast, tāpēc var rasties konflikti. [[Teorija|Teorijā]] tiek atklāts profesores viedoklis par to, kāpēc bieži netiek uztverta otra dzimuma teiktā ideja; kāpēc var rasties konflikti.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Hofburga
| native_name         = ''Hofburg''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Vīne#Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Hofburg_Heldenplatz.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| latd                = 48.206389
| longd               = 16.365278
| groundbreaking_date =
| start_date          = 13. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
| embedded            =
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Hofburga" width=260 height=260 zoom=15 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q46242"
}
</mapframe>
'''Hofburga''' ({{val|de|Hofburg}}) ir pils komplekss [[Austrija]]s galvaspilsētas [[Vīne]]s centrā. No 13. gadsimta līdz 1918. gadam pils bijusi [[Habsburgi|Habsburgu]] galvenā rezidence. Mūsdienās daļā no pils iekārtota [[Austrijas prezidents|Austrijas prezidenta]] rezidence. Gadsimtu gaitā gandrīz katrs no Habsburgu valdniekiem centās to paplašināt un uzlabot. Hofburgas kompleksā ietilpst [[Austrijas Nacionālā bibliotēka]], [[Impērijas Dārgumu krātuve]], [[Burgteātris]], [[Spāņu jāšanas skola]] un citas struktūras. 2001. gadā Hofburga kā elements iekļāvās [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] objektā "Vīnes vēsturiskais centrs".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vikija, Kristīna, Barselona
| attēls                   = Vicky Cristina Barcelona film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Vicky Cristina Barcelona''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               = [[Elisona Ouena]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Havjers Bardems]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Rebeka Hola]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Kevins Dans]]
* [[Kriss Mesina]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mediapro]]''
* ''[[Wild Bunch]]''
| izplatītājs              =
* ''Mediapro''
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|5|17|Kannu filmu festivāls|2008|8|15|ASV|2008|9|19|Spānija|2008|11|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 94 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/vicky-cristina-barcelona-2008|title=Vicky Cristina Barcelona|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{ESP}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|96,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=vickycristinabarcelona.htm|title=Vicky Cristina Barcelona (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vikija, Kristīna, Barselona"''' ({{val|en|Vicky Cristina Barcelona}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Spānija]]s romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Havjers Bardems]], [[Penelope Krusa]], [[Rebeka Hola]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Kevins Dans]] un [[Kriss Mesina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|5|17||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
'''Jūlija kalendārs''' ({{val|la|calendarium Iulianum}}) bija reformēts [[romiešu kalendārs]], kuru [[45 p.m.ē.|45. gadā p.m.ē.]] ieviesa [[Jūlijs Cēzars]] (709. gadā ''[[ab urbe condita]]'').
Tas tika izstrādāts ar grieķu matemātiķu un grieķu astronomu, piemēram, [[Aleksandrijas Sosigēns|Sosigēna]] palīdzību. Viņš par pamatu ņēma [[tropiskais gads|tropisko gadu]] (365,2422 dienas), noapaļojot to līdz 365,25 dienām. Gads tika sadalīts 12 mēnešos, un parastā gada garums bija 365 dienas (īsais gads). Viena uzkrājusies diena ik pēc četriem gadiem tika pielikta februārī (garais gads).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Lobatula lobatula.jpg
|     att_nosaukums= Cibicidīna ''[[Lobatula lobatula]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Planorbulinoidea
|    virsdzimta_lv = Planorbulinoidejas
|           dzimta = Cibicididae
|        dzimta_lv = Cibicidīdas
|      apakšdzimta = Cibicidinae
|   apakšdzimta_lv = Cibicidīnas
|         binomial = Cibicidinae <small>Cushman, 1927</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Cibicidīnas''' (''Cibicidinae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Apakšdzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] cibicidīnas ir zināmas no [[paleogēns|paleogēna]] perioda ([[paleocēns]]) līdz mūsdienām.

sentences: '''Katlešu svīta''' ir [[augšdevons|augšdevona]] [[Frānas stāvs|Frānas stāva]] [[Sņežas horizonts|Sņežas horizonta]] [[stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]], kas izplatīta valsts dienvidu un austrumu daļā (izņemot dienvidaustrumus). Dienvidu daļā tā iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā, bet uz austrumiem [[Krievija]]s teritorijā izplatīta kā Sņežas horizonts. Katlešu svītas nogulumi Latvijā uzguļ uz izskalotu un vietām karsta procesam pakļauto [[Daugavas svīta]]s [[dolomīts|dolomītu]] virsmas.To pamatā ir novērojami [[konglomerāts (iezis)|konglomerāti]] un sīka ieskalota [[brekčija]], kas konstatēta [[Daugava]]s, [[Ogre (upe)|Ogres]] un [[Lielā Jugla|Juglas]] upju krastu atsegumos. [[Abava]]s, [[Venta]]s un [[Tebra]]s upju baseinos, kā arī Latvijas ziemeļaustrumos gar [[Gauja|Gauju]] un [[Vizla (upe)|Vizlas]] upīti pie [[Vidagas ciems|Vidagas]], Žākles un Sleguma izskalojuma virsmas pamatnē nomaina spēcīgam [[karsta process|karsta procesam]] pakļautās Daugavas svītas nogulumu virsmas, kas norāda uz [[sedimentācija]]s pārrāvumu. Vienīgi Latvijas pašos dienvidrietumos un Lietuvas teritorijā pāreja no Daugavas svītas uz Katlešu svītu ir diezgan pakāpeniska. Svītas augšējā robeža sakrīt ar reģionālu izskalojuma virsmu, kā arī stratigrāfisku un ģeogrāfisku nesaderību ar [[Ogres svīta]]s nogulumu apakšējo daļu, kas uzguļ Katlešu svītas nogulumiem (izņēmums ir [[Gulbenes ieplaka|Gulbenes]] un [[Mālpils ieplaka|Mālpils ieplaku]] zonas, kas pieguļ [[Rīgas-Pleskavas kāple]]i). Robeža starp Katlešu un Ogres svītām būtībā ir arī robeža starp vidusfrāna un augšfrāna nogulumiem, tādējādi Katlešu svīta atbilst vidusfrāna jūras [[regresija]]s fāzei. Svītas biezums ir 3-65 metri. Svītas nosaukumu ieteica ģeologs [[Viktors Grāvītis|V. Grāvītis]] no [[Katleši|Katlešu]] ciema Latvijas ziemeļaustrumos, kur [[Pededze]]s un [[Liepna (upe)|Liepnas]] krastos atsedzas svītas nogulumi. [[Stratotips|Stratotipiskie atsegum]]i ir Daugavas labajā krastā pie [[Lielvārdes pilsdrupas|Lielvārdes pilsdrupām]] un pilskalna, bet [[parastratotips|parastratotipi]] Ogres krastu atsegumos posmā no Trunču līdz Vectulku mājām, [[Liepna]]s urbumā (intervāls 51,0-74,1 m), kā arī [[Kupravas māla raktuves|Kupravas māla raktuvēs]].

sentences: '''Osmotiskais spiediens''' (apzīmē ar '''[[π]]''') ir spiediens, kas pielikts puscaurlaidīgai [[membrāna]]i, kas atdala divus dažādas [[Šķīdumu koncentrācija|koncentrācijas]] [[Šķīdums|šķīdumus]], un vērsts virzienā no atšķaidītākā šķīduma (robežgadījumā — tīra šķīdinātāja) uz koncentrētāku. To var definēt arī kā papildspiedienu, kas jāpieliek koncentrētākajam šķīdumam, piemēram, ar [[Virzulis|virzuļa]] palīdzību, lai apturētu [[Osmoze|osmozi]] jeb izlīdzinātu šķīdumu līmeņus.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Lielais Lebovskis
 | oriģinālnos = ''The Big Lebowski''
 |      attēls = Biglebowskiposter.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = kriminālfilma, komēdija
 |    režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
 |  producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
 |   scenārijs = [[Brāļi Koeni]]
 |     aktieri =
* [[Džefs Bridžess]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Stīvs Bušemi]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Kārters Barvels]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Working Title Films]]''
 | izplatītājs =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Gramercy Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1998|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|1998|3|6|ASV|1998|4|24|Apvienotā Karaliste|}}
 |      ilgums = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0|title=The Big Lebowski|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 12, 2018|archive-date={{dat|2018|11|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181103020334/http://www.bbfc.co.uk/releases/big-lebowski-video-0}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|46,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=biglebowski.htm|title=The Big Lebowski (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 12, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Lielais Lebovskis"''' ({{val|en|The Big Lebowski}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālkomēdija, kuras veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Bridžess]], [[Džons Gudmens]], [[Stīvs Bušemi]], [[Deivids Hadlstons]], [[Džons Turturo]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|1|18||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Kopienas pēc-Vikimānijas sanāksme
| attēls     = Latvian Wikipedians meeting at 27-08-2019 in Riga (1).jpg
| datums     = {{dat|2019|8|27}}
| laiks      = 18.30
| vieta      = "Autentika"
| apraksts   = Kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Bruņinieku iela 2, Rīga ([https://www.openstreetmap.org/?mlat=56.96113&mlon=24.12266#map=19/56.96113/24.12266&layers=N karte])
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Papuass}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|silraks}}
# {{u|CaptSolo}}
# {{u|GreenZeb}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Rryikw}}
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Piemineklis "Krokodils" Dundagā, Ernesta Dinsberga un Talsu ielas stūrī — veltījums Dundagas izcelsmes austrālieša [[Arvīds Blūmentāls|Arvīda Blūmentāla]] piemiņai. Tēlnieks Oļegs Skarainis, 1995.<ref>[https://dundagasvesture.wordpress.com/2013/06/06/uzstada-krokodilu-1995/ Uzstāda krokodilu (1995)]</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|binomial=Galium aparine|attēls=Galium aparine01.jpg|att_izmērs=250px|rinda=Gentianales|suga_lv=Ķeraiņu madara|suga=Galium aparine|ģints_lv=Madaras|ģints=Galium|dzimta_lv=Rubiju dzimta|dzimta=Magnoliopsida|rinda_lv=Genciānu rinda|klase_lv=Divdīgļlapji|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae}}'''Ķeraiņu madara''' (''Galium aparine'') ir augu suga [[rubiju dzimta]]s [[Madaras|madaru]] ģintī. Savvaļā tā ir izplatījusies gandrīz visur pasaulē. Tās sākotnējās izcelsmes areāli ir galvenokārt [[Eiropa|Eiropā]], tostarp, [[Latvija|Latvijā]], [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/galium-aparine-l/|title=ķeraiņu madara - Galium aparine L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-09}}</ref> Mūsdienās tā ir sastopama arī [[Centrālamerika|Centrālamerikā]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un [[Okeānija|Okeānijas salās]], un izkaisīti — [[Āfrika|Āfrikā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fs.fed.us/database/feis/plants/forb/galapa/all.html|title=Species: Galium aparine|website=www.fs.fed.us|access-date=2022-02-09}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = Krokpārka stadions
| native_name         = ''Croke Park/Páirc an Chrócaigh''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Croke_Park_from_the_Hill_-_2004_All-Ireland_Football_Championship_Final.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| map_type            = Īrija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  53.3609 | latNS  = N
| longd =  6.2519| longEW = W
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1884. gads
| renovated           = 2004. gads
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 82 300
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 145m x 88m
| acreage             =
| tenants             = [[Gēlu atlētiskā asociācija]] (''Gaelic Athletic Association'')
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''4. oktobris''' ir 277. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (278. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 88 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Wacław Sierpiński
| attēls =Sierpinski.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1969
| m_mēnesis=10
| m_diena=21
| m_vieta =[[Varšava]], {{POL}}
| pilsonība ={{POL}}
| tautība =[[Poļi|polis]]
| darba_vietas =[[Ļvivas universitāte]],
[[Varšavas universitāte]]
| alma_mater =[[Varšavas universitāte]],
[[Jagellona universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[kopu teorija]]
| pasniedzēji =[[Georgijs Voronojs]]
| studenti =[[Alfrēds Tarskis]], [[Kazimežs Kuratovskis]]
| sasniegumi =[[Serpinska fraktāļi]], [[Serpinska skaitļi]], [[Serpinska konstante]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 4: Visu laiku pasaulē
| attēls                   = Spy kids four all the time in the world poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids: All the Time in the World''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rovena Blanšarda]]
* [[Meisons Kuks]]
* [[Rikijs Džerveiss]]
* [[Džeremijs Paivens]]
| mūzika                   =
* [[Karls Tīls]]
* Roberts Rodrigess
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|8|19}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spy-kids-all-time-world-2011|title=Spy Kids - All the Time in the World|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|27 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids4.htm|title=Spy Kids: All the Time in the World (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|85,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu Bērni 3D: Spēle Beigusies]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 4: Visu laiku pasaulē"''' ({{val|en|Spy Kids: All the Time in the World}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un mūzikas autoriem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Džoels Makheils]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rovena Blanšarda]], [[Meisons Kuks]], [[Rikijs Džerveiss]] un [[Džeremijs Paivens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|22||bez}}.

sentences: Uzskatu par '''[[Sfēra|Sfērisku]] [[Zeme|Zemi]]''' pirmie pauda [[Senā Grieķija|sengrieķu]] filozofi aptuveni 6. gadsimtā p.m.ē.,<ref name="dicks">{{grāmatas atsauce  |last=Dicks |first=D.R. |title=Early Greek Astronomy to Aristotle |url=https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick |pages=[https://archive.org/details/earlygreekastron0000dick/page/72 72]–198 |year=1970 |isbn=978-0-8014-0561-7 |publisher=Cornell University Press |location=Ithaca, N.Y.}}</ref> taču tas bija tikai filozofisks prātojums, līdz to pieņēma [[Hellēnisms|Hellēnisma]] [[astronomija]] 3. gadsimtā p.m.ē. Hellēnisma uzskatu vēlā antīkā laikmeta un viduslaiku laikā pakāpeniski pieņēma arī pārējā [[Vecā pasaule]].<ref name="Krüger: Roman and medieval continuation">Continuation into Roman and medieval thought: Reinhard Krüger: "[http://www.uni-stuttgart.de/lettres/krueger/forschungsvorhaben_erdkugeltheorie_biblio.html Materialien und Dokumente zur mittelalterlichen Erdkugeltheorie von der Spätantike bis zur Kolumbusfahrt (1492)]"</ref><ref name="Ragep: Islamic adoption">Direct adoption of the Greek concept by Islam: Ragep, F. Jamil: "Astronomy", in: Krämer, Gudrun (ed.) et al.: ''Encyclopaedia of Islam'', THREE, Brill 2010, without page numbers</ref><ref name="Pingree: Indian adoption">Direct adoption by India: [[David Pingree|D. Pingree]]: "History of Mathematical Astronomy in India", ''Dictionary of Scientific Biography'', Vol. 15 (1978), pp. 533−633 (554f.); Glick, Thomas F., Livesey, Steven John, Wallis, Faith (eds.): "Medieval Science, Technology, and Medicine: An Encyclopedia", Routledge, New York 2005, {{ISBN|0-415-96930-1}}, p. 463</ref><ref name="Martzloff, Cullen: Chinese adoption">Adoption by China via European science: Jean-Claude Martzloff, “Space and Time in Chinese Texts of Astronomy and of Mathematical Astronomy in the Seventeenth and Eighteenth Centuries”, ''Chinese Science'' 11 (1993-94): 66–92 (69) and Christopher Cullen, "A Chinese Eratosthenes of the Flat Earth: A Study of a Fragment of Cosmology in Huai Nan tzu 淮 南 子", ''Bulletin of the School of Oriental and African Studies'', Vol. 39, No. 1 (1976), pp. 106–127 (107)</ref> Praksē zemes apaļumu pierādīja [[Fernāns Magelāns|Fernāna Magelāna]] un [[Huans Sevastjans Elkano|Huana Sevastjana Elkano]] ceļojums apkārt zemeslodei (1519-1522).<ref>Ilustrētā pasaules vēsture, novembris 2011. Magelāns palika pusceļā.</ref><ref>Pigafetta, Antonio (1906). Magellan's Voyage around the World. Arthur A. Clark. [http://www.archive.org/details/primerviajeentor00piga]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Konstantinovas pagasts}}

sentences: '''Deformācija''' (no {{val-la|deformatio}} — izkropļošana) ir [[fizikāls ķermenis|ķermeņa]] [[forma]]s vai [[izmērs|izmēru]] maiņa [[ārējie spēki|ārēju spēku]] iedarbībā. Izšķir šāda veida deformācijas: [[tilpuma deformācija]], [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe un spiede]], [[Lieces deformācija|liece]], [[Vērpes deformācija|vērpe]] un [[bīde]]. Piemēram, stāvot uz dēļa laipas, tā no [[svars|svara]] ieliecas. Arī liecot [[lineāls|lineālu]], stiepjot [[gumija]]s auklu un spiežot [[plastilīns|plastilīna]] gabaliņu, notiek šo [[priekšmets|priekšmetu]] deformēšanās.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Āhene
 | official_name            = ''Aachen''
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Aachen aerial view 10-2017 img2.jpg
 | image_caption            = Āhenes panorāma
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | latd = 50 | latm = 46 | lats = 31 | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 4 | longs = 58 | longEW = E
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 50px
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_shield             =DEU Aachen COA.svg
 | population_total         = 257089
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flag|Vācija}}
 | subdivision_name1        =[[Ziemeļreina-Vestfālene]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 768. gadā
 | website                  = http://www.aachen.de
}}
[[File:Karte Aachen Stadtbezirke.png|thumb]]
'''Āhene''' ({{val|de|Aachen}}, {{val|nl|Aken}}, {{val|fr|Aix-la-Chapelle}}, {{val|la|Aquisgranum}}) ir pilsēta [[Vācija]]s galējos rietumos, [[Ziemeļreina-Vestfālene|Ziemeļreinas-Vestfālenes]] zemē, netālu no [[Beļģija]]s un [[Nīderlande]]s robežas.

sentences:
{{Citas nozīmes|1224. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1224. gada Tērbatas kauja
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika Ugaunijas zemē (kartē - UGANDI).
|date=[[1224]]. gada aprīlis
|place= [[Tērbata]]s pilskalns
|result=Tika ieņemta un nodedzināta Tērbatas pils
|combatant1= [[Ugaunija]]s un [[Sakala]]s karavīri,
[[Novgoroda]]s krievu garnizons
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]],
[[līvi|līvu]] un [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=kņazs [[Vjačko]],
Ugaunijas vecākie
|commander2= Livonijas bīskaps [[Alberts fon Bukshēvdens]],
Igaunijas bīskaps [[Hermanis fon Bukshēvdens]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=nogalināti ap 1000 igauņu un 200 krievu karavīru, arī kņazs Vjačko.
|casualties2=
}}

sentences:
, [[Ukraina|Ukrainā]].]]
s kioskam atrodami visā [[Grieķija|Grieķijā]].]]
.]]
.]]
, [[Somija|Somijā]].]]

sentences:
[[File:Usmas ezers.JPG|thumb|250px|Usmas ezers]]
'''Ūdenstilpe''' ir dabīgs vai mākslīgs zemes virsas pazeminājums, kurā ir uzkrājies [[ūdens]]. Ir beznoteku ūdenstilpes vai ūdenstilpes ar vāju noteci. Ūdenstlpes veidojas, ja [[ezerdobe|ezerdobē]] ūdens pietece pārsniedz zudumus, kas rodas filtrācijas un iztvaikošanas procesā.<ref>{{LPE|10|88}}</ref> Parasti pie ūdenstilpēm pieskaita [[ezers|ezerus]], [[dīķis|dīķus]] un [[ūdenskrātuve]]s,<ref>[https://likumi.lv/ta/id/292166-noteikumi-par-udenstilpju-klasifikatoru Ministru kabineta noteikumi Nr. 403 «Noteikumi par ūdenstilpju klasifikatoru»]</ref> bet plašākā nozīmē pieskaita arī [[jūra]]s un [[okeāns|okeānus]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Bajugana
 | official_name            = ''Bayugan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Bayugan city.jpg
| image2                   = Rizal Bayugan Plaza.jpg
| image3                   = Lope Asis Memorial Gymnasium (Bayugan).jpg
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator agusan del sur bayugan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        = [[Dienvidagusana]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1961
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 2007/2011
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 43
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 688.77
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 109499
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 43 | lats =  | latNS = N
 | longd = 125 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8502
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 270
 | website                  = {{URL|http://www.bayugan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{labs raksts}}
'''Vegānisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] nostāja un [[dzīvesveids]], kura atbalstītāji cenšas neizmantot [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] pārtikai, apģērbam, izklaidei vai citiem nolūkiem.<ref name="veganukmission">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vegansociety.com/html/downloads/ArticlesofAssociation.pdf|title=Memorandum of Association of the Vegan Society|accessdate=2010-06-09|pages=1|date=1979-11-20|format=PDF|work=About Us|publisher=Vegan Society|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070620185049/http://www.vegansociety.com/html/downloads/ArticlesofAssociation.pdf|archivedate=2007-06-20}}</ref><ref name="being-vegan">{{Grāmatas atsauce |last=Stepaniak |first=Joanne|title=Being Vegan |url=https://archive.org/details/beingveganliving0000step |publisher=McGraw-Hill Contemporary |date=2000 |pages=[https://archive.org/details/beingveganliving0000step/page/n2 2],6,17,148-150 |isbn=978-0737303230}}</ref> '''Vegāni''' izvairās no jebkāda veida [[dzīvnieku izcelsmes produkti|dzīvnieku izcelsmes produktu]] lietošanas.<ref name="foodcriteria">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/vegan|title=Vegan|accessdate=2017-04-14|publisher=Mirriam-Webster Dictionary}}{{Tīmekļa atsauce|url=http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/veganism|title=Veganism|accessdate=2017-04-14|publisher=Cambridge Advanced Learner’s Dictionary & Thesaurus}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Isurus oxyrinchus by mark conlin2.JPG
| att_nosaukums = [[Īsspuru mako haizivs]] (''Isurus oxyrinchus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|    apakšklase = Elasmobranchii
| apakšklase_lv = Plātņžauņi
|     virskārta = Selachimorpha
|  virskārta_lv = Haizivis
|         kārta = Lamniformes
|      kārta_lv = Makreļhaizivjveidīgās
|        dzimta = Lamnidae
|     dzimta_lv = Makreļhaizivis
|      binomial = Lamnidae <small>([[Johannes Peter Müller|Müller]] un [[Friedrich Gustav Jakob Henle|Henle]], 1838)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Makreļhaizivis''' jeb '''makreļhaizivju dzimta''' (''Lamnidae'') ir [[makreļhaizivjveidīgās|makreļhaizivjveidīgo kārtas]] (''Lamniformes'') dzimta, kas apvieno 5 mūsdienās dzīvojošas haizivju [[suga]]s. Tās ir sastopamas [[tropi|tropu]] un [[mērenā josla|mērenās joslas]] [[okeāns|okeānos]] un [[jūra|jūrās]] gan krasta joslā, gan atklātos ūdeņos. Makreļhaizivis dzīvo [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]] un [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]].<ref name=ela/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Acidobaktērijas
|           attēls = Acidobacterium.jpg
|    att_nosaukums = Acidobaktērijas
|           valsts = Bacteria
|        valsts_lv = Baktērijas
|         binomial = Acidobacteria
|             tips = Acidobacteria
|          tips_lv = Acidobaktērijas
|       iedalījums =
''Acidobacteria'' klases:
* ''[[Acanthopleuribacterales]]''
* ''[[Acidobacteriales]]''
* ''[[Holophagales]]''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Anni Frida Reisa
|      Vārds_orig = ''Anni-Frid Reuss''
|          Attēls = Anni-Frid Lyngstad May 2013.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Anni Frida 2013. gadā
|        Dz_vārds = Anni Frida Lingstade
|      Pseidonīms = Frīda
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1945|11|15}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Norvēģija|Ballange|Bjērkosene}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika]], [[disko]], [[džezs]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedātājs|Dziedātāja]]
|     Instrumenti = [[Vokāls]]
|            Gadi = 1967—1984, 1996—1999, 2004, 2010—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[EMI]], [[Polar Music]], [[Anderson Records]], [[Atlantic Records]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], [[Jons Lords]], [[Fils Kolinss]]
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Princese Anni Frida Sinnija Reisa no Plauenes''' ({{val|de|Anni-Frid Synni Prinzessin Reuss von Plauen}}; dzimusi '''Lingstade'''; {{dat|1945|11|15}} [[Bjērkosene|Bjērkosenē]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]), plaši zināma kā '''Frīda Lingstade''' un '''Frīda''', ir [[norvēģi|norvēģu]] izcelsmes [[zviedri|zviedru]] dziedātāja. Mūziķes māte bija norvēģiete, bet tēvs vācietis. Frīda uzauga [[Zviedrija|Zviedrijā]], kā arī bija viena no [[popmūzika|popgrupas]] [[ABBA]] dalībniecēm. Pēc grupas darbības beigšanas viņa turpināja savu solo karjeru un 1982. un 1984. gadā izdeva albumu angļu valodā (''[[Something's Going On]]'', ''[[Shine]]''), kā arī 1996. gadā zviedru valodā (''[[Djupa andetag]]''). Mūsdienās māksliniece iesaistās [[dabas aizsardzība]]s popularizēšanā un piedalās kā viesmāksliniece citu mūziķu albumos.<ref>[http://www.biography.com/people/anni-frid-lyngstad-17178734 Anni Fridas biogrāfija]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Frederiks Pasī
 |    vārds_orig = ''Frédéric Passy''
 |        attēls = Frederic Passy.jpg
 |    att_izmērs = 200px
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1822
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 20
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
 |        m_gads = 1912
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 12
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Neijī pie Sēnas}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{FRA}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ekonomists, politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: {{Commons category|Sports in Mauritania|Sports Mauritānijā}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = LEGO filma 2
| attēls                   = The Lego Movie 2 The Second Part theatrical poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Lego Movie 2: The Second Part''
| žanrs                    = animācijas filma, piedzīvojumu filma, komēdija, ģimenes filma
| režisors                 = [[Maiks Mičels]]
| producents               =
* [[Dens Lins]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* [[Rojs Lī]]
* [[Džinko Goto]]
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Kristofers Millers
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Prats]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Vills Ārnets]]
* [[Tifānija Hediša]]
* [[Stefānija Beatriza]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Elisona Brī]]
* [[Niks Ofermans]]
* [[Maija Rūdolfa]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Lego System A/S]]''
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''[[Rideback]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
* ''[[Lord Miller Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2019|2|7|Dānija|2019|2|8|ASV|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lego-movie-2-2019|title=The Lego Movie 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= March 24, 2019}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{DEN}}
* {{AUS}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|99 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|192,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Lego Movie 2: The Second Part |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1517848065/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2021|7|18||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = [[LEGO filma]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"LEGO filma 2"''' ({{val|en|The Lego Movie 2: The Second Part}}) ir 2019. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma. Filmas režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Kriss Prats]], [[Elizabete Benksa]], [[Vills Ārnets]], [[Tifānija Hediša]], [[Stefānija Beatriza]], [[Čārlijs Dejs]], [[Elisona Brī]], [[Niks Ofermans]] un [[Maija Rūdolfa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|2|7||bez}} Dānijā. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "[[LEGO filma]]".

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Ping''' ir [[datortīkls|datortīkla]] [[utilītprogramma]], ar kuru var pārbaudīt, vai noteikts mezgls ir sasniedzams caur [[TCP/IP|IP]] tīklu, un noteiktu aizkavi.
Ping darbības princips ir tāds, ka tiek sūtītas ICMP "echo request" paketes uz mērķa mezglu (vietu) un sagaidot [[ICMP]] "echo response" atbildes. Tiek reģistrēts pakešu turp un atpakaļ ceļa laiks, kā arī, kāds ir pakešu zudums. Pēc procesa beigām tiek attēlota apkopojoša informācija par nosūtītam un saņemtām paketēm, kā arī patērētais laiks. Programma ir pieejama daudzām [[datorsistēma|datorsistemām]], kas izmanto TCP/IP protokolu. Citiem vārdiem sakot, ping ir laiks, kas nepieciešams, lai informācija tiktu nosūtīta no viena datora līdz otram un atpakaļ. Piemēram, ja spēlē spēli un rāda, ka PING ir 100 ms, tas nozīmē, ka, lai informācija tiktu nosūtīta no Tava datora līdz serverim un atpakaļ ir nepieciešama tikai 0,1 sekunde. Jo ātrāks ir interneta pieslēgums, jo mazāks ir ping.

sentences: {{Commonscat|Sports in Canada|Sports Kanādā}}

sentences:
[[File:Digi-keukenweegschaal1284.JPG|thumb|Digitālie virtuves svari]]
{{citas nozīmes|mērinstrumentu|Svari (nozīmju atdalīšana)|svari}}
'''Svari''' ir mērinstruments kāda objekta [[svars|svara]] vai [[masa]]s noteikšanai. Svari var būt dažādu veidu (sviras, atsperes, elektroniskie), tāpat svariem ir dažāda precizitāte, kas atkarīga no svaru veida, un mērīšanas apjoms. Mūsdienās visizplatītākie ir elektroniskie svari. Elektroniskie svari sastāv no svaru devēja un svaru [[Vadības bloks|vadības bloka]].

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences: '''Oskars Ernests Kristians Brandenburgs''' ({{val|de|Oskar Brandenburg}}, dzimis {{dat|1863|2|21}}, miris {{dat|1918|2|3}}<ref>[http://biographien.lv/B_dtcnekro.html ''Mitausche Zeitung'' # 31. 06.02.1918.]</ref>) bija [[Bauska]]s pilsētas vadītājs no 1902. līdz 1918. gadam (ar pārtraukumiem).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Keita un Leopolds
| attēls                   = Kate and leopold ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kate & Leopold''
| žanrs                    = romantika, drāma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Džeimss Mengolds]]
| producents               =
* [[Keitija Konrāda]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvens Rodžerss]]
* Džeimss Mengolds
| galvenajās lomās         =
* [[Mega Raiena]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Nataša Laione]]
* [[Bredlijs Vitfords]]
* [[Filips Bosko]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|12|25}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001|title=Kate & Leopold|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 27, 2019|archive-date={{dat|2019|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190427150631/http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kateandleopold.htm|title=Kate & Leopold|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Keita un Leopolds''' ({{val|en|Kate & Leopold}}) ir 2001. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Mengolds]]. Galvenās lomas atveido [[Mega Raiena]], [[Hjū Džekmens]], [[Līvs Šreibers]], [[Brekins Meijers]], [[Nataša Laione]], [[Bredlijs Vitfords]] un [[Filips Bosko]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|25||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lodes pār Brodveju
| operators =
| attēls = Bullets over Broadway movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents =
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Daglass Makgrats]]
| aktieri = * [[Džims Brodbents]]
* [[Džons Kjūsaks]]
* [[Hārvijs Fairstīns]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Mērija Luīza Pārkere]]
* [[Robs Rainers]]
* [[Dženifera Tillija]]
* [[Treisija Ulmana]]
* [[Džo Viterelli]]
* [[Džeks Vordens]]
* [[Daiena Vīsta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Bullets Over Broadway''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|9|4|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|37,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lodes pār Brodveju"''' ({{Val|en|Bullets Over Broadway}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džims Brodbents]], [[Džons Kjūsaks]], [[Hārvijs Fairstīns]], [[Čezs Palminteri]], [[Mērija Luīza Pārkere]], [[Robs Rainers]], [[Dženifera Tillija]], [[Treisija Ulmana]], [[Džo Viterelli]], [[Džeks Vordens]] un [[Daiena Vīsta]].

sentences:
{{saistīts teksts}}
'''Trigeris''' [[datu bāzu pārvaldības sistēma|datu bāzu pārvaldības sistēmā]] ir [[glabāta procedūra]], kas automātiski tiek izpildīta, mainot datus [[datu bāze|datu bāzē]]. Trigeri var tikt izpildīti pirms vai pēc pieprasītā [[vaicājums|vaicājuma]] (t.i. ierakstu atlases, iespraušanas, maiņas, dzēšanas) vai arī pieprasītā vaicājuma vietā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Rūta Kazāka
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Karnaps
|          vārds_orig = ''Rudolf Carnap''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1891
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Prūsijas karaliste|Vupertāle|td=Vācija}}
|              m_gads = 1970
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Santamonika}}
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[analītiskā filozofija]], [[loģiskais pozitīvisms]], [[Vīnes pulciņš]]
|           intereses = [[loģika]], [[epistemoloģija]], [[zinātnes filozofija]], [[semantika]]
|              idejas = [[fenomenālisms]], [[modālā loģika]], [[mākslīgās valodas]], [[paradigma]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Gotlobs Frēge]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Ernsts Mahs]], [[Bērtrands Rasels]], [[Edmunds Huserls]], [[Alfrēds Tarskis]]
|          ietekmējis = [[analītiskā filozofija]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Deivids Lūiss]], [[Nelsons Gūdmans]]
|               darbi = ''Der Logische Aufbau der Welt.'' (1928)<br />''Logische Syntax der Sprache.'' (1934)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada decembris}}

sentences:
'''Pikē''' var būt:
* [[Nelsons Pikē]];
* [[Žerārs Pikē]] — Spānijas futbolists.

sentences: '''Plastmasas''' ({{val|grc|πλαστικός}}, ''plastikós'' — ‘veidojams; {{val|la|massa}} — ‘mīkla, masa’) ir [[materiāls|materiāli]] no lielmolekulāriem, parasti sintētiski iegūtiem [[polimēri]]em, retāk ķīmiski apstrādātiem dabiskiem polimēriem. Plastmasu sastāvā ietilpst arī [[plastifikatori]], [[pildvielas]], [[krāsvielas]], stabilizējošas vielas. Plastmasas ir cieti, [[amorfa viela|amorfi]] materiāli, kas izstrādājuma veidošanas laikā ir ļoti [[elastība|elastīgi]] vai šķidri un [[viskozitāte|viskozi]] tekoši, bet pēc tam sacietē un saglabā piešķirto formu. Plastmasas izmanto dažādu saimniecības priekšmetu, iesaiņošanas materiālu un tehnisku izstrādājumu izgatavošanai. Galvenās plastmasu ražošanā izmantotās izejvielas ir [[nafta]] un [[dabasgāze]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 15
|lv = Piecpadsmit
}}
'''15''' ('''piecpadsmit''') ir [[naturāls skaitlis]], kas atrodas starp skaitļiem [[14 (skaitlis)|14]] un [[16 (skaitlis)|16]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Linda Nemiera
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1981
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = [[Fantastika]], [[fantāzijas literatūra|fantāzija]], [[mūsdienu fantāzija]],
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "[[Septiņi]]", "[[Kaķa lāsts]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Lielā lasītāju gada balva 2011
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Linda Nemiera''' (dzimusi '''Linda Dreimane''' {{dat|1981|03|11}}) ir latviešu [[rakstniece]], kas visbiežāk raksta Latvijas [[mūsdienu fantāzija]]s žanrā. Viņas pirmā grāmata "[[Vilcenes stāsts]]" 2011. gadā ieguva Lielo lasītāju balvu nominācijā "Bērnu oriģinālliteratūra".

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Talmūds'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.valoda.lv/wp-content/uploads/docs/Konsultacijas/LVEK-16.11.2011..pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2014|4|28||bez}} |quote='''Talmūds''', nevis ''Talmuds'';}}</ref> ({{val|he|תלמוד}} – ‘mācība’) ir pēc [[Tora]]s vissvarīgākais [[jūdaisms|jūdaisma]] teksts, kas aptver līdz pat 10 000 lappusēm vairāk nekā desmit sējumos. Divi pazīstamākie Talmūda varianti ir "[[Babilonijas Talmūds]]", kas tapis [[ebreji|ebreju]] diasporas reliģiskajos centros Surā un Pumbeditā, un daudz īsākais "[[Jeruzalemes Talmūds]]". Abas Talmūda versijas satur apmēram 500 gadu laikā tapušus un vēlāk kanonizētus [[rabīns|rabīnu]] komentārus par ebreju reliģiskajiem likumiem, ētiku, paražām un vēsturi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Trīs krāsas: sarkanā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Trois-couleurs-Rouge#tab=summary|title=Trois couleurs: Rouge (1994) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|18}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| valsts = * {{SUI}}
* {{FRA}}
* {{POL}}
| ilgums = 99 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|12|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs = * ''MK2 Diffusion''
* ''Rialto Film''
| studija = * ''MK2 Productions''
* ''France 3 Cinéma''
* ''CAB Productions''
* ''TOR Studio Productions''
* ''Canal+''
* ''Télévision Suisse Romande''
| operators =
| oriģinālnos = ''Trois couleurs: Rouge''
| mūzika = [[Zbigņevs Preisners]]
| aktieri = * [[Irēna Žakoba]]
* [[Žans Luijs Trentiņāns]]
* [[Žans Pjērs Lorī]]
* [[Frederike Fedēra]]
| scenārijs = * [[Kšištofs Pesevičs]]
* Kšištofs Keslovskis
| producents = [[Marins Karmics]]
| režisors = [[Kšištofs Keslovskis]]
| žanrs = romantika, mistērija
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Three Colors-Red.jpg
| imdb =
}}'''"Trīs krāsas: sarkanā"''' ({{Val|fr|Trois couleurs: Rouge}}) ir 1994. gada [[Polija]]s, [[Francija]]s un [[Šveice]]s romantiska mistērijas filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Kšištofs Keslovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Irēna Žakoba]], [[Žans Luijs Trentiņāns]], [[Žans Pjērs Lorī]] un [[Frederike Fedēra]]. Tā ir pēdējā no trim filmām "[[Trīs krāsas (triloģija)|Trīs krāsas]]" triloģijā, kuras tēma ir [[franču revolūcija]]s ideāli — brīvība, vienlīdzība un brālība, pēc "[[Trīs krāsas: zilā|Zilā]]" (1993) un "[[Trīs krāsas: baltā|Baltā]]" (1994), kura nosaukta Francijas karoga krāsā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kreilis
 | oriģinālnos = ''Southpaw''
 |      attēls = Southpaw poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = sporta filma, drāma
 |    režisors = [[Entuāns Fukva]]
 |  producents =
* [[Tods Bleks]]
* [[Džeisons Blūmentāls]]
* [[Stīvs Tišs]]
* [[Pīters Ričs]]
* [[Alans Ričs]]
* [[Džerijs Je]]
* Entuāns Fukva
 |   scenārijs = [[Kurts Saters]]
 |     aktieri =
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Forests Vaitekers]]
* [[Reičela Makadamsa]]
* [[Neomija Herisa]]
* [[50 Cent]]
* [[Ūna Lorensa]]
 |      mūzika = [[Džeimss Horners]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Wanda Media|Wanda Pictures]]''
* ''[[Riche Productions]]''
* ''[[Escape Artists]]''
* ''[[Fuqua Films]]''
 | izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2015|6|15|Šanhajas filmu festivāls|2015|7|24|ASV|2015|8|21|Latvija|}}
 |      ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/southpaw-2015|title=Southpaw|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2020|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200322111022/https://bbfc.co.uk/releases/southpaw-2015}}</ref>
 |      valsts =
* {{USA}}
* {{CHI}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=southpaw2015.htm|title=Southpaw (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kreilis"''' ({{val|en|Southpaw}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Ķīna]]s sporta drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Entuāns Fukva]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Forests Vaitekers]], [[Reičela Makadamsa]], [[Neomija Herisa]], [[50 Cent]] un [[Ūna Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|6|15||bez}} Šanhajas filmu festivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Labrīt, Vjetnama
| attēls                   = Good Morning, Vietnam.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Good Morning, Vietnam''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Berijs Levinsons]]
| producents               =
* [[Lerijs Brezners]]
* [[Marks Džonsons]]
| scenārija autors         = [[Mičs Markovics]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Forests Vaitekers]]
| mūzika                   = [[Alekss Norss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1987|12|23|ierobežots vietu skaits|1988|1|15|pasaule}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-morning-vietnam-1987|title=Good Morning, Vietnam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|123,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodmorningvietnam.htm|title=Good Morning, Vietnam (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Labrīt, Vjetnama"''' ({{val|en|Good Morning, Vietnam}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]] un [[Forests Vaitekers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1987|12|23||bez}}.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums = 200px
|               vārds = Arhimēds
|          vārds_orig = Ἀρχιμήδης
|              attēls = Domenico-Fetti Archimedes 1620.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Arhimēds [[Domeniko Feti]] gleznā (1620)
|          dz_dat_alt = 287. gadā p.m.ē.
|            dz_vieta = [[Sirakūzas]]
|           m_dat_alt = 212. gadā p.m.ē.
|             m_vieta = Sirakūzas
|             tautība = grieķis
|              vecāki = Feidijs
|               skola = mācījies pie [[Eiklīds|Aleksandrijas Eiklīda]]
|           intereses = [[matemātika]], [[fizika]], [[inženierija]], [[astronomija]]
|         kategorijas = nē
}}'''Arhimēds''' ({{val-el|Άρχιμήδης}}, dzimis 287. gadā p.m.ē., miris 212. gadā p.m.ē.) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] matemātiķis, fiziķis, inženieris, izgudrotājs un astronoms. Arhimēds tiek pieskaitīts pie tā laika vadošajiem [[zinātnieks|zinātniekiem]]. Viņš ir veicis svarīgus atklājumus [[matemātika|matemātikā]] un [[ģeometrija|ģeometrijā]], kā arī izgudrojis dažādus [[mehānisms|mehānismus]], piemēram, [[Arhimēda skrūve|Arhimēda skrūvi]]. Arhimēds lika pamatus arī tādām [[fizika]]s nozarēm kā [[hidrodinamika]], [[statika]], kā arī izskaidroja [[svira]]s principu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Stopotājs
| operators =
| attēls = The Hitch-Hiker (1953 poster).jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', trilleris
| režisors = [[Aida Lupino]]
| producents = Koljērs Jangs
| scenārijs = * Aida Lupino
* Koljērs Jangs
| aktieri = * [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Frenks Lavdžojs]]
* [[Viljams Talmans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Hitch-Hiker''
| studija = * ''The Filmakers Inc.''
* ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|3|20}}
| ilgums = 71 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Stopotājs"''' ({{Val|en|The Hitch-Hiker}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' trillera filma, kuras režisore ir [[Aida Lupino]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edmonds O'Braiens]], [[Frenks Lavdžojs]] un [[Viljams Talmans]].

sentences:
{{Vikistipendija
<!-- aizpilda iesniedzējs -->
 |                 numurs = 12
 |                   gads = 2015
 |    iesniegšanas datums = {{dat|2015|12|1}}
 |                statuss = pabeigts
 |       dalībnieka vārds = {{u|Sveicējs}}
 |               apraksts = Vēlos iegādāties grāmatu "Latvijas augi", lai paplašinātu mūsu augu rakstus.
 |       projekta grafiks = Grāmatu iegādāšos uzreiz pēc apstiprināšanas, rakstu papildināšu veikšu triju mēnešu laikā.
 |             pamatojums = Plānoju trīs mēnešu laikā papildināt 50 esošos rakstus un izveidot 50 jaunus rakstus.
 |               finanses = Grāmatas cena interneta grāmatnīcā ir 25 EUR, piegāde bezmaksas. Citu izdevumu nav.
 |        pieteiktā summa = 25
<!-- aizpilda, apstiprinot vikistipendiju -->
 | apstiprināšanas datums = {{dat|2015|12|8}} aizpilda pie apstiprināšanas
 |                 lēmums = Pieteikums apstiprināts, kopienas kopējais viedoklis ir pozitīvs. Plānotās izmaksas: par 1 EUR 2 jauni un 2 papildināti raksti ir pieņemamas.
 |              apmaksāts = 25
<!-- aizpilda iesniedzējs, pabeidzot projektu -->
 |     pabeigšanas datums = {{dat|2016|3|2}}
 |      projekta ziņojums = Aptuveni triju mēnešu laikā pēc grāmatas iegādes izdevās īstenot uzstādīto mērķi. Kopumā papildināti 67 raksti, radīti 50 jauni vismaz 4000 baitu apjomā. Rezultātus var aplūkot [[Dalībnieks:Sveicējs|šajā lapā]].
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Gnaphalium munsiari.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = ''Gnaphalium munsiari''
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Gnaphalium
| ģints_lv = Zaķpēdiņas
| binomial = Gnaphalium
| sinonīmi =
}}'''Zaķpēdiņas''' ({{Val-la|Gnaphalium}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Mērenā josla|mērenajā]] un [[Subtropiskā josla|subtropiskajā joslā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325908-2|title=Gnaphalium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-24|language=en}}</ref>

sentences: '''21. augusts''' ir gada 233. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (234. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 132 dienas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Aizkraukles pilskalns
| alternate_name = Augstie kalni
| image          = Aizkraukles pilskalns 2017. gadā.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            =
| latd= |latm= |lats= |latNS=N
| longd= |longm= |longs= |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads}}
| type           = [[Pilskalns]] ar apmetni
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      = Privātīpašums
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Aizkraukles pilskalns (Augstie kalni) ar senpilsētu
|      numurs = 127
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Zemgale
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=American Airlines}}
{{Lidaparāta negadījuma infokaste
|name            = ''American Airlines'' reiss 11
|image           = AA11 path.svg
|caption         = ''American Airlines'' reisa 11 ceļš no Bostonas līdz Ņujorkai
|date            = {{dat|2001|9|11|N|bez}}
|type            =
|occurrence_type = Nolaupīšanas
|site            = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana|Pasaules tirdzniecības centrs|Ziemeļu tornis|5s=Pasaules tirdzniecības centrs}}
|passengers      = 76 (un 5 nolaupītāji)
|crew            = 11
|fatalities      = 87 (un 5 nolaupītāji) un apmēram 1600 Pasaules tirdzniecības centra Ziemeļu tornī
|survivors       = 0
|aircraft_type   = ''[[Boeing 767|Boeing 767-223ER]]''
|operator        = ''[[American Airlines]]''
|tail_number     = [http://registry.faa.gov/aircraftinquiry/NNum_Results.aspx?NNumbertxt=334AA N334AA]
|origin          = {{vieta|ASV|Bostona|Logana starptautiskā lidosta}}
|destination     = {{vieta|ASV|Losandželosa|Losandželosas starptautiskā lidosta}}
}}
'''''American Airlines'' reiss 11''' bija iekšzemes pasažieru lidmašīnas reiss, kuru nolaupīja pieci ''[[Al-Qaida]]'' locekļi {{dat|2001|9|11||bez}} [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|2001. gada 11. septembra uzbrukuma ASV]] ietvaros.

sentences:
[[glezna]].) ]]
'''Stress''' ir [[cilvēks|cilvēka]] vai [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] organisma un [[psihe]]s kompleksveida reakcija uz [[Emocijas|emocionāli]] ļoti spēcīgu kairinājumu, signālu, vai problēmsituāciju.<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=stress]{{Novecojusi saite}} Tezaurs</ref> Lietpratēji stresa stāvoklī izšķir trauksmes, rezistences un izsīkuma stadiju. Trauksmes stadijā notiek organisma aizsargspēju mobilizēšana, fizioloģiska "cīņas vai bēgšanas reakcija."<ref>[http://www.arstipsihoterapeiti.lv/lv/reakcijas-uz-stresu.html] Latvijas Ārstu psihoterapeitu asociācija (LĀPA)-Reakcijas uz stresu</ref>

sentences: '''M šūnas''' ir [[šūna]]s, kuras atrodas zarnu [[Peijera plāksnīte|Peijera plāksnītēs]], kā arī ar [[Plaušas|bronhiem]] saistītajos limfoīdajos audos (''bronchus-associated lymphoid tissue'' — BALT). To galvenā funkcija ir [[Mikroorganisms|mikroorganismu]] un daļiņu transports cauri [[Epitēlijs|epitēlija]] barjerai līdz imūnajām šūnām, tādējādi stimulējot gļotādas imunitāti. Atsevišķos gadījumos M šūnas var būt kā ieejas vārti dažādām baktērijām, piemēram, ''Shigella flexneri'', ''Salmonella typhimurium'', un ''Yersinia pseudotuberculosis.''

sentences: '''Lī''' ({{val|en|Lee}}) ir angļu izcelsmes uzvārds.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Otrā Pasaules kara memoriāls Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Hartheimas pils''' (''Schloss Hartheim'') netālu no Alkovenas [[Augšaustrija|Augšaustrijā]] ir renesanses pils, kas celta 17. gadsimta sākumā. Tā ir vislabāk pazīstama kā vieta, kur no 1940. gada maija līdz 1944. gada decembrim tika noslepkavoti [[koncentrācijas nometne]]s invalīdi, garīgi slimie, darba nespējīgie un ārvalstu piespiedu strādnieki. Hartheimas pils bija viens no [[Akcija T4|"Akcijas T4"]] nogalināšanas centriem. Pavisam 30 000 cilvēku tika noslepkavoti ar [[Oglekļa monoksīds|tvana gāzi]] gāzes kamerās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2009-07-04 Leccinum pseudoscabrum.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. pseudoscabrum
| suga_lv =Neīstā bērzubeka
| binomial =Leccinum pseudoscabrum
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Granāts
|attēls=
|att_paraksts = Almandīns
|klase=Silikātu grupa
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=R2+3 R3+2 [SiO4]3
|singonija=[[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=sarkans, oranžs, violets, zaļš, melns, hameleonu (saules gaismā - zilganzaļš, mākslīgā gaismā violeti-zaļš).
|svītra=Balta
|habituss= Rombisks dodekaedrs vai kubs.
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=6,5—7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,72–1,94
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,47—3,83
}}
'''Granāti''' (no {{val|la|granatus}} — 'graudains') ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, ko veido maisījumi no divām izomorfām rindām R2+3Al2(SiO4)3 un Ca3R3+2(SiO4)3. Kopējā formula: R2+3 R3+2 [SiO4]3, kur R2+ ir Mg, Fe, Mn, Ca, bet R3+ ir Al, Fe, Cr. Parasti šaurā nozīmē ar granātiem saprot tikai caurspīdīgus sarkanus minerālus [[Almandīns|almandīnus]] un [[Pirops|piropus]]. To tumši sarkanie kristāli atgādina [[Granātābols|granātābolu]] augļu graudus. Tas, domājams, arī deva minerālu nosaukumu. Senos laikos granātus sauca par "laliem", — šādi saucās vairāki asinssārtas krāsas dārgakmeņi: [[rubīns]], [[špinelis]] un granāts.

sentences: '''Allods''' ([[Vācu valoda|vāciski]]: ''Allod'', ''mittellateinisch Allodium'') bija privāts nekustamais īpašums [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Vācija|Vācijā]], arī [[Livonija|Livonijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls =Sylvia_borin_(Örebro_County).jpg
 | att_nosaukums =[[Dārza ķauķis]] (''Sylvia borin'')
 | att_izmērs = 260px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Sylviidae
 |  dzimta_lv = Ķauķu dzimta
 | ģints = Sylvia
 | ģints_lv = Ķauķi
 |      binomial = Sylvia <small>([[Giovanni Antonio Scopoli|Scopoli]], 1769)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Ķauķi, ķauķu ģints''' (''Sylvia'') ir [[ķauķu dzimta]]s (''Sylviidae'') [[dziedātājputni|dziedātājputnu]] ģints, kas apvieno 28 mūsdienās dzīvojošas sugas.<ref name=world/> Tās sastopamas [[mērenā josla|mērenajā]] un [[tropi|tropu]] joslā [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija]]s rietumos un centrālajā daļā, kā arī [[Āfrika|Āfrikā]]. Lielākā sugu dažādība mājo [[Vidusjūra]]s reģionā. Sugas, kas ligzdo ziemeļu reģionos, ir [[gājputni]], bet siltākos reģionos dzīvojošās ir daļēji migrējošas vai nometnieki.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slepkavību lielvalsts
| operators =
| attēls = Assassination Nation poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, trilleris
| režisors = [[Sems Levinsons]]
| producents =
| scenārijs = Sems Levinsons
| aktieri = * [[Odesa Janga]]
* [[Suki Voterhausa]]
* [[Hari Nefa]]
* [[Abra (dziedātāja)|Abra]]
* [[Anika Noni Rouza]]
* [[Kolmens Domingo]]
* [[Moda Apatova]]
* [[Bills Skašgords]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Bella Torna]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Assassination Nation''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Foxtail Entertainment''
* ''Phantom Four Films''
* ''Creative Wealth Media Finance''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Neon''
* ''Gozie AGBO''
* ''30West''
* ''Refinery29''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2018|9|21|ASV}}
| ilgums = 108 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt6205872/|title=
Assassination Nation (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|05}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slepkavību lielvalsts"''' ({{Val|en|Assassination Nation}}) ir 2018. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] satīriska melnās komēdijas trillera filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ellecanada.com/culture/movies-and-tv/assassination-nation-will-make-you-rethink-your-relationship-with-the-internet|title=Assassination Nation Will Make You Rethink Your Relationship with the Internet|website=Elle Canada|access-date=2023-10-05|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.comingsoon.net/movies/news/1025739-assassination-nations-suki-waterhouse-signs-on-for-misbehaviour|title=Assassination Nation's Suki Waterhouse Signs On For Misbehaviour|last=Hermanns|first=Grant|website=ComingSoon.net - Movie Trailers, TV & Streaming News, and More|access-date=2023-10-05|date=2019-01-08|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2020/04/29/woman-crush-wednesday-maude-apatow/|title=Woman Crush Wednesday: Maude Apatow is Taking Over 'Hollywood'|access-date=2023-10-05|date=2020-04-29|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theverge.com/2018/1/24/16921552/sundance-2018-assassination-nation-film-review-sam-levinson|title=Assassination Nation is a vicious, cathartic horror film about misogyny|last=Robertson|first=Adi|website=The Verge|access-date=2023-10-05|date=2018-01-24|language=en-US}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Sems Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Odesa Janga]], [[Suki Voterhausa]], [[Hari Nefa]], [[Abra (dziedātāja)|Abra]], [[Anika Noni Rouza]], [[Kolmens Domingo]], [[Moda Apatova]], [[Bills Skašgords]], [[Džoels Makheils]] un [[Bella Torna]].

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Rodžers Bēkons
|          vārds_orig =''Roger Bacon''
|              attēls =Roger-bacon-statue.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rodžera Bēkona statuja [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]
|          dz_dat_alt = ap 1219. / 1220. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Ilčesteras apkaimē, [[Somerseta]]
[[Anglija]]
|           m_dat_alt = ap 1292. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Oksforda]]s apkaimē, [[Oksfordšīra]]
[[Anglija]]
|           pilsonība =
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|            laikmets =[[viduslaiku filozofija]]
|             reģions =[[rietumu filozofija]]
|               skola =[[sholastika]]
|           intereses =[[teoloģija]], [[dabas filozofija]]
|              idejas =[[Eksperiments|eksperimentālā zinātne]]
|          alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Avicenna]], [[Ibn Rušds]], [[Fārābī]], [[Alhazens]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis = [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Huans Bautista Alberdi]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rodžers Bēkons''' ({{val|en|Roger Bacon}}, dzimis ap 1219. / 1220. gadu,<ref name="enc">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/people/philosophy-and-religion/philosophy-biographies/roger-bacon|title=Bacon, Roger|publisher=encyclopedia.com}}</ref> miris ap 1292. gadu<ref name="enc" />) bija [[Franciskāņi|franciskāņu]] [[mūks]], [[teologs]], [[filozofs]] [[Sholastika|sholastiķis]], [[dabaszinātnieks]]. [[Oksfordas Universitāte]]s profesors.

sentences:
<pre><nowiki>
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids =
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks =
| kos_iesaukums =
| kos_misija =
| kos_kuģi =
}}
kur:
 kos_veids = te var pierakstīt organizāciju, piem., NASA astronauts
 d_pakāpe =  dienesta pakāpe
 kos_koplaiks = kopējais laiks, pavadīts kosmosā
 kos_kuģi = ar kādiem kugiem lidojis (ja uz augšu un lejup ir dažādi, tad to paskaidrot)

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Micron Technology Utah, LLC''
| native_name      =
| logo             = Micron Technology logo.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2005. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = [[Lehi]], [[Jūta]], {{USA}}
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektronika]]
| products         = ''NAND'' zibatmiņa
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Micron Technology]]'', {{USA}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Micron Technology Utah, LLC''''' (agrākais nosaukums '''''IM Flash Technologies''''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, kas ražo ''NAND'' [[zibatmiņa]]s [[mikroshēma]]s. Tas pieder [[pusvadītāji|pusvadītāju]] komponenšu ražotājam ''[[Micron Technology]]''. Uzņēmumu 2005. gadā dibināja ''[[Intel|Intel Corporation]]'' un ''Micron Technology''.<ref name=arstechnica1 />
Tā ražotne atrodas [[Lehi]], [[Jūta]]s štatā.

sentences:
{{Personvārda infokaste
| vārds               = Ādolfs
| izruna              =
| izcelsme            = Ģermāņu valstis
| izcelsme1            = Lielbritānija, Skotija
| izcelsme2           = Vācija, Holande
}}
'''Ādolfs''' ir vīriešu personvārds, īsie varianti var būt '''Ādis''' vai '''Ādijs'''. Seno [[Ģermāņi|ģermāņu]] valodā varējis nozīmēt "cēls vilks" (no elementiem *Adal — cēls un *wulf — vilks), "mirdzošs vilks", "spožs vilks" vai "vilka spēks" (no elementiem *Wald — spēks, spozme un *wulf — vilks). Latviešu [[kalendārs|kalendārā]] Ādolfa vārdadiena ir [[27. septembris|27. septembrī]].

sentences:
sniedz izraēļiem [[Desmit baušļi|Desmit baušļus]]]]
'''Izceļošanas grāmata''' jeb '''''Eksodus''''' ({{val|el|ἔξοδος}}, ''exodos'' — ‘aiziešana’, ‘iziešana’), arī '''Otrā Mozus grāmata''', [[jūdaisms|jūdaismā]] '''Shemot''' ({{val|he|שמות}} — ‘vārdi’), ir otrā no [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] piecām Mozus grāmatām, kā arī otrā grāmata [[Bībele|Bībelē]]. Izceļošanas grāmata nāk aiz [[Radīšanas grāmata]]s, bet pēc tam seko [[Levitu grāmata]]. Grāmatā aprakstīts kā Ēģiptes [[faraons]] paverdzināja izraēļus, [[Mozus]] nostāšanās pret viņu, kā arī izraēļu atbrīvošana un aizceļošana uz apsolīto zemi. Grāmatu veido 40 nodaļas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziemassvētki
| operators =
| attēls = Scrooged film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, komēdija
| režisors = [[Ričards Doners]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Bills Marijs]]
* [[Kārena Allena]]
* [[Džons Forsaits]]
* [[Džons Glovers]]
* [[Bobkats Goldvaits]]
* [[Kerola Keina]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Maikls Dž. Pollards]]
* [[Elfrija Vudvarda]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| oriģinālnos = ''Scrooged''
| studija = ''Mirage Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1988|11|23}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|100,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ziemassvētki"''' ({{Val|en|Scrooged}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Ziemassvētki|Ziemassvētku]] fantāzijas [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ričards Doners]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bills Marijs]], [[Kārena Allena]], [[Džons Forsaits]], [[Džons Glovers]], [[Bobkats Goldvaits]], [[Kerola Keina]], [[Roberts Mičums]], [[Maikls Dž. Pollards]] un [[Elfrija Vudvarda]]. Filma balstīta uz [[Čārlzs Dikenss|Čārlza Dikensa]] 1843. gada noveli "[[Ziemassvētku dziesma]]".

sentences: '''16. jūlijs''' ir gada 197. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (198. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 168 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Svjatoslavs Fjodorovs
 |    vārds_orig = ''Святослав Фёдоров''
 |        attēls = Svyatoslav Nikolayevich Fyodorov, 1992.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
|       dz_gads = 1927
 |    dz_mēnesis = 8
 |      dz_diena = 8
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Proskurova|3s=Hmeļnicka|td=Ukraina}}
 |        m_gads = 2000
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 2
 |       m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{USSR}} →
{{RUS}}
 |       tautība = [[krievi|krievs]]
 |  nodarbošanās = [[oftalmoloģija|oftalmologs]], [[ķirurgs]]
politiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
|   citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|              zinātne = [[oftalmoloģija]]
acs mikruķirurģija
|                grāds = medicīnas zinātņu doktors (1967)
|         darba_vietas = Starpnozaru zinatniski tehniskais komplekss "Acs mikroķirurģija"
|           akad_amats = profesors
PSRS Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1987)
Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis (1991)
Krievijas Medicīnas zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1995)
|           alma_mater = [[Rostovas Valsts medicīnas universitāte]]
|          pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|             studenti =
|           doktoranti =
|           sasniegumi =
|          apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1987)
[[Ļeņina ordenis]]
Darba Sarkanā karoga ordenis
Lomonosova Lielā zelta medaļa
|             piezīmes =
}}
}}
'''Svjatoslavs Fjodorovs''' ({{val|ru|Святосла́в Никола́евич Фёдоров}}; dzimis {{dat|1927|8|8}}, miris {{dat|2000|6|2}}) bija [[PSRS|padomju]] un [[Krievija|krievu]] ārsts [[oftalmoloģija|oftamologs]], medicīnas zinātņu doktors (1967), [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1987), Krievijas Medicīnas zinātņu akadēmijas akadēmiķis (1995). Pazīstams ar saviem izgudrojumiem acs mikroķirurģijā, [[keratotomija]]s procedūru veikšanu. Bija viens no pirmajiem, kas uzsāka attīstīt [[redzes lāzerkorekcija|redzes lāzerkorekciju]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://bigenc.ru/medicine/text/4707672|title= Фёдоров Святосла́в Никола́евич|publisher= Большая Российская Энциклопедия|access-date= {{dat|2021|04|11||bez}}|archive-date= {{dat|2019|06|07||bez}}|archive-url= https://web.archive.org/web/20190607135619/https://bigenc.ru/medicine/text/4707672}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Hāzentēters
|          vārds_orig = ''Johann Hasentöter''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1517
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Austrumprūsija|Vācu ordeņa valsts]] (tagad {{RUS}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1586
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Danciga]], [[Austrumprūsija|Karaliskā Prūsija]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Senprūši|prūsis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[valodniecība]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = Livonijas apraksts, <br />pirmā iespiestā latviešu tēvreize (1550)
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hanss Johans Hāzentēters''' ({{val-de|Hans Johann Hasentöter}}, arī ''Hasentödter'', ap 1517 – ap 1586) bija [[Austrumprūsija|Prūsijā]] dzimis vācu dzejnieks un hronists, kas dzīvoja [[Reformācija|Reformācijas laikmetā]] un jaunības laikā strādāja par sekretāru arī [[Livonijas Konfederācija|Livonijā]]. Viņš [[latviešu valoda|latviešu valodā]] pārtulkoja vai pierakstīja jau agrāk tulkoto [[tēvreize|tēvreizi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Lopbarības biete
|         binomial = Beta vulgaris ''subsp.'' vulgaris
|           attēls = Beta vulgaris z01.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Lopbarības biete
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Caryophyllales
|         rinda_lv = Neļķu rinda
|           dzimta = Amaranthaceae
|        dzimta_lv = Amarantu dzimta
|            ģints = Beta
|         ģints_lv = Bietes
|             suga = B. vulgaris
|          suga_lv = Parastā biete
|           pasuga = B. v. vulgaris
|        pasuga_lv = Lopbarības biete
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''Arrowhead Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 43 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Kanzassitijas "Chiefs"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (1972—pašlaik)
[[Kanzassitijas "Sporting"|Kanzassitijas "Wizards"]] ([[ASV augstākā futbola līga|MLS]]) (1996—2007)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 76 416
| embedded =
| website = {{URL|https://www.chiefs.com/stadium/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 39
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Aerial view of Arrowhead Stadium 08-31-2013.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Misūri|Kanzassitija|2s=Misūri (štats)|3s=Kanzassitija (Misūri)}}
| map_type = Misūri
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 2
| expanded = 1995, 1997
| coordinates_display =
| renovated = 1991, 1994, 2007—2010
| opened = {{dat|1972|8|12||bez}}
| built = 1968—1972
| broke_ground = {{dat|1968|7|11||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 56
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 2
| longm = 29
| longd = 94
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''Arrowhead Stadium''''' ir [[stadions]] [[Kanzassitija (Misūri)|Kanzassitijā]], [[Misūri (štats)|Misūri]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Kanzassitijas "Chiefs"]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Veina pasaule
| operators =
| attēls = Wayne's World.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Penelope Sfīrisa]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Maiks Maierss]]
* [[Dena Karvijs]]
* [[Robs Lovs]]
* [[Tia Karrere]]
* [[Lara Flinna Boila]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Wayne's World''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|2|14|ASV}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|183,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3245966849/weekend/|title=Wayne's World |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Veina pasaule 2]]" (1993)
| imdb =
}}'''"Veina pasaule"''' ({{Val|en|Wayne's World}}) ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisore ir [[Penelope Sfīrisa]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maiks Maierss]], [[Dena Karvijs]], [[Robs Lovs]], [[Tia Karrere]] un [[Lara Flinna Boila]]. Filma balstīta uz tāda pašā nosaukuma ''[[Saturday Night Live]]'' skeču un tā ir pirmā Maiersa kino loma.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
'''Hiperrealitāte''' ({{val|gr|hyper}} — 'pāri, virs') ir realitātes pārspīlējums, kad pārāk daudz tiek likts klāt realitātei, patiesībai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.satori.lv/autors/28/Zans_Bodrijars |title=¼ Satori: Kultūras un patstāvīgas domas portāls<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2011|01|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110809112354/http://www.satori.lv/autors/28/Zans_Bodrijars |archivedate={{dat|2011|08|09||bez}} }}</ref> Tas ir stāvoklis, kad nekas vairs nav tas, kas tas patiesībā ir. Šo terminu ieviesis ir [[Žans Bodrijārs]].

sentences:
{{coord|56|56|10.00|N|24|5|50.3|E|display=title}}
'''Latvijas Universitātes Zinātņu māja'''<ref>[https://www.tornakalns.lu.lv/ tornakalns.lu.lv]</ref> jeb '''LU Zinātņu centrs''' ir [[Latvijas Universitāte]]s divu fakultāšu — [[Latvijas Universitātes Fizikas, matemātikas un optometrijas fakultāte|Fizikas, matemātikas un optometrijas fakultātes]] un [[Latvijas Universitātes Medicīnas fakultāte|Medicīnas fakultātes]], kā arī sešu zinātnisko institūtu ([[Fizikas institūts]], [[Ģeodēzijas un ģeoinformātikas institūts]],
[[Kardioloģijas un reģeneratīvās medicīnas institūts]], [[Atomfizikas un spektroskopijas institūts]], [[Materiālu mehānikas institūts]] un [[Astronomijas institūts]]) kopīgs akadēmiskais centrs [[Jelgavas iela (Rīga)|Jelgavas ielā]] 3, [[Torņakalns|Torņakalnā]] [[Rīga|Rīgā]]. Ēka atklāta 2019. gada 28. janvārī.<ref>[https://nra.lv/latvija/izglitiba-karjera/268912-lu-sak-jubilejas-gadu-ar-zinatnu-majas-atklasanu.htm LU sāk jubilejas gadu ar Zinātņu mājas atklāšanu] NRA</ref> Ēka atrodas bijušās [[Kobronskansts]] dienvidu daļā.

sentences:
[[Kategorija:Atlantijas okeāns]]
[[kategorija:Eiropas ģeogrāfija]]
[[Kategorija:Jūras]]

sentences: '''30. jūlijs''' ir gada 211. diena (212. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 154 dienas.

sentences: {{Commonscat|Video game development|Datorspēļu izstrāde}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Ernesto Gevara
| vārds_orig = Ernesto Guevara
| attēls = Che Guevara - Guerrillero Heroico by Alberto Korda.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Če Gevaras slavenākais attēls
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1928
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Rosario]], [[Argentīna|Argentīnā]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1967
| m_mēnesis = 10
| m_diena = 9
| m_vieta = [[Bolīvija|Bolīvijā]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}'''Ernesto Gevara''' (''Ernesto Guevara'', dzimis 1928. gada 14. jūnijā [[Rosario]], miris 1967. gada 9. oktobrī [[Bolīvija|Bolīvijā]]), arī '''Komandante''', '''Če Gevara''' jeb '''Če''', bija ārsts kardiologs, publicists, politiķis, viens no [[Kuba]]s revolucionāro partizānu kustības līderiem.

sentences:
[[Kategorija:Voleri]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Voleri]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sleeper''
| operators =
| attēls = Sleeper ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Džeks Grosbergs]]
| scenārijs = * Vudijs Allens
* [[Māršals Brikmans]]
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
| mūzika = Vudijs Allens
| oriģinālnos = ''Sleeper''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|17}}
| ilgums = 87 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|18,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3547432449/|title=Sleeper (1973) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sleeper''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Vudijs Allens un [[Daiena Kītone]].

sentences: Ir aprakstīts daudz '''[[ozolu mūķene]]s''' [[Parazitoīdi|parazitoīdu]], [[Plēsējs|plēsēju]], [[Infekcija|infekciju]] un citu dabisko [[Dabisks ienaidnieks|ienaidnieku]].

sentences: '''Evolucionārā skaitļošana''' ({{val-en|evolutionary computation}}) ir [[datorzinātne]]s apakšnozare, kas pēta skaitļošanas metodes, kuru pamatā ir no [[Evolūcija|dabiskās evolūcijas]] aizgūtas idejas: populācijas indivīdu izlase, mainība, cīņa par izdzīvošanu. Tā pieder pie mākslīgā intelekta novirziena, ko sauc par skaitļoto intelektu ({{val-en|computational intelligence}}).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikānis Parīzē
| operators =
| attēls = An American in Paris (1951 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, romantika, komēdija
| režisors = [[Vinsente Minelli]]
| producents = [[Arturs Frīds]]
| scenārijs = [[Alans Džejs Lerners]]
| aktieri = * [[Džīns Kelijs]]
* [[Leslī Karona]]
* [[Oskars Levants]]
* [[Žoržs Getarī]]
* [[Nīna Foha]]
| mūzika = * '''Mūzika''':
* [[Džordžs Gēršvins]]
* '''Vārdi''':
* [[Aira Gēršvins]]
| oriģinālnos = ''An American in Paris''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Loew's Inc.''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|10|4}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikānis Parīzē"''' ({{Val|en|An American in Paris}}) ir 1951. gada muzikāla romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Vinsente Minelli]]. Filmu iespaidoja [[Džordžs Gēršvins|Džordža Gēršvina]] 1928. gada simfoniskā poēma ''An American in Paris''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://theatricalia.com/play/e69/an-american-in-paris|title=An American in Paris {{!}} Theatricalia|website=theatricalia.com|access-date=2023-11-03}}</ref> Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Kelijs]], [[Leslī Karona]], [[Oskars Levants]], [[Žoržs Getarī]] un [[Nīna Foha]].

sentences:
, [[Roma]] (Basilica majoris)]]
, [[Latvija]], [[Aglona]] (Basilica minoris)]]
'''Bazilika''' [[Romas katoļu baznīca|Romas katoļu baznīcā]] ir priviliģēta [[Baznīca (celtne)|baznīca]]. Tas ir goda nosaukums, ko tai piešķir [[Romas pāvests]]. Parasti tās ir baznīcas, kurās atrodas brīnumdarošas svētbildes, Svēto [[relikvija]]s un uz kurām dodas svētceļotāji, lai godinātu un pielūgtu [[Jēzus Kristus|Jēzu Kristu]] un viņa māti [[Jaunava Marija|Jaunavu Mariju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = "Pēdējais cilvēks"
| attēls = Der letzte Mann poster.png
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Der letzte Mann''
| valsts = {{DEU}}
| režisors = [[F. V. Murnavs]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Emīls Janningss]]
* [[Malija Delšafta]]
* [[Makss Hillers]]
| mūzika =
| operators =
| montāža =
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1924|12|23}}
| ilgums = 90 minūtes
| valoda = [[Mēmais kino|mēmā filma]], teksts [[Vācu valoda|vācu valodā]]
| budžets =
| imdb = 0013442
| studija = ''[[UFA]]''
| izplatītājs = * ''UFA''
* ''[[Universal Pictures]]'' (ASV)
}}
'''"Pēdējais cilvēks"''' ({{Val|de|Der letzte Mann}}) ir 1924. gada [[Vācija]]s [[mēmais kino|mēmā filma]], kuras režisors ir [[F. V. Murnavs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emīls Janningss]], [[Malija Dešafta]] un [[Makss Hillers]]. Filma pazīstama ar to, ka tajā gandrīz nemaz nav paskaidrojošo titru.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Promise of Cinema: German Film Theory|publisher=University of California Press|year=2016|isbn=9780520962439|pages=499}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Space Jam: Jauna leģenda
| attēls                   =  Space Jam A New Legacy Theatrical Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Space Jam: A New Legacy''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Malkolms Lī]]
| producents               =
* [[Raians Kuglers]]
* [[Lebrons Džeimss]]
* [[Maveriks Kārters]]
* Dankans Hendersons
| scenārija autors         =
* Žuēls Teilors<ref name="WGA">{{Tīmekļa atsauce |title=Space Jam 2 |url=https://directories.wga.org/project/1180845/space-jam-2/ |website=Writer's Guild of America West |access-date=9 May 2021}}</ref>
* [[Tonijs Retenmaiers]]<ref name="WGA"/>
* [[Kīnans Kuglers]]<ref name="WGA"/>
* [[Terenss Nenss]]<ref name="WGA"/>
* [[Džese Gordons]]<ref name="WGA"/>
* [[Seleste Ballarda]]<ref name="WGA"/>
| galvenajās lomās         =
* [[Lebrons Džeimss]]
* [[Dons Čīdls]]
* Kriss Deiviss
* [[Sonikva Martina-Grīna]]
* [[Džefs Bergmans]]
* [[Ēriks Boza]]
* [[Zendaja]]
| mūzika                   = [[Kriss Boverss]]
| operators                = [[Salvatore Totino]]
| montāža                  = [[Bobs Djukse]]
| studija                  =
* ''[[Warner Animation Group]]''
* ''Proximity Media''<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=February 1, 2021 |title=Ryan Coogler's Proximity Media Sets Exclusive Television Deal with The Walt Disney Company |url=https://www.marvel.com/articles/tv-shows/ryan-coogler-proximity-media-disney-plus-wakanda |archive-url=https://web.archive.org/web/20210201213449/https://www.marvel.com/articles/tv-shows/ryan-coogler-proximity-media-disney-plus-wakanda |archive-date=February 1, 2021 |access-date=February 1, 2021 |website=[[Marvel.com]]}}</ref>
* ''[[SpringHill Company|The SpringHill Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2021|7|16|ASV un Latvija}}
| ilgums                   = 115 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="CAtaxcredits">{{tīmekļa atsauce |url=http://film.ca.gov/wp-content/uploads/CA-Tax-Credit-Progress-Report-2019.pdf |title=Film and Television Tax Credit Progress Report |date=November 2019 |publisher=[[California Film Commission]] |page=16 |access-date=April 29, 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200420142010/http://film.ca.gov/wp-content/uploads/CA-Tax-Credit-Progress-Report-2019.pdf |archive-date=April 20, 2020}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|163,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Space Jam: A New Legacy (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt3554046/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|1||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = [[Zvaigžņu basketbols]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Space Jam: Jauna leģenda"''' ({{val|en|Space Jam: A New Legacy}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[sports|sporta]] [[komēdija]]. Filmas režisors ir [[Malkolms Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Lebrons Džeimss]], [[Dons Čīdls]], Kriss Deiviss un [[Sonikva Martina-Grīna]], bet galvenos ''[[Looney Tunes]]'' tēlus ieskaņojuši [[Džefs Bergmans]], [[Ēriks Boza]] un [[Zendaja]]. Filmas pirmizrāde ASV un Latvijā notika {{dat|2021|7|16|bez}}. "Space Jam: Jauna leģenda" ir turpinājums 1996. gada filmai "[[Zvaigžņu basketbols]]".

sentences: '''Kladistika''' ({{val-el|κλάδος, klados - zars}}) ir [[suga|sugu]] hierarhiska [[Organismu klasifikācija|klasifikācija]], kura balstīta uz [[evolūcija]]s priekštečiem. Kladistika ir atšķirīga no citām [[taksonomija]]s klasifikācijām ar to, ka galvenā uzmanība tiek vērsta uz [[evolūcija|evolūciju]] (nekā uz sugu savstarpējo līdzību), tāpēc tai ir liels uzsvars uz objektīvu un kvalitatīvu [[analīze|analīzi]]. Kladistikā tiek veidotas [[diagramma]]s, kuras sauc par '''kladogrammām'''. Kladogrammās tiek attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības. Lai veiksmīgi varētu veidot kladogrammas, svarīgi ir veikt [[DNS]] un [[RNS]] analīzes. Atlikušo darbu, salikt sugas pa plauktiņiem pēc DNS un RNS analīzēm, veic [[datorprogramma]]s. Viens no kladistikas zinātnes pamatlicējiem ir [[vācieši|vācu]] entomologs [[Villijs Hennings]] (''Willi Henning''), kurš izveidoja ''filoģenētisko sistemātiku''.<ref>''Phylogenetic Systematics'' ir Henninga 1966. gadā izdotās grāmatas nosaukums</ref> Termins [[filoģenētika]] bieži tiek lietots, kā sinonīms kladistikai, bet tas gluži nav viens un tas pats. Kladistika pamatā ir [[bioloģija]]s apakšnozare, bet pēdējos gados tā ielaužas arī citās starpdisciplīnās.

sentences:
[[Kategorija:Pētersala-Andrejsala]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Pētersala]]

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ļera Averbaha''' ({{val|ru|Лера Авербах}}, {{val|en|Lera Auerbach}}, īstajā vārdā '''Valērija Averbaha''' {{val|ru|Валерия Авербах}}; dzimusi 1973. gada 21. oktobrī [[Čeļabinska|Čeļabinskā]]) ir [[krievi|krievu]] komponiste, pianiste un dzejniece.

sentences:
{{Navbox
|name = NASDAQ-100
|title = {{flaga|ASV}} ''[[Nasdaq-100]]'' indeksa uzņēmumi
|listclass = hlist
|titlestyle = background:#cce;
|state = {{{state|autocollapse}}}
|list1 =
* [[Activision Blizzard]]
* [[Adobe]]
* [[Advanced Micro Devices]]
* [[Airbnb]]
* [[Align Technology]]
* [[Alphabet]]
* [[Amazon|Amazon.com]]
* [[American Electric Power]]
* [[Amgen]]
* [[Analog Devices]]
<!-- -->
* [[Ansys]]
* [[Apple]]
* [[Applied Materials]]
* [[ASML Holding]]
* [[Atlassian]]
* [[Autodesk]]
* [[Automatic Data Processing]]
* [[Baidu]]
* [[Biogen]]
* [[Booking Holdings]]
<!-- -->
* [[Broadcom]]
* [[Cadence Design Systems]]
* [[Charter Communications]]
* [[Cintas]]
* [[Cisco Systems]]
* [[Cognizant]]
* [[Comcast]]
* [[Copart]]
* [[Costco]]
* [[Crowdstrike]]
<!-- -->
* [[CSX Corporation|CSX]]
* [[Datadog]]
* [[Dexcom]]
* [[DocuSign]]
* [[Dollar Tree]]
* [[eBay]]
* [[Electronic Arts]]
* [[Exelon]]
* [[Fastenal]]
* [[Fiserv]]
<!-- -->
* [[Fortinet]]
* [[Gilead Sciences]]
* [[Honeywell]]
* [[Idexx Laboratories]]
* [[Illumina]]
* [[Intel]]
* [[Intuit]]
* [[Intuitive Surgical]]
* [[JD.com]]
* [[Keurig Dr Pepper]]
<!-- -->
* [[KLA Corporation]]
* [[Kraft Heinz]]
* [[Lam Research]]
* [[Lucid Group]]
* [[Lululemon Athletica]]
* [[Marriott International]]
* [[Marvell Technology Group]]
* [[Match Group]]
* [[MercadoLibre]]
* [[Meta Platforms]]
<!-- -->
* [[Microchip Technology]]
* [[Micron Technology]]
* [[Microsoft]]
* [[Moderna]]
* [[Mondelez International]]
* [[Monster Beverage]]
* [[NetEase]]
* [[Netflix]]
* [[Nvidia]]
* [[NXP Semiconductors]]
<!-- -->
* [[Okta]]
* [[Old Dominion Freight Line]]
* [[O'Reilly Auto Parts]]
* [[Paccar]]
* [[Palo Alto Networks]]
* [[Paychex]]
* [[PayPal]]
* [[PepsiCo]]
* [[Pinduoduo]]
* [[Qualcomm]]
<!-- -->
* [[Regeneron Pharmaceuticals]]
* [[Ross Stores]]
* [[Seagen]]
* [[Sirius XM]]
* [[Skyworks Solutions]]
* [[Splunk]]
* [[Starbucks]]
* [[Synopsys]]
* [[T-Mobile US]]
* [[Tesla (uzņēmums)|Tesla]]
<!-- -->
* [[Texas Instruments]]
* [[Verisign]]
* [[Verisk Analytics]]
* [[Vertex Pharmaceuticals]]
* [[Walgreens Boots Alliance]]
* [[Workday, Inc.|Workday]]
* [[Xcel Energy]]
* [[Xilinx]]
* [[Zoom Video Communications]]
* [[Zscaler]]
}}<includeonly>{{main other|[[Kategorija:Nasdaq-100]]}}</includeonly><noinclude>
{{collapsible option}}

sentences: '''18. oktobris''' ir gada 291. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (292. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 74 dienas.

sentences:
{{navbox
| name   = Google Inc.
| title  = [[Google|Google Inc.]]
|listclass= hlist

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Monas Lizas smaids
| operators =
| attēls = Monalisasmile.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Maiks Ņūels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džūlija Robertsa]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džūlija Stailsa]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Dominiks Vests]]
* [[Džuljeta Stīvensone]]
* [[Mārša Geja Hārdena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mona Lisa Smile''
| studija = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Red Om Films Productions]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2003|12|19}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|72,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|141,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl409306625/|title=Mona Lisa Smile |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|6|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Monas Lizas smaids"''' ({{Val|en|Mona Lisa Smile}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Robertsa]], [[Kirstena Dansta]], [[Džūlija Stailsa]], [[Megija Jillenhola]], [[Dominiks Vests]], [[Džuljeta Stīvensone]] un [[Mārša Geja Hārdena]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tedijs Tamgo
 |      vārds_orig = ''Teddy Tamgho''
 |          attēls = Teddy Tamgho Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Tedijs Tamgo 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|6|15}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Francija|Parīze}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]], [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 17,98 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 17,92 m
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tedijs Tamgo''' ({{val|fr|Teddy Tamgho}}; dzimis {{dat|1989|6|15}} [[Parīze|Parīzē]], [[Francija|Francijā]]) ir profesionāls Francijas [[vieglatlēts]], startē lekšanas disciplīnās (galvenokārt [[trīssoļlēkšana|trīssoļlēkšanā]]). Viņam pašlaik pieder pasaules rekords trīssoļlēkšanā telpās (17,92 m). Trīssoļlēkšanā stadionā ir veicis visu laiku trešo tālāko lēcienu (17,98 m).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Krišjāņu pagasts
| karte             = Krišjāņu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Krišjāņi
| platība           = 71,18
| iedzīvotāji       = 387<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 387 / 71.18 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Henriks Ibsens
|     vārds_orig = ''Henrik Ibsen''
|         attēls = Schaarwächter Henrik Ibsen cropped.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1828
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Šīena]], {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1906
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Oslo]], {{NOR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dramaturgs
|rakstīšanas valoda = [[norvēģu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = Reālisms, naturālisms
|slavenākie darbi = ''Pērs Gints''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Henriks Juhans Ibsens''' ({{val-no|Henrik Johan Ibsen}}, dzimis {{dat|1828|3|20}}, miris {{dat|1906|5|23}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] [[dramaturģija|dramaturgs]]. Ibsena literārā darbība tiek saistīta ar [[reālisms|reālismu]], [[naturālisms|naturālismu]] un tā saukto [[jaunā drāma|jauno drāmu]], un viņa darbos saskatāmas arī [[modernisms|modernisma]] iezīmes. Ibsens rakstījis arī [[dzeja|dzeju]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls = Anthus_campestris-3.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus campestris
 | suga_lv = Stepes čipste
 | binomial = Anthus campestris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
}}

sentences: '''Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija''' (UNCLOS) ir starptautiska vienošanās par [[teritoriālie ūdeņi|teritoriālajiem ūdeņiem]] un [[jūras robeža|robežām]], par miermīlīgu caurbraukšanu pa šiem teritoriālajiem ūdeņiem, par [[pieguļošā zona|pieguļošo zonu]], par starptautisku kuģošanu pa [[jūras šaurums|jūras šaurumiem]], par [[ekskluzīva ekonomiskā zona|ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām]], par valstu tiesībām uz [[kontinentālais šelfs|kontinentālajiem šelfiem]], kā arī par kuģošanu atklātā jūrā.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznājs|Auns|Auns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Auns
| abbreviation = Ari
| name_latin = Aries
| RA = 3
| dec = +20
| areatotal = 441
| arearank = 39. vieta
| numbermainstars = 3, 10
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Hamals
| starmagnitude = 2,
| neareststarname = Tīgārdena zvaigzne
| stardistance = 12,6
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences:
retikulārajos audos]]
'''Retikulārie audi''' ({{val-la|textus reticularis}}) ir [[Saistaudi|saistaudu]] veids ar tīklainu uzbūvi. Tos veido šūnas ar daudziem izaugumiem ([[retikulārās šūnas]]) un retikulārās jeb argirofilās (tādas, kuras iekrāsojas ar [[sudrabs|sudraba]] sāļiem) [[kolagēns|kolagēna]] [[šķiedras]]. Retikulāro šūnu lielāka daļa ir saistīta ar retikulārajām šķiedrām un tās saslēdzas savā starpā ar izaugumiem, veidojot trīsdimensiju tīklu. Retikulārie audi veido [[Asinsrades orgāni|asinsrades orgānu]] ([[liesa]]i, [[kaulu smadzenes|kaulu smadzenēm]], [[aknas|aknām]]) [[Stroma|stromu]] un mikrovidi asinsšūnu attīstīšanai.<ref name="Afanasjev.etal2012"/>

sentences: '''Nacionālā inovācijas sistēma''' ietver inovācijas procesā iesaistītos dalībniekus ar mērķi veicināt to sadarbību jaunu vērtību radīšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Elytrigia_repens_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-203.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Elytrigia repens|Ložņu vārpata}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Poales
|         rinda_lv =Graudzāļu rinda
|           dzimta =Poaceae
|        dzimta_lv =Graudzāļu dzimta
|            ģints =Elytrigia
|         ģints_lv =Vārpatas
|             suga =E. repens
|          suga_lv =Ložņu vārpata
|         binomial =Elytrigia repens (L.) Nevski
|       sinonīmi = Agropyron repens (L.) P.Beauv.
 Elymus repens (L.) Gould.
 Triticum repens L
}}

sentences:
{{VietasKarte
 |Antarktīda (fiziskā)
 |label=Dienvidpols
 |latd=-90
 |longd=0
 |position=top
 |width=235
 |caption=Dienvidpola atrašanās vieta Antarktīdā
}}

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļmaķedonija]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Ziemeļmaķedonijā]]

sentences: '''Akreditācija''' (no {{val|la|accredo}} — 'uzticēt') ir oficiāla atzinuma sniegšana par kādas juridiskas vai fiziskas personas kompetenci veikt noteiktus uzdevumus. Akreditācijā var saņemt pilnvaru būt par oficiālu pārstāvi, piemēram, [[Diplomātija|diplomātu]] ārvalstīs vai žurnālistu kādā pasākumā.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Elksznzu pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Aknīstes rajons]]
[[Kategorija:Jēkabpils apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Elkšņu pagasts}}

sentences:
]]
'''Lietus sezona''' jeb '''mitrā sezona''' ir [[gadalaiks]], kuram raksturīgi, ka noteiktā laika posmā, parasti dažu mēnešu laikā, no gada [[nokrišņu daudzums|nokrišņu daudzuma]] izkrīt lielākā daļa [[nokrišņi]], galvenokārt, [[lietus]] veidā. Lietus sezona ir raksturīga [[subekvatoriālā josla|subekvatoriālajai joslai]], kā arī [[subtropu josla]]i. [[Indija|Indijā]] lietus sezonu dēvē par '''musonu sezonu'''. Pēc [[Kepena klimata klasifikācija]]s lietus sezonā ietilpst visi tie [[mēnesis|mēneši]], kuros izkrīt 60 un vairāk mm nokrišņu.<ref>{{tīmekļa atsauce | url=http://www.hydrol-earth-syst-sci.net/11/1633/2007/hess-11-1633-2007.pdf | title=Updated world Köppen-Geiger climate classification map}}</ref> Pretējais lietus sezonai ir [[sausuma sezona]].

sentences: {{Commonscat|Violinists by country|Vijolnieki pēc valsts}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|           attēls = Red deer stag 2009 denmark.jpg
| att_nosaukums=Staltbrieža bullis
| attēls2=Zoo-Dortmund-IMG 5549-a.jpg
| att2_nosaukums=Staltbrieža govs
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
|           dzimta = Cervidae
|        dzimta_lv = Briežu dzimta
| apakšdzimta=Cervinae
| apakšdzimta_lv=Briežu apakšdzimta
|            ģints = Cervus
|         ģints_lv = Brieži
|             suga = Cervus elaphus
|          suga_lv = Staltbriedis
|         binomial = Cervus elaphus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name              = Flensburga
|official_name      = ''Flensburg''
|settlement_type   = pilsēta
|image_skyline     = Flensburg 2015-08 img15 view to Jürgensby.jpg
|imagesize         = 275px
|image_caption     = Flensburgas osta
|image_flag        =
|image_seal        = DEU Flensburg COA.svg
|seal_size         =
|flag_size         =
|image_map         =
|map_caption       =
|pushpin_map = Germany#Šlēsviga-Holšteina
|pushpin_label_position =
|pushpin_mapsize = 280
|pushpin_map_caption = Atrašanās vieta Vācijā
|subdivision_type  = [[Pasaules valstis|Valsts]]
|subdivision_type1 = [[Vācijas federālās zemes|Federālā zeme]]
|subdivision_name  = {{GER}}
|subdivision_name1 = [[Šlēsviga-Holšteina]]
|established_title = Dibināta
|established_date  =
|government_type   =
|leader_title      =
|leader_name       =
|area_magnitude =
|area_total_km2=56.38
|area_land_km2=
|area_water_km2=
|area_urban_km2=
|area_metro_km2=
|population_as_of  = 2008. gada 31. decembris
|population_footnotes =
|population_total  = 88,718
|population_urban  =
|population_metro  =
|population_density_km2=1,574
|timezone          = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|utc_offset        = +1
|timezone_DST      = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|utc_offset_DST    = +2
|latd=54 |latm=46 |lats=55 |latNS=N
|longd=9 |longm=26 |longs=12 |longEW=E
|elevation_m=12
|elevation_footnotes =
|postal_code_type  =
|postal_code       =
|area_code         =
|website           = {{url|http://www.flensburg.de/}}
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vērgales pagasts
| karte             = Vērgales pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Vērgale
| platība           = 190,6
| iedzīvotāji       = 1 363<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1363 / 190.6 round 1}}
| izveidots         = 1877
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Vērgales pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām, [[Baltijas jūra]]s krastā. Robežojas ar sava novada [[Sakas pagasts|Sakas]], [[Medzes pagasts|Medzes]] un [[Dunalkas pagasts|Dunalkas]] pagastiem.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
| vārds = Arveds Voldemārs Ozols
| vārds_orig =
| attēls = Vesera mešanas uzvarētājs V. Ozols.jpg
| att_izm = 160px
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| dzimtais_vārds =
| pilns_vārds =
| dz_dat = {{dat|1888|6|25}}
| dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga|td=Latvija}}
| mir_dat = nav zināms
| mir_viet =
| taut = {{flag|Krievijas impērija}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzīvesvieta =
| garums =
| svars =
| iesauka =
| izglītība = <!------ Profesionālā informācija ------>
| disc = [[lodes grūšana]]<br />[[diska mešana]]
| kar_sāk =
| kar_beig =
| klubs =
| treneris =
| trenē = <!------ Dalība sacensībās ------>
| olimp = {{OSS|V=1912}}
| pc-a =
| pc-t =
| rc-a =
| rc-t =
| reg1 =
| reg2 = <!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 =
| PR1_d =
| PR2 =
| PR2_d =
| PR3 =
| PR3_d = <!------ Apbalvojumi u.c. ------>
| balv =
| dzimums = V
| atjaunots =
| slavz = <!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas =
| headercolor =
| medaltemplates =
}}
'''Arveds Voldemārs Ozols''' (dzimis {{dat|1888|6|25}} [[Rīga|Rīgā]], miršanas datums nav zināms) bija [[Latvija]]s [[vieglatlēts]]. Startēja [[diska mešana]]s un [[lodes grūšana]]s disciplīnās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Rambutāns
|         binomial = Nephelium lappaceum L.
|           attēls = Rambutan masak didahan.JPG
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Sapindaceae
|        dzimta_lv = Ziepjkoku dzimta
|            ģints = Nephelium
|         ģints_lv = Rambutāni
|          ģints_r = Rambutāns
|             suga = N. lappaceum
|          suga_lv = Rambutāns
|           suga_r = Rambutāns
|        izplatība =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Anhela ūdenskritums
| photo          = Salto Angel from Raton.JPG
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Venecuēla
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 58 | lats  = 03 | latNS  = N
| longd = 62 | longm = 32 | longs = 08 | longEW = W
| region         =
| location       = [[Gvajānas plakankalne]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 979 m
| height_longest = 807
| number_drops   = 2
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Kerepa]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}
'''Anhela ūdenskritums''' ({{val|es|Salto Ángel}}, [[pemonu valoda|pemonu]]: ''Kerepakupai Meru'' — 'dziļākās vietas ūdenskritums' vai ''Parakupá Vená'' — 'kritums no augstākā punkta') ir [[ūdenskritums]] [[Venecuēla|Venecuēlā]], pasaulē augstākais ūdenskritums, kura kopējais augstums ir 979 (pēc citiem datiem 1054 vai 1059) metri un platums 107 metri. Ūdens nepārtraukti krīt 807 metru garumā. Ūdenskritums nosaukts [[Džeimss Eindžels|Džeimsa Eindžela]] vārdā, kurš pārlidoja šo ūdenskritumu 1935. gadā un tādējādi to arī atklāja.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Arabidopsis
|        autors = Heynth.
|        attēls = Arabidopsis thaliana.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Arabidopsis thaliana (L.) Heynh.}}
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Spermatophyta
| nodalījums_lv = Sēklaugi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Brassicales
|      rinda_lv =
|        dzimta = Brassicaceae
|     dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|         ģints = Arabidopsis
|      ģints_lv = Sīkplikstiņi
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dokumentālo filmu|Šķērsiela|Šķērsiela}}
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Šķērsiela
|    oriģinālnos =
|         attēls = Skersiela.jpg
|        att_izm =
|       paraksts = 2013. gada DVD, kurā iekļautas dokumentālās filmas "Šķērsiela", "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]" un "[[Kapitālisms Šķērsielā]]", vāks
|          žanrs = [[Dokumentālā filma]]
|       režisors = [[Ivars Seleckis]]
|     producents =
|      scenārijs = [[Tālivaldis Margēvičs]]<ref name="letonika" />
|        aktieri =
|         mūzika = [[Ivars Vīgners]]<ref name="letonika" />
|      operators = [[Ivars Seleckis]]<ref name="letonika" />
|        montāža = [[Maija Selecka]]
|        studija = "[[Rīgas Kinostudija]]"
|    izplatītājs =
|       izdošana = {{dat|1988|||N|bez}}
|         ilgums = 89 minūtes<ref name="letonika" />
|         valsts = {{flag|Latvijas PSR}}
|         valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        budžets =
|       ienākumi =
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Jaunie laiki Šķērsielā]]"
|           imdb =
}}
.]]
'''"Šķērsiela"''' ir 1988. gada [[Latvijas PSR]] [[dokumentālā filma]], kuras režisors un operators ir [[Ivars Seleckis]]. Filmā ir tikuši uzņemti dažādi [[Šķērsiela (Rīga)|Šķērsiela]]s (iela [[Imanta (Rīga)|Imantā]], [[Rīga|Rīgā]]) iedzīvotāji, tiek vērota viņu ikdiena, iedzīvotāji tiek intervēti.<ref name="filma">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latfilma.lv/d/069/indexLAT.html|title=Šķērsiela|publisher=Latfilma.lv|accessdate={{dat|2014|12|15||bez}}}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Stērlingas pils
| native_name         = ''Stirling Castle''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Skotija#Lielbritānija#Eiropa
| relief              = jā
| status              =
| image               = Ecosse200996-1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Skotija|Stērlingas apgabals|Stērlinga (pilsēta)}}
| latd  = 56.123889 | latNS  = N
| longd = 3.948889 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 12. gadsimta sākums
| completion_date     = starp 1490. un 1600. gadiem
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
<mapframe text="Stērlingas pils" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q756268"
}
</mapframe>

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Vīksna "Raganis"
|native_name   = Wiedźmin
|image         = Komorów2.JPG
|caption       = Vīksna "Raganis" 2011. gadā
|map_image     = Lubušas vojevodiste#Polija
|map_text      =
|map_width     =
|latd  = 51 | latm  = 57 | lats  = 50 | latNS  = N
|longd = 14 | longm = 45 | longs = 52 | longEW = E
|location      = Komorova, Gubinas gmina, [[Krosno apriņķis (Lubušas vojevodiste)|Krosno apriņķis]], [[Lubušas vojevodiste]], [[Polija]]
|designer      =
|architectural_style =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         = apkārtmērs 930 cm
|height        = 19 m
|begin         =
|complete      =
|open          =
|governing     =
|dedicated_to  =
|visitors      =
|public_transit=
|extra         =
}}

sentences: , viena dimensija — [[taisne]], divas dimensijas — [[kvadrāts]], trīs dimensijas — [[kubs]] un četras dimensijas — [[hiperkubs]] jeb teserakts.]]

sentences: {{Commonscat|Buildings in Kosovo|Celtnes un būves Kosovā}}

sentences: '''Operētājsistēma''' ('''OS''') ir [[programmatūra]]s kopums, kas ir atbildīgs par [[datora aparatūra]]s tiešu kontroli un vadību, kā arī par tādām pamatdarbībām kā [[lietojumprogrammatūra]]s darbināšanu. Operētājsistēma ir vitāli svarīga [[sistēmprogrammatūra]]s daļa.

sentences:
[[Kategorija:Muzeji]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc temata]]

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Neatkarības pils
| native_name         = ''Independence Hall''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              = Nacionālais vēsturiskais piemineklis
| image               = Independence Hall Clocktower in Philadelphia.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Neatkarības pils dienvidu fasāde
| map_type            = Filadelfija
| map_alt             =
| map_caption         =
| relief              =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
| iso_region          =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| latitude            =
| longitude           =
| latd                = 39
| latm                = 56
| lats                = 56
| latNS               = N
| longd               = 75
| longm               = 9
| longs               = 0
| longEW              = W
| coordinates         =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1732
| completion_date     = 1753
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| url                 =
| embedded            =
{{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname =
   | designation1_type = Kultūras
   | designation1_criteria = vi
   | designation1_date = 1979 <small>(3. sesija)</small>
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/78 78]
   | designation1_free1name = Reģions
   | designation1_free1value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
| references          =
}}
'''Neatkarības pils''' ({{val|en|Independence Hall}}) ietilpst [[Independence nacionālais vēstures parks|Neatkarības nacionālajā vēstures parkā]] [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šajā ēkā tika apspriesta un pieņemta gan [[ASV Neatkarības deklarācija]], gan [[ASV Konstitūcija]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Mājaslapas infokaste
|nosaukums=''DeepL''
|logo_attēls=
|lapas_attēls=
|veids=[[Mašīntulkošana]]
|valsts=
|īpašnieks=DeepL GmbH
|darbību_uzsāka={{dat|2017}}
|valodas=Daudzvalodu|komerciāla=Jā
|reģistrācija=Nē
|reģistrēti_lietotāji=
|popularitāte=
|mājas_lapa=[https://www.deepl.com]}}
'''''DeepL''''' ir tiešsaistes [[tulkotājs]], kura pamatā ir [[mašīntulkošana]]. 2017. gada augustā to izveidoja [[Ķelne|Ķelnē]] bāzētā ''DeepL GmbH''. Serviss ļauj veikt tulkošanu vairāk nekā 700 valodu pāros, pamatojoties uz 31 valodu.

sentences:
veidojušies [[aleirolīts|aleirolīta]] (apakšā) un [[kaļķakmens]] (augšā) slāņi. [[Jūta]]s pavalsts ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) dienvidrietumi]]
'''Nogulumieži''' ir [[iezis|ieži]], kas veidojušies [[nogulsnēšanās|nogulsnējoties]] senāk izveidojušos iežu noārdīšanās produktiem vai [[vulkāns|vulkānisko]] vai [[bioloģija|bioloģisko]] procesu materiāliem. No [[Zemes garoza]]s kopējā apjoma nogulumieži aizņem tikai 8%, bet [[Zeme]]s virspusē tie ir visizplatītākie un visbiežāk sastopamie. Nogulumieži relatīvi plānā kārtā klāj [[magmatiskie ieži|magmatiskos]] un [[metamorfie ieži|metamorfos iežus]], kas veido Zemes garozas pamatmasu.<ref>[http://www.lu.lv/fileadmin/user_upload/lu_portal/projekti/vpp/mali_latvija/berniem/4_Iezi.pdf V. Segliņš Kas ir ieži?]</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Šauļu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Šv._Petro_ir_Povilo_katedros.jpg
| image_size            =
| caption               = Šauļu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Šauļu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.9325
| longd                 = 23.319722
| location              = {{vieta|Lietuva|Šauļu apriņķis|Šauļi}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[manierisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = 1617
| year_completed        = 1626
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 70 m
| materials             =
}}
<mapframe text="Šauļu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736144"
}
</mapframe>
'''Šauļu svēto apustuļu Pētera un Pāvila katedrāle''' ({{val|lt|Šiaulių šv. apaštalų Petro ir Pauliaus katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Šauļi|Šauļos]]. [[Šauļu diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 23671).

sentences: '''Debess poli''' ir punkti, kuros [[pasaules ass]] šķērso [[debess sfēra|debess sfēru]]. Izšķir debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Novērotājam, kurš stāv uz [[Zeme]]s [[ziemeļpols|ziemeļpola]] vai [[dienvidpols|dienvidpola]], attiecīgais debess pols atradīsies tieši virs galvas. Raugoties debesīs uz šo polu, redzams, ka tas ir nekustīgs, bet debess ķermeņi rotē ap to. Tomēr debess pola nekustība attiecībā pret zvaigznēm ir maldīga, jo tas lēnām pārvietojas [[precesija]]s dēļ.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Евгений Понасенков''
| attēls = Ponasenkov 2021.jpg
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievi|krievs]]
| nodarbošanās = [[publicistika|publicists]], [[vēsturnieks]], [[režisors]], [[videoblogs|videoblogeris]]
| dzimums = V
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Narelle Kelnere
|     vārds_orig = ''Narelle Kellner''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1934
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1987
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{AUS}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahiste]]
|   dzimums = S
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Segaudi''' klāj [[Augi|auga]] orgānus no ārpuses, saista augus ar apkārtējo vidi un izpilda [[Aizsardzības mehānismi augos|aizsargfunkciju]]. Segaudi aizsargā augu no pārmērīgas ūdens iztvaikošanas ([[Mitrais tropu mežs|tropu mežos]] epiderma transpirāciju neierobežo, bet gan pasargā lapas no saplaisāšanas tropu lietus laikā), pārāk spilgta apgaismojuma, no krasām temperatūras izmaiņām, no sīkiem mehāniskiem bojājumiem, no atmosfēras putekļiem, sīku dzīvnieku uzbrukumiem, kā arī no parazītisku [[Sēnes|sēņu]] un [[Baktērijas|baktēriju]] iekļūšanas organismā. Ūdens augu segaudi aizkavē ūdens ieplūšanu intercelulāros. Bez tam pa segaudiem notiek gāzu apmaiņa ar apkārtējo vidi un tiek uzņemtas barības vielas.
Izšķir '''''primāros''''', '''''sekundāros''''' un '''''terciāros''''' segaudus. '''Primārie''' segaudi ir '''''epiderma''''', '''sekundārie''' audi ir '''''periderma''''' un '''terciārie''' ir '''''kreve'''''.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Kondratovičs|first1=Rihards|title=Augu anatomijas praktikums|date={{dat|1976|07|29||bez}}|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|pages=108.-109.|accessdate={{dat|2015|12|12||bez}}}}</ref>

sentences: '''Ģeometriskā transformācija''' ir jebkura ģeometriskas [[kopa]]s [[bijekcija]] uz sevi vai uz citu šādu kopu.

sentences:
{{Citas nozīmes|Vidzemes ģenerālsuperintendentu|Fišers|Fišers}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Fišers
|          vārds_orig = Johann Fischer
|              attēls = Londicer Fischer VRVM 56245.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1636
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Lībeka]] (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1705
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 17
|             m_vieta = [[Magdeburga]] (tagad {{GER}})
|        dzīves_vieta = Zulcbaha, [[Rīga]], [[Magdeburga]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Āgenskalns]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Āgenskalns]]

sentences: {{Commonscat|Rowers from the France|Francijas airētāji}}

sentences:
{{Programmatūras infokaste
 | name = OpenOffice.org
 | logo =
 | screenshot =
 | caption =
 | developer =  [[Oracle Corporation]] un kopiena
 | latest_release_version = 3.3.0
 | latest_release_date = {{dat|2011|01|25}}
 | latest_preview_version = 3.3.0 RC 10
 | latest_preview_date = {{dat|2011|01|21}}
 | operating_system = [[Microsoft Windows]]
 [[Mac OS X]]
 [[Linux]]
 [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
 [[Unix]]
 | platform = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
 | genre = [[Biroja programmatūras komplekts]]
 | license = [[GNU Vispārējā publiskā licence|GNU Lesser General Public License]] v3
 | website = [http://www.openoffice.org/ www.openoffice.org]
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kilakitsoka
| native_name    =  ''Qilakitsoq''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Qilakitsoq_I-1.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Kilakitsokas mūmija
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 70.608611 | latNS  = N
| longd = 52.181944 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     = 1972. gads
| excavations    = 1977. gads
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naruto the Movie: Ninja Clash in the Land of Snow
| oriģinālnos = 劇場版 NARUTO 大活劇! 雪姫忍法帖だってばよ!!
| režisors = Tensai Okamura
| producents = Manyo Oshikiri
 Tomoko Gushima
| scenārijs = Katsuyuki Sumisawa
| aktieri = Junko Takeuchi
 Yūko Kaida
 Tsutomu Isobe
| mūzika = Toshio Masuda
| ilgums = 82 min
| operators = Atsuho Matsumoto
| montāža = Seiji Morita
| studija = Studio Pierrot
| izplatītājs = Toho
| izdošana = {{date|2004|8|21|5=bez}} (japāņu versija)
 {{date|2007|6|6|5=bez}} (angļu versija)
| valsts = {{flag|Japāna}}
| valoda = japāņu
| nākamā = [[Naruto the Movie: Legend of the Stone of Gelel]]
| budžets = ¥1,37 miljardi ($11,1 miljoni)
| žanrs = Action, piedzīvojumi, fantāzija, animācija
| attēls = Naruto the Movie Ninja Clash in the Land of Snow.jpg
}}
'''''Naruto the Movie: Ninja Clash in the Land of Snow''''' ({{val|ja|NARUTOナルト 大活劇! 雪姫忍法帖だってばよ}}) ir 2004. gadā izlaista [[animācijas filma]], kas veidota pēc [[Masasi Kisimoto]] [[manga]]s un [[anime]] ''[[Naruto]]'' motīviem. Japānā tā tika izdota {{Date|2004|8|21|5=bez}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/news/2004-01-07/naruto|title=Naruto News|website=Anime News Network|access-date=2022-08-24|language=en}}</ref> Filmas popularitāte ir radījusi vairākus turpinājumus, sākot ar ''[[Naruto the Movie: Legend of the Stone of Gelel]].'' Filmas darbības norisinās pēc anime 100. sērijas. {{Date|2007|9|8|5=bez}} notika filmas pirmā pārraidīšana [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ''[[Cartoon Network]]'' telekanālā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://animesuperhero.com/forums/threads/naruto-ninja-clash-in-the-land-of-snow-movie-talkback-spoilers.4410941/|title=Naruto "Ninja Clash In The Land Of Snow" Movie Talkback (Spoilers)|website=Anime Superhero Forum|access-date=2022-08-24|language=en-US|archive-date=2022-08-16|archive-url=https://web.archive.org/web/20220816225012/https://animesuperhero.com/forums/threads/naruto-ninja-clash-in-the-land-of-snow-movie-talkback-spoilers.4410941/}}</ref>

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #007f00
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas E ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|E{{{numurs|}}}-LV.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| eirokarte          = {{{eirokarte|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| garums_lv          = {{{garums_lv|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Philosophy of science}}

sentences: '''Boulings''' (no {{val|en|bowling}} — 'ripināšana') ir [[sporta veids]], kurā spēlētājs [[ķegļi|ķegļu]] virzienā ripina vai met boulinga bumbu celiņā. [[Spēle|Spēlē]] uzvar tas spēlētājs, kurš gūst visvairāk punktu, ko var iegūt, nogāžot ķegļus. Ir dažādi punktu iegūšanas veidi, par kuriem ir atšķirīgs punktu skaits. [[Straiks]] tiek iegūts tad, kad ar pirmo bumbas metienu tiek nogāzti visi ķegļi, bet ''spare'' — kad ar otro bumbas metienu tiek nogāzti visi atlikušie ķegļi. Maksimālais iegūstamais punktu skaits ir 300, ko spēlētājs saņem veicot 12 straikus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.banwellbowlsclub.com/history.html|title=History of Bowls|publisher=|accessdate=24 January 2016}}</ref>

sentences:
valdīšanas laikā iespiesta [[psalmi|psalmu]] grāmata Skotijas angļu valodā]]
'''Skotijas angļu valoda''' ({{val|en|Scottish English}}, {{val|gd|Beurla Albannach}}) ir [[Skotija|Skotijā]] lietoto [[angļu valoda]]s [[valodas paveids|paveidu]] kopums.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agardīts-(Ce)
|attēls=
|klase=Arsenāts
|ŠtruncaID=7/D.53-60
|ķīm_formula=(Ce,Ca)Cu6(AsO4)3(OH)6·3(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzaļš, dzeltenzaļš
|svītra=Gaišzaļa
|habituss=Adatveida kristāli, citreiz tie veido rozetes
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3-4
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.725 nε = 1.810
|pleohroisms=
|blīvums=3,7
}}
__NOTOC__

sentences: {{cita nozīme|deju|latviešu mūzikas grupu|Menuets (grupa)}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Feniletilspirta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H5CH2CH2OH
|molmasa=122,17
|blīvums=1020
|kušanas temperatūra=-27 °C
|viršanas temperatūra=220 °C
}}
'''Feniletilspirts''' (benzoletanols, benzilkarbinols, 2-feniletanols, ß-feniletilspirts, ß-hidroksietilbenzols, rožu eļļa, apelsīnu eļļa, C8H10O jeb C6H5CH2CH2OH) ir gaistošs, viskozs šķidrums un ir viena no galvenajām [[rožu eļļa]]s sastāvdaļām.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens
| attēls                   =  The Batman Poster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Batman''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Mets Rīvss]]
| producents               =
* Dilans Klārks
* Mets Rīvss
| scenārija autors         =
* Mets Rīvss
* [[Pīters Kreigs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Zoja Kravica]]
* [[Pols Deino]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Džons Turturo]]
* [[Pīters Sārsgārds]]
* [[Endijs Serkiss]]
* [[Kolins Ferels]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                = [[Greigs Freizers]]
| montāža                  =
* [[Viljams Hojs]]
* Tailers Nelsons
| studija                  =
* ''[[DC Films]]''
* ''6th & Idaho''
* ''Dylan Clark Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|4|ASV un Latvija}}
| ilgums                   =
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |title= ‘The Batman’ Director Matt Reeves Shares First Look at Zoë Kravitz as Catwoman Selina Kyle |url= https://deadline.com/2021/10/the-batman-director-matt-reeves-shares-look-zoe-kravitz-catwoman-1234856882/ |author= Bruce Haring |date= October 15, 2021  |access-date=January 2, 2022 |website=[[Deadline Hollywood]]}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|770,9 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Batman |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2204258821/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|1|23||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Betmens"''' ({{val|en|The Batman}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kas balstīta uz ''[[DC Comics]]'' tēlu [[Betmens|Betmenu]]. Tā ir jauna sadaļa ''[[Warner Bros.]]'' veidotajā [[Betmens (filmu sērija)|"Betmena" filmu sērijā]]. Filmas režisors un viens no scenāristiem ir [[Mets Rīvss]], otrs scenārists ir [[Pīters Kreigs]]. Galveno lomu, Brūsu Veinu jeb Betmenu, atveido [[Roberts Patinsons]], pārējās lomas atveido [[Zoja Kravica]], [[Pols Deino]], [[Džefrijs Raits]], [[Džons Turturo]], [[Pīters Sārsgārds]], [[Endijs Serkiss]] un [[Kolins Ferels]]. Filmas sižets stāsta par galvenā varoņa otro gadu kopš viņš uzsācis cīnīties ar noziedzības apkarošanu, kā Betmens atklāj korupciju [[Gotema]]s pilsētā un vajā [[Ridlers|Ridleru]] (Deino), sērijveida slepkavu, kas kā savu mērķi izvēlējies Gotemas eliti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sekss, meli un video
| attēls                   =  Sex Lies and Videotape.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sex, Lies, and Videotape''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Džons Hārdijs]]
* [[Roberts Ņūmaiers]]
| scenārija autors         = Stīvens Soderbergs
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Speiders]]
* [[Endija Makdauela]]
* [[Pīters Galahers]]
* [[Lora San Džiakomo]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|8|18|}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/sex-lies-and-videotape-1989|title=Sex, Lies, and Videotape|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|36,7 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Sex-Lies-and-Videotape#tab=summary|title=Sex, Lies, and Videotape (1989)|publisher=[[The Numbers]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sekss, meli un video"''' ({{val|en|Sex, Lies, and Videotape}}) ir 1989. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeimss Speiders]], [[Endija Makdauela]], [[Pīters Galahers]] un [[Lora San Džiakomo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1989|8|18||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |        attēls = Anthus trivialis in Baikonur.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Motacillidae
 |  dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus trivialis
 | suga_lv = Koku čipste
 | binomial = Anthus trivialis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 | kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
'''Songs''' var būt:

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Siguldas stacijas ēka 1930. gados.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences: '''Rotaļlieta''', arī '''spēļu lietiņa''', '''manta''' vai '''mantiņa''', ir [[fizikāls ķermenis|priekšmets]], ko izmanto, lai [[spēlēšanās|spēlētos]]. Latvijas likumdošana paredz, ka rotaļlieta ir izstrādājums, ar kuru rotaļājās [[bērns|bērni]], kas jaunāki par 14 gadiem.<ref name="likumi"/> Rotaļlieta var būt arī priekšmets, kas paredzēts arī citam nolūkam, ne tikai rotaļām.<ref name="likumi"/> Par rotaļlietu var izmantot dažādus priekšmetus, tomēr visbiežāk par rotaļlietu uzskata priekšmetu, kas izgatavots tieši šim mērķim. Lai gan rotaļlietas pamatā lieto bērni, nereti ar tām mēdz rotaļāties arī [[jaunības gadi|jaunieši]] un [[pieaugušais|pieaugušie]]. Rotaļlietas pazīstamas jau no aizvēsturiskiem laikiem, turklāt tādas izmanto ne tikai cilvēki, bet arī lielākā daļa [[zīdītāji|zīdītāju]].{{nepieciešama atsauce}} Rotaļāšanās palīdz apgūt dažādas dzīvē nepieciešamas [[iemaņas]], [[izzināšana|izzināt]] pasauli, stiprināt [[attiecības]], kā arī attīstīt ķermeni un [[prāts|prātu]], piemēram, rotaļlietas maziem bērniem attīsta pirkstu [[muskulatūra|muskulatūru]].

sentences:
{{Cita nozīme|apdzīvotu vietu Babītes pagastā|apdzīvotu vietu Medzes pagastā|Piņķi (Medzes pagasts)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Piņķi
| settlement_type          = lielciems
| image_skyline            = Piņķu kaujas piemineklis, 2006-06-24.jpg
| image_caption            = [[Latvijas brīvības cīņas|Latvijas brīvības cīņu]] Piņķu kaujas piemineklis
| pushpin_map              = Latvija
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Mārupes novads]]
| subdivision_name2        = [[Babītes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 6,75
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2016|07|04||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2786 |title=Informācija par objektu: Piņķi |accessdate={{dat|2017|02|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 3435
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 56 | lats  = 40 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 54 | longs = 39 | longEW = E
| elevation_m              = 8
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-2107
| var_id                   = 100184284
| lgia_id                  = 2786
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Sālsezers''' ir [[ezers]], kura [[ūdens|ūdenim]] ir augstāka sāļu (gk. [[nātrija hlorīds]]) un citu minerālu koncentrācija nekā vairumam ezeru. Bieži par sālsezeru uzskata ezeru, kur viens litrs ūdens satur vairāk nekā 3 000 [[grams|miligramu]] sāļu. Ļoti bieži sālsezeros ir augstāks sāls saturs nekā [[jūra]]s ūdenī.

sentences:
s. Apakšējai vielai ir lielāka viskozitāte nekā augšējai vielai]]
'''Fluīds''' ({{val|la|fluidus}} — ‘tekošs’) jeb '''plūstoša viela''' [[fizika|fizikā]] ir [[viela]], kas pie [[bīdes deformācija]]s sāk plūst (deformējas). Pie plūstošām vielām pieder [[šķidrums|šķidrumi]], [[gāze]]s, [[plazma]] un atsevišķas plastiskas [[cieta viela|cietas vielas]]. Ar fluīdu pētniecību nodarbojas [[hidrodinamika|hidrodinamikā]] un [[aerodinamika|aerodinamikā]].

sentences: '''Hronometrs''' ir precīzs atsperes [[pulkstenis]], kurš nepieciešams, lai glabātu precīzu [[Griniča]]s laiku uz kuģa.<ref name="piemērs">Jūras astronomija I daļa, R. Brūvels, Rīga - Jūrniecības departaments, 1932., 410. lpp.</ref> [[jūrniecības astronomija|Jūrniecības astronomijā]] hronometru izmanto, lai noteiktu ģeogrāfisko [[garums|garumu]]. Tas tika izgatavots astoņpadsmitajā gadsimtā un kļuva par svarīgu [[navigācija]]s līdzekli, kamēr neieviesa modernās sakaru, [[radionavigācija]]s un pavadoņu navigācijas sistēmas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Helmes AS''
| logo             = Helmes_logo.jpg
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1991. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Tallina]]
| location_country = {{EST}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products         = programmatūra
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.helmes.com helmes.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Helmes AS''''' ir [[Igaunija]]s [[programmatūra]]s izstrādes uzņēmums. Tā pārvaldītājsabiedrība ir '''''Helmes Group OÜ'''''. ''Helmes'' ir dibināts 1991. gadā. Tā galvenais birojs atrodas [[Tallina|Tallinā]].

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sindija Roledere
 |      vārds_orig = ''Cindy Roleder''
 |          attēls = 20150725 1834 DM Leichtathletik Frauen 100m Hürden 9958.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sindija Roledere 2015. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|8|21}}
 |         dz_viet = {{vieta|VDR|Karlmarksštate|td=Vācija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=68}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 12,59 s
 |           PR1_d = [[100 m/b]]
 |             PR2 = 7,88 s
 |           PR2_d = [[60 m/b]]
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|100 m barjerskrējiens}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2016. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Amsterdama 2016]]|100 m barjerskrējiens}}
{{Medal|Bronze|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|100 m barjerskrējiens}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 1728
 | lv  = tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi
}}
'''1728 (tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi)''' ir kārtas skaitlis starp [[1727 (skaitlis)|1727]] un [[1729 (skaitlis)|1729]]. Tas ir skaitļa [[12 (skaitlis)|12]] kubs. Tā pieraksts duodecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 1000. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā 1728 tiek pierakstīts šādi — MDCCXXVIII , bet [[binārā skaitīšanas sistēma|binārajā skaitīšanas sistēmā]] tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi ir 110110000002, [[oktālā skaitīšanas sistēma|oktālajā skaitīšanas sistēmā]] — 33008 un [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] — 6C016. Tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi ir pāra skaitlis.
== Skatīt arī ==
* [[1728. gads]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aplaupīšana
| operators =
| attēls = Bank job ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Rodžers Donaldsons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeisons Steitems]]
* [[Safrona Berousa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Bank Job''
| studija = * ''Mosaic Media Group''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''Skyline (Baker St.) Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2008|2|19}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{AUS}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|66,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2353366529/|title=The Bank Job |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aplaupīšana"''' ({{Val|en|The Bank Job}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Austrālija]]s trillera filma, kuras režisors ir [[Rodžers Donaldsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeisons Steitems]] un [[Safrona Berousa]].

sentences: SQL valodā komanda '''UPDATE''' izmaina datus vienā vai vairākos ierakstos. Datus var izmainīt vai nu visās rindās vai arī izvēlētajās rindās, izmantojot nosacījumu.

sentences: '''Pangas klints''' ({{val-et|Panga pank}}) atrodas uz [[Pangas rags|Pangas raga]] [[Sāremā|Sāmsalā]], kura ziemeļu un ziemeļrietumu malā paceļas visu Igaunijas salu varenākās klintis. Pangas klintis ir 2,5 km garas un vidēji 10—15 m augstas, bet pati augstākā vieta sasniedz pat 21 metru atzīmi. Nobirumi klinšu pakājē veido kaut ko līdzīgu nelielam liedadziņam, pa kuru var noiet gar klinšu apakšpusi.

sentences:
[[Kategorija:Krievijas nacionālie simboli]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences: '''Reliģiskais terorisms''' ir vardarbības veids, ko ietekmē [[Reliģija|reliģiskie]] uzskati vai identitāte, un ko izmanto, lai sasniegtu noteiktus reliģiskos mērķus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Cikloheksāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = heksametilēns, naftēns,
heksahidrobenzols
|           CAS numurs = 110-82-7
|      ķīmiskā formula = C6H12
|              molmasa = 84,16
|              blīvums = 779
|  kušanas temperatūra = 6,47 °C
| viršanas temperatūra = 80,74 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Cikloheksāns''' (C6H12) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar vāju, īpatnēju smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1096. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cikloheksāns pieder pie [[cikloalkāni]]em.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kastri
 | official_name            = ''Castries''
 | settlement_type          = Galvaspilsēta
 | image_skyline            = View of Castries Saint Lucia Day248bdriveb.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Castries.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Saint Lucia
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          = 200
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{LCA}}
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1650. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 79
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2001. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 61341
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = ECT
 | utc_offset               = -4
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 14 | latm = 01 | lats =  | latNS = N
 | longd = 60 | longm = 59 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 2
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
]]
'''Zemitāna laukums''' ir laukums [[Teika (Rīga)|Teikā]], [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes Priekšpilsētā]] (platība 11 260 m²),<ref name ="21. jūnija laukums">Rīga. Enciklopēdija., 1988, 247. lpp.</ref> kura vidū atrodas piemineklis pulkvedim [[Jorģis Zemitāns|Jorģim Zemitānam]], kuram par godu tas nosaukts. Laukumu norobežo [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības gatve]], [[Lielvārdes iela (Rīga)|Lielvārdes]] un [[Tālivalža iela (Rīga)|Tālivalža iela]]. Laukumā ir ierīkoti apstādījumi, tai skaitā raksturīgi puķu stādījumi un cirpti klinteņu dzīvžogi. Šī ir viena no iecienītākajām satikšanās vietām [[Teika (Rīga)|Teikā]].{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Divvalodība''' jeb '''bilingvisms''' (no {{val-la|bi}} — 'divi' un ''lingua'' — 'valoda') ir [[parādība]], kad [[cilvēks]] vai cilvēku kopums [[saziņa|saziņā]] spēj izmantot divas [[valoda]]s.<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Lingvodidaktikas terminu skaidrojošā vārdnīca |url=https://valoda.lv/wp-content/uploads/docs/E-Gramatas/08-Vardnica.pdf#page=27 |author1=Valentīna Skujiņa |authorlink1=Valentīna Skujiņa |author2=Zenta Anspoka |author3=Vita Kalnbērziņa |author4=Arvils Šalme |year=2011 |publisher=[[Latviešu valodas institūts]] |location=[[Rīga]] |page=27 |isbn=978-9984-815-44-2}}</ref> Izšķir agro un vēlo divvalodību (pēc cilvēka vecuma). Bilingvālus (cilvēkus, kas zina divas valodas) un [[poliglots|poliglotus]] (cilvēkus, kas prot vairākas valodas) apskata [[psiholingvistika]] un [[sociolingvistika]].

sentences:
{{Tuneļa infokaste
|nosaukums      = Tunelis Tallina–Helsinki
|attēls         = Helsinki-tallinna.JPG
|att_nosaukums  = Tuneļa iespējamā gaita (2004)
|līnija         =
|vieta          = zem [[Somu jūras līcis|Somu jūras līča]]
|koordinātas    =
|sistēma        =
|statuss        = projekts
|sākums         = [[Helsinki]], {{FIN}}
|beigas         = [[Tallina]], {{EST}}
|stacijas       =
|darba_sākums   =
|atklāts        =
|slēgts         =
|īpašnieks      =
|operators      =
|satiksme       = [[dzelzceļš]]
|veids          = pasažieru un kravas, automašīnu pārvadāšana
|būvniecība     =
|garums         = 65 — 85 km
|līnijas_garums =
|sliežu_garums  =
|sliežu_ceļu_sk = 2
|sliežu_ceļa_pl = 1435 mm
|elektro        =
|ātrums         =
|pacēlums       =
|augstums       =
|platums        =
|slīpums        =
}}

sentences: '''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gustavs Vilhelms fon Taube
|     vārds_orig = ''Gustav Wilhelm Taube von der Issen''
|         attēls = TaubeWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1715
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1775
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 23
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Reinholds fon Taube, Anna Helēne fon Lipharte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1) Kristīne Elizabete fon Venedigere, 2) Anna Elizbete fon Budberga
|          bērni = [[Frīdrihs Vilhelms fon Taube]] (no Kristīnes Elizabetes)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .eg
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1990. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Egyptian Universities Network (EUN)''
|sponsors              = ''Egyptian Universities Network (EUN)''
|domātais-pielietojums = Ar [[Ēģipte|Ēģipti]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Ļoti populārs Ēģiptē
|ierobežojumi          =
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.eg/ NIC.eg]
}}

sentences: '''Tati''' ir [[Irāņu tautas|irāņu]] etniskā grupa, kas dzīvo [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] un [[Krievija|Krievijā]] (galvenokārt [[Dagestāna]]s dienvidos). Tati ir daļa no Kaukāza irāņu izcelsmes pamatiedzīvotājiem un galvenokārt ir [[Šiītu islāms|šiītu]] [[musulmaņi]], bet ievērojams skaits ir arī [[Sunnītu islāms|sunnīti]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
{{līdzīgs|tahometrs}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{Citas nozīmes|Zemgales lielkungu|Viesturs|Viesturs}}
 glezna [[Rīgas pils|Rīgas pilī]], 1936)]]
'''Viestards''' jeb '''Viestarts'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=2&q=Viestarts&id=965910&g=1 |title=letonika.lv |access-date={{dat|2018|10|16||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200930062238/https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=2&q=Viestarts&id=965910&g=1 }}</ref> (avotos: ''Vesthardus'', ''Vester''; miris pēc 1229. gada), arī '''Viesturs''', bija [[Tērvete (zeme)|Tērvetes]] zemes vecākais, vēlāk visas [[Zemgale (valsts)|Zemgales]] lielkungs. [[Atskaņu hronika|Atskaņu hronikā]] kopš 1225. gada dēvēts par [[Zemgales valdnieku uzskaitījums|Zemgales ķēniņu]] (''konic Vesters'').

sentences: '''Darela savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests''' (''Durrell Wildlife Conservation Trust'') ir starptautiska dabas aizsardzības organizācija, kuras mērķis ir savvaļā dzīvojošo [[suga|sugu]] un pasugu aizsardzība un saglabāšana.  1963. gadā ar nosaukumu '''Džērsijas savvaļas dzīvnieku aizsardzības trests''' dibināja [[Džeralds Darels]]. Tika pārdēvēts 1999. gada 26. martā. Atrodas [[Džērsija]]s salā senas [[muiža]]s teritorijā, kur 1959. gadā Darels izveidoja [[Darela savvaļas parks|Džersijas zooloģisko dārzu]].

sentences: '''Vitriols''' ir dažu divvērtīgo [[metāls|metālu]] [[sulfāti|sulfātu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] sens nosaukums, kas radies no krāsošanai izmantojama auga [[krāsu mēle]]s (''Isatis tinctoria'') [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma ''vitrum'' <ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 852. lpp.</ref>. No tā cēlies arī koncentrētas [[sērskābe]]s vecais nosaukums "vitrioleļļa" jeb "vitriola eļļa". Pazīstamākie vitrioli ir [[vara sulfāts|vara vitriols]] un [[dzelzs(II) sulfāts|dzelzs vitriols]]. Pie vitrioliem pieskaita arī [[svina sulfāts|svina sulfātu]], kas neveido kristālhidrātus.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dimetiltriptamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 61-50-70
|      ķīmiskā formula = C12H16N2
|              molmasa = 188,269
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 40—59 °C
| viršanas temperatūra = 160 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences: '''Nonomino''' jeb '''9-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no deviņiem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 1285 unikāli nonomino. Ar [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēliem]], kopā pastāv 9910 nonomino pozīcijas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 65
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 27
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tb
|             atommasa = 158,92535
|   valences elektroni = [Xe]4f96s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Terbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 8230
|  kušanas temperatūra = 1629 K (1356 °C)
| viršanas temperatūra = 3503 K (3230 °C)
}}
'''Terbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Tb''' un atomskaitli 65. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. To iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]], tāpat kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]]. Terbija savienojumus lieto par leģējošo piemaisījumu [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ierīcēm un par zaļo [[luminofors|luminoforu]] [[kineskops|kineskopos]] un gāzizlādes lampās. Savienojumos terbijam var būt oksidēšanas pakāpes +3 un +4.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Varlams Šalamovs
|     vārds_orig = Варлам Шаламов
|         attēls = Shalamov.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{flaga|Krievija}} [[Vologda]], [[Krievijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 01
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{Vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta = [[Magadāna]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Kolimas stāsti''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group            =  Franki
| native_name      = Franci
| native_name_lang = la
| image            =
| image_caption    = Ieroči, kas atrasti kāda aristokrātiska franka kapā no Merovingu laikmeta

sentences:
{{citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Salaspils (nozīmju atdalīšana)|Salaspils}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Salaspils
| tips                = stacija
| attēls              = Salaspils stacija.jpg
| attēla_apraksts     = Salaspils stacija 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|Rīga—Daugavpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val|de|Kurtenhof}} (1861—1919)
 ''Stopiņi'' (1919—1925)
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 6
| adrese              =
| latd  =56 | latm  =51 | lats  =38 | latNS  = N | longd =24 | longm =21 | longs =10 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Šķirotava (stacija)|Šķirotava]] (10 km)
 [[Ogre (stacija)|Ogre]] (16 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Dole (stacija)|Dole]] (2 km)
 [[Dārziņi (stacija)|Dārziņi]] (5 km)
 [[Saulkalne (stacija)|Saulkalne]] (5 km)
 [[Rumbula (stacija)|Rumbula]] (7 km)
 [[Gaisma (stacija)|Gaisma]] (8 km)
 [[Ikšķile (stacija)|Ikšķile]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 18
}}
'''Salaspils''' ir [[dzelzceļa stacija]], kas atrodas [[Salaspils novads|Salaspils novada]] [[Salaspils]] pilsētā. Stacija atrodas [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijā Rīga—Daugavpils]] (elektrificētajā posmā [[Rīga]]—[[Aizkraukle]]). Attālums no [[Rīga]]s — 18 km, līdz [[Daugavpils|Daugavpilij]] — 199 km. Caur Salaspils staciju kursē un tajā pietur vilcieni uz [[Ogre|Ogri]], [[Lielvārde|Lielvārdi]], [[Aizkraukle|Aizkraukli]], [[Krustpils|Krustpili]], [[Daugavpils|Daugavpili]], [[Rēzekne|Rēzekni]], [[Zilupe|Zilupi]], [[Gulbene|Gulbeni]] un Madonu. Stacijā ir 2 peroni, 6 sliežu ceļi ar kopējo garumu 6197 m, kā arī 23 pārmijas. Stacijā ir nodrošināta kravu iekraušana un izkraušana. Stacijā darbojas biļešu kase.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-01}}</ref>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57084526}}
'''2019. gada Parīze—Rubē''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 14. aprīlī. Tā bija 117. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības un tās bija 16. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Vecpiebalgas evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Lutheran church in Vecpiebalga 2013.JPG
| image_size            =
| caption               = Vecpiebalgas luterāņu baznīca 2013. gadā
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Vecpiebalgas luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 57.057758
| longd = 25.821733
| location              = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Vecpiebalgas pagasts|Vecpiebalga}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect    = [[Georgs Frīdrihs Geists]], atjaunošana — [[Ausma Skujiņa]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1845. gads (1997. gads)
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pļaviņu HES
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Plavinu HES.JPG
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Aizkraukle]], [[Aizkraukles novads]], {{LAT}}
| latd  = 56.5832692 | latNS  = N
| longd = 25.2390286 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1968. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''19. septembris''' ir gada 262. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (263. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 103 dienas.

sentences: '''Speciālists''' (no {{val|fr|spécialiste}}), arī '''eksperts''' (no {{val|la|expertus}} — 'pieredzējis'), ir cilvēks, kura [[zināšanas]], kvalifikācija un pieredze ļauj tam izdarīt pamatotus spriedumus, secinājumus, ieteikumus u.tml. kādā noteiktā teorētiskā vai praktiskā jomā. Minētās spējas speciālistam parasti piemīt lielākā mērā, nekā vairumam citu cilvēku. Tādēļ speciālistus bieži pieaicina kādu sarežģītu problēmu risināšanā, kur nepieciešamas īpaša sagatavotība, specifiskas zināšanas un pieredze.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 9
|lv = Deviņi
}}
'''9''' ('''deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[8 (skaitlis)|8]] un [[10 (skaitlis)|10]]. Tas ir lielākais [[cipars]] decimālajā skaitīšanas sistēmā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Divi attēli|right|Ripe_tomatoes.JPG|150|Soy_sauce_with_wasabi.jpg|150|Tomāti|Sojas mērce|Tomāti|Sojas mērce}}
'''''Umami''''' (no {{val|ja|うま味}} — 'patīkama garša') ir viena no piecām cilvēka [[garša|pamatgaršām]]. [[Latviešu valoda|Latviešu valodā]] nav precīza vārda, kas šo garšu raksturotu, taču nereti izmanto vārdus '''gards''' vai '''sāts'''.

sentences: {{Commonscat|Geography of the Philippines}}

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             =
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Revolut.svg
| image_size       =
| image_caption    = ''Revolut'' logotips
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = Finanšu tehnoloģijas
| products         =
| services         =
| revenue          = {{increase}} €375 miljoni (2022)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Revolut Bank UAB Financial Statements 31 December 2022 |url=https://assets.revolut.com/pdf/Revolut_EHUAB_Disclosures_2022Q4_EN.pdf |website=[[Business Insider]] |access-date=6 April 2023 }}</ref>
| operating_income =
| net_income       = {{increase}} €26 miljoni (2022)<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Revolut Bank UAB Financial Statements 31 December 2022 |url=https://assets.revolut.com/pdf/Revolut_EHUAB_Disclosures_2022Q4_EN.pdf |website=[[Business Insider]] |access-date=6 April 2023 }}</ref>
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 6,000<ref>{{ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/business/2023/jan/16/fintech-revolut-psychologists-criticism-corporate-culture-uk-banking-licence|title=Fintech firm Revolut assembles behavioural team after criticism of its corporate culture|publisher=theguardian|access-date=6 January 2023|archive-date=1 February 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20230201102141/https://www.theguardian.com/business/2023/jan/16/fintech-revolut-psychologists-criticism-corporate-culture-uk-banking-licence|dead-url=no}}</ref>
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.revolut.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Pēkšēna
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1845
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 10
|           dz_vieta = "Kalnamači", [[Mazsalacas pagasts|Valtenberģu pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1903
|          m_mēnesis = 12
|            m_diena = 8
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta = [[Valtenberģu pagasts]], [[Kalnamači]]
|          pilsonība =
|            tautība = [[latvieši|latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[rakstniece]], [[dramaturģe]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Marija Pēkšēna''' (dzimusi {{dat|1845|10|10}}, mirusi {{dat|1903|12|8}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[rakstniece]] un [[dramaturģe]].

sentences: '''Arābu pavasaris''' ir demonstrāciju, protestu un militāru konfliktu revolucionārs vilnis, kas notika [[Arābu pasaule|arābu pasaulē]] no 2010. decembrim līdz 2011. gada decembrim.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlijs Smarods
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = foto no LU Muzeja krājuma
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = [[Jaunrozes pagasts]], "Jaunmelnupes"
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Pēteris Smarul, Anna Ilze Smarul, dzimusi Kļaviņa
|          brāļi = Alfrēds, Rūdolfs
|          māsas = Marta
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = mikoloģija, fitopatoloģija, augu aizsardzība
|          grāds =
|   darba_vietas = Latvijas Augu aizsardzības institūts
|     akad_amats =
|     alma_mater = Autodidakts
|    pasniedzēji =
|      skolnieki = [[Edgars Vimba]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks (1955)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jūlijs Smarods''' (1884—1956) bija latviešu [[Mikoloģija|mikologs]], [[Fitopatoloģija|fitopatologs]], [[augu aizsardzība]]s speciālists. Aprakstījis vairāk kā 30 zinātnei jaunu sēņu sugu, pētījis un apkopojis datus par Latvijā sastopamajām rūsas sēnēm, himēnijsēnēm, peronosporāļu, piknīdīju, melanokonāļu, hifomicetāļu, asku sēnēm. Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks.

sentences: '''Telpas leņķis''' ir telpas daļa, ko ierobežo no viena punkta (telpas leņķa virsotnes) izejošu staru kopums, kuri krusto kādu noteiktu virsmu. Telpas leņķa robeža ir koniska virsma.

sentences:
{{Citas nozīmes|viesnīcu|Jelgava (nozīmju atdalīšana)|Jelgava}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Viesnīca „Jelgava”
| status              = darbojas
| image               = Jelgava Lielā iela 6.jpg
| caption             = Viesnīcas „Jelgava” ēka 2016. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = neoeklektisms<ref name="Mohar">{{Grāmatas atsauce |title=Mapiranje prostorov modernističnih mest v kontekstu načel CIAM-ove Atenske listine |url=https://books.google.lv/books?id=uNcAEAAAQBAJ&pg=PA116&lpg=PA116 |author1=Katarina Mohar |author2=Barbara Vodopivec |year=2020 |publisher=Založba ZRC |isbn=978-9610-5043-4-4 |page=133}}</ref>
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             = [[Lielā iela (Jelgava)|Lielā iela]] 6
| location_town       = [[Jelgava]]
| location_country    = {{LAT}}
| pushpin_map         = Latvija
| latd  = 56 | latm  = 39 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 43 | longs = 43 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      = yes
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1938
| completion_date     = 1940
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           = [[Alfrēds Laukirbe]]
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               = 41
| parking             =
| url                 = {{URL|https://www.hoteljelgava.lv/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Viesnīca „Jelgava”''' ir četrzvaigžņu viesnīca [[Lielā iela (Jelgava)|Lielajā ielā]] 6, [[Jelgava|Jelgavā]], [[Driksa]]s krastā un Lielās ielas krustojumā ar [[Jāņa Čakstes bulvāris|Jāņa Čakstes bulvāri]].<ref>[https://visit.jelgava.lv/lv/component/k2/item/390-viesnica-jelgava VisitJelgava. Viesnīca "Jelgava"]</ref> Viesnīcas ēkai ir valsts aizsardzībā esoša vietējās nozīmes kultūras pieminekļa statuss.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://is.mantojums.lv/5155|title=5155. Viesnīca Mantojums |website=is.mantojums.lv |access-date=2021. gada 9. decembrī}}</ref> Zem viesnīcas vasaras dārza atrodas bijušā [[Kurzemes Bruņniecības nams|Kurzemes Bruņniecības nama]] pamatu fragmenti.<ref name="Par mums">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.hoteljelgava.lv/?page=13 |title=Par mums |publisher=Viesnīca „Jelgava” |access-date=2021. gada 9. decembrī |archive-date=2021. gada 9. Decembris |archive-url=https://web.archive.org/web/20211209195510/http://www.hoteljelgava.lv/?page=13 }}</ref>

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Janu
  |familycolor=Janu
  |states=[[ASV]]
  |region=[[Kalifornija]]
  |extinct=1916
  |fam1=Hokanu virssaime?
  |child1=Jahu dialekts
  |map=Yana lang.png
  |map_caption=Janu valodas izplatība līdz 19. gs. vidum (pirms saskares ar eiropiešu izcelsmes kolonizatoriem).
}}

'''Janu valoda''' (arī '''jananu''') ir [[izolēta valoda]], kurā runāja [[Kalifornija]]s [[indiāņi|indiāņu]] ciltis [[jani]] un [[jani|jahi]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Boston Strangler''
| operators =
| attēls = Boston Strangler Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska krimināldrāma
| režisors = [[Mets Raskins]]
| producents = * [[Ridlijs Skots]]
* [[Kevins Dž. Volšs]]
* [[Maikls Pruss]]
* [[Džozijs Maknamara]]
* [[Toms Ekerlijs]]
| scenārijs = Mets Raskins
| aktieri = * [[Kīra Naitlija]]
* [[Kerija Kūna]]
* [[Alesandro Nivola]]
* [[Kriss Kūpers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boston Strangler''
| studija = * ''[[20th Century Studios]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[LuckyChap Entertainment]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Hulu]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|3|17}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Boston Strangler''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Mets Raskins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Kerija Kūna]], [[Alesandro Nivola]] un [[Kriss Kūpers]].

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Dabrelis''' (latīniski: ''senior terrae Dabrelis'', miris 1211. gadā) bija Turaidas [[līvi|līvu]] zemes [[Gauja]]s kreisā krasta ("Dabreļa daļas") vecākais, kas piedalījās krusta karos Līvzemē un Igaunijā (1206-1211).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''McDonagh''''' var būt:

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Madagascar|Madagaskara}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Starptautiskā bibliotēku asociācijas un institūcijas federācija''' ({{val|en|International Federation of Library Associations and Institutions}}; IFLA) ir starptautiskā organizācija, kura pārstāv bibliotēku un informācijas pakalpojumu intereses. IFLA direktore no 2009. līdz 2011. gadam ir Ellen Tise. IFLA tika dibināta 1927. gadā Edinburgā, Skotijā. IFLĀ darbojas 1600 biedru no 150 dažādām valstīm. IFLA kā organizācija tika reģistrēta Nīderlandē 1971. gadā.
IFLA sastāv no vairākām daļām jeb sekcijām. Katra veic noteiktu darbu. Piemēram, ir publisko bibliotēku, nacionālo bibliotēku, akadēmisko un izpētes bibliotēkas, kā arī [[#ģenealoģijas un novadpētniecības sekcija|ģenealoģijas un novadpētniecības sekcijas]].

sentences: '''Orgānu transplantācija''' ir ķirurģiska operācija, kuras laikā dzīvas vai mirušas personas (donora) audi vai [[Orgāns|orgāni]] tiek pārstādīti citas personas (recipienta) organismā.<ref name=":0">{{grāmatas atsauce|last1=Okanya|first1=C.L.|title=Organ Transplantation and its physiological implications – A review|date=2013}}</ref> Orgāni, kas var tikt pārstādīti, ir plaušu, sirds, aknu, nieru, aizkuņģa dziedzera un zarnu transplanti. [[Audi]] tiek ņemti no radzenes, ādas, kauliem, asinsvadiem, skrimšļiem un saitēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|23||bez}} |archive-date={{dat|2015|10|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20151015011400/https://www.bcw.edu/bcw/Organ-Tissue-Marrow/About-Organ-and-Tissue-Donation/index.htm }}</ref>

sentences:
anatomiskā uzbūve]]
'''Oža''' ir viena no sajūtām jeb [[pamatmaņas|pamatmaņām]], kuru nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt [[smarža]]s, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir savādāki.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kīlargo
| operators =
| attēls = Key largo432.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = film noir
| režisors = [[Džons Hjūstons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Edvards Robinsons]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Laionels Berimors]]
* [[Klēra Trevora]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Key Largo''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|7|16}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kīlargo"''' ({{Val|en|Key Largo}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Hjūstons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Edvards Robinsons]], [[Lorēna Bekola]], [[Laionels Berimors]] un [[Klēra Trevora]]. Filma balstīta uz [[Maksvels Andersons|Maksvela Andersona]] tāda paša nosaukuma 1939. gada lugu.

sentences:
[[Kategorija:Ogres novada pagasti|Ledmanes]]
[[Kategorija:Ogres rajons|Ledmanes]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #000000
| nos = ''K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen''
| logo = K.S.C. Lokeren Oost-Vlaanderen logo.svg
| pilns = ''Koninklijke Sporting Club<br />Lokeren Oost-Vlaanderen''
| iesauka = ''Tricolores''
| pilsēta = {{Vieta|Beļģija|Lokerena}}
| dib = 1923
| dib_mēn = 1
| dib_dat = 22
| beidza_pastāvēt = 2020. gadā
| stad = ''[[Daknamstadion]]''
| ietilp = 12 000
| līga =
| sez =
| poz =
| mediji =
| pattern_la1 = _kscl1718h
| pattern_b1 = _kscl1718h
| pattern_ra1 = _kscl1718h
| pattern_sh1 = _kscl1718h
| pattern_s1 =
| leftarm1 = FFFFFF
| body1 = FFFFFF
| rightarm1 = FFFFFF
| shorts1 = 000000
| socks1 = FED801
| pattern_la2 = _kscl1718a
| pattern_b2 = _kscl1718a
| pattern_ra2 = _kscl1718a
| pattern_sh2 = _kscl1718h
| pattern_s2 =
| leftarm2 = 000000
| body2 = 000000
| rightarm2 = 000000
| shorts2 = 000000
| socks2 = 000000
| titelDerdeShirt = Alternatief
| pattern_la3 = _kscl1718t
| pattern_b3 = _kscl1718t
| pattern_ra3 = _kscl1718t
| pattern_sh3 =
| pattern_s3 =
| leftarm3 = FED801
| body3 = FED801
| rightarm3 = FED801
| shorts3 = FED801
| socks3 = FED801
| geldig = 2017/18
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Gešrībenšteins
| Nosaukums2           = Geschriebenstein
| Photo                = Irottko-kilato-1.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Ungārija#Eiropa
| plat_d = 47 | plat_m  = 21 | plat_s = 10 | plat_NS = N
| gar_d  = 16 | gar_m   = 26 | gar_s  = 02 | gar_EW  = E
| kartes_paraksts      =
| reljefa_karte        = jā
| kartes_marķieris     =
| paraksta_novietojums =
| Augstums             = 884
| Relatīvais_augstums  = 397
| Atrašanās vieta      = {{vieta|Austrija|Burgenlande}}
{{vieta|Ungārija|Vašas meģe}}
| Kalnu grēda          = [[Kēšegas kalni]]
| Augstiene            = [[Alpokalja]]
| Kāpums               =
| Parent peak          =
| Coordinates          =
| Topographic map      =
| Type                 =
| Volcanic_Arc/Belt    =
| Age                  =
| Last eruption        =
| First ascent         =
| Easiest route        =
| Grid_ref_UK          =
| Grid_ref_Ireland     =
| Listing              =
| Translation          = Aprakstītais akmens
| Language             = vācu, ungāru
| Pronunciation        =
}}

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Jaunzēlande]]
[[Kategorija:Jaunzēlande]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ສາທາລະນະລັດປະຊາທິປະໄຕ ປະຊາຊົນລາວ
Sathalanalat Paxathipatai Paxaxon Lao
|    pilnais_valsts_nosaukums = Laosas Tautas Demokrātiskā Republika
|            valsts_nosaukums = Laos
|               karoga_attēls = Flag of Laos.svg
|            karoga_nosaukums = Laosas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Laos.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Laosas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = [[Pheng Xat Lao]]
|               kartes_attēls = Location_Laos_ASEAN.svg
|             kartes_paraksts = Laosa kartē
|               galvaspilsēta = [[Vjenčana]]
| latd=17 | latm=58 | latNS=N | longd=102 | longm=36 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[lao valoda]]
|              valsts_iekārta = [[Sociālisms|Sociālistiska republika]]
Vienpartijas [[komunisms|komunistu]] valsts
|        valsts_galvas_tituls = [[Laosas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Thongluns Sisulits]] (''Thongloun Sisoulith'')
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Laosas premjerministrs|Premjerministrs]]                                  | valsts_galva2 = [[Phankham Viphavanh]]                         | valsts_galvas_tituls3 = [[Laosas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva3 = [[Bounthong Chitmany]]
[[Pany Yathotou]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Laosas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Francija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1949|7|19}}
|                 platība_km2 = 237 955
|               platība_rangs = 82.
|              procenti_ūdens = 2,0
|          iedzīvotāju_skaits = 6 889 826<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.worldometers.info/world-population/laos-population/|title=Laos Population |publisher=worldometers|accessdate=22 October 2017}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2017. gads|2017]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 106.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 30
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 177.
|                     IKP_PPP = $13,792 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $2 204
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,608
|                    HDI_gads = 2008
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 130.
|                        Gini = 34,6
|                   Gini_gads = 2002
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Laosas kips]]
|                valūtas_kods = LAK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +7
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.la]]
|              tālsarunu_kods = 856
|                iso_kods_num = 418
|              iso_kods_alfa2 = LA
|              iso_kods_alfa3 = LAO
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida bārija hlorīds
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 10361-37-2
|      ķīmiskā formula = BaCl2
|              molmasa = 208,2324
|              blīvums = 3856
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1560 °C
| šķīdība ūdenī        = 37,5g/100ml (26 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija hlorīds''' (BaCl2) ir balta, higroskopiska, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir viens no nozīmīgākajiem šķīstošajiem [[bārijs|bārija]] savienojumiem.

sentences: '''13. maijs''' ir gada 133. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (134. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 232 dienas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Nikraces pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
'' — dzīvnieku suga, kam nav nepieciešams skābeklis nevienā dzīves posmā]]
'''Anaerobais organisms''' jeb '''anaerobs''' ir jebkurš organisms, kam nav vajadzīgs [[skābeklis]], lai augtu. Skābeklis var būt tam kaitīgs vai pat nāvējošs. Tas ir pretstats [[Aerobi organismi|aerobam organismam]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Gulbis (nozīmju atdalīšana)|Gulbis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Gublis
| abbreviation = Cyg
| name_latin = Cygnus
| RA = 20,62
| dec = +42,03
| areatotal = 804
| arearank = 16. vieta
| numbermainstars = 9
| numberstarsplanets = 36
| numberbrightstars = 6
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = Denebs
| starmagnitude = 1,25
| neareststarname = ''61 Cyg''
| stardistance = 11,4
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers = Cignīdas
| bordering = [[Cefejs (zvaigznājs)|Cefejs]]
[[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Lapsiņa]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 40
}}
'''Gulbja''' [[zvaigznājs]] bija zināms jau sengrieķu astronomiem. Tā formas dēļ tas ieguva putna nosaukumu. Krusta formas dēļ tas dažreiz tiek dēvēts arī par Ziemeļu krustu (pretēji [[Dienvidu Krusts|Dienvidu Krustam]]).

sentences:
{{jāuzlabo|Enciklopēdiskais stils, latviski termini, pareizrakstība, īpašvārdu atveidošana utt. (sk. arī diskusiju)}}
'''Rastafari''' ir reliģiska kustība, kas radusies [[Jamaika|Jamaikā]] 20. gadsimta 30. gados. Rastafarieši tic, ka [[Etiopija]]s imperators [[Haile Selasije I]] ir Dieva inkarnācija, [[mesija]], kas vadīs visus [[Āfrika]]s iedzīvotājus un visas pasaules melnādainos iedzīvotājus uz brīvību. Imperatora oficiālie tituli “Karaļu karalis”, “Kungu kungs”. “Jūdas cilts uzvarošā lauva”, “Dāvida pēcnācējs” tiek uzskatīti par norādēm uz mesiju. Vārds ''"Jah"'' ir [[Bībele]]s "Jehova" saīsinājums. Vārds "Rastafari" cēlies no Rasa Tafari Makonnena, kas bija Hailes Selasijes I vārds pirms kronēšanas.

sentences: '''Ķīmija''' ({{val|el2|chēmia, chēmeia}} — ‘metālu sakausēšanas māka’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=421}}</ref> ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta [[viela|vielu]] [[ķīmiskais sastāvs|sastāvu]], [[ķīmiskās īpašības|īpašības]], [[ķīmiskās pārvērtības|pārvērtības]] un [[ķīmiskās parādības|parādības]], kas saistītas ar šīm pārvērtībām, izstrādā racionālas vielu iegūšanas un pārstrādes metodes. Tā ir viena no nozīmīgākajām un plašākajām [[dabaszinātne|dabaszinātnēm]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielie mazie noslēpumi
| attēls                   =  Littlesecrets-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Secrets''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Blērs Treu]]
| producents               =
* [[Džesika Barnodesa]]
* [[Dons Ščeins]]
* Blērs Treu
| scenārija autors         = Džesika Barondesa
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Angarano]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Deivids Galahers]]
| mūzika                   = [[Sems Kardons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|10|17|Hārtlendas filmu festivāls|2002|8|23}}
| ilgums                   = 93 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/little-secrets-2001|title=Little Secrets|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|405 792}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=littlesecrets.htm|title=Little Secrets (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielie mazie noslēpumi"''' ({{val|en|Little Secrets}}) ir 2001. gada drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Blērs Treu]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Maikls Angarano]], [[Evana Reičela Vuda]] un [[Deivids Galahers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|10|17||bez}} Hārtlendas filmu festivālā.

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālais šelfs''' vai vienkārši '''šelfs''' (no {{val-en|shelf}} — 'sēklis' vai 'plaukts') ir [[kontinents|kontinentu]] zemūdens apkārtne līdz apmēram 200 metru<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 650. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> dziļumam (dažos gadījumos līdz pat 500—1500 m dziļumam). Kontinentālais šelfs no [[ģeoloģija]]s viedokļa tiek pieskaitīts kontinentiem, jo šelfa ģeoloģiskā uzbūve ir tāda pati. Šelfa robežas ir jūras krasts un zemūdens nogāze (krass jūras dibena pārliekums).

sentences:
{{citas nozīmes|būvi|tornis (nozīmju atdalīšana)|tornis}}
 ir augstākais tornis Latvijā.]]
'''Tornis''' ir augsta brīvi stāvoša struktūra vai būves daļa, kas visbiežāk augstumā pārsniedz savu platumu. Vecākais zināmais tornis atrasts [[Jērika|Jērikā]], tas celts 8. gadu tūkstotī pirms mūsu ēras. Torņus ceļ dažādu iemeslu dēļ - lai novērotu apkārtni (sargtorņi, ugunsdzēsības torņi), informācijas nodošanai ([[bāka]]s, pulksteņtorņi, zvanu torņi, sakaru torņi, [[minarets|minareti]]), lai piekļūtu augstām vietām (aplenkuma torņi, raķešu palaišanas torņi), dzesēšanai un lai izmantotu gravitācijas spēku dažādu vielu efektīvākai uzglabāšanai, saspiešanai vai dažādu priekšmetu nomešanai no liela augstuma.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Fromholds Martenss
|     vārds_orig = ''Friedrich Fromhold Martens''
|         attēls = Friedrich Fromhold Martens TUL derbe gross.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Portrets apmēram 1880. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1845
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Pērnava]], [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta = [[Pērnava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Vilhelms Martenss, Terēze Vilhelmīne, dzim. Knasta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katarīna Marija Luīze Tūra
|          bērni = trīs meitas un viens dēls
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas universitāte]], Krievijas Impērijas Ārlietu ministrija
|     alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]]
|        zinātne = starptautiskās tiesības
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Monogrāfija "Civilizēto nāciju starptautiskās tiesības" divos sējumos (1882—1883),  Krievijas Impērijas starptautisko līgumu apkopojums 15 sējumos (1874–1909)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Dogma''' ir autoritātes noteikts princips, kas tiek pieņemts par neapstrīdamu patiesību.<ref>Latviešu literārās valodas vārdnīca. 1.–8. Rīga, Zinātne, 1972.–1996.</ref> Tas ir ideoloģijas vai ticības sistēmas pamatā un nedrīkst tikt mainīts vai ignorēts bez visas sistēmas [[paradigma]]s ietekmēšanas.

sentences:
laikā]]
'''Mobilizācija''' ({{val|fr|mobilisation}}, no ''mobiliser'' — 'iekustināt') ir [[Rezervists|rezervistu]] iesaukšana aktīvajā karadienestā ar mērķi panākt [[Karaspēks|bruņoto spēku]] nonākšanu [[karastāvoklis|karastāvoklī]], reaģējot uz ārkārtas situāciju valstī vai pasaulē.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Vēju tornis
| native_name         = Αέρηδες
| former_names        =
| image               = Tower of the Winds.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Vēju tornis
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Atēnas]]
| location_country    = {{GRE}}
| pushpin_map         = Atēnas#Grieķija#Eiropa
| latd  = 37.974256 | latNS  = N
| longd = 23.72707 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 50. gads p.m.ē. (2. gadsimts p.m.ē.?)
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              = 12 m
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Soniks 2: Filma
| attēls                   = Sonic the Hedgehog 2 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sonic the Hedgehog 2''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija
| režisors                 = [[Džefs Foulers]]
| producents               =
* [[Nīls Morics]]
* Tobijs Ašers
* Toru Nakahara
* Hitoši Okuno
| scenārija autors         =
* [[Patriks Keisijs]]
* [[Džošs Millers]]
* [[Džons Vaitingtons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Bens Švarcs]]
* [[Taika Samptere]]
* [[Nataša Rotvela]]
* [[Ādams Pallijs]]
* [[Šemārs Mors]]
* [[Idriss Elba]]
* [[Nikola Šercingere]]
* [[Džims Kerijs]]
| mūzika                   = [[Junkie XL|Toms Holkenborgs]]
| operators                = [[Brendons Trosts]]
| montāža                  = Džims Mejs
| studija                  =
* ''[[Sega Sammy Group]]''
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Marza Animation Planet]]''
* ''[[Blur Studio]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2022|3|31|Austrālija un Krievija|2022|4|1|Latvija|2022|4|8|ASV}}
| ilgums                   =
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |last1=Scott |first1=Mendelson |title=Weekend Box Office: ‘Sonic 2’ Races To Record $71 Million Debut |url=https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2022/04/10/weekend-box-office-sonic-2-races-to-record-71-million-debut/?sh=ed4b84e4bf18 |website=Forbes |access-date=11 April 2022}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|402,6 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Sonic the Hedgehog 2 |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr614552069/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|11|15||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Soniks: Filma]]"
| nākošā                   = "[[Soniks 3: Filma]]"
| imdb                     =
}}
'''"Soniks 2: Filma"''' ({{val|en|Sonic the Hedgehog 2}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s kopražojuma [[piedzīvojumu filma|piedzīvojumu]] [[animācijas filma]], ko izplatīs kinokompānija ''[[Paramount Pictures]]'' un kas balstīta uz ''[[Sega (uzņēmums)|Sega]]'' izdotās [[Sonic the Hedgehog|tāda paša nosaukuma]] videospēļu franšīzes. Filma ir turpinājums 2020. gada filmai "[[Soniks: Filma]]". Tā pat kā pirmajai daļai filmas režisors ir [[Džefs Foulers]], scenārija autori [[Patriks Keisijs]] un [[Džošs Millers]] kopā ar [[Džons Vaitingtons|Džonu Vaitingtonu]]. Galvenās lomas ierunājuši un atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Bens Švarcs]], [[Taika Samptere]], [[Nataša Rotvela]], [[Ādams Pallijs]], [[Šemārs Mors]], [[Idriss Elba]], [[Nikola Šercingere]] un [[Džims Kerijs]].

sentences: '''29. jūnijs''' ir gada 180. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (181. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 185 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .pk
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1992. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''PKNIC''
|sponsors              = ''PKNIC''
|domātais-pielietojums = ar [[Pakistāna|Pakistānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = populārs Pakistānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://pknic.net.pk/ pknic.net.pk]
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{vikisaites+}}
'''Iekļautās procedūras un funkcijas'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm |access-date={{dat|2012|12|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304203236/http://termini.lza.lv/term.php?term=stored%20procedure&list=&lang=&h= |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> ir sagatavots [[SQL]] kods, kurš tiek saglabāts, lai to varētu atkārtoti izmantot. Vēl viens no terminiem: Iekļautā procedūra ir subrutīna, kas ir pieejama [[lietojumprogrammatūra]]ām ar piekļuvi [[Relāciju datubāzes pārvaldības sistēma]]i. Iekļautā procedūra (dažkārt to apzīmē ar proc, sproc, StoPro, StoredProc, sp vai SP) faktiski tiek glabāta [[datu bāze]]s datu vārdnīcā.

sentences:
[[Kategorija:Ieroči]]
[[Kategorija:Masu iznīcināšanas ieroči]]
[[Kategorija:Indes]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]

sentences: '''Divkāršais integrālis''' ir [[Noteiktais integrālis|noteiktā integrāļa]] vispārinājums, kad integrēšanas apgabals ''D'' ir plaknes apgabals, bet zemintegrāļa funkcija ir divu argumentu [[funkcija]] ''z = f(x, y).'' Divkāršo integrāli apzīmē ar simbolu <math>\iint\limits_{(D)} f(x,y)dS.</math><ref name=":0">{{Grāmatas atsauce |title=Augstākā matemātika |last=Volodko |first=Inta |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |year=2009 |isbn=978-9984-40649-7 |volume=II |location=Rīga |pages=123.—135}}</ref>

sentences: '''Minerālu grupas''' apvieno vairākus [[minerāls|minerālus]] ar radniecīgu [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]] un [[kristāliskā struktūra|kristālisko struktūru]]. Nereti minerālu grupas veido minerāli, kas ir t.s. "cietie šķīdumi" - tiem ir raksturīga izomorfa ķīmiskā sastāva maiņa (sk. [[laukšpats]]).

sentences: {{cita nozīme|dabas parādību|vasarnīcu ciemu|Sarma (ciems)}}

sentences:
s daļa no [[Šimkenta]]s līdz [[Semeja]]i ar atzariem uz [[Kirgizstāna|Kirgisztānu]]]]
'''Turkestānas—Sibīrijas dzelzceļš''' jeb '''Turksibs''' ({{val|kk|Түрксіб теміржолы}}, {{val|ru|Туркеста́но-Сиби́рская магистра́ль, Турксиб}}) ir [[dzelzceļš|dzelzceļu]] tīkls [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], kas savieno [[Uzbekistāna]]s austrumu daļu (agrāko [[Turkestāna|Turkestānu]]) ar [[Sibīrija]]s dienvidu daļu un pievienojas [[Transsibīrijas dzelzceļš|Transsibīrijas dzelzceļam]] [[Novosibirska]]s stacijā.

sentences: '''Periodiska funkcija''' ir [[funkcija]], kuras vērtība neizmainās, ja tās argumentu palielina par kādu noteiktu lielumu. Mazāko lielumu ar šādu īpašību sauc par funkcijas '''[[periods|periodu]]'''. Formāli, funkcija <math>f(x)</math> ir periodiska, ja eksistē tāds <math>T>0</math>, ka <math>f(x+T)=f(x)</math> visiem <math>x</math>. Mazākais <math>T</math>, kam izpildās šī īpašība, ir funkcijas <math>f(x)</math> periods. Svarīgi periodisku funkciju piemēri ir [[trigonometriskās funkcijas]], kuru periods ir 2''π'' vai ''π'' (piemēram [[sinuss]], [[kosinuss]] un [[tangenss]]), kā arī funkcija {''x''} ([[daļveida daļa]] no ''x''). Periodiskas funkcijas tiek lietotas, lai aprakstītu [[svārstības]] un [[vilnis|viļņus]].

sentences: '''1. februāris''' ir gada 32. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 333 (334 garajā gadā) dienas.

sentences:
'''Bīrons''' var būt:
* [[Ernsts Johans Bīrons]] (''Ernst Johann von Biron''; 1690―1772) — vācbaltiešu muižnieks, grāfs, pirmais Kurzemes un Zemgales hercogs (1737 ― 1762);
* [[Gustavs Bīrons]] (''Gustav von Biron''; 1695―1746) — vācbaltiešu muižnieks, karavīrs Krievijas dienestā, Ernsta Johana brālis;
* [[Pēteris Bīrons]] (''Peter von Biron''; 1724―1800)— vācbaltiešu muižnieks, grāfs, princis, otrais un pēdējais Kurzemes un Zemgales hercogs (1764 ― 1795).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
]]
'''Kristietība Armēnijā''' ir lielākā [[reliģija]] valstī. Tā parādījās mūsu ēras 1. gadsimtā, kad šajā valstī sludināja [[Jēzus Kristus]] apustuļi [[Apustulis Tadejs|Tadejs]] un [[Svētais Bartolomejs|Bartolomejs]]. 4. gadsimta sākumā karalis [[Trdats III]] pasludināja [[Kristietība|kristietību]] par valsts reliģiju, tādējādi Armēnija kļuva par pirmo kristīgo valsti pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://armenianprelacy.org/education/church-history/|title=History of the Armenian Church|website=Armenian Prelacy|access-date=2023-05-08|language=en-US}}</ref>

sentences: '''Endorfīni''' ("endogēnie morfīni") ir [[opioīdi|opioīdu]] [[peptīds|peptīdi]], kas darbojas kā [[neiromediatori]]. Tie izstrādājas [[neirons|neironos]] [[sports|sporta]] un citu fizisku aktivitāšu laikā, [[satraukums|satraukumā]], [[sāpes|sāpēs]], [[kapsaicīns|asu ēdienu ēšanā]], [[mīlestība|mīlestībā]] un [[orgasms|orgasmā]]. Līdzīgi kā citas opioīdu grupas [[narkotikas|narkotiskās vielas]], piemēram, [[morfīns]], endorfīnu nonākšana smadzenēs rada [[analgēzija|analgēziju]], labsajūtu, arī [[eiforija|eiforiju]] un nomierinošu efektu.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           vārds = Deivids Fosters Volless
|      vārds_orig = ''David Foster Wallace''
|          attēls = David Foster Wallace.jpg
|         att_izm = 250px
|   att_nosaukums = Deivids Fosters Volless 2006. gadā.
|      pseidonīms =
|      dz_dat_alt = {{dat|1962|2|21}}
|        dz_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Itaka}}
|       m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2008|9|12|1962|2|21}}
|         m_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosas apgabals|Klermonta}}
|           žanri =
|    nodarbošanās = romānu rakstnieks, noveļu rakstnieks
|         periods = 1987–2008
|   darbojies_arī =
|           mlapa =
|         dzimums = V
}}

sentences:
[[File:Isaiah scroll.PNG|thumb|right]]
'''Jesajas grāmata''' ({{val-he|ספר ישעיה}}), ir viena no [[Bībele]]s grāmatām, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts pravietis [[Jesaja]], kurš dzīvojis 8. gadsimtā p.m.ē. Grāmatā ir 66 nodaļas: pirmajās 39 nodaļās Jesaja paredz grēkā slīgstošās [[Jūdeja|Jūdejas karalistes]] iznīcību, bet pēdējās 27 nodaļās viņš pravieto, ka Izraēla bērni atkal atdzims. Šī sadaļa arī ietver pareģojumus, kuros [[kristieši]] saskata norādes uz [[Jēzus Kristus]] nākšanu, bet [[ebreji]] — pareģojumus par viņu valsts atdzimšanu.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Ukraine}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Silene borysthenica 140849121.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Silene borysthenica
| suga = Silene borysthenica
| suga_lv = Sīkziedu plaukšķene
| att_izmērs = 200px
}}'''Sīkziedu plaukšķene''' ({{val|la|Silene borysthenica}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kas sastopama [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopama reti, tikai piejūras posmā no valsts robežas ar [[Lietuva|Lietuvu]] līdz [[Ventspils|Ventspilij]], kur dažāda lieluma skrajas grupas aug piejūras smiltājos, parasti priekškāpā un starpkāpu ieplakās. Suga Latvijā sasniedz areāla ziemeļrietumu  robežu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-borysthenica-gruner-walters/|title=sīkziedu plaukšķene - Silene borysthenica (Gruner) Walters - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-18}}</ref>

sentences: '''Nuroks''' ir [[ebreji|ebreju]] uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
s pierādījumi. Pitagora teorēmai pastāv vismaz 370 pierādījumi]]
'''Teorēma''' ({{val-el|θεώρειν}}, ''theórein'' — ‘apdomāt’, ‘aplūkot’)<ref name="ZTV"/> [[matemātika|matemātikā]] ir [[apgalvojums]], kas ir [[matemātisks pierādījums|pierādīts]], balstoties uz [[aksioma|aksiomām]]. Parasti teorēmu veido [[premisa]] un [[secinājums]]. Vispārīgā formā teorēma tiek formulēta šādi: "ja (notiek kaut kas), tad (notiek tas un tas)".<ref name="ZTV"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Raši
|     vārds_orig = רַשִׁ"י
|         attēls = Rashi woodcut cropped.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1040
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Truā]], [[Truā grāfiste]], [[Francija]]
([[Oba (departaments)|Oba]], [[Šampaņa-Ardēni]], {{FRA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1105
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Truā]], [[Truā grāfiste]], [[Francija]]
([[Oba (departaments)|Oba]], [[Šampaņa-Ardēni]], {{FRA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = svēto rakstu komentētājs, sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3 meitas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Nakts reportieris
 | oriģinālnos = ''Nightcrawler''
 |      attēls = NaktsReportieris.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = trilleris
 |    režisors = [[Dens Gilrojs]]
 |  producents =
* Mišels Litvaks
* [[Džeiks Jillenhols]]
* [[Deivids Lankasters]]
* [[Dženifera Foksa]]
* [[Tonijs Gilrojs]]
 |   scenārijs = Dens Gilrojs
 |     aktieri =
* Džeiks Jillenhols
* [[Renē Ruso]]
* [[Rizs Ahmeds]]
* [[Bils Pakstons]]
 |      mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Bold Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Open Road Films]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|9|5|Toronto kinofestivāls|2014|10|31|ASV|2014|11|13|Itālija|}}
 |      ilgums = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014|title=Nightcrawler|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 29, 2018|archive-date={{dat|2018|08|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180816062552/http://www.bbfc.co.uk/releases/nightcrawler-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nightcrawlers.htm|title=Nightcrawler|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= {{dat|2022|7|1||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|47,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Nakts reportieris"''' ({{val|en|Nightcrawler}}) ir 2014. gada ASV trilleris, kura režisors un scenārija autors ir [[Dens Gilrojs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Jillenhols]], [[Renē Ruso]], [[Rizs Ahmeds]] un [[Bils Pakstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|9|5||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences: '''Trasējošā munīcija''' ir [[Lode_(šāviņš)|lodes]] vai lielkalibra lādiņi, kuru pamatnēs ir iestrādāts trasējošais sastāvs. Trasējošais sastāvs deg ar spilgtu gaismu, ļaujot šāvējam ar neapbruņotu aci redzēt lodes lidošanas trajektoriju un veikt nepieciešamos labojumus.

sentences:
sievietes villaine un rotas. Rekonstrukcija pēc atradumiem [[Arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]] Kārļu Ainavās (12. gs.). [[Vilna]], [[misiņš]]. [[Latvijas Nacionālais vēstures muzejs|Latvijas nacionālā vēstures muzeja]] [[izstāde]]]]
 1895. gada [[akvarelis]] ar [[Turlavas pagasts|Turlavas pagasta]] [[Pliķu ciems|Pliķu ciema]] [[kuršu ķoniņi|kuršu ķoniņieni]] villainē]]
'''Villaine''' ir [[taisnstūris|taisnstūra]] nešūta plecu [[sega]] no [[vilna]]s vai [[lini|lina]] auduma, [[latvieši|latviešu]] un [[lībieši|lībiešu]] [[tautastērps|tautastērpa]] sastāvdaļa. [[Arheoloģija|Arheoloģiskie]] materiāli liecina, ka villaines valkātas ļoti sen, bet tiešie atradumi ir no 7. gadsimta.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tautas tērpi. Raksti. Izšūšana.|author=Maruta Grasmane |year=2013 |publisher=Senā klēts |location=Rīga |isbn=978-9984-49-845-4 |page=22}}</ref> Etnogrāfiskā tautas tērpa villaines var būt rotātas ar izšuvumiem un celiem, var būt bez rotājumiem. Arheoloģiskā tautas tērpa villaines greznotas ar metāla gredzentiņiem un spirālītēm. Pēc krāsas villaines var būt balta, zila, zaļa, pelēka vai rūtaina, atkarībā no novada un laika posma.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālais tautastērps un tā valkāšanas tradīcijas |author=Aija Jansone |year=2009 |publisher=Nemateriālā kultūras mantojuma valsts aģentūra |location=Rīga |isbn=978-9934-8035-8-1 |page=27}}</ref> Tradicionāli pie latviešu tautastērpa villaini sedz pāri abiem pleciem. Izņēmums ir Dienvidkurzeme, kur [[Rucava|Rucavā]] tās nēsāja uz vienas rokas, [[Nīca|Nīcā]] un [[Bārta|Bārtā]] sasprauda uz viena pleca.

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
[[Kategorija:Luterāņi| ]]
[[Kategorija:Protestanti pēc valsts]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Vladimirs Putins
| vārds_orģ = ''Владимир Путин''
| attēls = Vladimir Vladimirovich Putin 2022.jpg
| mazs_att =
| apraksts = <!------ Pirmais amats ------>
| amats = [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas prezidenti|prezidents]]
| term_sākums = {{dat|2012|5|7|N}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers = * [[Dmitrijs Medvedevs]]
* [[Mihails Mišustins]]
| priekštecis = Dmitrijs Medvedevs
| pēctecis = <!------ Otrais amats ------>
| amats2 =
| term_sākums2 = {{dat|1999|12|31|N}}
| term_beigas2 = {{dat|2008|5|7|N}}{{smallsup|1}}
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 = * [[Mihails Kasjanovs]]
* [[Viktors Hristenko]]
* [[Mihails Fradkovs]]
* [[Viktors Zubkovs]]
| priekštecis2 = [[Boriss Jeļcins]]
| pēctecis2 = Dmitrijs Medvedevs
<!------ Trešais amats ------>| amats3 = [[Krievijas Federācija]]s [[Krievijas premjerministri|premjerministrs]]
| term_sākums3 = {{dat|2008|5|8|N}}
| term_beigas3 = {{dat|2012|5|7|N}}
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 = Dmitrijs Medvedevs
| premjers3 =
| priekštecis3 = [[Viktors Zubkovs]]
| pēctecis3 = [[Viktors Zubkovs]] (pagaidu)
<!------ Ceturtais amats ------>| amats4 =
| term_sākums4 = {{dat|1999|8|9|N}}
| term_beigas4 = {{dat|2000|5|7|N}}{{smallsup|2}}
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 = [[Boriss Jeļcins]]
| premjers4 =
| priekštecis4 = [[Sergejs Stepašins]]
| pēctecis4 = [[Mihails Kasjanovs]]
<!------ Piektais amats ------>| amats5 = [[Vienotā Krievija|Vienotās Krievijas]] līderis
| term_sākums5 = {{dat|2008|1|1|N}}
| term_beigas5 = {{dat|2012|4|25|N}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 =
| premjers5 =
| priekštecis5 =
| pēctecis5 = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1952|10|7}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada}} (tagad [[Sanktpēterburga]], {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība = [[krievs]]
| partija = [[Vienotā Krievija]]
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs = Vladimirs Putins<ref name="vecāki">[https://zeltene.eu/ka-izskatijas-vladimira-putina-vecaki-un-kads-prezidents-bija-berniba-un-jauniba/62709 Kā izskatījās Vladimira Putina vecāki un kāds prezidents bija bērnībā un jaunībā] zeltene.eu</ref>
| māte = Marija Putina<ref name="vecāki" />
| dzīvesb = Ludmila Putina <small>(1983—2013)</small>
| bērni =
| profesija = jurists, politiķis
| alma_mater = [[Sanktpēterburgas Valsts universitāte]]
| reliģija = [[pareizticība]]
| paraksts = Putin signature.svg
| paraksts_izm =
| piezīmes = {{ubl
|{{smallsup|1}} — pagaidu prezidents laikā no {{dat|1999|12|31|G}} līdz {{dat|2000|5|7|D}}.
|{{smallsup|2}} — pagaidu premjers laikā no {{dat|1999|8|9|G}} līdz {{dat|1999|8|16|D}}.
}}
}}
'''Vladimirs Putins''' ({{val|ru|Влади́мир Влади́мирович Пу́тин}}; dzimis {{dat|1952|10|7}}) ir pašreizējais [[Krievija|Krievijas Federācijas]] prezidents, [[Krievijas Federācijas Drošības padome]]s priekšsēdētājs. Bijušais Krievijas premjerministrs (2008—2012) un politiskās partijas [[Vienotā Krievija]] vadītājs (2007—2012). Kopš [[Krievijas 2020. gada konstitucionālā reforma|2020. gada konstitucionālās reformas]] [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] tiek uzskatīts par [[diktators|diktatoru]], kā arī kopš [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|2022. gada iebrukuma Ukrainā]] par kara noziedznieku.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://zinas.tv3.lv/arvalstis/baidens-atkartoti-nosauc-putinu-par-kara-noziedznieku-un-aicina-izmeklet-bucas-slaktinu/|title=Baidens atkārtoti nosauc Putinu par kara noziedznieku un aicina izmeklēt Bučas slaktiņu|work=tv3.lv|access-date=2022-05-05|language=lv-LV}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.apollo.lv/7499036/kara-noziedznieks-putins-nav-saubu-ka-mes-sasniegsim-savus-merkus|title=Kara noziedznieks Putins: Nav šaubu, ka mēs sasniegsim savus mērķus|website=Apollo.lv|access-date=2022-05-05|date=2022-04-12|language=lv}}</ref>

sentences: [[File:COVID-19 rapid test.jpg|thumb|SARS-CoV-2 ātrie testi. Vīrusa antigēna noteikšanas sānplūsmas testi]]

sentences: '''29. jūlijs''' ir gada 210. diena (211. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 155 dienas.

sentences: Vikiprojekts, kura mērķis ir radīt vikipēdijas šķirkļus par visām Latvijas skolām. Notiek, vikipēdistu kopienai sadarbojoties ar [http://www.izglitibasbiedriba.lv Neatkarīgo izglītības biedrību]. Katru gadu tiek atjaunots [[Latvijas skolu reitings]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fanija un Aleksandrs
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3813705217/|title=Fanny and Alexander (1982) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|12|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| valoda = * [[Zviedru valoda|zviedru]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
| valsts = * {{SWE}}
* {{FRA}}
* {{FRG}}
| ilgums = * 188 minūtes (kinoteātru versija)
* 312 minūtes (televīzijas versija)
| izdošana = {{Filmas datums|1982|12|17|Zviedrija|1983|3|9|Francija|1983|10|8|Rietumvācija}}
| izplatītājs = * ''Sandrew Film & Teater''
* ''Gaumont''
* ''Tobis Film''
| studija = * ''Cinematograph''
* ''Sveriges Television''
* ''Gaumont International''
* ''Personafilm''
* ''Tobis Film''
* ''Svenska Filminstitutet''
| operators =
| oriģinālnos = ''Fanny och Alexander''
| mūzika =
| aktieri = * [[Pernilla Alvina]]
* [[Bertils Gūve]]
* [[Eva Frēlinga]]
* [[Gunna Volgrēna]]
* [[Jans Malmše]]
| scenārijs = Ingmars Bergmans
| producents = [[Jorns Donners]]
| režisors = [[Ingmars Bergmans]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Fanny&Alexander.jpg
| imdb =
}}'''"Fanija un Aleksandrs"''' ({{Val|sv|Fanny och Alexander}}) ir 1982. gada [[Zviedrija]]s, [[Francija]]s un [[Rietumvācija]]s kopražojuma kinodrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ingmars Bergmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pernilla Alvina]], [[Bertils Gūve]], [[Eva Frēlinga]], [[Gunna Volgrēna]] un [[Jans Malmše]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Jūlija Saņina
|          Attēls = OIFF 2014-07-11 172650 - Julia Sanina.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Jūlija Saņina Odesas starptautiskajā filmu festivālā 2014. gadā
|        Dz_vārds = Jūlija Holovaņa
|      Pseidonīms = Jūlija Saņina
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1990|10|11}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Žanrs = [[Rokmūzika]], [[popmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, komponiste, aktrise, blogere
|     Instrumenti = balss, ģitāra, bungas
|            Gadi = 2011—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = [[Sony BMG Music Entertainment]]
|   Darbojies_arī = [[The Hardkiss]] (2011—pašlaik)
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''Jūlija Bebko''' (dzimusi '''Holovaņa'''; [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Юлія Олександрівна Бебко (Головань)'', dzimusi [[1990. gads|1990.]] gada [[11. oktobris|11. oktobrī]]), profesionāli pazīstama kā '''Jūlija Saņina''' (''Юлія Саніна''), ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Dziedātājs|dziedātāja]] un [[Ukraina]]s [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas ''[[The Hardkiss]]'' vadošā [[Solists|soliste]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Legionella pneumophila 01.jpg
| att_nosaukums = ''Legionella pneumophila'' uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Legionellaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Legionella
| ģints_lv =Legionellas
| suga =Legionella pneumophila
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Legionella pneumophila''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas]] aerobas kustīgas baktērijas. Taisnas vai viegli izlocītas [[Baktēriju morfoloģija|nūjiņas]] ar viciņām; 3 × 0,5—0,7 µm. Izraisa [[Legioneloze|legionelozi]] jeb "leģionāru slimību". No citām ''Legionella'' sugām atšķīrās ar spēju hidrolizēt [[Nātrija hipurāts|nātrija hipurātu]]. ''Legionella pneumophila'' izšķir 16 serogrupas. Ir jutīgas pret [[Ultravioletie stari|ultravioletajiem stariem]], [[Etilspirts|etilspirtu]], [[Fenols|fenolu]], 3% [[Hloramīns|hloramīna]] šķīdumu<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2456''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2456''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Kosmiskais karaspēks]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2009
| Starts                 = {{dat|2009|12|14|SK}} 10:38 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M/DM-2]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[Kosmos-2457]]'', ''[[Kosmos-2458]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 7 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2449]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2457]]''
}}
'''''Kosmos-2456''''' (''Космос-2456'') ir [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Orbītā palaists 2009. gada decembrī. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs 730. Izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 1.<ref name="ianc.rsa" />

sentences: '''Bulgārijas turki''' ([[Turku valoda|turku]]: ''Bulgaristan Türkleri'') ir otra lielākā etniskā, lingvistiskā un reliģiskā iedzīvotāju grupa mūsdienu [[Bulgārija|Bulgārijas Republikā]] pēc [[Bulgāri|bulgāriem]]. Saskaņā ar tautas skaitīšanas datiem 2011. gadā turki veidoja 8,5 % no valsts iedzīvotājiem jeb 588 000 cilvēku. Pēc reliģiskās piederības pārsvarā ir [[Sunnītu islāms|musulmaņi sunnīti]], bet ir arī [[Šiītu islāms|šiīti]] (aptuveni 50 000 cilvēku) un neliels skaits [[Kristieši|kristiešu]] ([[Pareizticība|pareizticīgie]], [[Protestantisms|protestanti]] un [[Katoļticība|katoļi]]).

sentences:
pārvaldē ]]
'''Kontinentālā Ķīna''' ({{val|zh|中国大陆'}}, {{val|en|Mainland China}}) ir [[Ķīna|Ķīnas Tautas Republikas]] teritorija, izņemot [[Honkonga|Honkongu]], [[Makao]] un [[Ķīnas Republika|Taivānu]].

sentences:
[[Image:Gamma plot-lv.svg|thumb|right|325px|Gamma funkcijas grafiks]]
'''Gamma funkcija''' jeb '''otrā veida Eilera integrālis''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[faktoriāls|faktoriāla]] vispārinājums. To apzīmē ar lielo [[grieķu alfabēts|grieķu burtu]] [[gamma]] ''Γ''. Gamma funkcija ir definēta jebkuram [[reāls skaitlis|reālam]] un [[komplekss skaitlis|kompleksam skaitlim]], izņemot veselus [[negatīvs skaitlis|negatīvus]] skaitļus, tātad visiem pozitīviem skaitļiem:

sentences:
'''10. janvāris''' ir 10. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 355 dienas (356 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Tatjana (personvārds)|Tatjana]], [[Dorisa]]

sentences: '''13. decembris''' ir gada 347. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (348. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 18 dienas.

sentences: '''Čiksulubas krāteris''' ({{val|es|Cráter de Chicxulub}}), saukts arī par '''Čikšulubas krāteri''', ir aizvēsturisks [[triecienkrāteris]], kas atrodas zem [[Jukatanas pussala]]s mūsdienu [[Meksika]]s teritorijā. Tiek lēsts, ka triecienkrāteris ir izveidojies pirms aptuveni 65,5 miljoniem gadu, kad [[meteorīts]], kura [[diametrs]] bija vismaz 10 [[kilometrs|kilometri]], sadūrās ar [[Zeme|Zemi]], tādējādi izraisot [[Krīta-terciāra masveida izmiršana|krīta-terciāra masveida izmiršanu]], kā rezultātā gāja bojā visi [[dinozaurs|dinozauri]] un vairums citu dzīvnieku un augu sugas.<ref name="britannica">{{cite web|url= https://www.britannica.com/place/Chicxulub|title=Chicxulub|work=britannica.com|publisher= Encyclopaedia Britannica|accessdate=13 May 2018}}</ref>

sentences: '''Elektrods''' (no [[elektrība|elektr(ība)]] un {{val|el|ὁδός}} (''odos'') — 'ceļš') ir elektrovadoša materiāla ierīce (tās daļa), caur kuru tiek pievadīta [[elektriskā strāva]]. Pozitīvi lādētos elektrodus sauc par [[anods|anodiem]], negatīvi — par [[katods|katodiem]].

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Kolima
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Мост через Колыму.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Tilts pār Kolimu pie [[Debina]]s
  | karte             = Kolyma.png
  | kartes_paraksts   = Kolimas baseins
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Jakutija#Krievijas Tālie Austrumi#Krievija
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         = [[Kulu]] un [[Ajanjurjaha]]
  | ieteka            = [[Austrumsibīrijas jūra]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 2129
  | iztekas_augstums  = 530
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          = 3830
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       = 121
  | baseins           = 647 000
  | pietekas          = [[Aņuja]], [[Omolona]]
  | sāk_plat_d= 62 | sāk_plat_m= 17 | sāk_plat_s= 40 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 147 | sāk_gar_m= 43 | sāk_gar_s= 52 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 69 | iet_plat_m= 36 | iet_plat_s= 01 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 161 | iet_gar_m= 24 | iet_gar_s= 11 | iet_gar_EW=E
}}
'''Kolima''' ({{val|ru|Колыма}}, {{val|sah|Халыма}}) ir upe [[Krievijas Federācija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos austrumos]]. Plūst caur [[Sahas Republika|Sahas Republiku]] un [[Magadanas apgabals|Magadanas apgabalu]]. Pēc baseina kopplatības (647 000 km²) sestā lielākā Krievijas upe.<ref>[https://water-rf.ru/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%B5%D0%BA%D1%82%D1%8B/434/%D0%9A%D0%BE%D0%BB%D1%8B%D0%BC%D0%B0 Вода России. Колыма]</ref> Nosaukums cēlies no [[evenku valoda]]s ''голомо'' vai [[jakutu valoda]]s ''халыма'' — no baļķiem būvēts konusveida mājoklis.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Hohostervicas pils
| native_name         = ''Burg Hochosterwitz''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Austrija#Eiropa
| status              =
| image               = Hochosterwitz Castle 1.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Austrija|Karintija}}
| latd  = 46.755 | latNS  = N
| longd = 14.453611 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = rakstos 860. gadā
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
Šajā sarakstā apkopoti ievērojami '''[[Florence|Florencē]] dzimuši''' cilvēki:
* [[Marioto Albertinelli]] (''Mariotto Albertinelli'') (1474—1515) — mākslinieks
* [[Dante Aligjēri]] (''Dante Alighieri'') (1265—1321) — dzejnieks
* [[Alesandro Allori]] (''Alessandro Allori'') (1535—1607) — mākslinieks
* [[Kristofano Allori]] (''Cristofano Allori'') (1577—1621) — mākslinieks
* [[Džovanni Animuča]] (''Giovanni Animuccia'') (1520—1571) — komponists
* [[Fra Bartalomeo]] (''Fra Bartolomeo'') (1472—1517) — mākslinieks
* [[Sandro Botičelli]] (''Sandro Botticelli'') (1445—1510) — mākslinieks
* [[Anjolo Bronzino]] (''Agnolo Bronzino'') (1503—1572) — mākslinieks
* [[Filipo Brunelleski]] (''Filippo Brunelleschi'') (1377—1446) — arhitekts
* [[Benvenuto Čellini]] (''Benvenuto Cellini'') (1500—1571) — mākslinieks
* [[Džons Daglass]] (''John Douglas'') (1844—1900) — augstmanis
* [[Donatello]] (''Donatello'') (1386—1466) — mākslinieks
* [[Franko Dzefirelli]] (''Franco Zeffirelli'') (1923—2019) — kinorežisors
* [[Džoto]] (''Giotto'') (1267—1337) — mākslinieks
* [[Oriana Fallači]] (''Oriana Fallaci'') (1929—2006) — žurnāliste
* [[Ferdinando III]] (''Ferdinando III'') (1769—1824) — lielhercogs
* [[Francis II]] (''Franz II.'') (1768—1835) — imperators
* [[Frančesko I de Mediči]] (''Francesco I de' Medici'') (1541—1587) — lielhercogs
* [[Domeniko Girlandajo]] (''Domenico Ghirlandaio'') (1449—1494) — mākslinieks
* [[Frančeska Kačini]] (''Francesca Caccini'') (1587—1640) — komponiste
* [[Frančesko Kasagrande]] (''Francesco Casagrande'') (1970—) — riteņbraucējs
* [[Mateo Karkasi]] (''Matteo Carcassi'') (1792—1853) — komponists, ģitārists
* [[Lielhercogs Kārlis]] (''Karl von Österreich-Teschen'') (1771—1847) — augstmanis
* [[Katrīna Mediči]] (''Catherine de Médicis'') (1519—1589) — karaliene
* [[Gvido Kavalkanti]] (''Guido Cavalcanti'') (1255—1300) — dzejnieks
* [[Luidži Kerubini]] (''Luigi Cherubini'') (1760—1842) — komponists
* [[Klemenss VII]] (''Clemens VII'') (1478—1534) — pāvests
* [[Klemenss XII]] (''Clemens XII'') (1652—1740) — pāvests
* [[Karlo Kollodi]] (''Carlo Collodi'') (1826—1890) — rakstnieks
* [[Pjero di Kozimo]] (''Piero di Cosimo'') (1462—1521) — mākslinieks
* [[Kozimo de' Mediči]] (''Cosimo de' Medici'') (1389—1464) — valdnieks
* [[Kozimo I de Mediči]] (''Cosimo I de' Medici'') (1519—1574) — lielhercogs
* [[Kozimo II de Mediči]] (''Cosimo II de' Medici'') (1590—1621) — lielhercogs
* [[Bruneto Latini]] (''Brunetto Latini'') (1220—1294) — filozofs
* [[Leo X]] (''Leo X'') (1475—1521) — pāvests
* [[Leo XI]] (''Leo XI'') (1535—1605) — pāvests
* [[Leopolds II (Toskāna)|Leopolds II]] (''Leopoldo II'') (1797—1870) — lielhercogs
* [[Filipo Lipi]] (''Filippo Lippi'') (1406—1469) — mākslinieks
* [[Lorenco de' Mediči]] (''Lorenzo de' Medici'') (1449—1492) — valdnieks
* [[Žans-Batists Lullī]] (''Jean-Baptiste Lully'') (1632—1687) — komponists
* [[Nikolo Makjavelli]] (''Niccolò Machiavelli'') (1469—1527) — filozofs
* [[Rouza Makgauana]] (''Rose McGowan'') (1973—) — aktrise
* [[Marija de Mediči]] (''Marie de Médicis'') (1573—1642) — karaliene
* [[Mario del Monako]] (''Mario del Monaco'') (1915—1982) — operdziedonis
* [[Florensa Naitingeila]] (''Florence Nightingale'') (1820—1910) — medmāsa
* [[Sv. Filipo Neri]] (''San Filippo Neri'') (1515—1595) — katoļu svētais
* [[Antonio Pollajolo]] (''Antonio Pollaiuolo'') (1432/1433—1498) — mākslinieks
* [[Ričards Rodžers]] (''Richard Rogers'') (1933—2021) — arhitekts
* [[Antonio Sakīni]] (''Antonio Sacchini'') (1730—1786) — komponists
* [[Antonio da Sangallo Jaunākais]] (''Antonio da Sangallo il Giovane'') (1484—1546) — arhitekts
* [[Antonio da Sangallo Vecākais]] (''Antonio da Sangallo il Vecchio'') (1455—1534) — arhitekts
* [[Jakopo Sansovino]] (''Jacopo Sansovino'') (1486—1570) — arhitekts
* [[Džovanni Sartori]] (''Giovanni Sartori'') (1924—2017) — politologs
* [[Davids Sasoli]] (''David Sassoli'') (1956—2022) — politiķis, žurnālists
* [[Džons Singers Sardžents]] (''John Singer Sargent'') (1856—1925) — mākslinieks
* [[Džovanni Spadolini]] (''Giovanni Spadolini'') (1925—1994) — politiķis
* [[Paolo del Poco Toskanelli]] (''Paolo dal Pozzo Toscanelli'') (1397—1482) — matemātiķis
* [[Paolo Učello]] (''Paolo Uccello'') (1397—1475) — mākslinieks
* [[Urbāns VIII]] (''Urbanus VIII'') (1568—1644) — pāvests
* [[Frančesko Marija Veračini]] (''Francesco Maria Veracini'') (1690—1768) — komponists
* [[Andrea del Verokjo]] (''Andrea del Verrocchio'') (1435—1488) — mākslinieks
* [[Amerigo Vespuči]] (''Amerigo Vespucci'') (1451—1512) — kartogrāfs
* [[Vinčenco Viviani]] (''Vincenzo Viviani'') (1622—1703) — matemātiķis

sentences:
{{infokaste+}}
 un [[Karls Gustavs Jungs|Jungu]].]]

sentences: {{Commonscat|20th century BC|20. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences: {{Commonscat|Lakes of Oceania|Okeānijas ezeri}}

sentences:
[[Fēru salas|Fēru salās]].]]
'''Vaļu medības''' ir rūpnieciska [[vaļveidīgie|vaļveidīgo]] [[jūra]]s [[zīdītāji|zīdītāju]] nomedīšana to ķermeņu vai ķermeņu daļu komerciālai izmantošanai vai lietošanai pārtikā. Atsevišķos gadījumos vaļu nomedīšana tiek veikta pētnieciskiem mērķiem. Agrāk vaļus intensīvi medīja, lai iegūtu [[gaļa|gaļu]], [[tauki|taukus]], joslvaļu mutes "bārkstis" un [[pelēkā ambra|pelēko ambru]], ko iegūst no [[kašalots|kašalotu]] [[zarnas|zarnām]] [[smarža|smaržu]] industrijas vajadzībām. Mūsdienās vaļus medī galvenokārt pārtikai. Gadā visā pasaulē tiek nomedīti ap 1500 vaļu, galvenokārt [[mazais joslvalis|mazie joslvaļi]].
20. gadsimtā nomedītos vaļus izmantoja galvenokārt mākslas un dekoratīvajās nozarēs. Piemēram, vaļu spalvas tika izmantotas rotājumos, apģērbā vai pat mēbeļu apdarei. Tas bija populārs materiāls, kas piešķīra ekskluzīvu un greznu izskatu dažādiem priekšmetiem.Korsetes no vaļa tika izgatavotas, izmantojot galvenokārt vaļa ribas un ribu kaulus. Tie tika izmantoti, lai nodrošinātu stingru un formējošu struktūru korsetei.

sentences:
]]
'''Transhumānisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] kustība, kuras pamatā ir pieņēmums, ka [[cilvēks]] nav pēdējais [[evolūcija]]s posms un tas var pilnveidoties līdz pat [[bezgalība]]i. Viena no galvenajām tās idejām ir tā, ka cilvēks var attīstīties, pateicoties labumiem, ko sniedz zinātniskie un tehnoloģiskie atklājumi, tādā veidā uzlabojot savas garīgās un fiziskās spējas.

sentences: '''Visums''' jeb '''Universs''' ir viss [[laiktelpa]]s [[kontinuums]], kurā mēs pastāvam, ieskaitot visu tajā atrodošos [[matērija|matēriju]] un [[enerģija|enerģiju]]. Citā definējumā tā ir laiktelpas daļa, ko jebkādiem cilvēkam pieejamiem līdzekļiem iespējams novērot ('''Metagalaktika'''). Līdz aptuveni [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidum populārāka bija pirmā no šīm [[definīcija|definīcijām]], taču tagad ar terminu '''novērojamais Visums''' saprot tieši otro definīciju, jo nav iespējams [[eksperiments|eksperimentāli]] pārbaudīt, vai tas, kas atrodas aiz novērojamās [[laiktelpa]]s robežām, atbilst paredzējumiem. Tam nav arī nozīmes [[fizika]]s teoriju izveidē. Ar Visuma [[pētniecība|pētniecību]] nodarbojas [[kosmoloģija]], kas attīstījusies no fizikas un [[astronomija]]s. Teorētiskās kosmoloģijas pārstāvji uzskata, ka šādi ierobežojumi nepastāv vai tos iespējams bez nopietnām sekām pārkāpt, savukārt novērošanas kosmoloģijas pārstāvji uzsver, ka pilnīgi novērojumi nav iespējami, ja fizika vēlas saglabāt vismaz salīdzinošu [[objektivitāte|objektivitāti]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Sukarno
| vārds_orģ           = ''Soekarno''
| attēls              = Presiden Sukarno.jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            = Sukarno 1949. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = 1. [[Indonēzijas prezidenti|Indonēzijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1945|8|18|N}}
| term_beigas         = {{dat|1967|3|12|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            = [[Suharto]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1901|6|6}}
| dzim_vieta          = [[Surabaja]], [[Nīderlandes Austrumindija]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1970|6|21|1901|6|6}}
| mir_vieta           = {{vieta|Indonēzija|Džakarta}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Indonēzijas Nacionālā partija|Nacionālā partija]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          = [[Bandunas tehnoloģiskais institūts]]
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            = Sukarno Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Impulsu amplitūdas modulācija''' ('''IAM'''; {{val|en|pulse-amplitude modulation}}, '''''PAM''''') ir [[modulācija]]s veids, kas modulējamo signālu kodē ar [[impulss (signālu apstrāde)|impulsu]] [[amplitūda]]s maiņu pie nemainīgas nesējsignāla frekvences (perioda) un nemainīga impulsa platuma. Šo modulāciju izmanto [[gaismas diode|gaismas diožu]] apgaismojuma ierīcēs, datu kodēšanai datortīklos un ciparu televīzijā, kā arī citās jomās.

sentences:
glezna "Tirgotāja sieva"]]
'''Sieva''', arī '''dzīvesbiedre''', ir precēta [[sieviete]] attiecībā pret savu laulāto draugu — [[vīrs|vīru]]. Sievu mēdz dēvēt arī par laulāto draudzeni. Pēc vīra nāves sieva tiek saukta par [[atraitne|atraitni]], bet pēc oficiālas [[šķiršanās|laulības šķiršanas]] — par [[šķirtene|šķirteni]]. Sievas statuss, pienākumi un tiesības dažādās kultūrās un dažādos laikos ir bijuši atšķirīgi.

sentences: '''Ģeoīds''' ir ķermenis, kura forma vistuvāk atbilst [[Zeme]]s patiesajai formai. Ģeoīda virsma sakrīt ar [[okeāns|okeānu]] virsmu, ko iedomāti turpina zem sauszemes tā, lai jebkurā tās punktā vertikālā līnija būtu perpendikulāra ģeoīda virsmai. Tā kā ģeoīda virsma ir neregulāra, tad Zemes formas aprakstīšanai izmanto arī Zemes elipsoīdu.

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Džagī Vāsudevs''' (''[[Hindu valoda|hindu]]:'' जग्गी वासुदेव) (dzimis 1957. gada 5. septembrī), bieži dēvē vienkārši par '''Sadguru''' (''[[Angļu valoda|angļu]]:'' Sadhguru), ir indiešu [[jogs]], [[Misticisms|mistiķis]] un autors. Viņš nodibināja [[Fonds Iša|Išas fondu]], bezpeļņas organizāciju, kas māca [[joga]]s programmas ASV, Anglijā, Libānā, Singapūrā un Austrālijā, ieskaitot Indiju, un ir iesaistītsa sociālajās iniciatīvās, izglītībā un vides iniciatīvās. Viņa grāmatas ir parādījušās “[[The New York Times]]” labāko [[Bestsellers|bestselleru]] sarakstā vairākās kategorijās, piemēram, “Veselība”, “Reliģija, garīgums un ticība” un “Padomi, iespējas un dažādi”. Džagī Vāsudevs ir sniedzis runas tādās vietās, kā [[ANO galvenā mītne|ANO galvenajā mītnē]], [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]], kā arī izglītības iestādēs un tehnoloģiju uzņēmumos. Indijas valdība 2017. gadā piešķīra [[Padma Vibhūšans|Padma Vibhūšana]] civilo apbalvojumu, atzīstot viņa ieguldījumu garīgajā jomā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox cycling race
| name        = Tour of Estonia
| image       =
| date        = maijs/jūnijs
| region      = {{EST}}
| english     =
| discipline  = [[Šosejas riteņbraukšana|šoseja]]
| competition = [[UCI Eiropas tūre]]
| type        = Daudzdienu sacensības
| organiser   = ''Club Tartu Maraton''
| director    =
| first       =  2013
| number      =  10 (uz 2023. gadu)
| last        =
| firstwinner = {{flagathlete|[[Gerts Jēērs]]|EST}}
| mostwins    = {{flagathlete|[[Karls Patriks Lauks]]|EST}},{{flagathlete|[[Gžegožs Stenpņaks]]|POL}} (2. uzvaras)
| mostrecent  = {{flagathlete|[[Rasmuss Bēgs Valins]]|DEN}}
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Banahau
| Nosaukums2       = ''Banahaw''
| Photo            = Bundok Banahaw.jpg
| Paraksts         = Banahau vulkāns no Sampaloka ezera puses
| Augstums         = 2170
| Relatīvais_augstums = 1919
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 14 |latm= 04 |lats=03 |latNS= N
| longd= 121 |longm= 29 |longs= 33 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|1909}}
| First ascent         =
}}
'''Banahau''' ({{val|fil|Bundok Banahaw}}, {{val|en|Mount Banahaw}}) ir aktīvs [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]]. Atrodas salas dienviddaļā starp [[Bajas ezers|Bajas ezeru]] ziemeļos un [[Tajabasas līcis|Tajabasas līci]] dienvidos, administratīvi atrodas uz [[Kesona]]s un [[Laguna]]s provinču robežas. Vulkānam trīs virsotnes, augstākā no tām — Banahau 2170 m vjl, bet divas pārējās — Lukbans 1875 m austrumos un Sankristobals 1470 m rietumos. Agrāk Banahau krāteri pildīja ezers, bet 1730. gada izvirdumā tas noplūda, nopostot Sariajas pilsētu dienvidos no vulkāna. Pēdējais reģistrētais izvirdums noticis 1909. gadā; kopš tā laika snaudošs.<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=273050 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Banahaw]</ref> Vulkāns tiek uzskatīts par svētu vietu, to bieži apmeklē svētceļotāji. Vulkāna apkārtnē kopš 1921. gada izveidota aizsargājama dabas teritorija Banahau—Sankristobala aizsargātā ainava.<ref>[https://fpe.ph/conservation_site/location_details/mt.-banahaw-san-cristobal-protected-landscape-lagunaquezon Mt. Banahaw-San Cristobal Protected Landscape, Laguna/Quezon]</ref>

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = Pasaules kauss regbijā sievietēm
| aktuāla_sezona = 2025. gada Pasaules kauss regbijā sievietēm
| logo           = Rugby World Cup Logo.png
| pikseļi        = 150
| apraksts        = Pasaules kausa regbijā logo
| sports         = [[Regbijs]]
| dibin          = {{dat|1991}}
| komandas       = 12 (finālturnīrā)
| valsts         = {{flaga|Pasaule}} Pasaule
| čempions       = {{spw|ru|NZL}} ([[2021. gada Pasaules kauss regbijā sievietēm|2021]]) (6 tituls)
| čempions_visv   = {{spw|ru|NZL}} (6 tituli)
| mlapa          = {{URL|https://www.rugbyworldcup.com/2021|rugbyworldcup.com}}
}}
'''Pasaules kauss regbijā sievietēm''' ({{val|en|Rugby World Cup}}) ir galvenais [[regbijs|regbija]] turnīrs pasaulē sieviešu izlasēm. To organizē ''[[World Rugby]]'' (agrāk — Starptautiskā Regbija padome (''International Rugby Board''; IRB)). Pirmais Pasaules kauss regbijā sievietēm notika 1991. gadā, bet tikai 1998. gadā turnīrs saņēma oficiālu atbalstu no Starptautiskās Regbija padomes. 2009. gadā tā ar atpakaļejošu spēku atzina 1991. un 1994. gada turnīrus un to čempionus.

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru Krievijā|Eltons (nozīmju atdalīšana)|Eltons}}
{{ezera infokaste
|ezers=Eltons
|attēls=Elton lake 2009-08 02.jpg
|paraksts=Sāls vannas Eltona ezerā
|karte=Lake Elton, Volgograd satellite photo.png
|kartes_paraksts=Eltons no kosmosa
|map = Krievija#Volgogradas apgabals
| plat_d=49 | plat_m=8 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=46 | gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=152
|garums=
|Vid_dziļums=0,1—0,7
|Max_dziļums=1,5 (pavasarī)
|tilpums=
|augstums_vjl=-18
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=[[Kazahstāna]], [[Krievija]]
|salas=
|pilsētas=[[Eltona]]
}}
'''Eltons''' ({{val|ru|Эльтон}}) ir beznoteces [[sālsezers]] [[Krievija|Krievijā]], [[Piekaspijas zemiene]]s ziemeļu daļā, [[Volgogradas apgabals|Volgogradas apgabalā]], netālu no [[Kazahstāna]]s robežas.<ref>{{PZT|199}}</ref> Lielākais sālsezers Eiropā.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Perlamutrs''' ir [[Kompozītmateriāli|kompozītmateriāls]], kas dažiem [[Gliemji|gliemjiem]] veido vāku iekšējo slāni un no kā ir veidotas [[Pērle|pērles]]. Perlamutrs sastāv no ogļskābā [[Kalcijs|kalcija]] plāksnēm un tas zaigo dažādās krāsās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/perlamutrs:1|title=perlamutrs {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-06-04}}</ref>

sentences: '''Sarkanie gvardi''' vai '''hunveibini''' ({{val|zh|紅衛兵}}, {{val|zh-p|hóngweìbīng}} — ‘sarkanie sargi’, ‘sarkanie gvardi’) bija radikalizētu skolēnu un studentu grupējumi [[Mao Dzeduns|Mao Dzeduna]] uzsāktās [[Kultūras revolūcija]]s laikā [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republikā]]. Viņiem raksturīga bija Mao citātu [[Mazā sarkanā grāmatiņa]], ko tie visur nēsāja līdz un demonstrācijās turēja rokās. Sarkanos gvardus Mao galvenokārt izmantoja, lai 1967. gadā fiziski sagrautu esošo Komunistiskās partijas aparātu un valsts birokrātiju, gvardiem pazemojot un piekaujot Mao pretiniekus. Aktīvākais Sarkano gvardu darbības posms bija 1966.-1968. gados, kad viņu skaits sasniedza 11 miljonus.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Red-Guards Red Guards]</ref> Milzīgās Sarkano gvardu grupas drīz uzsāka haotiskas fiziskas un bruņotās cīņās savā starpā, kā arī ar citiem radikālo iedzīvotāju izveidotajiem grupējumiem. Lai atjaunotu kārtību valstī, Mao vairākas reizes Kultūras revolūcijas laikā izmantoja armiju, kas 1968. gada beigās arī pielika beigas Sarkano gvardu pastāvēšanai. Sarkano gvardu lielāko daļu nosūtīja strādāt fizisku darbu uz lauku reģioniem un rūpnīcām, līdz pat Mao nāvei 1976. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kazan''''' var būt:

sentences: {{Filozofa infokaste|platums=|vārds=Andrijs Baumeisters|vārds_orig=''Андрій Олегович Баумейстер''|attēls=|att_izmērs=|att_nosaukums=|dz_gads=1970|dz_mēnesis=2|dz_diena=1|dz_vieta=[[Čerkasi]], [[Ukrainas PSR]], [[PSRS]] (tagad {{UKR}})|m_gads=|m_mēnesis=|m_diena=|m_vieta=|pilsonība={{UKR}}|tautība=|paraksts=|skola=|intereses=|idejas=|alma_mater=[[Kijivas Universitāte]]|skolotājs=|skolnieks=|ietekme_no=|ietekmējis=|darbi=|valoda=|piezīmes=|kategorijas=}}'''Andrijs Baumeisters''' ({{val|uk|Андрій Олегович Баумейстер}}; dzimis {{dat|1970|2|1}} [[Čerkasi|Čerkasos]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] filozofs, sabiedrības filozofijas virziena pārstāvis. Filozofijas doktors (2015), līdz 2023. gada 3. septembrim [[Kijivas Universitāte|Kijivas Tarasa Ševčenko Nacionālās universitātes]] Teorētiskās un praktiskās filozofijas katedras profesors.

sentences:
{{Personas infokaste
| attēls = File:Yaroslavkiy E.jpg
| att_izmērs = 150px
| vārds_orig = ''Емельян Михайлович Ярославский''
| citas daļas = {{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = [[Karojošo bezdievju savienība]]s Centrālās padomes priekšsēdētājs
|       amats =
| term_sākums = 1925
| term_beigas = 1943
| apbalvojumi =
|    piezīmes =
}}
{{Amatpersonas infodaļa
| amatp_virsr = [[Antireliģiozā komisija|VK(b)P CK Antireliģiozās komisijas]] priekšsēdētājs
|       amats =
| term_sākums = 1923
| term_beigas = 1929
| apbalvojumi =
|    piezīmes =
}}
| dz_gads = 1878
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 3
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Aizbaikala apgabals|Čita|td=Krievija}}
| m_gads = 1943
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 4
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskava|td=Krievija}}
}}

sentences: '''Karalienes Elizabetes Zeme''' ({{val-en|Queen Elizabeth Land}}) ir apgabals [[Britu Antarktiskā teritorija|Britu Antarktiskās teritorijas]] dienvidos, [[Antarktīda|Antarktīdā]] uz [[Austrumantarktīda]]s un [[Rietumantarktīda]]s robežas. Aizņem sektoru no [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes]] un [[Filhnera šelfa ledājs|Filhnera]] [[šelfa ledājs|šelfa ledājiem]] ziemeļos līdz [[Dienvidpols|Dienvidpolam]]. Ziemeļaustrumos robežojas ar [[Kotsu Zeme|Kotsu Zemi]], rietumos un ziemeļrietumos — ar [[Elsvērta Zeme|Elsvērta Zemi]] un [[Mērijas Bērdas Zeme|Mērijas Bērdas Zemi]]. Lielāko daļu teritorijas aizņem [[Polārais plato]] un Rietumantarktīdas [[ledus vairogs]], bet teritorijas vidusdaļu — [[Pensakolas kalni]].

sentences:
{{Personas infokaste
|               vārds = Hermanis Vrangelis
|          vārds_orig = ''Hermann von Wrangel''
|              attēls = Herman von Wrangel.PNG
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums = Feldmaršala tērpā (1626)
|          dz_gads    = 1587
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 29
|            dz_vieta = [[Zviedru Igaunija]] (tagad {{EST}})
|              m_gads = 1643
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 11
|             m_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs =
|               brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gars: Prērijas dvēsele
| attēls                   = Spirit Stallion of the Cimarron poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spirit: Stallion of the Cimarron''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kellijs Esberijs]]
* [[Lorna Kuka]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|24}}
| ilgums                   = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-stallion-cimarron-2002|title=Spirit: Stallion of the Cimarron|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0166813/|title=Spirit: Stallion of the Cimarron (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|122,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Gars: Nepieradinātais]]"
| imdb                     =
}}
'''"Gars: Prērijas dvēsele"''' ({{val|en|Spirit: Stallion of the Cimarron}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kellijs Esberijs]] un [[Lorna Kuka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|24||bez}}.

sentences: '''Oriona josta''' ir [[asterisms]] [[Orions (zvaigznājs)|Oriona zvaigznājā]]. To veido [[Alnitaks]], [[Alnilams]] un [[Mintaka]], trīs spožas zvaigznes, kuras izskatās izkārtojušās apmēram uz vienas līnijas un veido mednieka jostu klasiskajā Oriona zvaigznājā. Latvijā vislabāk to novērot ziemā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladislavs Hieronīms Soltāns
|     vārds_orig = ''Władysław Hieronim Sołtan''
|         attēls = Vladislavs Hieronīms Soltāns ar dēlu Vladislavu ap 1880.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladislavs Hieronīms Soltāns ar dēlu Vladislavu (ap 1880)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1824
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Viļņas guberņa]]
(tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1900
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Prezma]]s muiža, [[Vitebskas guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvijas polis|polis]]
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Oktāvija Soltāne
|          bērni = [[Vladislavs Soltāns]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladislavs Hieronīms Soltāns''' ({{val-pl|Władysław Hieronim Sołtan}}, 1824—1900) bija [[Latvijas poļi|Latgales poļu]] izcelsmes politiķis. [[Prezma]]s muižas īpašnieks.

sentences: '''Trikarbonskābju cikls''', ko bieži sauc arī par '''citronskābes ciklu''' vai atklājēja vārdā par '''Krebsa ciklu''', ir [[šūnu elpošana]]s galvenā sastāvdaļa. Tas ir [[bioķīmija|bioķīmisks]] aerobs ([[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekļa]] klātienē norisošs) process, kura laikā tiek iegūta dzīvajiem organismiem nepieciešamā [[enerģija]]. Enerģija rodas no vienkāršiem 3 līdz 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus saturošiem savienojumiem - [[tauki|tauku]], [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] vielmaiņas produktiem, kuri sarežģītā daudzstadiju procesā pakāpeniski [[oksidēšanās|oksidējas]] līdz [[ogļskābā gāze|CO2]], atbrīvojot [[ūdeņradis|ūdeņradi]], kurš tālāk oksidējas līdz [[ūdens|ūdenim]], piedaloties [[adenozīntrifosforskābe]]s - universālā enerģijas uzkrājēja un pārnesēja - sintēzē.

sentences:
{{Commonscat|Cable-stayed bridges|Vanšu tilti}}
{{catmore|Vanšu tilts}}
{{DEFAULTSORT:Vanszu tilti}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pastaiga
| attēls                   = The Walk (2015 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Walk''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Toms Rotmens]]
* [[Stīvs Stārkijs]]
* [[Džeks Rapke]]
* Roberts Zemekis
| scenārija autors         =
* [[Kristofers Brauns]]
* Roberts Zemekis
| galvenajās lomās         =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Šarlote Le Bona]]
* [[Džeimss Bedžs Deils]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[ImageMovers]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|26|Ņujorkas filmu festivāls|2015|9|30|ASV|2015|10|9|Latvija|}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-2015|title=The Walk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 11, 2019|archive-date={{dat|2016|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161111122506/http://bbfc.co.uk/releases/walk-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=clouds2015.htm|title=The Walk (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pastaiga"''' ({{val|en|The Walk}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Bens Kingslijs]], [[Šarlote Le Bona]] un [[Džeimss Bedžs Deils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|26||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Radzenes
| ģints = Cerastium
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Cerastium holosteoides kz04.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Cerastium holosteoides
| suga = Cerastium holosteoides
| suga_lv = Velēnu radzene
}}'''Velēnu radzene''' ({{val|la|Cerastium holosteoides}}) ir ļoti mainīga izskata [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] suga, kuras ietvaros nodala vairākas [[Pasuga|pasugas]]. Tā ir sastopama [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp ļoti bieži visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, kur no atsevišķiem eksemplāriem līdz dažāda lieluma grupām aug sausos [[Mežs|mežos]], smiltājos, atmatās un nezālienēs, arī dārzos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/cerastium-holosteoides-fr/|title=velēnu radzene - Cerastium holosteoides Fr. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-30}}</ref>

sentences: '''Loks''' ir [[Riņķa līnija|riņķa līnijas]] daļa starp diviem tās [[Punkts (ģeometrija)|punktiem]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 357. lpp.</ref> Loka apzīmēšanai izmanto zīmi '''∪'''. Loku pieraksta ar diviem lielajiem latīņu burtiem vai diviem lielajiem un ar vienu mazo burtu starp tiem, vai trijiem lielajiem burtiem.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 42. lpp.</ref>

sentences: '''Baka''' ({{val|en|Buck}}, {{val|es|Bacca}}) var būt:

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-asparagīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N2O3
|molmasa=132,118
|blīvums=1543
|kušanas temperatūra=235 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Asparagīns''' ('''''Asn''''', asparagīnskābes monoamīds, C4H8N2O3) ir [[aminoskābe]]. Asparagīns ir bezkrāsaini rombiski kristāli.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Džērsijas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Jersey Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| paraksts                   =
| IATA                       = JER
| ICAO                       = EGJJ
|lat_deg=49.208056|lat_dir=N
|lon_deg=2.195278|lon_dir=W
| karte                      = Normandijas salas#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Džērsijas lidosta
| paraksta_novietojums       = left
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Sentpītera]], {{JEY}}
| elevation-f                = 277
| elevation-m                = 84
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 5597
| r1-length-m                = 1706
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           = 1 614 705 (2016)
| lidojumu_skaits            = 47 170 (2016)
}}

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Preses nams
|alternat nosaukums     = Latvijas KP CK izdevniecības ēka
|attēls                 = Preses nams.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =Preses nama ēka 2007. gadā
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 56| lats = 53| latNS =N
|longd = 24| longm = 05| longs = 10| longEW =E
|valsts                 = {{LAT}}
|adrese                 = [[Rīga]], [[Balasta dambis]] 2
|apkaime                = [[Ķīpsala]]
|statuss                = rekonstrukcija
|celtnieciba            = 1973—1978
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 1978
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           =
|antena spice           =
|jumts                  = 76,80
|augsej stava           = 75
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 22
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                = 18 400
|arhitekts              = Jānis Vilciņš
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = SIA ''PN Project''
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 111000
|areja saite            =
}}

sentences: '''Kodolu magnētiskā rezonanse''' (KMR jeb [[angļu valoda|angliski]] NMR) ir augstfrekvences [[radioviļņi|radioviļņu]] selektīva absorbcija [[viela|vielā]], kura atrodas ļoti spēcīgā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Tādi [[atoma kodols|atomu kodoli]], kuru [[spins|spinu]] vērtība S ir 1/2 (magnētiski aktīvi ir arī pusveselie spini, kuru S ir lielāka par 1/2, kā piem. 3/2, 5/2, 7/2 utt., bet šie spini ir kvadrupoli), magnētiskajā laukā orientējas divējādi — vai nu magnētiskā lauka virzienā, vai arī pretēji tam. Līdz ar to izveidojas divi dažādi kodolu [[enerģija]]s apakšlīmeņi, turklāt vairāk kodolu parasti ir zemākajā enerģijas līmenī. Šie enerģijas līmeņi savstarpēji ir ļoti tuvi un to enerģijas starpībai atbilst tādu [[fotons|fotonu]] enerģija, kuru atbilstošais viļņa garums ir radioviļņu diapazonā (daži [[centimetrs|centimetri]] vai centimetra daļas). Tādējādi pie noteiktas magnētiskā lauka intensitātes noteikti atomu kodoli absorbē noteikta viļņu garuma radioviļņus, kas nodrošina atomu kodolu pāreju augstākajā enerģijas līmenī. Šādu selektīvu absorbciju sauc par '''rezonanses signālu'''. Kodoliem pārejot atpakaļ zemākajā līmenī, tāda paša viļņa garuma signāls tiek izstarots (to sauc par kodolu relaksāciju).

sentences:
[[Kategorija:Sporta veidi olimpiskajās spēlēs]]
[[Kategorija:Golfs]]

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences: '''3. decembris''' ir gada 337. diena (338. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 28 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =

Klonazepama struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Klonopin
|           CAS numurs = 1622-61-3
|ķīmiskā formula       = C15H10CIN3O3
|molmasa               = 315,715
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristiāns Stenders
|     vārds_orig = Johann Christian Stender
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1787
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = teologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Kristiāns Stenders''' (''Johann Christian Stender'', 1787–1862) bija [[luterāņi|luterāņu]] teologs, [[Vecsēlpils|Sēlpils]] un [[Sunākstes baznīca|Sunākste]]s  mācītājs, [[Aleksandrs Johans Stenders|Aleksandra Johana Stendera]] (Jaunā Stendera) dēls. [[Latviešu literārā biedrība|Latviešu literārās biedrības]] loceklis.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Tonija Morisone
|         vārds_orig = ''Toni Morrison''
|             attēls = Toni Morrison 2008-2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Tonija Morisone 2008. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 18
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Lorēna|2s=Ohaio (štats)|3s=Lorēna (pilsēta)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2019
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 5
|            m_vieta = [[Ņujorka]], {{USA}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{USA}}
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Toni Morrison (signature).svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri = Afroamerikāņu literatūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Beloved'', ''Song of Solomon'', ''The Bluest Eye''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1993)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Tonija Morisone''' ({{val|en|Toni Morrison}}; dzimusi '''Hloja Entonija Voforda''' (''Chloe Anthony Wofford'') {{dat|1931|2|18}}, mirusi {{dat|2019|8|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rakstniece, redaktore un profesore.

sentences: '''Atskaņa''' jeb '''rīme''' (vairāk ironiskā nozīmē<ref>[https://tezaurs.lv/r%C4%ABme Tēzaurs — rīme]</ref>) ir vienādu vai līdzīgu [[valoda]]s skaņu grupa, parasti divu vai vairāku [[dzejolis|dzejoļa]] rindu nobeigumā.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |editor=Valentīna Skujiņa |editorlink=Valentīna Skujiņa |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:58 |year=2007 |publisher=[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas institūts]] |location=Rīga |isbn=978-9984-98-369-1 |pages=54.—55 |accessdate={{dat|2020|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:58 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> Viens no atskaņu veidiem ir vienādu vai līdzīgu [[zilbe]]s ritma daļu izmantošana, piemēram, ''kāja — māja''; ''rausies — ļausies''; ''brālīti — cālīti'' utml.

sentences: '''Sofisms''' — tīša loģiska kļūda — nepareizs, maldinošs [[pierādījums]] vai slēdziens, kas formāli liekas pareizs.

sentences: '''Nemejas stadions''' (sengr. ''Νεμέα στάδιον'') ir panhellēnisko [[Nemejas spēles|Nemejas spēļu]] sacensību vieta [[Nemeja|Nemejā]], mūsdienu [[Korintijas nome|Korintijas nomē]], [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lactarius volemus 90023.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Russulales
| rinda_lv =Bērzlapju rinda
| dzimta =Russulaceae
| dzimta_lv =Bērzlapju dzimta
| ģints =Lactarius
| ģints_lv =Pienaiņu ģints
| suga =L. volemus
| suga_lv =Saldā krimilde
| binomial =Lactarius volemus
| kategorijas =nē
}}
'''Saldā krimilde''' (''Lactarius volemus'', arī ''Lactifluus volemus'') ir Latvijā reta liela [[pienaiņu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi [[ēdamās sēnes|ir ēdami]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Garten-Safranschirmling (1).jpg
| att_nosaukums=Jauna dārza dižsardzene
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints =Chlorophyllum
| ģints_lv =Zaļlapītes
| suga =C. brunneum
| suga_lv =Dārza dižsardzene
| binomial = Chlorophyllum brunneum
| kategorijas =nē
}}
'''Dārza dižsardzene''' (''Chlorophyllum brunneum'', agrāk ''Macrolepiota bohemica'', arī ''Macrolepiota rhacodes var. bohemica'', ''Macrolepiota rachodes var. bohemica'', un ''Macrolepiota rhacodes var. hortensis''; daudzi autori uzskata, ka tā ir identiska ar ''Chlorophyllum rachodes var. bohemica'', ''Chlorophyllum rhacodes var. bohemica'', ''Chlorophyllum hortensis'' utt., taču nav nešaubīgi noskaidrots, kur ir atsevišķa suga un kur varietāte)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://nature.berkeley.edu/brunslab/papers/vellinga2003_aust.pdf |title=Else C. Vellinga: ''Chlorophyllum'' and ''Macrolepiota'' in Australia |access-date={{dat|2017|12|09||bez}} |archive-date={{dat|2014|08|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140819090428/http://nature.berkeley.edu/brunslab/papers/vellinga2003_aust.pdf }}</ref><ref>[https://mushroaming.wordpress.com/tag/macrolepiota-rachodes-var-bohemica/ Australian edible mushrooms]</ref> ir Latvijā reta [[atmateņu dzimta]]s [[Sēnes|sēne]], kuras augļķermeņus nav ieteicams izmantot pārtikā. Daļa autoru uzskata, ka šī sēne ir [[sarkstošā dižsardzene|sarkstošās dižsardzenes]] pasuga. Latvijas mikologi pievienojušies uzskatam par tās iekļaušanu zaļlapīšu jeb ''Chlorophyllum'' ģintī, nemainot pie tam sēnes agrāko latvisko nosaukumu.<ref name="LLSG">I.Dāniele, D.Meiere "''Lielā Latvijas sēņu grāmata''", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 239. lpp.</ref>

sentences: '''Putu veidotāji''' ir [[virsmaktīvas vielas]], kas [[adsorbcija|adsorbējas]] uz šķidrās un gāzes [[fāze (termodinamika)|fāžu]] saskares virsmas, samazinot starpfāžu [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] un palielinot tās mehānisko stiprību. Tas savukārt palēnina šķidruma notecēšanu no gāzes pūslīšiem [[smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē un [[kapilārais spiediens|kapilārā spiediena]] izraisīto pūslīšu pārplīšanu un saplūšanu, veicinot [[putas|putu]] veidošanos uzputošanas laikā un uzlabojot putu stabilitāti.<ref name="Ozola">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas piedevas |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0303045187%7cpage:72 |author=Lilita Ozola |year=2003 |publisher=SIA „Neo” |location=Rīga |isbn=9984-9649-0-6 |pages=64.—65 }}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = Marc Bloch
| attēls =Marc Bloch.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1886
| dz_mēnesis =7
| dz_diena =6
| dz_vieta =[[Liona]], {{FRA}}
| m_gads =1944
| m_mēnesis=6
| m_diena=16
| m_vieta ={{FRA}}
| pilsonība =Francija
| tautība =[[ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas = [[Sorbonnas Universitāte]]
| alma_mater =[[Strastbūras Universitāte]]
| zinātne =[[vēsture]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = ''[[Annāļu skola]]s'' izveidotājs.
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada augusts}}
'''Keslera sindroms''' jeb '''efekts''' ir teorētiska ap [[Zeme|Zemi]] esošo [[Kosmiskie atkritumi|kosmisko atkritumu]] daļu skaita lavīnveida palielināšanās savstarpējo sadursmju rezultātā, kas nākotnē var nopietni traucēt cilvēces lidojumus [[Kosmiskā telpa|kosmosā]] un [[Mākslīgais pavadonis|mākslīgo pavadoņu]] izvešanu [[Orbīta|orbītā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/zinamais-nezinamaja/ints-kesans-runas-ka-derigos-izraktenus-turpmak-raksim-ari-kosmo.a94215/|title=Ints Ķešāns: Runas, ka derīgos izrakteņus turpmāk "raksim" arī kosmosā, jāuztver nopietni|website=lr1.lsm.lv|access-date=13.08.2021|date=31.10.2017}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.gov-civ-guarda.pt/watch-scientists-melt-satellite-part-save-us-from-space-junk|title=Zinātnieki izkausē satelīta daļu, lai glābtu mūs no kosmosa atkritumiem|website=lv.gov-civ-guarda.pt|access-date=13.08.2021}}</ref>

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Igaunijas Mūzikas un teātra akadēmija
|image             = Vali-014.jpg
|image_caption = Igaunijas Mūzikas un teātra akadēmija
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1919
|vision            =
|type              = Publiska
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Ivari Ilja
|faculty           =
| map_type            = Tallina#Igaunija
| latd  = 59.431247 | latNS  = N
| longd = 24.748106 | longEW = E
|staff             = 183
|students          = 722
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://ema.edu.ee
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|foraminīferu atverēm|Stolons|stolons}}
'''Stolons''' ir cauruļveida atvērums [[Foraminīferas|foraminīferu]] kameru sieniņās, kura garums lielāks par diametru, un kas veido starpkameru atveres, ļaujot [[citoplazma]]i savienoties starp secīgām vai cikliskām, vai arī [[palīgkameras|palīgkamerām]] vienā vai divos secīgos augšanas ciklos.

sentences:
{{Mūzikas instrumenta infokaste
| name                  = Rata lira
| image                 = Lira.jpg
| image_size            = 220px
| caption               =
| background            = wind
| names                 = griežamā lira
| classification        = [[Stīgu instruments]], [[stīgskanis]]
| hornbostel_sachs      = 321.322-72{{sfn2|Muktupāvels|1999|p=114.—115}}
| hornbostel_sachs_desc = Saliktais kastesveida stīgskanis ar griežamo ratu{{sfn2|Muktupāvels|1999|p=114.—115}}
| inventors             = [[tradicionālā tautas mūzika|tradicionālās tautas mūzikas]] instruments
| developed             =
| timbre                =
| volume                =
| attack                =
| decay                 =
| range                 =
| pitch                 =
| related               =
| musicians             =
| builders              =
| articles              =
}}
'''Rata lira''' jeb '''griežamā lira''' ({{val|de|Drehleier}}, {{val|en|hurdy-gurdy}}, {{val|it|ghironda}}, {{val|fr|vielle à roue}}) ir [[viduslaiki|viduslaiku]] [[stīgu instrumenti|stīgu instruments]], kas rada skaņu, pateicoties koka riteņa berzei pret stīgām. Riteņa funkcijas ir līdzīgas [[vijoles lociņš|vijoles lociņa]] funkcijām, un instrumenta izdotā skaņa ir līdzīga [[vijole]]s skaņai. Melodija tiek spēlēta uz taustiņiem. Lielākajai daļai ratu liru ir vairākas liekas stīgas, kas dod pastāvīgu monotonu pavadījumu melodijai, kā rezultātā skaņa ir līdzīga [[Dūdas|dūdām]]. Šī iemesla dēļ rata liru bieži izmanto pamīšus vai kopā ar dūdām, īpaši franču un mūsdienu ungāru tautas mūzikā. No 10.—13. gadsimtam rata lira bija populāra [[Eiropa|Eiropā]].

sentences:
{{Preses izdevuma infokaste
| title          = TIME
| image_file     = Time Magazine logo.svg
| image_size     = 100px
| image_caption  = Žurnāla logotips
| editor         =
| staff_writer   =
| frequency      = iknedēļas
| category       = jaunākās ziņas
| company        = [[Time Inc.]] (daļa no [[WarnerMedia|Time Warner]])
| firstdate      = [[1923]]
| country        = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| language       = [[Angļu valoda|angļu]]
| website        = [http://www.time.com www.time.com]
| issn           = 0040-781X
}}
'''"TIME"''' ({{val|lv|Laiks}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] iknedēļas [[žurnāls]], kura galvenā mītne atrodas [[Ņujorka|Ņujorkā]]. Ar 3,4 miljonu tirāžu<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.forbes.com/2007/08/13/magazines-audit-circ-biz-cx_lh_0813mags_print.html |title=Forbes.com - Magazine Article<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|07|04||bez}} |archive-date={{dat|2010|12|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20101205053026/http://www.forbes.com/2007/08/13/magazines-audit-circ-biz-cx_lh_0813mags_print.html }}</ref> [[2007. gads|2007]]. gadā "TIME" ir pats populārākais ASV žurnāls.

sentences: Par '''polo poniju''' sauc jebkuru [[mājas zirgs|zirgu]], ar kuru piedalās [[polo]] sporta spēlē. Zirgam, kas piedalās polo spēlē, ir jābūt ātram kā [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgam]], fiziski izturīgam kā [[kvarterzirgs|kvarterzirgam]] un apķērīgam kā [[arābu zirgs|arābu zirgam]], kas spēj attiecīgos brīžos pieņemt savus lēmumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |title=What is a Polo Pony<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2008|06|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080605004400/http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |archivedate={{dat|2008|06|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Elektriskais raķešdzinējs''' ir [[raķešdzinējs]], kas rada vilcējspēku, pateicoties no dzinēja izplūstošai reaktīvai strūklai, kuru ierosina elektroenerģija. Reaktīvās strūklas ātrums var sasniegt vairākus desmitus km/s. Elektriskajam raķešdzinējam ir liels [[impulss]], taču maza vilce. Galvenie elektrisko raķešdzinēju veidi ir elektrotermiskais raķešdzinējs, jonu raķešdzinējs, plazmas raķešdzinējs. Daži elektrisko raķešdzinēju veidi ir izmēģināti kosmosā.

sentences:
{{Pārvietot|Ričards Stolmans}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ričards Stalmans
|     vārds_orig = ''Richard Stallman''
|         attēls = Richard Stallman at LibrePlanet 2019.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1953
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = {{hlist|Aktīvists|programmētājs}}
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = RMS's Signature.png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Suburbikona
| attēls                   = Suburbicon.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Suburbicon''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Džordžs Klūnijs]]
| producents               =
* [[Grānts Heslovs]]
* Džordžs Klūnijs
* [[Džoels Silvers]]
* [[Tedijs Švarcmans]]
| scenārija autors         =
* [[Brāļi Koeni]]
* Džordžs Klūnijs
* Grānts Heslovs
| galvenajās lomās         =
* [[Mets Deimons]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Noa Jupe]]
* [[Oskars Īzāks]]
| mūzika                   = [[Aleksandrs Desplā]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Black Bear Pictures]]''
* ''[[Silver Pictures]]''
* ''[[Smoke House Pictures]]''
| izplatītājs              = ''Paramount Pictures''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|2|Venēcijas kinofestivāls|2017|10|27|ASV|2017|12|1|Latvija|}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/suburbicon-2017|title=Suburbicon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 1, 2018|archive-date={{dat|2018|11|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181105224913/http://www.bbfc.co.uk/releases/suburbicon-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=suburbicon.htm|title=Suburbicon (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Suburbikona"''' ({{val|en|Suburbicon}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā kinokomēdija, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Džordžs Klūnijs]]. Galvenās lomas atveido [[Mets Deimons]], [[Džūliana Mora]], [[Noa Jupe]] un [[Oskars Īzāks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|2||bez}} [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Dianthus carthusianorum pann. 01.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial = Dianthus carthusianorum
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
| suga = Dianthus carthusianorum
| suga_lv = Kartūza neļķe
| autors = L.
}}'''Kartūza neļķe''' ({{val|la|Dianthus carthusianorum}}) ir augu suga [[Neļķes|neļķu ģintī]]. Tā ir plaši sastopama [[Centrāleiropa|Eiropas vidus]] un [[Dienvidaustrumeiropa|dienvidaustrumu]] daļā, kur tā aug sausās [[Pļava|pļavās]] un skrajos priežu mežos. [[Latvija|Latvijā]] Kartūra neļķe ir sastopama ļoti reti, ir tikai veci literatūras dati par atrašanu [[Rīga|Rīgā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/dianthus-carthusianorum-l/|title=kartūza neļķe - Dianthus carthusianorum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-01}}</ref>

sentences:
{{noformējums+}}
'''Osteoblasti''' ir [[šūna]]s ar vienu [[šūnas kodols|kodolu]], kas sintezē [[Kaulaudi|kaulaudus]]. Osteoblasti ir specializētas, augstu diferenciētas un veidojušās no [[mezenhīma]]s šūnām<ref>Pittenger MF, Mackay AM, Beck SC, Jaiswal RK, Douglas R, Mosca JD, Moorman MA, Simonetti DW, Craig S, Marshak DR. (1999). "Multilineage potential of adult human mesenchymal stem cells". ''Science''. 284: 143-7.doi:10.1126/science.284.5411.143 {{PMID|10102814}}</ref>. Tie sintezē ļoti blīvu [[kolagēns|kolagēnu]]<ref name=":0">Reddi AH, Gay R, Gay S, Miller EJ. (1977) "Transitions in collagen types during matrix-induced cartilage, bone, and bone marrow formation". ''Proc Natl Acad Sci U S A''. 74:5589-92. {{PMID|271986}}</ref> un citas papildus olbaltumvielas, piemēram, osteokalcīnu un osteopontīnu. Sintezētās vielas veido kaula organisko daļu. Osteoblasti veido uz kalcija un fosfāta bāzes minerālus, kas tiek izgulsnēti organiskajā daļā, nodrošinot kaulu cietību. Tie piedalās arī fizioloģiskajā [[Homeostāze|homeostāzē]], lai nodrošinātu optimālu [[kalcijs|kalcija]] un [[fosfāts|fosfātu]] līmeni.<ref>Arnett T. (2003). Regulation of bone cell function by acid-base balance. Proc Nutr Soc. 62: 511-20. {{PMID|14506899}}</ref> Kaula veidošanās laikā osteoblasti funkcionē novietojošies grupās, jo individuālas šūnas nespēj sintezēt kaulu. Šīs kaulu grupas kopā ar veidoto kaulu sauc par osteonu.

sentences: '''Krievijas Federācijas Bruņotie spēki''' ({{val|ru|Вооружённые силы Российской Федерации}}) sastāv no 3 bruņoto spēku veidiem: Sauszemes spēkiem, Jūras spēkiem un Gaisa spēkiem, kā arī no 3 patstāvīgām bruņoto spēku vienībām: Kosmiskā karaspēka, Stratēģiskā Raķešu karaspēka un Gaisa desanta spēkiem. Bruņotajiem spēkiem ir karabāzes Sīrijā un vairākās NVS valstīs.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Panevēžas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = BZN_Cathedral_of_King_Jesus_in_Panevezys.jpg
| image_size            =
| caption               = Panevēžas katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label = Panevēžas katedrāle
| position = left
| latd  = 55.722845
| longd = 24.35642
| location              = {{vieta|Lietuva|Panevēžas apriņķis|Panevēža}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Romāns Steikūns]] (''Romanas Steikūnas''),
| architecture_style    = [[Historisms (arhitektūra)|historisms]] ([[klasicisms]]/[[baroks]])
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1908
| year_completed        = 1929
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Panevēžas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1077949"
}
</mapframe>
'''Panevēžas Kristus Karaļa katedrāle''' ({{val|lt|Panevėžio Kristaus Karaliaus katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Panevēža|Panevēž]]ā. [[Panevēžas diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 4705).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Geocell''<br />''ჯეოსელი''
| logo             = geocell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             = pievienots ''[[Silknet]]''
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          = 2018. gads
| location_city    = [[Tbilisi]]
| location_country = {{GEO}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Silknet]]''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://geocell.ge geocell.ge]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Geocell''''' ({{val|ka|ჯეოსელი}}) ir [[Gruzija]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] operators. Tas kā uzņēmums tika dibināts 1996. gadā, bet kopš 2018. gada ir zīmols telesakaru uzņēmumā ''[[Silknet]]'', kas savukārt pieder investīciju grupai ''[[Silk Road Group]]''.

sentences: '''Osciloskops''', agrāk saukts par oscilogrāfu un neoficiāli zināms kā skops vai katodstaru osciloskops, ir [[Elektronika|elektronisks]] testa instruments, kas ļauj pastāvīgi novērot dažādu signālu [[Spriegums|spriegumu]], parasti uzrādot to kā divdimensiju līkni viena vai vairāku signālu uzrādīšanai. Osciloskopi tiek izmantoti, lai novērotu elektronisko signālu maiņu konkrētā [[Laiks|laika]] posmā. Novērotos rādījumus var analizēt pēc tādām īpašībām kā [[amplitūda]], [[frekvence]], pieauguma laiks, laika intervāls, [http://www.slideshare.net/gnoris/deformcijas deformācija]{{Novecojusi saite}} un citām. Mūsdienu oscilogrāfi var aprēķināt un parādīt šīs īpašības precīzi.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://learn.sparkfun.com/tutorials/how-to-use-an-oscilloscope|title=How to Use an Oscilloscope - learn.sparkfun.com|website=learn.sparkfun.com}}</ref>

sentences:
[[File:Radiocarbon dating calibration.svg|thumb|''BP'' radiooglekļa datēšanas [[kalibrācija]] ]]
'''Pirms mūsdienām''' ({{val|en|Before Present}} jeb '''BP''') ir laika atskaites mērs, kuru izmanto [[arheoloģija|arheoloģijā]], [[ģeoloģija|ģeoloģijā]] un citās zinātnes nozarēs, lai atzīmētu, ka notikums ir noticis pagātnē. Tā kā "mūsdienu" laiks mainās, tad pieņemts uzskatīt [[1950. gads|1950. gadu]] par mūsdienu atskaites punktu. Tas ir saistīts ar to, ka 1950. gados [[radiooglekļa datēšana]] kļuva praktiski pielietojama.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Gingko-Blaetter.jpg
| att_nosaukums=Ginka lapas
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Ginkgophyta
| tips_lv = Ginki
| klase =Ginkgoopsida
| klase_lv =Ginku klase
| rinda =Ginkgoales
| rinda_lv =Ginku rinda
| dzimta =Ginkgoaceae
| dzimta_lv =Ginku dzimta
| ģints =Ginkgo
| ģints_lv =Ginki
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Ginkgo biloba}}
| kategorijas =nē
}}

sentences:
un [[Laukums|laukumu]], lai maksimāli aizvadītu siltumu no iekārtas caur [[Siltumvadīšana|siltumvadīšanu]], [[Konvekcija|konvekciju]] un [[Siltumstarojums|siltumstarojuma]] radīšanu apkārtējā vidē.]]
'''Siltuma daudzums''' (<math>Q</math>) ir [[enerģija]], kuru saņem vai zaudē [[fizikāls ķermenis|ķermenis]] siltumapmaiņas procesā. Siltuma daudzums izsaka [[Iekšējā enerģija|iekšējās enerģijas]] izmaiņas, bet ne tās kopīgo daudzumu. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref> Siltuma daudzumu nosaka [[Pirmais termodinamikas likums]], kurš ir jāskata saistībā ar [[Otrais termodinamikas likums|Otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=108|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Japanese Marten.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| virsdzimta = Musteloidea
| virsdzimta_lv = Sermuļu virsdzimta
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Martes
| ģints_lv = Caunas
| suga = Martes melampus
| suga_lv = Japānas cauna
| izplatība =

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       binomial = Caracal caracal <small>([[Johann Christian Daniel von Schreber|Schreber]], 1776)</small>
|         attēls = Caracal001.jpg
|  att_nosaukums =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|       valsts_r = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Felidae
|      dzimta_lv = Kaķu dzimta
|    apakšdzimta = Felinae
| apakšdzimta_lv = Kaķu apakšdzimta
|          ģints = Caracal
|       ģints_lv = Karakali
|           suga = C. caracal
|        suga_lv = Karakals
|      izplatība =
|       sinonīmi = ''Felis caracal''
|    kategorijas = nē
}}
'''Karakals''' (''Caracal caracal'') ir vidēja izmēra [[kaķu dzimta]]s (''Felidae'') plēsējs, kuram ir 8 mūsdienās atzītas pasugas.  Tas dzīvo [[Dienvidrietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]], izņemot [[Sahāra|Sahāru]] un [[Kongo (upe)|Kongo]] [[lietus mežs|lietus mežus]].<ref name=iucn/>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bohola
|attēls              = Bohol Hills, Chocolate Hills, Philippines.jpg
|attēla paraksts     = Šokolādes kalni Boholas dienviddaļā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Bohol''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=9|latm=53 |lats= |latNS=N
|longd=124|longm= 13|longs= |longEW=E
|platība             = 3820,7<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|garums              = 85
|platums             = 57
|krasta līnija       = 301
|augstākais kalns    = Matunogs
|augstums            = 864
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Centrālās Visajas]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Bohola (province)|Bohola]]
|iedzīvotāji         = 1 278 373 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 335
|pamatiedzīvotāji    = [[boholi]], [[sebuāņi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Tagbilarana]]
|piezīme =
}}
'''Bohola''' ([[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un {{val|en|Bohol}}) ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, pēc platības desmitā lielākā sala valstī.<ref>{{PZT|115}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Centrālās Visajas|Centrālo Visaju]] reģionā; kopā ar apkārtējām salām veido [[Bohola (province)|Boholas]] provinci. Apdzīvo galvenokārt [[boholi]] un [[sebuāņi]]. Lielākā pilsēta ir provinces centrs [[Tagbilarana]].

sentences:
, uz kura karoga ir frāze "Visu zemju proletārieši, savienojieties!" krievu valodā.]]
'''"Visu zemju proletārieši, savienojieties!"''' ({{val-de|Proletarier aller Länder, vereinigt euch!}}) ir viens no pazīstamākajiem [[komunisms|komunistiskajiem]] [[lozungs|lozungiem]]. Pirmo reizi to lietoja [[Kārlis Markss]] un [[Frīdrihs Engelss]] savā darbā "[[Komunistiskās partijas manifests]]".

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Vnukovas starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Международный аэропорт Внуково''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Аэропорт Внуково.JPG
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = VKO
| ICAO                       = UUWW
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Maskava
| kartes_paraksts            = Vnukovas lidosta Maskavā
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =55  | plat_m  =35  | plat_s =46  | plat_NS =N
| gar_d  =037  | gar_m   =16  | gar_s  =03  | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = JSC «Vnukovo Airport»
| apkalpo                    = [[Maskava]]
| atrasanas_vieta            = [[Maskava]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 686
| elevation-m                = 209
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.vnukovo.ru/}}
| r1-number                  = 06/24
| r1-length-m                = 3060
| r1-surface                 = betons
| r2-number                  = 01/19
| r2-length-m                = 3060
| r2-surface                 = betons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 15 815 129 (2015)
| lidojumu_skaits            = 163 600 (2015)
| krava                      = 37 707 (2016)
}}
'''Vnukovas starptautiskā lidosta''' ({{val|ru|Международный аэропорт Внуково}}) ir starptautiska lidosta [[Krievija|Krievijā]], kas apkalpo valsts galvaspilsētu [[Maskava|Maskavu]]. Izvietojusies [[Maskava]]s dienvidrietumu daļā 10 km no [[MKAD]]. Vecākā no joprojām funkcionējošajām Maskavas aviācijas mezgla lidostām, trešā lielākā Krievijas lidosta (2015) pēc pasažieru plūsmas. Lidostai ir trīs pasažieru terminālu kompleksi un kravas terminālis. Terminālu komplekss ''Vnukovo-1'' (termināli A, B un D) ir galvenais pasažieru terminālis. Komplekss ''Vnukovo-2'' apkalpo Krievijas augstākās valsts amatpersonas un citu valstu līderus. Komplekss ''Vnukovo-3'' apkalpo biznesaviāciju, Maskavas pilsētas valdību un [[Roskosmos]] aviāciju.

sentences: '''Skopolamīns''' (C17H21NO4) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[melnā driģene|melnās driģenes]], [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[eņģeļtaure]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Skopolamīnam ir [[antiholīnerģiska viela|antiholīnerģiskas]] un [[muskarīna antagonisti|antimuskarīna]] īpašības. To medicīniski lieto, lai novērstu [[nelabums|nelabumu]], [[vemšana|vemšanu]] un [[krampji|krampjus]]. Skopolamīns tiek izmantots arī kā papildviela [[narkotikas|narkotiskajām]] sāpju mazinošajām vielām ([[opioīdi]]em) un kā [[pirmsanestēzijas līdzekļi|pirmsanestēzijas līdzeklis]].

sentences: '''Pārspriedums''' ir [[domraksts]], kurā [[autors]] cenšas risināt kādu problēmu, izteikt savus [[Argumentācija|argumentus]], [[Vērtējums|vērtējumu]], attieksmi un [[Secinājums|secinājumus]].<ref name=":0">Santa Grigus, Baiba Zeiļaka. Valodas labirinti 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007. 25. lpp.</ref> Pārspriedumā ir trīs daļas: ievads, iztirzājums, nobeigums. Pārsprieduma domrakstā parasti tiek risināta kāda problēma, par kuru sakopoti fakti un argumentācija, tiek pausta sava attieksme pret problēmu un tās vērtējums.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/tekstu-veidi-4539/re-f0d6e9d9-1a08-46e3-bd10-7ea973f34e56</ref> Pārspriedums [[Vēstījums|vēstījumā]] un [[Apraksts|aprakstā]] visiem secinājumiem un vērtējumiem ir palīgnozīme, bet pārspriedumā pati galvenā prasme ir pierādot secināt un novērtēt. Pārsprieduma kodolu veido autora [[Spriedums|spriedumi]] un to argumentācija.<ref name=":0" />

sentences:
]]
'''Aizliegto grāmatu reģistrs''' ({{val|la|Index Librorum Prohibitorum}}) ir rakstu darbu, publikāciju un grāmatu saraksts, kuras Romas katoļu baznīca aizliedza lasīt, pretējā gadījumā draudot ar [[ekskomunikācija|izslēgšanu no baznīcas]]. Reģistrs ir atkārtoti vairākas reizes izdots. Atsevišķi tā izdevumi saturēja baznīcas norādījumus par satura interpretāciju vai reģistrā iekļauto grāmatu tirgošanas aizliegumu. Baznīcas oficiālā pozīcija publicējot un uzturot šādu reģistru bija [[kristietība|kristiešu]] pasargāšana no ķecerības un maldiem. Faktiski, šis reģistrs ir viens no pirmajiem apkopotajiem un publicētajiem [[cenzūra]]s pasākumiem, lai gan jau XII gs. zināmi gadījumi, kad baznīca dedzinājusi nevēlamo literatūru. [[grāmata|Grāmatām]], kuras izturēja baznīcas cenzūru, uz titullapas tika iespiests ''[[Nihil obstat]]'' (nekādu iebildumu) vai ''[[Imprimatur]]'' (uz iespiešanu).

sentences: '''Telemea''' (izrunā: [teleˈme̯a]) ir balts krēmveida [[siers]], kas pagatavots no [[govs]] vai [[aita]]s [[piens|piena]] un ko ražo [[Rumānija|Rumānijā]].<ref>[https://books.google.com/books?id=MnG50g_P0VUC&pg=PA280 Handbook of Animal-Based Fermented Food and Beverage Technology, Second Edition - Google Книги<!-- Заголовок добавлен ботом -->]</ref><ref name="telemeacheese">[https://www.cheese.com/telemea/ About Telemea] at cheese.com</ref> Sieram var būt atšķirīgs ūdens saturs, padarot to vai nu pusmīkstu, vai krēmīgu. Tam ir patīkama, nedaudz salda, skāba un sāļa garša, kas kļūst izteiktāka, kad siers nogatavojas. To lieto kā galda sieru [[uzkodas|uzkodām]], [[salāti (ēdiens)|salātiem]], dažādiem ēdieniem (piemēram, [[omlete]]s, [[pankūkas]], [[pīrāgs (pārtika)|pīrāgi]]). Telemea ražošanai pienam pievieno [[fermenti|fermenta]] ekstraktu. Visbiežāk tiek izmantots govs un aitas piens, retāk [[kaza]]s vai [[bifeļi|bifeļa]] piens. Iegūto biezpienu ievieto [[marle|marlē]], visu nakti nospiež un pēc tam sagriež kvadrātveida gabaliņos. Tad sieru vairākas nedēļas iztur [[sālījums|sālījumā]].<ref name="telemeacheese" /> Pēc tam to uzglabā koka mucās. Visu ziemu to var turēt koncentrētākā sālījumā, tādā gadījumā pirms lietošanas to atsāļo svaigā ūdenī.

sentences:
[[Kategorija:UEFA]]
[[Kategorija:Starptautiskās futbola sacensības]]
[[Kategorija:Sieviešu futbols]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Bornean ferret badger.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Melinae
| apakšdzimta_lv = Eirāzijas āpšu apakšdzimta
| ģints = Melogale
| ģints_lv = Seskāpši
| suga = Melogale everetti
| suga_lv = Borneo seskāpsis
| binomial = Melogale everetti <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1895)</small>
| izplatība =
| kategorijas =nē
}}
'''Borneo seskāpsis''' (''Melogale everetti'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[plēsējs]]. Borneo seskāpsis ir pazīstams arī kā '''Evereta seskāpsis''' jeb '''Kinabalu seskāpsis'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Stellaria longifolia (3816685972).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| ģints = Stellaria
| ģints_lv = Virzas (augi)
| suga = Stellaria longifolia
| suga_lv = Skrajā virza
| binomial = Stellaria longifolia
| kategorijas = nē
}}'''Skrajā virza''' ({{val|la|Stellaria longifolia}}) ir augu suga [[Virzas (augi)|virzu ģintī]]. Tā savvaļā ir sastopama [[Ziemeļamerika]]s un [[Eirāzija]]s kalnu un ziemeļu apvidos. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama reti visā valsts teritorijā, kur skrajas grupas aug mitros [[Mežs|mežos]] (galvenokārt skujkoku) un uz aizaugošiem meža ceļiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/stellaria-longifolia-muhl-ex-willd/|title=skrajā virza - Stellaria longifolia Muhl. ex Willd. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-01}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pāri Visumam
| attēls                   =  Across the universe (2007 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Across the Universe''
| žanrs                    = muzikāla filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džūlija Teimora]]
| producents               =
* [[Metjū Gross]]
* [[Dženifera Toda]]
* [[Sjūzana Toda]]
| scenārija autors         =
* [[Diks Klements]]
* [[Īens La Frenē]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Stērdžess]]
* [[Evana Reičela Vuda]]
* [[Džo Andersons]]
* [[Mārtins Luters Makojs]]
* [[T.V. Karpio]]
* [[Deina Fuksa]]
| mūzika                   = [[Eliots Goldentāls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gross Entertainment]]''
* ''[[Revolution Studios]]''
* ''[[Team Todd]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|9|14|Toronto kinofestivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/across-universe-2007|title=Across the Universe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70,8 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|29,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acrosstheuniverse.htm|title=Across the Universe (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pāri Visumam"''' ({{val|en|Across the Universe}}) ir 2007. gada romantiska drāma, kuras režisore ir [[Džūlija Teimora]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džims Stērdžess]], [[Evana Reičela Vuda]], [[Džo Andersons]], [[Mārtins Luters Makojs]], [[T.V. Karpio]] un [[Deina Fuksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|9|14||bez}} Toronto filmu festivālā.

sentences:
{{Start tab
|Tab-1=Par projektu
|URL-1=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015
|Tab-2=Noteikumi
|URL-2=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Noteikumi
|Tab-3=Saraksti
|URL-3=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Saraksti
|Tab-4=Partneri
|URL-4=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Partneri
|Tab-5=Uzvarētāji
|URL-5=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Uzvarētāji
|Tab-6=Jautājumi?
|URL-6=Vikiprojekta diskusija:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015
|border=1px solid #bfd7ff
|Off tab color=#e1edff
|On tab color=
|rounding=5em
|Tab alignment=center
}}

sentences:
''Nopelnu krusts'']]
 ''Nopelnu krusta'' lentīte.]]
'''Aizsargu Nopelnu krusts''' bija [[Latvija]]s [[aizsargi (organizācija)|aizsargu organizācijas]] augstākā goda zīme no [[1927]]. līdz [[1940]]. gadam. To piešķīra par varonību vai izcilu darbību aizsargu organizēšanā un apmācībā.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Seišelas|Seišelu]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Seišelu salām ir iekļautas '''2 vietas''' (abi dabas objekti), savukārt 2 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/sc Seišelas]</ref>.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hindukušs
|attēls                 = Mountains of Afghanistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Afganistāna#Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 36.183333 | latNS  = N
| longd = 71.316667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}},<br />{{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 800
|platums                = 50–350
|kalns                  = [[Tiričmīrs]]
|augstums               = 7708
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|foto=
}}

sentences:
{{cita nozīme|daļēji atzītu valsti|apstrīdētu teritoriju|Rietumsahāra}}
{{Valsts infokaste
 |         vietējais_nosaukums = {{ara|الجمهورية العربية الصحراوية الديمقراطية}}
''Al-Jumhūrīyya al-`Arabīyya aṣ-Ṣaḥrāwīyya ad-Dīmuqrāṭīyya''
''República Árabe Saharaui Democrática''
 |    pilnais_valsts_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika
 |            valsts_nosaukums =
 |               karoga_attēls = Flag of the Sahrawi Arab Democratic Republic.svg
 |            karoga_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskās Republikas karogs
 |              ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Sahrawi Arab Democratic Republic.svg
 |           ģerboņa_nosaukums = Sahāras Arābu Demokrātiskās Republikas ģerbonis
 |             ģerboņa_platums = 85px
 |                 valsts_moto =
 |                valsts_himna = ''[[Yā Banīy As-Saharā]]''
 |               kartes_attēls = Sahrawi Arab Democratic Republic (orthographic projection) highlighted.svg
 |             kartes_paraksts =
 |               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (proklamētā);
Tifariti (faktiskā)
 | latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
 |              valsts_valodas = [[arābu valoda]],
[[spāņu valoda]] (kā otrā valoda)
 |             etniskās_grupas =
 |        etniskās_grupas_gads =
 |              valsts_iekārta =
 |        valsts_galvas_tituls = Prezidents
 |                valsts_galva = [[Muhameds Abdelazizs]]
 |       valsts_galvas_tituls2 =
 |               valsts_galva2 =
 |        neatkarības_iegūšana =
 |         neatkarības_piezīme =
 |                    dibināta =
 |        neatkarības_notikums = Deklarēta
 |          neatkarības_datums = {{dat|1976|2|27}}
 |       neatkarības_notikums2 =
 |         neatkarības_datums2 =
 |       neatkarības_notikums3 =
 |         neatkarības_datums3 =
 |                 platība_km2 = 266 000
 |               platība_rangs =
 |              procenti_ūdens =
 |     iedzīvotāju_skaita_gads = 2004. gadā
 |          iedzīvotāju_skaits = 267 405
 |    iedzīvotāju_skaits_rangs =
 |    apdzīvotības_blīvums_km2 =
 |  apdzīvotības_blīvums_rangs =
 |                     IKP_PPP =
 |                IKP_PPP_gads =
 |               IKP_PPP_rangs =
 |          IKP_PPP_per_capita =
 |    IKP_PPP_per_capita_rangs =
 |                         HDI =
 |                    HDI_gads =
 |              HDI_kategorija =
 |                   HDI_rangs =
 |                        Gini =
 |                   Gini_gads =
 |             Gini_kategorija =
 |                  Gini_rangs =
 |                      valūta = [[Sahāras peseta]]
 |                valūtas_kods = EHP
 |                  laika_zona =
 |                  utc_offset =
 |              laika_zona_DST =
 |              utc_offset_DST =
 |                      domēns =
 |              tālsarunu_kods = 212 (tāds pats kā Marokai)
 |                    piezīmes =
 |                    piezīme1 =
 |                    piezīme2 =
 |                    piezīme3 =
 |                iso_kods_num =
 |              iso_kods_alfa2 =
 |              iso_kods_alfa3 =
}}

sentences:
{{noformējums}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Microsoft SharePoint 2010
| screenshot             =
| caption                =
| author                 =
| developer              = [[Microsoft Corporation]]
| released               =
| latest release version = 2010 SP1
| latest release date    =
| latest preview version =
| latest preview date    =
| operating system       = [[Windows Server 2008]] and [[Windows Server 2008 R2]]<ref>{{Tīmekļa atsauce
   |url = http://technet.microsoft.com/en-us/library/cc288751.aspx
   |title = Hardware and software requirements (SharePoint Foundation 2010)
   |work = [[Microsoft TechNet]]
   |publisher = Microsoft Corporation
   |date = March 31, 2011
   |accessdate = 14 August 2011
}}</ref>
| platform               = [[x86-64]] / [[ASP.net]] 3.5
| language               = Arābu, basku, bulgāru, kataloniešu, ķīniešu, horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, galisiešu, vācu, grieķu, ebreju, hindu, ungāru, itāļu, japāņu, kazahu, korejiešu, latviešu, lietuviešu, norvēģu (bukmols), poļu, portugāļu, rumāņu, krievu, serbu (latīņu) slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru, taju, turku un ukraiņu<ref>{{Tīmekļa atsauce
   |title=Language Offerings for SharePoint 2010 Products
   |url=http://sharepoint.microsoft.com/blog/Pages/BlogPost.aspx?PageType=4&ListId={72C1C85B-1D2D-4A4A-90DE-CA74A7808184}&pID=414
   |accessdate=13 August 2011
   |work=Microsoft SharePoint Team Blog
   |publisher=Microsoft Corporation
}}</ref>
| status                 = Aktīvs
| genre                  = [[CMS|Satura pārvaldības sistēmas]]
| license                = Patentēta programmatūra
'''SharePoint Foundation''': [[Freeware]]
'''Other editions:''' [[Trialware]]
| website                = {{URL|sharepoint.microsoft.com}}
}}
'''''Microsoft SharePoint''''' ir programmatūras produktu un komponentu kolekcija, kas ietver šādus produktus un sastāvdaļas:
* SharePoint Foundation;
* SharePoint Server;
* SharePoint Online;
* SharePoint Designer;
* SharePoint Workspace.<ref>http://office.microsoft.com/lv-lv/sharepoint-foundation-help/HA010378184.aspx</ref>
'''SharePoint''' var izmantot, lai veidotu vietnes, kas sniedz lietotājiem iespēju strādāt patstāvīgi. Vietnes, kuras tika veidotas uz SharePoint platformas var tikt izmantotas kā informācijas, zināšanu un dokumentu krātuve, kā arī tiek izmantots, lai palīdzētu veikt mijiedarbību tīmekļa lietojumprogrammās, piemēram, wiki un blogus. Lietotāji var vadīt un mijiedarboties ar sarakstiem un dokumentiem bibliotēkās, izmantojot kontroles informāciju, saucamās par Web daļas(SharePoint WebParts)

sentences:
'''Tiešā pārdošana''' ir tieša [[Prece|preču]] pasniegšana potenciālajiem [[Pircējs|pircējiem]] ar nolūku [[Pārdošana|pārdot]] šo preci.
Personiskai apkalpošanai piemīt, pirmkārt, tieša preču pasniegšana un mutiska komunikācija ar pircējiem; otrkārt, mērķtiecīga pircēju apkalpošana (piemēram, [[pārdevējs]] veikalā sniedz plašu konsultāciju par jauno [[Televizors|televizoru]] modeli potenciālajiem pircējiem, piemēram, vīram un sievai).<ref>G.Stražnovs, Reklāma praktiskajā biznesā — Rīga:Merkūrijs, 157.lpp</ref>

sentences: '''Starjauda''' ir vairāku fizikālu lielumu nosaukums.

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Berlīnes Šēnefeldes lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Berlin-Schönefeld“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = 2015-04-20 easyJet HB-JXC take-off at SXF Berlin-Schönefeld by sebaso.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = SXF
| ICAO                       = EDDB
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Berlīne
| kartes_paraksts            = Šēnefeldes lidosta Berlīnē
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =52  | plat_m  =23  | plat_s =18  | plat_NS =N
| gar_d  =013  | gar_m   =31  | gar_s  =12  | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Flughafen Berlin Brandenburg GmbH''
| apkalpo                    = [[Berlīne]]
| atrasanas_vieta            = [[Brandenburga]]
| atklāta                    = 1934. gads
| slēgta                     = 2020. gada 25. oktobris
| metric-elev                =
| elevation-f                = 157
| elevation-m                = 48
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.berlin-airport.de}}
| r1-number                  = 07L/25R
| r1-length-m                = 3600
| r1-surface                 = asfaltbetons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 11 652 922 (2016)
| lidojumu_skaits            = 96 562 (2016)
| krava                      =
}}
'''Berlīnes Šēnefeldes lidosta''' ({{val|de|Flughafen Berlin-Schönefeld}}) bija lidosta [[Vācija|Vācijā]], tās galvaspilsētas [[Berlīne]]s otra lielākā starptautiskā lidosta. Tā bija izvietota pilsētas dienvidaustrumu pierobežā [[Brandenburga]]s federālajā zemē, 20 km no pilsētas centra. Lidostas nosaukums bija veidots no netālās [[Šēnefelde]]s pilsētiņas. Ilgus gadus Šēnefeldes lidlauks bija lielākais un galvenais [[Austrumvācija]]s aviotransporta mezgls. Līdz slēgšanai 2020. gadā tā bija lidsabiedrību ''[[Condor]]'', ''[[easyJet]]'' un ''[[Ryanair]]'' bāzes lidosta.

sentences:
{{cita nozīme|apdzīvotu vietu|upi|Bruzile}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kolka
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Kolkas baznīca 2000-06-24.jpg
| image_caption = Kolkas luterāņu baznīca
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Talsu novads]]
| subdivision_name2 = [[Kolkas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2 = 1,58
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2019
| population_footnotes = {{nepieciešama atsauce}}
| population_total = 610
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 44
| lats = 33
| latNS = N
| longd = 22
| longm = 35
| longs = 4
| longEW = E
| elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m = 3
| website = http://www.kolka.lv/
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-3275 Kolka
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| other_name = {{val-liv|Kūolka}}
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru|Orivesi|Orivesi}}
{{ezera infokaste
|ezers=Orivesi
|attēls=
| map = Somija
| map_label = Orivesi
| plat_d=62 | plat_m=14 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=29 | gar_m=29 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{FIN}}
|platība=601,3
|garums=
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=75,9
|izteka=Savonrantas šaurums
|baseins=
|valstis=[[Somija]]
|salas=1495
|pilsētas=
}}
'''Orivesi''' ({{val|fi|Orivesi}}) ir liels [[ezers]] [[Somija|Somijā]], viens no [[Saimā]] ezera galvenajiem baseiniem. Viena no ezera daļām — Pāselke — ir sens [[meteorīts|meteorīta]] krāteris.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Terenss Trammels
 |      vārds_orig = ''Terrence Trammell''
 |          attēls = Terrence Trammell Doha 2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1978|11|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 188 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 84 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = Barjersprints
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 12,95 s (2007)
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Terenss Trammels''' ({{val|en|Terrence R. Trammell}}; dzimis {{dat|1978|11|23}} [[Atlanta|Atlantā]], [[Džordžija|Džordžijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir profesionāls amerikāņu [[vieglatlēts]], startē barjersprintā.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Jānis Rožkalns
| vārds_orig =
| attēls = Jānis Rožkalns 1983.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Apcietinātā Jāņa Rožkalna foto (1983)
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1949
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Cēsu rajons|Ineši|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība = {{LAT}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās = cilvēktiesību cīnītājs
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = v
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
{{infokaste+}}
'''Jānis Rožkalns''' (1949) ir [[Latvieši|latviešu]] [[disidents]], bijušais Latvijas Neatkarības kustības vadītājs, vēlāk viens no organizācijas [[Helsinki-86]] atbalstītājiem.

sentences: '''Bigoss''' ({{val|pl|bigos}}, {{izrunā|ˈbʲiɡɔs}}) jeb '''mednieku sautējums''' ir [[poļi|poļu]] ēdiens — gaļas un kāpostu [[sautējums]]. Ēdiens ir izplatīts arī [[Lietuviešu virtuve|lietuviešu]], [[Baltkrievu virtuve|baltkrievu]] un [[Ukraiņu virtuve|ukraiņu virtuvēs]]. Latviski dēvē arī par [[sautēti kāposti|sautētiem kāpostiem]] poļu gaumē.<ref>{{tīmekļa atsauce | url = https://www.delfi.lv/tasty/receptes/bigoss-jeb-sauteti-kaposti-polu-gaume.d?id=48438593 | title= Bigošs jeb sautēti kāposti poļu gaumē | publisher= delfi.lv | accessdate= 2019. gada 30. maijā}}</ref> Lai iegūtu bigosu, [[cūkgaļa|cūkgaļu]], [[galviņkāposti|kāpostus]], [[loki|lokus]], [[gurķi|gurķus]] sautē nevis ūdenī, bet gan [[kvass|kvasā]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://dic.academic.ru/dic.nsf/enc_pohlebkin/1273/%D0%91%D0%98%D0%93%D0%9E%D0%A1 | title= БИГОС - это... Что такое БИГОС? | author= В.В. Похлебкин | year= 2005 | language= ru | accessdate= 2019. gada 30. maijā}}</ref> Divas trešdaļas no ēdiena veido kāposti.

sentences: {{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Roberts Berijs
|     vārds_orig = ''Robert Berry''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Bīčlendsa, [[Kentuki]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1929
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 19
|        m_vieta = Traiona, [[Ziemeļkarolīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Edmunds un Sāra Beriji
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Mērija Augusta Breidija
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Roberts Melorijs Berijs''' ({{val|en|Robert Mallory Berry}}; dzimis {{dat|1846|1|28}}, miris {{dat|1929|5|19}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sērūdeņraža molekulas modelis un struktūrformula
|       citi nosaukumi = ūdeņraža sulfīds
|           CAS numurs = 7783-06-4
|      ķīmiskā formula = H2S
|              molmasa = 34,082
|              blīvums = 1,363
|  kušanas temperatūra = -82,30 °C
| viršanas temperatūra = -60,28 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,4 g/100 ml (20 °C temperatūrā)

0,25 g/100 ml (40 °C temperatūrā)
|                 citi =
}}
'''Sērūdeņradis''' (H2S) ir [[sērs|sēra]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Sērūdeņradis ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]] ar raksturīgu ļoti nepatīkamu puvušu olu smaku. Ūdenī šķīst samērā slikti, daudz labāk — [[etanols|etanolā]].

sentences:
{{cita nozīme|filozofijas jēdzienu|filmu|Transcendence (filma)}}
'''Transcendence''' ir [[filozofija]]s jēdziens, kas izriet no vārda tiešās nozīmes ([[Latīņu valoda|latīņu valodā]]), un nozīmē kāpšana jeb iešana tālāk, lai gan sastopams ar atšķirīgu konotāciju dažādos vēstures un kultūras posmos. Tā ietver filozofijas, sistēmas un pieejas, kas apraksta būtības pamatstruktūru nevis kā [[Ontoloģija|ontoloģiju]] (esības teoriju), bet gan kā esības [[Zināšanas|zināšanu]] [[Parādīšanās|rašanās]] un apstiprināšanas ietvaru. Šīs definīcijas parasti balstās uz saprātu un [[Empīrisms|empīriskiem]] novērojumiem, kā arī cenšas nodrošināt pasaules izpratnes sistēmu, kas nav atkarīga no reliģiskiem uzskatiem vai citiem pārdabiskiem spēkiem.<ref name="ChinTaiKim_Transcendence_Immanence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/1464069|title=Transcendence and Immanence, Chin-Tai Kim, Journal of the American Academy of Religion, Vol. 55, No. 3 (Autumn, 1987), pp. 537-549 (13 pages)}}</ref><ref name="Transcendence_JOHN_LACHS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/25670227|title=Transcendence in Philosophy and in Everyday Life, Author(s): JOHN LACHS Source: The Journal of Speculative Philosophy, 1997, New Series, Vol. 11, No. 4 (1997), pp. 247-255 Published by: Penn State University Press}}</ref><ref name="ReferentialTranscendence">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jstor.org/stable/2104604|title=Referential Transcendence, Author(s): Roy Wood Sellars, Source: Philosophy and Phenomenological Research, Sep., 1961, Vol. 22, No. 1 (Sep., 1961), pp. 1-15 Published by: International Phenomenological Society}}</ref> Ar vārdu "transcendentāls" apzīmē būtņu ārpuskategorijas atribūtus.<ref name="transcendental">[[Caygill, Howard]]. ''A Kant Dictionary''. (Blackwell Philosopher Dictionaries), Blackwell Publishing Ltd., 2000, p. 398</ref><ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newadvent.org/cathen/15017a.htm|title=CATHOLIC ENCYCLOPEDIA: Transcendentalism|website=www.newadvent.org|access-date=25 September 2022}}</ref>

sentences: '''Energoefektivitāte''' ir attiecība starp iegūto preci vai pakalpojumu un patērēto [[Enerģija|enerģiju]]. Savukārt energoefektivitātes paaugstināšana nozīmē energoefektivitātes uzlabošanu tehnoloģisku, galalietotāju rīcības vai saimniecisku darbību rezultātā.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Urmijas ezers
|attēls=Lake urmia.jpg
|map = Irāna
|paraksts=Urmijas ezera satelītattēls, 2003. gada novembris. Ezera centrālajā daļā redzams tilts
| plat_d=37 | plat_m=42 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=45 | gar_m=19 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{IRN}}
|platība=6001
|garums=140
|Vid_dziļums=5
|Max_dziļums=16
|tilpums=45
|augstums_vjl=1126
|izteka=beznoteces
|baseins=50 000
|valstis=[[Irāna]]
|salas=102
|pilsētas=
}}

sentences:
{{Navbox
| bodyclass = hlist
|name= Kastelholmena
|title= [[Kastelholmena]]
|state= autocollapse
|list1=
* [[Kastelholmenas tilts]]
* [[Kastelleta]]
* [[Slidošanas paviljons]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Kastelholmena]]
[[Kategorija:Vikipēdijas veidnes|Kastelholmena]]
</noinclude>

sentences: '''Mastorava''' ([[erzju valoda|erzju]] un {{val|mdf|Масторава}}) ir [[Erzji|erzju]] un [[Mokši|mokšu]] varoņeposs, kuru 1994. gadā publicēja tā autors [[Aleksandrs Šaronovs]]. [[Eposs]] veidots uz varoņu mītu, dziesmu un teiksmu pamata.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Staņislavs Šadurskis
|     vārds_orig = ''Stanisław Szadurski''
|         attēls = POL COA Ciołek.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Šadursku ģerbonis
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1726
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = [[Puša]], [[Inflantija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Rēzeknes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1792
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Varšava]]?, [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jezuīts, filozofs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Francišeks Jans Šadurskis]], Karolīna [[Hilzeni|Hilzena]]
|          brāļi = [[Jans Šadurskis]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Knights of the Round Table}}

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{Commonscat|Computer hardware|datora aparatūra}}
{{catmore|datora aparatūra}}

sentences: '''Kāpināšana''' ir matemātiska operācija, kas atbilst lieluma atkārtotai [[reizināšana]]i ar sevi. Kāpināšanu parasti pieraksta kā ''a''''n'', kur ''a'' ir '''kāpināmais''', ''n'' ir '''kāpinātājs''', bet iegūtais rezultāts — '''pakāpe'''. Izteiksmi ''a''''n'' lasa kā "''a'' pakāpē ''n''".

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
{{Parka infokaste
|name=Tirānas Botāniskais dārzs
|photo=Botanical_garden_Tirana_-_Kopshti_botanik.jpg
|photo_caption=Tirānas Botāniskais dārzs
|type=[[botāniskais dārzs]]
|location={{vieta|Albānija|Tirāna}}
| latd  = 41 | latm  = 18 | lats  = 37 | latNS  = N
| longd = 19 | longm = 48 | longs = 22 | longEW = E
|map=Albānija
|area=15 hektāri
|operator=[[Tirānas Universitāte]]
|status=
|website=
}}
'''Tirānas botāniskais dārzs''' ir gleznains botānisko dārzu komplekss, kas atrodas [[Tirāna|Tirānas]] dienvidos, [[Albānija|Albānijā]].

sentences:
[[File:Pinochet de Civil.jpg|thumb|[[Augusto Pinočets]], diktators]]
'''Diktators''' ({{Val|la|dictāre}} - teikt, diktēt, dot priekšrakstus) ir cilvēks, kurš uzspiež savu gribu citiem un nodibina [[diktatūra|diktatūru]]. Amatpersona, kuras rokās ir visa vara valstī.

sentences: '''Podagra''' ({{val|el2|podagra}} — ‘kāju slazds’), arī '''ģikts''' (no {{val|de|Gicht}}), ir [[slimība]], kuru izraisa [[vielmaiņa]]s traucējumi. Tā ir [[urīnskābe]]s sāļu (urātu) uzkrāšanās organismā un izgulsnēšanās dažādos orgānos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Sergejs Buturļins
|     vārds_orig = ''Сергей Александрович Бутурлин''
|         attēls = Serguéi_Buturlín.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Vo kantons|Montrē}}
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}})<br/>(tagad {{vieta|Krievija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ornitologs, medniecības speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Korķskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C8H14O4
|molmasa=174,20
|blīvums=1272
|kušanas temperatūra=141 - 144 °C
|viršanas temperatūra=230 °C pie 15 mmHg
}}
'''Korķskābe''' (suberīnskābe, oktāndiskābe, 1,6-heksāndikarbonskābe, HOOC–(CH2)6–COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Korķskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''suberātiem''' ({{Val-la|suber}} - korķis). Korķskābe ir kristāliska viela (bezkrāsaini adatveida kristāli), kas pavisam nedaudz šķīst ūdenī.

sentences: {{cita nozīme|kuģi|vācu rakstnieku|Teodors Štorms}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sapņu scenārijs
| operators =
| attēls = Sapnu-scenarijs.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, fantāzija
| režisors = [[Kristofers Borgli]]
| producents = * [[Larss Knudsens]]
* [[Ari Asters]]
* Tailers Kampelone
* Džeikobs Džafke
* [[Nikolass Keidžs]]
| scenārijs = Kristofers Borgli
| aktieri = * Nikolass Keidžs
* [[Džūliana Nikolsone]]
* [[Maikls Sera]]
* [[Tims Mīdovss]]
* [[Dilana Gelula]]
* [[Dilans Beikers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dream Scenario''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''Square Peg''
* ''Saturn Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''A24''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|9|[[2023. gada Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto]]|2023|11|10|ASV|2023|12|29|Latvija}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2292482817/?ref_=bo_da_table_13|title=Dream Scenario |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sapņu scenārijs"''' ({{Val|en|Dream Scenario}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas fantāzijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kristofers Borgli]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Džūliana Nikolsone]], [[Maikls Sera]], [[Tims Mīdovss]], [[Dilana Gelula]] un [[Dilans Beikers]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmēšanas valodas infokaste
| name = Go
| logo = [[File:Go Logo Blue.svg|200px]]
| logo caption =
| year = {{dat|2009|11|10}}
| designer =
* Roberts Grīsmers
* Robs Paiks
* [[Kens Tompsons]]
| developer = The Go Authors
| implementations = gc, gccgo
| programming language = Go, [[asamblervaloda]] (gc); [[C++]] (gccgo)
| dialects =
| influenced_by = [[Alef (programmēšanas valoda)|Alef]], [[APL (programmēšanas valoda)|APL]],<ref name="hgophers">{{Tīmekļa atsauce |url=https://talks.golang.org/2014/hellogophers.slide#21 |title=Hello Gophers |last=Pike |first=Rob |date=April 24, 2014 |accessdate=March 11, 2016 }}</ref> [[BCPL]],<ref name="hgophers"/> [[C (programmēšanas valoda)|C]], [[Communicating sequential processes|CSP]], [[Limbo (programmēšanas valoda)|Limbo]], [[Modula]], [[Newsqueak]], [[Oberon (programmēšanas valoda)|Oberon]], [[Occam (programmēšanas valoda)|occam]], [[Pascal (programmēšanas valoda)|Pascal]],<ref name="langfaq"/> [[Smalltalk]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Evolution of Go|url=https://talks.golang.org/2015/gophercon-goevolution.slide#19|accessdate=September 26, 2015}}</ref>
| influenced = [[Crystal (programmēšanas valoda)|Crystal]]
| operating_system = [[DragonFly BSD]], [[FreeBSD]], [[Linux]], [[macOS]], [[NetBSD]], [[OpenBSD]],<ref name=openbsd>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ports.su/lang/go |title=lang/go: go-1.4 – Go programming language |work=OpenBSD ports |date=December 23, 2014 |accessdate=January 19, 2015}}</ref> [[Plan 9 from Bell Labs|Plan 9]],<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://go-lang.cat-v.org/os-ports|title=Go Porting Efforts|date=January 12, 2010|work=Go Language Resources|publisher=cat-v|accessdate=January 18, 2010}}</ref> [[Solaris (operētājsistēma)|Solaris]], [[Windows]]
| license =
| website = {{URL|https://golang.org/}}
| file_ext = .go
}}
]]
'''''Go''''' ir [[tipu sistēma|statiski tipizēta]], kompilējama [[programmēšanas valoda]], kuru izstrādāja trīs ''[[Google]]'' darbinieki:<ref name="techcrunch">{{Ziņu atsauce|url=https://techcrunch.com/2009/11/10/google-go-language/|title=Google's Go: A New Programming Language That's Python Meets C++|last=Kincaid |first=Jason |date=November 10, 2009 |newspaper=TechCrunch |accessdate=January 18, 2010}}</ref> Roberts Grīsmers, Robs Paiks un [[Kens Tompsons]].<ref name="langfaq">{{Tīmekļa atsauce |url=http://golang.org/doc/go_faq.html |title=Language Design FAQ |date=January 16, 2010 |work=golang.org |accessdate=February 27, 2010}}</ref> Sintaktiski līdzīga [[C (programmēšanas valoda)|C]] valodai, taču ar atmiņas drošību, [[drazu savākšana|drazu savākšanu]], strukturētiem tipiem. Bieži tiek saukta par '''''Golang'''''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tip.golang.org/doc/faq#go_or_golang|title=Is the language called Go or Golang?|quote=The language is called Go.|accessdate=March 26, 2020}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = No Sudden Move
| operators =
| attēls = No Sudden Move poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| režisors = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deivids Harbors]]
* [[Džons Hemms]]
* [[Eimija Saimeca]]
* [[Brendans Freizers]]
* [[Kīrans Kalkins]]
* [[Noā Džups]]
* [[Kreigs Grānts]]
* [[Džūlija Foksa]]
* [[Frenkija Šo]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Bils Djūks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''No Sudden Move''
| studija = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros. Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|6|18}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''No Sudden Move''''' ir 2021. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deivids Harbors]], [[Eimijs Saimeca]], [[Brendans Freizers]], [[Kīrans Kalkins]], [[Noā Džups]], [[Kreigs Grānts]], [[Džūlija Foksa]], [[Frenkija Šo]], [[Rejs Liota]] un [[Bils Djūks]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Calyptratae''
| attēls =Sarcophaga_Bercaea2.jpg
| att_nosaukums =[[Gaļas muša]] (''Sarcophaga spp.'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| sekcija = Schizophora
| apakšsekcija = Calyptratae
| kategorijas =nē
| binomial = <small>([[Robineau-Desvoidy]], 1830)</small>
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hippoboscoidea|Kaulmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Muscoidea|Mušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Oestroidea|Spindeļu virsdzimta}}
}}

sentences: '''Memorands''' ir viens no [[diplomātija|diplomātiskās]] sarakstīšanās veidiem, kas parasti ir mazāk svarīgs nekā [[nota]]. Memorandu sastāda sarunās apspriežamā jautājuma faktiskās vai juridiskās puses izklāsta veidā un bieži vien pievieno notai vai verbālnotai, paskaidrojot un pamatojot tās saturu.

sentences:
[[Kategorija:Superieroči]]
[[Kategorija:Vācijas Otrā pasaules kara ieroči]]

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Noķeriet sīko
 | oriģinālnos = ''Catch That Kid''
 |      attēls = CatchThatKidMovie.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = piedzīvojumu filma, komēdija
 |    režisors = [[Bārts Frendlihs]]
 |  producents =
* [[Endrjū Lāzars]]
* [[Ūve Skots]]
 |   scenārijs =
* [[Dereks Hāss]]
* [[Maikls Brandts]]
 |     aktieri =
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Korbins Blū]]
* [[Makss Terjē]]
* [[Dženifere Bīlsa]]
* [[Sems Robardss]]
 |      mūzika = [[Džordžs S. Klintons]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2004|2|6||bez}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/catch-kid-2004|title=Catch That Kid|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 2, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=catchthatkid.htm|title=Catch That Kid (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 2, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|16,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Noķeriet sīko"''' ({{val|en|Catch That Kid}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Bārts Frendlihs]]. Galvenās lomas atveido [[Kristena Stjuarta]], [[Korbins Blū]], [[Makss Terjē]], [[Dženifere Bīlsa]] un [[Sems Robardss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|2|6||bez}}.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums = OMON/AMAP
|                   attēls = Знак ОМОН (Беларусь).png
|            attēla izmērs =
|               virsraksts =
|                   valsts = {{BLR}}
|              pastāvēšana = 1988. gada 3. oktobris—pašlaik
|               pakļautība = Baltkrievijas Iekšlietu ministrija
|                  daļa no =
|          karaspēka veids =
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja = 22. novembris
|                   devīze =
|     militārās operācijas = [[Baltkrievijas iedzīvotāju protesti (2020—2021)]]
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri =
}}
'''OMON''' ({{val|ru|ОМОН – Отряд милиции особого назначения}} – 'Milicijas īpašo mērķu vienība') jeb '''AMAP''' ({{val|be|АМАП – Атрад міліцыі асобага прызначэння}}) ir [[Baltkrievija]]s tiesībaizsardzības iestāde [[Baltkrievijas Iekšlietu ministrija]]s pakļautībā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Kiziljurta
| official_name = ''Гъизилюрт'' / ''Къызыл-юрт'' / ''Кизилюрт''
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Кизилюрт.jpg
| image_caption =
| image_flag =
| image_seal =
| image_shield = Coat_of_Arms_of_Kiziljurt.png
| shield_link =
| flag_link =
| shield_size =
| pushpin_map = Krievija#Dagestāna
| pushpin_map_caption =
| pushpin_label_position =
| pushpin_map1 =
| pushpin_map_caption1 =
| pushpin_label_position1 =
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{RUS}}
| subdivision_type1 = Republika
| subdivision_name1 =  [[Dagestāna]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title =
| established_date =
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_magnitude =
| area_total_km2 = 50
| area_land_km2 =
| area_water_km2 =
| area_urban_km2 =
| area_metro_km2 =
| population_as_of = 2021. gadā
| population_footnotes =
| population_total = 38335
| population_urban =
| population_metro =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Maskavas laiks|MSK]]
| utc_offset = +4
| latd = 43
| latm = 13
| lats =
| latNS = N
| longd = 46
| longm = 52
| longs =
| longEW = E
| postal_code_type =
| postal_code =
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| website = {{URL|https://mo-kizilurt.ru}}
| footnotes =
}}'''Kiziljurta''' ([[Avāru valoda|avāru]]: ''Гъизилюрт'', [[Kumiku valoda|kumiku]]: ''Къызыл-юрт'', [[Krievu valoda|krievu]]: ''Кизилюрт'') ir pilsēta [[Krievija|Krievijā]], [[Dagestāna|Dagestānas Republikā]]. 2021. gadā pilsētā dzīvoja vairāk nekā 38 tūkstoši iedzīvotāju.

sentences: '''Kipa aparāts''' ir universāla ierīce [[gāze|gāzu]] iegūšanai [[laboratorija|laboratorijā]], iedarbojoties ar šķidrumiem uz cietām vielām. Parasti Kipa aparātu izgatavo no [[stikls|stikla]].

sentences:
(63Li) kodolreakcija ar [[deitērijs|deitēriju]] (21H), starpposmā veidojot nestabilu [[Berilijs|berilija]] kodolu (84Be), kas nekavējoties sabrūk divos [[hēlijs|hēlija-4]] (42He) kodolos jeb [[alfa daļiņa|alfa daliņās]]. [[Protons|Protoni]] apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet [[neitrons|neitroni]] ar zilām.]]
'''Kodolreakcija''' ir process, kurā no viena veida [[atoms|atomiem]] rodas cita veida atomi.
To, kāda [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] atomi radušies kodolreakcijā, nosaka [[protoni|protonu]] skaits [[atoms|atoma]] kodolā, bet to, kāds elementa [[izotops]] radies, nosaka [[neitrons|neitronu]] skaits atoma kodolā.

sentences: '''Dzīvības zinātnes''' ir [[Dabaszinātnes|dabaszinātņu]] sadaļa, kura ietver sevī [[zinātne]]s, kas pēta dzīvos organismus. Starp dzīvības zinātnēm ir:

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Vasilijs Žukovskis
|     vārds_orig    = ''Васи́лий Андре́евич Жуко́вский''
|         attēls    = Bryullov portrait of Zhukovsky.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1783
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = Mišenska, [[Tulas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Beļovas rajons]], [[Tulas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1852
|      m_mēnesis    = 4
|        m_diena    = 24
|        m_vieta    = [[Bādenbādene]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[krievs]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks, tulkotājs, literatūras kritiķis
|rakstīšanas valoda = [[krievu valoda]]
|        periods    = [[19. gadsimts]]
|          žanri    = [[elēģija]], [[romance]], [[dziesma]], [[balāde]]
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]], [[sentimentālisms]]
|slavenākie darbi   =
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marjama Mīrzāhāni
|     vārds_orig = {{ara|مریم میرزاخانی}}
|         attēls = Maryam Mirzakhani in Seoul 2014.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Marjama Mīrzāhāni 2014. gadā Seulā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = {{vieta|Irāna|Teherāna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2017
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Stenforda (Kalifornija)|Stenforda]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Paloalto}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Rūts L. Saters balva|Saters balva]] (2013)<br />[[Fīldsa medaļa]] (2014)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Marjama Mīrzāhāni''' ({{val-fa|مریم میرزاخانی}}; dzimusi {{dat|1977|5|3}}, mirusi {{dat|2017|7|15}}) bija [[Irāna]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[matemātiķe]].

sentences:
'''Koens''' var būt:
* [[Anrī Koens]] (''Henri Cohen'') — beļģu ūdenspolo spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs;
* [[Brems Koens]] (''Bram Cohen''; 1975) — ASV programmētājs;
* [[Brāļi Koeni|Džoels Koens un Ītans Koens]] (''Joel Coen'', 1954; ''Ethan Coen'', 1957) — ASV kinorežisori, producenti, scenāristi;
* [[Leonards Koens]] (''Leonard Cohen''; 1935) — kanādiešu rakstnieks un mūziķis;
* [[Pols Koens]] (''Paul Cohen''; 1934—2007) — amerikāņu matemātiķis;
* [[Saša Barons Koens]] (''Sacha Baron Cohen''; 1971) — britu komiķis un aktieris.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hidrohinona struktūrformula

Hidrohinona molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С6Н4(ОН)2
|molmasa=110,1
|blīvums=1300
|kušanas temperatūra=172 °C
|viršanas temperatūra=287 °C
}}
'''Hidrohinons''' (para-dihidroksibenzols, С6Н4(ОН)2) pieder pie divvērtīgajiem [[fenoli]]em. Hidrohinons ir bezkrāsaini prizmveidīgi kristāli, kas samērā labi šķīst ūdenī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|CAS numurs=506-33-2
|ķīmiskā formula=C22H42O2
|molmasa=338,56
|blīvums=858,5
|kušanas temperatūra=65 °C
|viršanas temperatūra=256 °C pie 10 mmHg
}}
'''Brasidīnskābe''' (''trans''-13-dokozēnskābe, izoerukskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Brasidīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela. Brasidīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[erukskābe]]. Brasidīnskābes nosaukums cēlies no latīņu vārda ''brassica'' - kāposts.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Kālija perhlorāta struktūrformula

Kālija perhlorāta kristāls
|ķīmiskā formula=KClO4
|molmasa=138,55
|blīvums=2520
|kušanas temperatūra=610 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Kālija perhlorāts''' ir [[perhlorskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]] ar ķīmisko formulu [[kālijs|K]][[hlors|Cl]][[skābeklis|O]]4. Tas ir stiprs [[oksidētājs]]. Bezkrāsaina, kristāliska viela (rombiski vai kubiski kristāli), kas kūst aptuveni pie 610 °C. Viens no pazīstamākajiem oksidētājiem, kas tiek lietots [[pirotehnika|pirotehnikā]], [[kapsele|šāviņu kapselēs]] u.c. KClO4 piemīt zemākā [[šķīdība]] no visiem perhlorātiem (1,5 grami 100 mililitros [[ūdens]] pie 25 °C).

sentences:
{{Gadsimts2|11}}
'''11. gadsimts''' jeb '''XI gadsimts''' bija laika posms vēsturē no [[1001. gads|1001]]. līdz [[1100. gads|1100. gadam]] pēc [[Jūlija kalendārs|Jūlija kalendāra]]. Tas ir [[2. tūkstošgade]]s pirmais [[gadsimts]].

sentences: '''Aeronavigācija''' ir zinātnes nozare par [[Gaisa kuģis|gaisa kuģu]] ([[lidaparāts|lidaparātu]]) vadīšanu pa nosprausto ceļu.<ref name="Svešvārdu vārdnīca">Svešvārdu vārdnīca, Norden — 1996. gads.</ref> Tās pamatprincipi ir identiski vispārējai [[navigācija]]i, kas ietver kustības plānošanu, reģistrēšanu un vadīšanu no vienas vietas uz otru.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=流星毬蘭 20190713212706.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya multiflora|Daudzziedu hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya multiflora|suga_lv=Daudzziedu hoija}}'''Daudzziedu hoija''' (''Hoya multiflora'') ir tropisku augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Sulavesi]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer sieboldianum|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer sieboldianum|suga_lv=Zībolda kļava|attēls=Acer sieboldianum in Hackfalls Arboretum (11).jpg|attēls2=Acer sieboldianum in Hackfalls Arboretum (9).jpg}}
'''Zībolda kļava''' ({{val-la|Acer sieboldianum}}) ir [[ziepjkoku dzimta]]s suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/23|title=Zībolda kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612103656/https://database.smartgardens.eu/plant/23}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Türkmenistan''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Turkmenistāna
|            valsts_nosaukums = Turkmenistan
|               karoga_attēls = Flag of Turkmenistan.svg
|            karoga_nosaukums = Karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Turkmenistan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Turkmenistānas valsts himna]]
|               kartes_attēls = Turkmenistan on the globe (Eurasia centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ašgabata]]
|latd=37 |latm=58 |latNS=N |longd=58 |longm=20 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Turkmēņu valoda|Turkmēņu]], pašpārvalžu: [[Krievu valoda|krievu]], [[Uzbeku valoda|uzbeku]], [[Dari|dari]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = parlamentāra republika
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = [[Serdars Berdimuhamedovs]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Padomju Savienība|PSRS]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1991|10|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Pabeigta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|12|08}}
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|       neatkarības_notikums5 =
|         neatkarības_datums5 =
|       neatkarības_notikums6 =
|         neatkarības_datums6 =
|       neatkarības_notikums7 =
|         neatkarības_datums7 =
|       neatkarības_notikums8 =
|         neatkarības_datums8 =
|       neatkarības_notikums9 =
|         neatkarības_datums9 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 488 100
|               platība_rangs = 52
|              procenti_ūdens = 4,9
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 5 662 544
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 117
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 10,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 221
|                     IKP_PPP = USD 103,987 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2008/02/weodata/weorept.aspx?sy=2004&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=925&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=59&pr.y=9 |title=Turkmenistāna|publisher=Starptautiskais Valūtas Fonds|accessdate=2008-10-09}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = USD 18 771<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,688
|                    HDI_gads = 2012
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 109
|                        Gini = 40,8
|                   Gini_gads = 1998
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Turkmenistānas manats]]
|                valūtas_kods = TMM
|                  laika_zona = [[Turkmenistānas laiks|TMT]]
|                  utc_offset = +5
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +5
|                      domēns = [[.tm]]
|              tālsarunu_kods = 993
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Turkmenistāna''' ({{val|tk|Türkmenistan}}) ir valsts [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Tās nosaukums ir aizgūts no persiešu valodas un nozīmē "[[turkmēņi|turkmēņu]] zeme". Līdz [[1991]]. gadam tā bija [[Padomju Savienība]]s [[Turkmēnijas PSR]]. Tā robežojas ar [[Afganistāna|Afganistānu]] dienvidaustrumos, [[Irāna|Irānu]] dienvidrietumos, [[Uzbekistāna|Uzbekistānu]] ziemeļaustrumos, [[Kazahstāna|Kazahstānu]] ziemeļrietumos un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]] rietumos. 85% valsts iedzīvotāju ir turkmēņi, 87% iedzīvotāju ticība ir [[islāms]].

sentences:
'''Filipsa līkne''', arī '''Filipa līkne''', [[ekonomika|ekonomikā]] parāda apgrieztu sakarību starp cenu izmaiņām ([[inflācija|inflāciju]]) un [[bezdarbs|bezdarbu]] - jo zemāka inflācija, jo augstāks bezdarbs. Šo sakarību 1958. gadā atklāja [[Jaunzēlande|jaunzēlandiešu]] ekonomists
A. Filipss (A. Philips), balstoties uz [[Lielbritānija]]s ekonomikas datiem no 1861. līdz 1957. gadam.<ref>Grauwe P., „The Economics of monetary integration” — Oxford University Press, 1995., 45. lpp.</ref><ref>[http://www.atlants.lv/?menu=50&virstema=2&subtema=2&w_id=140392 Filipa līkne<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences: '''Vidusdonavas zemiene''', arī '''Panonijas zemiene''' ({{val|sr|Панонска низија}}, {{val|hr|Panonska nizina}}, {{val|ro|Bazinul Panonic}}) vai '''Karpatu baseins''' ({{val|hu|Kárpát-medence}}), ir liela [[zemiene]] [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kuru ieskauj [[Karpati]], [[Alpi]], [[Dināru kalniene]] un [[Serbijas Karpati]]. Zemiene aizņem gandrīz visu [[Ungārija|Ungāriju]], [[Horvātija]]s un [[Serbija]]s ziemeļu daļu, mazu strēli no [[Rumānija]]s austrumiem, [[Aizkarpatu zemiene|Aizkarpatu zemieni]] Ukrainā un [[Slovākija]]s dienvidrietumus. Līdzenuma aptuvena platība ir 200 tūkstoši km2.

sentences:
, [[Irāna|Irānā]]]]
'''Hidžābs''' ({{val|ar|حجاب}}, {{izrunā|ħi.d͡ʒaːb}} — ‘priekškars’, ‘aizsegs’) ir aizsedzošs galvas un ķermeņa [[apģērbs]], kuru [[musulmaņi|musulmaņu]] sievietes valkā esot sabiedrībā un atrodoties svešu vīriešu klātbūtnē. Būtībā hidžābs ir [[lakats]], kas nosedz [[mati|matus]], apvijot galvu un kaklu, kā arī pārējo ķermeni, atstājot [[seja|seju]] redzamu. Atsevišķos gadījumos par hidžābu sauc arī tādu apģērbu, kas arī aizsedz seju, bet precīzāk šādu apģērbu sauc par [[nikābs|nikābu]]. Hidžābs ir noteikta garderobes daļa islāmticīgajām sievietēm.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Antverpenes Dievmātes katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Antwerp_July_2015-1a.jpg
| image_size            =
| caption               = Antverpenes Dievmātes katedrāle
| map_type              = Beļģija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Antverpenes Dievmātes katedrāle
| position = left
| latd  = 51.220556  | latNS  = N
| longd = 4.400556  | longEW = E
| location              = {{Flag|Beļģija}}, [[Antverpene]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[gotika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1352
| year_completed        = 1521
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Beļģijas un Francijas befruā
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1999 <small>(23. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/943-002 943-002]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{BEL}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Tenizs
|attēls=Tengiz-Korgalzhyn Lake System MODIS 250m.jpg
|paraksts=Teniza satelītattēls
|map = Kazahstāna
| plat_d=50 | plat_m=25 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=68 | gar_m=54 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{KAZ}}
|platība=1590
|garums=75
|platums=32
|Vid_dziļums=2,5
|Max_dziļums=6,7
|tilpums=
|augstums_vjl=304
|izteka=beznoteces
|baseins=94 900
|valstis=[[Kazahstāna]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Tenizs''' (agrāk arī '''Tengizs'''; {{val|kk|Теңіз көлі}}, {{val|ru|Тенгиз}}) ir liels [[sālsezers]] [[Kazahstāna]]s ziemeļdaļā [[Akmolas apgabals|Akmolas apgabalā]]. Nosaukums cēlies no kazahu valodas — "jūra". Atrodas [[tektonika|tektoniskā]] ieplakā. Nozīmīga gājputnu atpūtas vieta, [[Rāmsaras konvencija]]s vieta. Tenizā novērotas 318 putnu sugas (arī 14 000 pāri [[sārtais flamingo|sārto flamingo]]), tai skaitā 22 pasaulē apdraudētas sugas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.livinglakes.org/tengiz/index.html |title=Living Lakes |access-date={{dat|2011|02|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070413001739/http://www.livinglakes.org/tengiz/index.html |archivedate={{dat|2007|04|13||bez}} }}</ref> Nereti ezers gandrīz izžūst. Aizsalst decembrī, atkūst aprīlī. Lielākā pieteka — [[Nura]]. Plašas niedru audzes. Ezera apkaimē reģistrētas arī 340 augu sugas un 50 zīdītāju sugas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Korunds
|attēls=
|klase=Oksīds
|ŠtruncaID=4/C.04-10
|ķīm_formula=[[Alumīnija oksīds]], Al2O3
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zils, sarkans, brūns, pelēks, dzeltens, zaļš u.c.
|svītra=
|habituss=Bieži — vārpstveida, mucveida kristāli, arī plātņveida, bieži — dvīņu kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Neregulārs, gliemežnīcas, trausls
|cietība=9
|spīdums=Stikla, arī dimanta, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs, necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,768—1,772 nε = 1,760—1,763
|pleohroisms=
|blīvums=4,01
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Cinkuss''' var būt:

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}

sentences:
{{cita nozīme|standartu organizāciju|sakaru pavadoni|Eutelsat W3C}}
'''Vispasaules Tīmekļa konsorcijs''' ({{val-en|World Wide Web Consortium}} jeb '''W3C''') ir [[konsorcijs]], kas veido [[standarts|standartus]] jeb "rekomendācijas" [[vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmeklim]]. Konsorciju vada [[Tims Bērnerss-Lī]], sākotnējais [[URL]] (Vienotais resursu vietrādis), [[HTTP]] (Hiperteksta transporta protokols) un [[HTML]] (Hiperteksta iezīmju valoda) radītājs.

sentences:
{{Skaitļa infokaste
|num = 1089
|lv = Tūkstoš astoņdesmit deviņi
}}
1089 ir kārtas skaitlis starp 1088 un 1090. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 441. Tam piemīt šādas īpašības:

sentences:
[[Kategorija:Zviedrijas cilvēki pēc nodarbošanās|Polārpētnieki]]
[[Kategorija:Polārpētnieki]]

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica scutellata<small> L.</small>|attēls=Veronica scutellata 001.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica scutellata|suga_lv=Vairogu veronika|kategorijas=nē}}'''Vairogu veronika''' (''Veronica scutellata'') ir [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nereti visā [[Latvija]]s teritorijā, [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un dažviet [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Parasti atsevišķi vairogu veronikas eksemplāri aug mitrās vai pārmitrās, skrajās vietās [[Pļava|pļavu]] ieplakās, [[Atmata|atmatās]], uz aizaugošiem ceļiem, izžūstošās peļķēs un [[Grāvis|grāvjos]], arī [[Purvs|purvos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-scutellata-l/|title=vairogu veronika - Veronica scutellata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-21}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Meandropsinidae
|        dzimta_lv = Meandropsinīdas
|         binomial = Meandropsinidae <small>Henson, 1948</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Alexina}}
* {{TaksoSaite|Ayalaina}}
* {{TaksoSaite|Eofallotia}}
* {{TaksoSaite|Fallotia}}
* {{TaksoSaite|Fascispira}}
* {{TaksoSaite|Hashimotoina}}
* {{TaksoSaite|Hottingerina}}
* {{TaksoSaite|Larrazetia}}
* {{TaksoSaite|Meandropsina}}
* {{TaksoSaite|Nummofallotia}}
* {{TaksoSaite|Pastrikella}}
* {{TaksoSaite|Perouvianella}}
* {{TaksoSaite|Pseudobroeckinella}}
* {{TaksoSaite|Raoia}}
* {{TaksoSaite|Spirapertolina}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Meandropsinīdas''' (''Meandropsinidae'') ir izmirušu [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] dzimta [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo dzimtu 1948. gadā aprakstīja angļu pētnieks [[Frensis Hensons]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] meandropsinīdas ir zināmas no [[Krīta periods|krīta perioda]] [[kenomanas laikmets|kenomanas laikmeta]] līdz [[paleocēns|paleocēna]] [[Zēlandes laikmets|Zēlandes laikmetam]].

sentences: '''Fokstrots''' ir virzīga jeb progresīva deja un pieder pie [[Balles dejas|balles dejām]].<ref>Dainis Liepiņš. ''Mācīsimies dejot.'' Jumava, 2011, {{ISBN|978-9984-38-954-7}}</ref> Dejas soļi ir līdzīgi [[Valsis|valsim]], bet būtiska atšķirība ir fokstrota 4/4 [[Ritms|ritms]] pret valša 3/4.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Allium ursinum
|           attēls = Allium ursinum0.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Angiosperms
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Asparagales
|         rinda_lv = Sparģeļu rinda
|           dzimta = Amaryllidaceae
|        dzimta_lv = Amariļļu dzimta
|      apakšdzimta = Allioideae
|   apakšdzimta_lv = Sīpolu apakšdzimta
|            ģints = Allium
|         ģints_lv = Sīpoli
|             suga = A. ursinum
|          suga_lv = Laksis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Mihails Bahtins
 |    vārds_orig = ''Михаил Михайлович Бахти́н''
 |        attēls = Mikhail bakhtin.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1895
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 17
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Orla|td=Krievija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1975
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 7
 |       m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava|td=Krievija}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = filozofs, literatūrzinātnieks, mākslas teorētiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Mihails Bahtins''' ({{val|ru|Михаил Михайлович Бахти́н}}, dzimis [[1895. gads|1895]]. gada [[17. novembris|17. novembrī]] [[Orla|Orlā]], [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], miris [[1975. gads|1975]]. gada [[7. marts|7. martā]] [[Maskava|Maskavā]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) bija [[krievi|krievu]] [[filozofija|filozofs]], [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]], [[māksla]]s teorētiķis, īpaši pievērsies [[romāns|romāna]] žanra jautājumu un vēstījuma formu izpētei.

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Dimitrijs no Rostovas
|dzimšanas datums=1651. gada 21. decembrī
|nāves datums=1709. gada 8. novembrī
|piemiņas diena=21. septembrī (1. oktobrī)
|godā=[[Pareizticība]]
|attēls=Dimitry Rostovsky (GIM).jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=[[Makariva|Makarivas ciems]], Kijivas pulks, [[Hetmanāts]]
|nāves vieta=[[Rostova]], [[Krievijas cariste]]
|nosaukums=Данила Саввич Туптало
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=1757. gada 22. aprīlī
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=
|aizbildnis=
|svētvietas=
|strīdi=
}}

sentences:
{{Commons cat|Brain}}
{{Cat main|Smadzenes}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Vācijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Trākls
|         attēls = Georg Trakl.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1887
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = [[Zalcburga]], [[Austroungārija]]
(tagad {{AUT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1914
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 03
|        m_vieta = [[Krakova]], [[Austroungārija]]
(tagad {{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[austrieši|austrietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Trakl Signature.gif
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = aptiekārs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =1900-1914
|          žanri =[[dzeja]]
|         temati =
|   lit virzieni =[[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi = *''Der Herbst des Einsamen''
*''Verfall''
*''Grodek''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Kompass (nozīmju atdalīšana)|Kompass}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Kompass
| abbreviation = Pyx
| name_latin = Pyxis
| RA = 9
| dec = −30
| areatotal = 221
| arearank = 65. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Pyx''
| starmagnitude = 3,68
| neareststarname = ''HD 72673''
| stardistance = 39,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Pūpe (zvaigznājs)|Pūpe]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
[[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 50
| latmin = 90
}}

sentences:
'''Epstaina–Bāras vīruss''' ('''EBV'''), ko sauc arī par '''cilvēka herpesvīrusu 4''' ('''HHV-4'''), ir viens no astoņiem zināmajiem herpesvīrusu grupas [[Vīruss|vīrusiem]] un viens no visbiežāk sastopamajiem cilvēku vīrusiem.
Vīruss nosaukts pēc britu patologa un akadēmiķa [[Entonijs Epstains|Entonija Epstaina]] (''Anthony Epstein'', 1921–2024) un īru virusoloģes [[Ivona Bāra|Ivonas Bāras]] (''Yvonne Barr'', 1932–2016), kuri kopīgi šo vīrusu atklāja un informāciju par to publicēja 1964. gadā.

sentences:
{{coord|56.98379298516717|24.148390842658234|display=title}}
'''Mārtiņa Bunkus slepkavība''' bija [[noziegums]], kurā algots [[slepkava]] [[2018. gads Latvijā|2018. gada]] 30. maijā nošāva zvērināto [[advokāts|advokātu]] un [[maksātnespēja]]s administratoru [[Mārtiņš Bunkus|Mārtiņu Bunku]].

sentences: '''Šizofrēnija''' (no {{val|el|σχίζω}} (''skhízō'') — 'saskaldu' un ''φρήν'' (''phrḗn'') — 'dvēsele, prāts') ir [[slimība]], kad slimniekam parādās [[garīgi traucējumi]] un zūd [[īstenība]]s [[uztvere]]. Tā bieži izpaužas kā [[halucinācija|halucināciju]] parādīšanās, [[paranoja]], iracionālu uzskatu paušana un nesakarīga [[runāšana]] ([[šizofāzija]]).<ref>Shizofāzija med. — Runas sajukums. http://www.tezaurs.lv/sv/?w=nesakar%C4%ABgs {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305101635/http://www.tezaurs.lv/sv/?w=nesakar%C4%ABgs |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Animatrikss
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Japāņu valoda|japāņu]]
| valsts =
* {{USA}}
* {{JPN}}
| ilgums = 102 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|6|3}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Home Video]]''
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[NPV Entertainment]]''
| operators = [[Bils Poups]]
| oriģinālnos = ''The Animatrix''
| mūzika = [[Dons Deiviss]]
| aktieri =
| scenārijs =
| producents =
* [[Lana un Lilija Vačovskas|Vačovski]]
* [[Maikls Āriass]]
* Hiroaki Takeuči
* [[Eiko Tanaka]]
| režisors =
* [[Endijs Džonss]]
* [[Mahiro Maeda]]
* [[Šiničiro Vatanabe]]
* [[Jošiaki Kavadžiri]]
* [[Takeši Koike]]
* [[Kodži Morimoto]]
* [[Pīters Čungs]]
| žanrs = zinātniskā fantastika
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  The-animatrix-poster.jpeg
| imdb =
}}'''"Animatrikss"''' ({{Val|en|The Animatrix}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas asa sižeta animācijas filma, kuras režisori ir [[Endijs Džonss]], [[Mahiro Maeda]], [[Šiničiro Vatanabe]], [[Jošiaki Kavadžiri]], [[Takeši Koike]], [[Kodži Morimoto]], [[Pīters Čungs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
) un sarkans (''Santander Cycles'') velosipēds pašapkalpošanās nomas punktā]]
'''''Santander Cycles''''' ir publiska [[velosipēdu koplietošanas sistēma|velosipēdu noma]] [[Londona|Londonā]], [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Nomas velosipēdi bieži tiek saukti par '''''Boris Bikes''''', atsaucoties uz [[Boriss Džonsons|Borisu Džonsonu]], kas bija [[Londonas mērs]] laikā, kad tika ieviesta šī sistēma.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alofans
|attēls=Allophane-352375.jpg
|klase=[[Filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.26-10
|ķīm_formula=nav noteikta formula, tuvu Al2O3·(SiO2)1,3-2·((H2O))2,5-3
|singonija=Amorfs
|krāsa=Zila, zaļa, brūna, bezkrāsas, dzeltena, balta
|svītra=Balta
|habituss=Pumpurveida, garoziņas, stalaktītiem līdzīgi veidojumi
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=1,9
}}
'''Alofans''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''allos'' — "cits" un ''phanos'' — "šķist") — diezgan izplatīts [[mineraloīds]], savdabīga, cieta [[alumīnijs|alumīnija]]-[[silīcijs|silīcija]] želeja. Atklāts [[1816]]. gadā. Ja minerālam ir [[varš|vara]] piejaukums, to viegli sajaukt ar [[hrizokolla|hrizokollu]].

sentences: {{Commonscat|Books from the United States}}

sentences: {{Commonscat|Graphical user interface|Grafiskās lietotāju saskarnes}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Josifs Staļins
| vārds_orģ = იოსებ ბესარიონის ძე სტალინი
| attēls = Stalin Full Image.jpg
| mazs_att =
| apraksts = Josifs Staļins 1937. gadā
| amats = PSKP CK ģenerālsekretārs
| term_sākums = {{dat|1922|4|3|N}}
| term_beigas = {{dat|1952|10|16|N}}
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis =
| pēctecis =
| amats2 =
| term_sākums2 =
| term_beigas2 =
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 =
| pēctecis2 =
| dzim_dati = {{dat|1878|12|6}}
| dzim_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Gori}} (tagad {{GEO}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati = {{miršanas datums un vecums|1953|3|5|1878|12|6}}
| mir_vieta = {{flaga|PSRS}} [[Kunceva]] pie [[Maskava]]s, [[KPFSR]] (tagad {{RUS}})
| apglabāts =
| tautība = [[gruzīni|gruzīns]]
| partija =
| dinastija =
| tēvs = Vissarions Džugašvili
| māte = Jekaterina Džugašvili
| dzīvesb = [[Jekaterina Svanidze]] (1885—1907), [[Nadežda Alilujeva]] (1901—1932)
| bērni = [[Svetlana Alilujeva]], [[Vasilijs Staļins]], [[Jakovs Džugašvili]]
| profesija =
| alma_mater = Tiflisas Teoloģiskais seminārs (nepabeidza, atskaitīts)
| reliģija =
| paraksts = Signature of Joseph Stalin.png
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Josifs Džugašvili''' ({{val|ru|Иосиф Виссарионович Джугашвили}}, {{val|ka|იოსებ ჯუღაშვილი}}; dzimis {{dat|1878|12|6}}, miris {{dat|1953|3|5}}), kopš 1912. gadā lietoja pseidonīmu '''Josifs Staļins''' ({{val|ru|Иосиф Виссарионович Сталин}}, no ''сталь'' — '[[tērauds]]'), bija [[gruzīni|gruzīnu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] politiķis. [[PSKP CK ģenerālsekretārs]] ([[1922]]—[[1953]]), no 1920. gadu beigām faktiski valdīja kā neierobežots [[diktators]]. [[Lielais terors|Lielā terora]] laikā valstī tika ieviests Staļina [[personības kults]]. Papildus ģenerālsekretāra amatam no 1941. gada ieņēma arī PSRS Tautas Komisāru Padomes priekšsēdētāja amatu.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Džeisons Silva
 | vārds_orig              = ''Jason Silva''
 | attēls                  = JasonSilva.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               = Džeisons Luiss Silva
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1982|2|6}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Filozofs, orators
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Džeisons Luiss Silva''' ([[Angļu valoda|angļu:]] ''Jason Luis Silva''; dzimis 1982. gada 6. februārī [[Karakasa|Karakasā]], [[Venecuēla|Venecuēlā]]) ir venecuēliešu izcelsmes amerikāņu televīzijas personība, filmu veidotājs, futūrists, filozofs un orators. Viņš ir pazīstams kā [[National Geographic|''National Geographic'']] raidījumu ''Brain Games'' un ''Origins'' vadītājs. Viņa mērķis ir izmantot tehnoloģijas, lai cilvēkus aizrautu par filozofiju un zinātni.<ref name="King, Gayle (August 2012)">{{Ziņu atsauce|title=For August 15, 2012, CBS|work=CBS This Morning|date=August 15, 2012|last=King|first=Gayle|location=New York, NY}}</ref> Žurnāls ''The Atlantic'' raksturo Silvu kā "Virālo video laikmeta [[Timotijs Līrijs|Timotiju Līriju]]".<ref name="Emery, Mike (September 2015)">{{Ziņu atsauce|url=http://www.uh.edu/news-events/stories/2015/September/0908RockwellLecture.php|title=TV personality, Jason Silva to deliver Rockwell Lecture at UH October 22|work=University of Houston|access-date=7 October 2016|date=September 22, 2015|last=Emery|first=Mike|location=Houston, Texas}}</ref> Silva starptautiskā līmenī vada lekcijas par jaunradi, garīgumu, tehnoloģijām un cilvēcību, raksta un producē īsfilmas, kā arī vada National Geographic “''Brain Games”'' .

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Margarita Stāraste-Bordevīka
|         vārds_orig = Margarita Barvika
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|Krievija|Vladimira}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 18
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, ilustratore
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Margarita Stāraste-Bordevīka''' (dzimusi '''Margarita Barvika''' {{dat|1914|2|2}} [[Vladimira|Vladimirā]], [[Krievija|Krievijā]],<ref name="lat" /> mirusi {{dat|2014|2|18}})<ref name="delfi mirusi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/muziba-aizgajusi-bernu-rakstniece-un-maksliniece-margarita-staraste.d?id=44226431|title=Mūžībā aizgājusi bērnu rakstniece un māksliniece Margarita Stāraste|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2014|2|18||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] grāmatu ilustratore un [[rakstniece]].  Viņas darbs pārsvarā bija saistīts ar bērnu daiļliteratūru. Sevi uzskatījusi par "Cēsu puses lībiešu pēcteci".<ref name="Livones" />

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Pfefferröhrling Chalciporus piperatus.jpg
| att_nosaukums=Piparu rubīnbekas Vācijā
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Chalciporus
| ģints_lv =Rubīnbekas
| suga =C. piperatus
| suga_lv =Piparu rubīnbeka
| binomial =Chalciporus piperatus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Viljams Holands
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''William Holland''
 |              attēls = Arrivée du 400 mètres plat des JO 1900, W.L. 'Maxie' Long (G., New-York Athlétics-Club) bat William Holland (Georgetown University).jpg
 |             att_izm = 250
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Viljams Džozefs Holands
 |              dz_dat = {{dat|1874|3|3}}
 |             dz_viet = [[Bostona]], [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             mir_dat = {{dat|1930|11|20}}
 |            mir_viet = [[Maldena]], [[Masačūsetsa]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |             tautība = amerikānis
 |              garums =
 |               svars =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]])
 |          os_medaļas = 1 sudraba
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|USA}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 400 metri vīriešiem|400 metri]]}}
}}

sentences: '''Lieces deformācija''' jeb vienkārši '''liece''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] vienā šķēlumā notiek [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe]], bet citā šķēlumā — [[Stiepes un spiedes deformācija|spiede]]. Šādā deformācijā [[Paralēlskaldnis|paralēlskaldņa]] vai [[Cilindrs|cilindra]] viduslīnijas garums nemainās.

sentences:
'''100 000 000''' ('''simts miljoni''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 99 999 999 un 100 000 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 108. To raksta kā 100,000,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 100.000.000 (Vācijā).

sentences:
{{Planētas infokaste
|     minorplanet = yes
|      background = #C2E0FF
|            name = 136472 Makemake
|          symbol =
|           image = Makemake and its moon.jpg
|         caption = Makemake un tās pavadonis. Attēls uzņemts ar [[Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]]
|      discoverer =
 {{plainlist |
* [[Maikls Brauns]]
* [[Čads Truhiljo]]
* [[Dāvids Rabinovics]]
 }}
|      discovered = {{dat|2005|3|31||bez}}
|        mpc_name = (136472) Makemake
|       alt_names = {{mp|2005 FY|9}}
|      adjectives =
|     named_after = [[Makemake (deity)|Makemake]]
|     mp_category = [[pundurplanēta]]
|       orbit_ref =
|           epoch = {{dat|2020|5|31||bez}}
|        aphelion = 52,756 [[astronomiskā vienība|AU]]
|      perihelion = 38,104 AU
| time_periastron  = {{nobr|{{dat|2186|11|17|N|bez}}}}
|       semimajor = 45,430 AU
|    eccentricity = 0,16126
|          period = 306,21 [[Juliāna gads|yr]] (111 845 [[diennakts|d]])
|       avg_speed = 4,419 km/s
|     inclination = 28,9835°
|        asc_node = 79,620°
|        arg_peri = 294,834°
|    mean_anomaly = 165,514°
|      satellites = [[S/2015 (136472) 1]]
|      axial_tilt =
|    sidereal_day = 22,8266±0,0001 h
|      dimensions = {{ubl|{{nowrap|1502±45}} km × |{{nowrap|1430±9 km}}}}
|     mean_radius = 715±19 km
|      flattening = 0.0098
|    surface_area = 6,42{{E|6}} km²
|          volume = 1,53{{E|9}} km³
|            mass = 3,1{{E|21}} kg
|         density = ≈1700 kg/m³
|    surface_grav = < 0,57 m/s²
| escape_velocity = < 0,91 km/s
|          albedo = 0,82±0,02
| single_temperature = 32–36 K<br />40–44 K
|   spectral_type = B−V=0,83, V−R=0,5
|   abs_magnitude = {{ubl|-0,12|0,049±0,020}}
|       magnitude = 17,0 (opozīcijā)
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Eiroremonts''' ir [[māja]]s vai dzīvokļa interjera stilu apzīmējošs, sadzīvē lietots termins. Tas radies 20. gadsimta beigās, un tiek lietots [[pēcpadomju valstis|pēcpadomju valstīs]].

sentences: {{Izolēts raksts|date=2011. gada augustā,}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ādams Mickēvičs
|     vārds_orig = Adam Mickiewicz
|         attēls = Adam Mickiewicz by Julian Mackiewicz.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = Zavose
vai [[Navahrudaka]]
{{flag|Krievijas Impērija}}
(tagad {{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Stambula]], {{flag|Osmaņu impērija}}
(tagad {{TUR}})
|   dzīves_vieta = [[Viļņa]], [[Kauņa]], [[Pēterburga]], [[Roma]], [[Parīze]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Autograph-AdamMickiewicz.png
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, esejists
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = "[[Veļi]]"
"[[Pans Tadeušs]]"
|    ietekmējies = [[Homērs]], [[Nikolo Makjavelli]], [[Jans Kohanovskis]], [[Petrarka]], [[Aleksandrs Poups]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]]
|     ietekmējis = [[Grāfs Lotreamons]], [[Žorža Sanda]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Teofils Gotjē]], [[Georgs Brandess]]
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Traķu pils
| native_name         = '' Trakų salos pilis  ''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Traku pilis by Augustas Didzgalvis.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[gotika]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Traķi]]
| location_country    = [[Lietuva]]
| pushpin_map         = Lietuva
| latd  = 54  | latm  = 39 | lats  = 09 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 56 | longs = 02 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 14. gadsimts
| completion_date     = 1409. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Traķu pils''', arī '''Traķu salas pils''', ({{val|lt|Trakų salos pilis}}) ir pils, kas atrodas uz [[sala]]s [[Galves ezers|Galves ezerā]], [[Traķi|Traķos]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Pils būvniecību 14. gadsimtā uzsāka [[Lietuvas dižkunigaitis]] [[Ķēstutis]]. Ap 1409. gadu viņa dēla [[Vītauts Dižais|Vītauta Dižā]] vadībā pils galvenie būvniecības darbi jau bija pabeigti. Pats valdnieks Vītauts Dižais mira šajā pilī 1430. gadā. Pils bija viena no [[Lietuvas lielkņaziste|Lietuvas Dižkunigaitijas]] stratēģiski svarīgākajām vietām.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Lapu kāposti''' ir vairākās [[dārza kāposts|dārza kāpostu]] šķirnes. Lapu kāpostam ir zaļas vai purpursarkanas krāsas lapas, bet atšķirībā no [[galviņkāposti]]em, centrālās lapas neveido galvu. Lapu kāposti tiek uzskatīti par radnieciski tuvākiem savvaļas kāpostiem nekā lielākā daļa citu šķirņu.{{nepieciešama atsauce}}

sentences: '''Redukcija''' ({{val|la|redictio}} - 'nonākšana atpakaļ', 'atgrūšana atpakaļ') ir [[Orgāns|orgāna]] (struktūras) nepilna attīstība vai pilna izzušana, kas ir normāli attīstīta senčiem ('''filoģenētiskā redukcija''') vai individuālās attīstības agrīnās stadijās ('''ontoģenētiskā redukcija''').<ref name="Korolyov.etal2007"/>

sentences:
''Sīkākus datus par cēlgāzēm var atrast rakstā [[cēlgāzes]].''
{{Commonscat|Noble gases}}

sentences:
[[Kategorija:Zilupe]]
[[Kategorija:Ielas Ludzas novadā|Zilupe]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Zilupe]]

sentences:
]]
'''Ģeotermālā enerģija''' ir [[Zeme]]s dzīļu [[siltums]]. [[Ieži]] zem Zemes virsas bieži ir karsti. Ģeotermālās [[elektrostacija]]s izmanto šo iežu siltumu, lai pārvērstu [[ūdens|ūdeni]] [[tvaiks|tvaikā]]. Tvaiku savukārt var izmantot [[elektrība]]s ražošanai vai apsildīšanai.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/dabaszinibas/6-klase/resursi-energijas-avoti-6108/re-0d24576e-7c58-4f75-9748-06b74ae307ef</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C2H2
|molmasa=26,04
|blīvums=1,097
|kušanas temperatūra=-84 °C
|viršanas temperatūra=-80,8 °C
}}
'''Acetilēns''' (no {{val|la|acetum}} — [[etiķis]] — un {{val|el|hyle}} — viela; '''etīns''', C2H2) ir vienkāršākais [[alkīni|alkīns]] — [[ogļūdeņradis]] ar trīskāršo saiti molekulā. Acetilēns ir bezkrāsaina, degtspējīga gāze, kas šķīst [[acetons|acetonā]]. Acetilēnu var iegūt, [[kalcija karbīds|kalcija karbīdam]] reaģējot ar ūdeni, vai arī pirolizējot [[metāns|metānu]]. Saspiestā un sašķidrinātā veidā acetilēns ir nestabils un var spontāni sadalīties, tāpēc to uzglabā, izšķīdinātu acetonā, vai arī iegūst uz vietas. Acetilēnu lieto metināšanai un metālapstrādei (dzelzs virsmas cietināšanai). Acetilēnu agrāk lietoja arī par ķīmisko izejvielu, taču šādiem mērķiem mūsdienās vairāk lieto naftas [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]], jo tie ir lētāki.

sentences:
{{Tauta
| tauta = Ebreji
| native_name = יְהוּדִים ''(Yehudim)''
| image =
| image_caption = Ebreji visā pasaulē (2021)
| population = 15,1 miljons
| valoda = [[ivrits]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču ]], [[krievu valoda|krievu]], [[spāņu valoda|spāņu]], vēsturiski arī [[jidišs]], [[ladino]] u.c.
| reliģija = [[jūdaisms]]
| related-c = [[arābi]], [[asīrieši]], [[samarieši]]
| flag =
| flag_caption = [[Dāvida zvaigzne]], ebreju tautas simbols
| grupas = [[aškenazi]], [[karaīmi]], [[sefardi]] u.c.
}}'''Ebreji''' ({{val|he|יהודים}}) ir [[Semītu valodas|semītu]] grupas tauta, kuras izcelsme ir [[Tuvie Austrumi]]. Mūsdienās bieži tiek uzskatīti ne tik daudz par konkrētas etniskas grupas pārstāvjiem, kā par no [[izraēļi]]em cēlušos [[jūdaisms|jūdaisma]] piekritēju pēcnācējiem, kā arī tiem, kas šo reliģiju pieņēmuši brīvprātīgi. Līdz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām ebreji [[Latvija|Latvijā]] parasti tika dēvēti par '''žīdiem''', apzīmējums ebreji tika lietots retāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/viedokli/293921-leo_dribins_ebreji_negaida_greksudzi Aigars Dāboliņš. Ebreji negaida grēksūdzi (Intervija ar vēstures profesoru Leo Dribinu). Republika.lv, Nr.46, 2006]</ref> Pēc Otrā pasaules kara tiek lietots vārds "ebrejs", jo "žīds" tika negatīvi izmantots nacistu [[antisemītisms|antisemītiskajā]] propagandā un [[Holokausts|Holokaustā]]. Vienlaikus, ņemot vērā, ka līdz ar [[Padomju Savienība|PSRS]] okupāciju Latvijā iebrauca ebreji no [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s un citām [[Padomju Sociālistiskās Republikas|padomju republikām]], tika pārņemta [[krievu valoda]]s tradīcija izvairīties no vārda ''жид'', kas krievu valodā uzskatāms par netaktisku ebreju apzīmējumu.

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms
| risks         = Radinieki ar UDHS vai UDHS simptomiem, alkohola vai nikotīna lietošana grūtniecības laikā
| frequency     = 84,7 miljoni cilvēku visā pasaulē (2019)
| prognosis     = Bērniem simptomi ar laiku mēdz mazināties, taču pusē gadījumu paliek visu dzīvi.
Pieaugušo UDHS ir hroniski, visu dzīvi esoši nervu sistēmas attīstības traucējumi.
| medication    = [[Stimulanti]], [[metilfenidāts]], [[amfetamīns]], [[atomoksetīns]], [[guanfacīns]], [[klonidīns]], [[antidepresanti]]
| treatment     = [[Psihoterapija]], dzīvesveida izmaiņas, medikamenti
| prevention    =
| differential  = Cilvēks ar augstu aktivitāti, mācīšanās traucējumi, augļa alkohola sindroms, bipolārie traucējumi.
| diagnosis     = Pamatojoties uz simptomiem, kad citi iespējamie cēloņi tiek izslēgti.
| causes        = Iedzimta mazjutība uz dofamīnu un vides faktori, retos gadījumos galvas trauma
| image         = Primary Laos2.jpg
| duration      = Aptuveni pusē gadījumu bērnībā vai pusaudžu gados atklāts UDHS saglabājas visu dzīvi.
| onset         = Pirms 6 vai 12 gadu vecuma
| complications = Grūtības mācībās, darbā, sociālās attiecībās. Paaugstināts nelaimes gadījumu, atkarību, noziedzības, bezdarba un priekšlaicīgas nāves risks.
| symptoms      = Neuzmanība, pārlieku liela fiziska un mentāla aktivitāte, impulsīva uzvedība, grūtības kontrolēt emocijas, grūtības ar nestimulējošu darbu uzsākšanu, veikšanu un pabeigšanu.
| synonyms      = Uzmanības deficīta sindroms, hiperkinētiskie traucējumi, uzmanības un aktivitātes traucējumi, uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi, UDHS, ADHD
| field         = [[Psihiatrija]], [[neiroloģija]]
| alt           = Attēls ar bērniem
| caption       = Cilvēkiem ar UDHS ir grūtāk koncentrēties un pabeigt darbus, piemēram, skolā vai darbā.
| deaths        =
}}{{Laba raksta kandidāts}}
'''Uzmanības deficīta un hiperaktivitātes sindroms''' ('''UDHS'''), jeb '''uzmanības deficīta hiperaktivitātes traucējumi (UDHT)''' ({{val|en|attention deficit hyperactivity disorder}} (''ADHD'')) ir nervu sistēmas attīstības traucējumi, kuriem raksturīga vecumam neatbilstoša neuzmanība, hiperaktivitāte un impulsivitāte.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhdeurope.eu/adhd/|title=ADHD|website=ADHD Europe|access-date=2021-07-06|date=2020-08-15|language=en-GB}}</ref> UDHS parasti izraisa samazināta atalgojuma [[neiromediatori|neiromediatora]] [[Dofamīns|dofamīna]] un darbības mobilizācijas neiromediatora [[Noradrenalīns|noradrenalīna]] aktivitāte smadzenēs. Cilvēkiem ar UDHS novērojama arī aizkavēta attīstība smadzeņu reģionos, kas atbild par emociju un uzvedības kontroli.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rubia|first=Katya|date=2018-03-29|title=Cognitive Neuroscience of Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) and Its Clinical Translation|url=https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5884954/|journal=Frontiers in Human Neuroscience|volume=12|doi=10.3389/fnhum.2018.00100|issn=1662-5161|pmc=5884954|pmid=29651240}}</ref> Atkarībā no izmantotā psihiatrisko diagnožu klasifikatora, simptomiem kā vēlākais jābūt novērojamiem 6 vai 12 gadu vecumā un jāilgst vismaz 6 mēnešus, un jārada pierādāmus funkcionētspējas traucējumus vismaz divās dažādās vidēs (skolā, darbā vai mājās).<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Kostick|first=Karen M.|date=2017-09|title=ICD-10-CM Coding for Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder (ADHD)|url=http://bok.ahima.org/doc?oid=302255|journal=Journal of AHIMA|language=en|volume=88|issue=9|pages=56–59}}</ref> Pretēji plaši izplatītajiem pieņēmumiem, ka UDHS skar tikai hiperaktīvus zēnus, UDHS ir sastopams abu dzimumu un visu vecumu cilvēkiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://adhd-institute.com/burden-of-adhd/epidemiology/|title=ADHD Epidemiology|website=ADHD Institute|access-date=2021-07-06|language=en-GB}}</ref>

sentences: '''Derīguma termiņš''' ir laika posms, kurā patēriņa priekšmets ([[pārtika]], [[dzēriens|dzērieni]], [[zāles]], [[Ķīmiskā viela|ķīmiskās vielas]] u.c. bojīgās preces) ir piemērotas lietošanai vai patērēšanai. Derīguma termiņš tiek izvēlēts, pieņemot, ka tiks ievēroti visi [[higiēna]]s un [[sanitārija]]s nosacījumi, kā arī produkts tiks uzglabāts iepriekš paredzētos vides apstākļos, piemēram, noteiktā [[temperatūra]]s intervālā un [[relatīvais mitrums|relatīvajā mitrumā]]. Iepriekš minētajai temperatūrai un mitrumam, produkta derīguma ilgumu ietekmē arī saskarsme ar gaismu, [[gāze|gāzēm]], kā arī ārējs [[mehāniskais spriegums]] un inficēšanās ar [[mikroorganismi]]em.

sentences: '''Mikrofluīdika''' ir gan [[zinātne]], kas pēta [[šķidrums|šķidrumu]] uzvedību [[mikrokanāls|mikrokanālos]], gan tehnoloģija, lai ražotu mikrominiaturizētas ierīces, galvenokārt [[mikroshēma]]s, kas satur kameras un tuneļus, caur kuriem var plūst vai tikt noslēgti šķidrumi.<ref name="viens">{{tīmekļa atsauce |title=Microfluidics: A general overview of microfluidics |url=https://www.elveflow.com/microfluidic-reviews/general-microfluidics/a-general-overview-of-microfluidics/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref> Mikrofluīdika ir starpdisciplināra nozare, kas apvieno [[Inženierija|inženieriju]], [[Fizika|fiziku]], [[Ķīmija|ķīmiju]], [[Bioķīmija|bioķīmiju]], [[Nanotehnoloģija|nanotehnoloģiju]] un [[Biotehnoloģija|biotehnoloģiju]]. Mikrometru skalā šķidrumi uzvedas daudz citādāk nekā ikdienā, kas ļauj šo tehnoloģiju izmantot jauniem zinātnes eksperimentiem un inovācijām<ref name="viens" />. Tipiski pielietojumi iekļauj ķīmiskos sensorus, plūsmas regulatorus, mikrosprauslas un mikrovārstus<ref>{{grāmatas atsauce |last1=abeling |first1=Patrick |title=Introduction to Microfluidics |isbn=978-0-19-958816-9 |url=https://books.google.lv/books?hl=lv&lr=&id=LCaQDwAAQBAJ&oi=fnd&pg=PP1&dq=microfluidics&ots=xaJt2cEZti&sig=eiICgL6q6PYf2aCGmc0kLCMfgZk&redir_esc=y#v=onepage&q=microfluidics&f=false |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>. Zināms, ka Latvijā mikrofluīdika tiek izmantota, lai izdalītu augstas kapacitātes ārpusšūnu vezikulas<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ |website=http://biomed.lu.lv/ |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}} |title=Arhivēta kopija |archive-date={{dat|2020|01|23||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200123044333/http://biomed.lu.lv/lv/petijumi/projekti/visi-projekti/augstas-kapacitates-arpussunu-vezikulu-izdalisana-ar-plusmas-lauka-frakcionesanas-metodi-mikrofluidika/ }}</ref> kā arī, lai izpētītu šķidrumu plūsmas apkārt magnētiski mīkstiem materiāliem<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Gravity effects on mixing with magnetic micro-convection in microfluidics |url=https://link.springer.com/article/10.1140/epje/i2018-11749-9 |accessdate={{dat|2020|5|8||bez}}}}</ref>.

sentences:
{{Jāuzlabo|Jālatvisko, jāsalabo stils, ģeogrāfija utt.}}
'''Rietumkrasta hiphops''' ({{val|en|West Coast hip hop}}, ''West Side rap'', ''West Coast rap'') ir [[hiphops|hiphopa]] apakšžanrs. Rietumkrasta hiphops attīstījās [[Kalifornija|Kalifornijā]] 80. gadu sākumā. To izveidoja un izplatīja galvenokārt afroamerikāņi.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kristofs Hāberlands
| image         = Haberland.jpg
| imagesize     =
| caption       =
| birthname     = Kristofs Hāberlands
| birthdate     = {{dat|1750|1|1}}
| location      = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1803|3|7|1750|1|1}}
| deathplace    = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīga}}, tagad {{LAT}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[Klasicisms]]
| famous works  = [[Katlakalna baznīca]]
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences: '''Paplašināmā hiperteksta iezīmju valoda''' jeb '''XHTML''' (saīsinājums no '''Extensible Hypertext Markup Language''') ir iezīmju valoda, kas nodrošina tās pašas iespējas, ko [[HTML]], taču nosaka daudz striktāku valodas sintaksi. Ja HTML ir [[Valoda SGML|SGML]] lietojums, tad XHTML ir [[XML]] lietojums. XHTML 1.0 kļuva par [[Globālā Tīmekļa Konsorcijs|Globālā Tīmekļa Konsorcija]] rekomendāciju 2000. gada 26. janvārī.

sentences: '''Nauseti''' (pazīstami arī kā '''Keipkoda indiāņi)''' ir [[Ziemeļamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] cilts, kas 17. gs. sākumā apdzīvoja Keipkodu tag. [[Masačūsetsa]]s štata austrumos.

sentences: '''29. novembris''' ir gada 333. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (334. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 32 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilēndinitrila struktūrformula

Acetilēndinitrila molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Diciānacetilēns, oglekļa subnitrīds,
 butīn-2-dinitrils
|           CAS numurs = 1071-98-3
|      ķīmiskā formula = C4N2
|              molmasa = 76,06
|              blīvums = 907
|  kušanas temperatūra = 20,6 °C
| viršanas temperatūra = 76,5 °C
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Acetilēndinitrils''' jeb '''diciānacetilēns''' (NC−C≡C−CN) ir bezkrāsains, viegli sasalstošs šķidrums, kas labi šķīst [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]]. Acetilēndinitrils, tāpat kā [[diciāns]], sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[gaiss|Gaisā]] deg ar sarkanu kvēpošu [[liesma|liesmu]], kam ir zaļganvioleta apmale.

sentences:
{{Tiesībsargājošas iestādes infokaste
| agencyname = Kanādas Karaliskā jātnieku policija
| abbreviation = RCMP
| patch =
| patchcaption =
| logo =
| logocaption =
| badge = Coat of arms of the Royal Canadian Mounted Police.svg
| badgecaption = Žetons
| flag = Flag of the Royal Canadian Mounted Police.svg
| flagcaption = Karogs
| imagesize =
| motto = ''Maintiens le droit''
| mottotranslated =
| mission =
| formedyear = 1920. gada 1. februārī
| formedmonthday =
| preceding1 = [[Ziemeļrietumu Karaliskā jātnieku policija]]
[[Domīnijas policija (Kanāda)|Domīnijas policija]]
| dissolved =
| superseding =
| employees = 30 558 (2021)
| volunteers =
| budget = 34,4 miljardi [[Kanādas dolārs|C$]] (2022)
| countryabbr =
| subdivtype =
| subdivname =
| subdivdab =
| mapcaption =
| sizearea =
| sizepopulation =
| legaljuris = {{flag|Kanāda}}
| governingbody =
| governingbodyscnd =
| constitution1 =
| police = Yes
| local =
| speciality =
| overviewtype =
| overviewbody =
| headquarters = [[Otava]], [[Ontārio]]
| hqlocmap =
| hqlocleft =
| hqloctop =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype =
| sworn officers =
| civilians =
| total employees =
| electeetype = Komisārs
| minister1name = [[Maikls Duheme]]
| minister1pfo =
| chief1name =
| child1agency =
| unittype =
| unitname =
| officetype =
| officename =
| provideragency =
| uniformedas =
| stationtype = Posteņi
| stations = 712
| airbases =
| lockuptype =
| lockups =
| vehicle1type = Transportlīdzekļi
| vehicles1 = 8677
| boat1type = Laivas
| boats1 = 5
| aircraft1type = Lidmašīnas
| aircraft1 = 26
| aircraft2type = Helikopteri
| aircraft2 = 9
| animal1type =
| animals1 =
| animal2type =
| animals2 =
| person1name =
| person1reason =
| person1type =
| programme1 =
| activity1name =
| activitytype =
| anniversary1 =
| award1 =
| website = {{URL|https://www.rcmp-grc.gc.ca/|rcmp-grc.gc.ca}}
| footnotes =
| reference =
}}
'''Kanādas Karaliskā jātnieku policija (KKJP)'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/vairakos-uzbrukumos-kanada--10-upuri.a472250/|title=Vairākos uzbrukumos Kanādā – 10 upuri|website=www.lsm.lv|access-date=2023-06-24|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5595943/kanada-sagrauj-starptautisku-banku-karsu-viltotaju-grupejumu|title=Kanāda sagrauj starptautisku banku karšu viltotāju grupējumu|website=Ārvalstīs|access-date=2023-06-24|date=2012-05-09|language=lv}}</ref> ({{val|en|Royal Canadian Mounted Police, RCMP}}, {{val|fr|Gendarmerie royale du Canada, GRC}}) ir [[Kanāda|Kanādas]] [[Federāla valsts|federālā]] policija. Tā kā policijas iestādes ir [[Kanādas administratīvais iedalījums|Kanādas provinču un teritoriju]] konstitucionālā atbildība,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.thecanadianencyclopedia.ca/en/article/police|title=Police in Canada|website=www.thecanadianencyclopedia.ca|access-date=2023-06-24|language=en}}</ref> KKJP galvenā atbildība ir federālo krimināllikumu izpilde, un KKJP uniformētajiem darbiniekiem ir jurisdikcija kā kārtības sargiem visās Kanādas provincēs un teritorijās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.canlii.org/en/ca/laws/stat/rsc-1985-c-r-10/latest/rsc-1985-c-r-10.html|title=Royal Canadian Mounted Police Act, RSC 1985, c R-10, s 11.1.|website=.}}</ref> Tomēr šī iestāde sniedz policijas pakalpojumus saskaņā ar līgumu arī astoņās Kanādas provincēs (izņemot [[Ontārio]] un [[Kvebeka|Kvebeku]]), visās trijās Kanādas teritorijās, vairāk nekā 150 [[Pašvaldība|pašvaldībās]] un 600 [[Pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] kopienās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.rcmp-grc.gc.ca/ccaps-spcca/index-eng.htm|title=Community policing|last=Government of Canada|first=Royal Canadian Mounted Police|website=www.rcmp-grc.gc.ca|access-date=2023-06-24|date=2009-04-15}}</ref> Papildus federālo tiesību aktu izpildei un vietējās policijas pakalpojumu sniegšanai saskaņā ar līgumu KKJP ir atbildīga par robežu integritāti,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.rcmp-grc.gc.ca/bi-if/index-eng.htm|title=Border Law Enforcement|last=(none)|website=www.rcmp-grc.gc.ca|access-date=2023-06-24|date=2008-07-22}}</ref> pārrauga Kanādas miera uzturēšanas misijas, kurās iesaistīta policija,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.rcmp-grc.gc.ca/en/peace-operations|title=Peace operations {{!}} Royal Canadian Mounted Police|last=Government of Canada|first=Royal Canadian Mounted Police|website=www.rcmp-grc.gc.ca|access-date=2023-06-24|date=2018-08-09}}</ref> pārvalda Kanādas šaujamieroču programmu, kas licencē un reģistrē [[Šaujamierocis|šaujamieročus]] un to īpašniekus,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.rcmp-grc.gc.ca/en/firearms|title=Firearms {{!}} Royal Canadian Mounted Police|last=Government of Canada|first=Royal Canadian Mounted Police|website=www.rcmp-grc.gc.ca|access-date=2023-06-24|date=2019-10-10}}</ref> kā arī pārvalda Kanādas Policijas koledžu, kas nodrošina policijas apmācību Kanādas un starptautiskajām policijas iestādēm.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cpc-ccp.gc.ca/index-eng.htm|title=Canadian Police College|last=Government of Canada|first=Royal Canadian Mounted Police|website=www.cpc-ccp.gc.ca|access-date=2023-06-24|date=2018-06-25}}</ref> Neraugoties uz nosaukumu, Kanādas Karaliskā jātnieku policija vairs nav reāls [[Jāšana|jātnieku]] policijas dienests, un [[Zirgi|zirgus]] izmanto tikai svinīgos pasākumos.

sentences: '''Delta''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[nesējraķete|nesējraķešu]] saime. ''Delta'' attīstīta no [[Starpkontinentālā ballistiskā raķete|starpkontinentālās ballistiskās raķetes]] [[Thor]], kas tika izstrādāta 1950. gados.

sentences: '''Laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val|en|timestamp}})<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref> ir simbolu virkne vai kodēta informācija, pēc kā var identificēt, kad ir noticis kāds notikums, parasti datums un laiks, taču var būt norādīts arī sīkākās vienībās, sekunžu daļās. Termins nāk no laikiem, kad uz papīra ienākošajiem dokumentiem uzspieda zīmogu ar šodienas datumu, lai varētu vēlāk zināt, kad dokuments ticis saņemts. [[Pasts|Pastā]], kur uzspiež tikai datumu, to sauc par '''kalendāra zīmogu'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/ta/id/193574-pasta-likums#p-465973|title=Pasta likums, 41. pants.}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name            = ''Batman: The Brave and the Bold''
| show_name_2          =
| bgcolour             =
| color text           =
| image                =
| caption              =
| genre                = [[piedzīvojumu filma]]
| format               =
| creator              =
| developer            = * [[Džeimss Takers]]
* [[Maikls Dželeniks]]
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             = * [[Dīdrihs Baders]]
* [[Korijs Bērtons]]
* [[Džons Dimadžo]]
* [[Vils Freidls]]
* [[Toms Kenijs]]
* [[Džeimss Arnolds Teilors]]
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer = [[Endijs Stormers]]
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = {{USA}}
| language             = [[Angļu valoda|angļu]]
| num_seasons          = 3
| num_episodes         = 65
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              = 22 minūtes
| company              =
| distributor          =
| channel              = ''[[Cartoon Network]]''
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          = {{Dat|2008|11|14|N|bez}}
| last_aired           = {{Dat|2011|11|18|N|bez}}
| status               =
| channel_LV           =
| preceded_by          =
| followed_by          =
| related              =
| website              =
| production_website   =
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Kena parks.
2010. gada 13. septembris
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Avia (''Avia akciová společnost pro průmysl letecký'')''' ir [[Čehija]]s automašīnu un [[aviācija]]s ražotāja kompānija. Kompānija dibināta [[1919]]. gadā. [[1928]]. gadā tā kļuva par kompānijas [[Škoda]] apakšnodaļu. [[1930. gadi|1930. gados]] tā kļuva par vadošo [[Čehoslovākija]]s lidmašīnu ražotāju. [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā tā ražoja lidmašīnas trešā reiha gaisa spēku vajadzībām. Pēc kara kompānija tika nacionalizēta un pārprofilēta automašīnu ražošanai. Tomēr līdz [[1963]]. gadam ražoja arī lidmašīnas. Pēc tam ražoja aviācijas motorus, bet pēc [[1988]]. gada tikai lidmašīnu propellerus. [[1992]]. gadā rūpniecība tika sadalīta divās nodaļās propelleru un automašīnu ražošanai. Abas nodaļas izmantoja zīmolu "Avia".

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|              vārds = Agata Kristi
|         vārds_orig = ''Agatha Christie''
|             attēls = Agatha Christie.png
|         att_izmērs = 210px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1890
|         dz_mēnesis = 09
|           dz_diena = 15
|           dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Torkī]], [[Devona]], [[Anglija]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{GBR}})
|             m_gads = 1976
|          m_mēnesis = 01
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Oksfordšīra|Vinterbrūka}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = {{ubl|Arčibalds Kristi (1914—1928)|Makss Melovans (1930—1976)}}
|              bērni = Rozalinda Hiksa (1919–2004)
|           paraksts = Agatha Christie's signature.png
|         pseidonīms = Mērija Vestmakota (''Mary Westmacott'')
|       nodarbošanās = rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|            periods =
|              žanri = [[kriminālliteratūra]], detektīvliteratūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[Austrumu ekspresis (grāmata)|Austrumu ekspresis]]”|“Erkila Puaro varoņdarbi”|“Desmit mazi nēģerēni”|“[[Peļu slazds]]”}}
|        ietekmējies = [[Edgars Alans Po]], [[Arturs Konans Doils]], [[Gilberts Kīts Čestertons]], [[Anna Katrīna Grīna]]
|         ietekmējis = [[Ruta Rendela]], [[P.D. Džeimsa]], [[Roberts Bernards]]
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences: '''Neatkarīgais politiķis''', arī '''bezpartejisks''', ir [[persona]], kas neietilpst nevienā [[politiskā partija|politiskajā partijā]], nav [[lojalitāte|lojāla]] vai [[saistības|saistīta]] ar kādu no tām. Neatkarīgie politiķi izvēlas [[kandidēšana|kandidēt]] vai pārstāvēt sevi. Šāda pieeja dod viņiem lielāku brīvību un autonomiju savās politiskajās nostājās un lēmumos. Neatkarīgie politiķi var būt dažādu [[politiskā ideoloģija|politisko ideoloģiju]] piekritēji, un viņi piedalās [[vēlēšanas|vēlēšanās]] vai pilda amata pienākumus bez formālās partijas atbalsta. Šādi politiķi ir gadījumos, kad viņiem rodas nesaskaņas partijas iekšienē un viņi no partijas atdalās, vai arī situācijās, kad persona ir īpaši populāra, kas ļauj vēlētājiem piedāvāt jaunu un neatkarīgu skatījumu. Neatkarīgie politiķi bieži uzstājas ar ideju, kas balstās uz personīgo pārliecību un iedzīvotāju interesēm, nevis partiju programmām.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Kaljostro
|     vārds_orig = ''Alessandro Cagliostro''
|         attēls = Alessandro Cagliostro.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1743
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Palermo]], [[Neapoles karaliste]]
 (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1795
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = San Leo cietoksnis, [[Pāvesta valsts]]
 (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lorenca Serafina Feličiani
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kaljostro''', arī '''Kaļostro'''<ref>Jānis Bankavs. Grāfs Kaļostro. Rīga:	Karma, 1936.</ref> ({{val-it|Alessandro Cagliostro}}, īstajā vārdā — Džuzepe Balzamo, [[1743]]-[[1795]]). Sicīliešu avantūrists, mistiķis, dziednieks un pareģis. Jelgavā nodibinājis tā sauktās brīvmūrnieku ēģiptiešu rituāla adopcijas ložas vīriešiem un sievietēm un kļuva par Jelgavas adopcijas ložu lielmeistaru.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Swanson''''' var būt:
* [[Glorija Svansone]];
* [[Stīvens Svonsons]].

sentences: '''Kikbokss''' ({{val-ja|キックボクシング}} — ''kikkubokushingu'') ir [[cīņas sports|cīņas sporta]] veids, kurā tiek izmantota [[bokss|boksa]] tehnika plus atļauti spērieni ar kājām. Kikbokss tiek iedalīts pilna kontakta (''full contact'') un viegla kontakta (''light contact'') disciplīnās. Kikboksa saknes meklējamas pirms 2000 gadiem [[Japāna|Japānā]], taču kikbokss kā cīņas sporta disciplīna oficiāli tika izveidota 70. gados [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikā]]. 1993. gadā Japānā tika izgudrots viens no pasaules populārākajiem kikboksa paveidiem - [[K-1]].

sentences:
'''Virsmaktīvās vielas''' (VAV) ir tādas vielas, kas samazina [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] starp diviem šķidrumiem vai starp šķidrumu un cietu vielu. Virsmaktīvās vielas tiek izmantotas tīrīšanas līdzekļos, [[dezinfekcija|dezinfekcijā]], vides mitrināšanā, [[emulgators|emulģēšanā]], [[putu veidotāji|putu veidošanā]] un vielu [[dispersija|disperģēšanā]] vidē. Pēc to īpašībām var izdalīt, kuras virsmaktīvās vielas būs piemērotākas konkrētajam pielietojumam.
* [[Anjoni]]skās – tīrīšanas līdzekļiem, [[adsorbcija]]i uz polārām virsmām,
* nejoniskās – stabilas mainīgos [[pH]] līmeņos,
* [[katjoni]]skās – adsorbcijai uz virsmām,
* [[sulfonāti]] – stabili šķīdumos,
* [[sulfāti]] – nestabili šķīdumos,
* [[etoksilāti]] – stabili cietā [[ūdens|ūdenī]].

sentences:
[[File:Jauniešu Saeimas pirmā sēde (5792487907).jpg|thumb|Jauniešu Saeimas pirmā sēde]]
'''Jauniešu Saeima''' ir Latvijas Republikas [[Saeima]]s projekts īstenot jauniešu līdzdalību politiskajos procesos. Jauniešiem ir dota iespēja ierosināt un aizstāvēt savas idejas, kā arī iepazīt Saeimas [[deputāts|deputātu]] ikdienu.

sentences:
'''Mions''' (mī[[mezoni|(mez)ons]]) ir nestabils [[leptoni|leptons]], ko apzīmē ar grieķu burtu '''μ''' (precīzāk - '''μ<sup>−</sup>'''). Tam ir negatīvs [[elektriskais lādiņš]], [[spins]] 1/2 un tas piedalās [[vājā mijiedarbība|vājajā]] un [[elektromagnētiskā mijiedarbība|elektromagnētiskajā mijiedarbībā]], tāpat kā [[elektrons]]. Tomēr miona masa ir 207 reizes lielāka par elektrona masu, tādēļ to var uzskatīt par smagu, nestabilu elektronu (mions var aizstāt vienu no elektroniem parastajā atomā; šādus eksotiskus veidojumus sauc par [[mionu atoms|mionu atomiem]]). Sabrūkot mions veido elektronu, mionu [[neitrīno]] un elektronu antineitrīno.
]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kaķis Parīzē
| attēls                   = A Cat in Paris poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Une vie de chat''
| žanrs                    = Animācijas filma, komēdija, piedzīvojumu filma
| režisors                 =
* [[Žans-Lups Felicioli]]
* [[Alains Gaņols]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|12|15||bez}}
| ilgums                   = 65 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/une-vie-de-chat-2010|title=Une vie de chat|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 14, 2018|archive-date={{dat|2020|08|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200808034620/https://www.bbfc.co.uk/releases/une-vie-de-chat-2010}}</ref>
| valsts                   = {{FRA}}, {{NLD}}, {{BEL}}, {{CHE}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|309,973}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=acatinparis.htm|title=A
Cat in Paris (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kaķis Parīzē"''' ({{val|fr|Une vie de chat}}) ir [[2010. gads|2010]]. gada [[Francija]]s animācijas filma, kuras režisori ir [[Žans-Lups Felicioli]] un [[Alains Gaņols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|15||bez}}.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Viļānu Svētā Erceņģeļa Miķeļa Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/9992115
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Telšu katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Telšiai_Cathedral_Exterior,_Telšiai,_Lithuania_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Telšu katedrāle
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Telšu katedrāle
| position              = left
| latd                  = 55.982345
| longd                 = 22.246209
| location              = {{vieta|Lietuva|Telšu apriņķis|Telši}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[baroks]], [[klasicisms]], [[Historisms (arhitektūra)|historisms]]
| facade_direction      = D
| groundbreaking        = 1794
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Telšu katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1736136"
}
</mapframe>
'''Telšu svētā Padujas Antonija katedrāle''' ({{val|lt|Telšių šv. Antano Paduviečio katedra}}) ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētā [[Telši|Telšos]]. [[Telšu diecēze]]s katedrāle, nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 26959).

sentences:
un [[krejumsiers|krejumsiera]] pildījumu]]
'''Sendvičs''' ir divas (vai vairākas) [[maize]]s šķēles, starp kurām ir pildījums, piemēram, [[gaļa]]s izstrādājumi. [[Sviestmaize]]s, atšķirībā no sendviča, parasti ir tikai ar vienu maizes šķēli, kas noklāta ar [[sviests|sviestu]] vai [[margarīns|margarīnu]].{{nepieciešama atsauce}} Sendviči ir izplatīti [[ātrā ēdināšana|ātrās ēdināšanas]] ēdieni.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Amels Tuka
 |      vārds_orig = ''Amel Tuka''
 |          attēls = 083 800m series tuka (32505894374) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Amels Tuka 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1991|1|9}}
 |         dz_viet = {{vieta|Dienvidslāvija|Bosnijas un Hercegovinas SR|Kakaņa|2s=Bosnija un Hercegovina|td=Bosnija un Hercegovina}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{BIH}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērv|cm=187}}
 |           svars = {{mērv|kg=77}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[800 metri|800 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''AK Zenica''
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|Pasaules čempionāti}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]| 800 m}}
{{Medal|Silver|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]| 800 m}}
{{MedalCompetition|U-23 Eiropas čempionāti}}
{{Medal|Bronze|[[2015. gada U-23 Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Tampere 2013]]| 800 m}}
}}
'''Amels Tuka''' ({{val|bs|Amel Tuka}}; dzimis {{dat|1991|1|9}}) ir [[Bosnija un Hercegovina|Bosnijas un Hercegovinas]] [[vieglatlēts]], vidējo distanču skrējējs, divu [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionātu]] medaļnieks [[800 metri|800 m]] skrējienā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.european-athletics.org/athletes/group=t/athlete=150262-tuka-amel/index.html |title=AMEL TUKA |accessdate=2019-04-02 |work= |publisher=european-athletics.org |date= |language=en }}</ref> Viņš ir vienīgais Bosnijas sportists, kas ieguvis medaļas lielākajās starptautiskajās vieglatlētikas sacensībās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Uz bīstamās zemes
| operators =
| attēls = Poster - On Dangerous Ground (1952) 01.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', melodrāma
| režisors = [[Nikolass Rejs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Aida Lupino]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Vords Bonds]]
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| oriģinālnos = ''On Dangerous Ground''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|12|17}}
| ilgums = 82 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Uz bīstamās zemes"''' ({{Val|en|On Dangerous Ground}}) ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' melodrāmas filma, kuras režisors ir [[Nikolass Rejs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Aida Lupino]], [[Roberts Raians]] un [[Vords Bonds]]. Filmas sižets balstīts uz [[Džeralds Batlers|Džeralda Batlera]] 1945. gada romānu ''Mad with Much Heart''. Lai gan titros nav minēta, Lupino šī bija arī viena no pirmajām pieredzēm režijā, aizstājot Reju, kad viņš filmēšanas brīžos nebija pieejams.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2016/11/24/movies/ida-lupino-a-woman-of-spine-on-both-sides-of-the-lens.html|title=Ida Lupino, a Woman of Spine on Both Sides of the Lens (Published 2016)|access-date=2023-07-30|date=2016-11-24|language=en}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Viļums Vēveris
|     vārds_orig =
|     dz_dat_alt =
| attēls         = Veveris.jpg
| attēla izmērs  = 150px
| komentārs      = Viļums Vēveris
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1910
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Berlīne]]
|      pilsonība =
|   dzīves_vieta = [[Rīga]] - [[Berlīne]] - [[Ķelne]]
|        tautība = [[latvietis]]
|   nodarbošanās = aktieris, režisors
}}
'''Viļums Vēveris''' (1881—1910) bija latviešu aktieris un režisors Jaunajā Latviešu teātrī un dažādos Vācijas teātros. Viņš ir viens no 20. gadsimta sākuma latviešu teātra modernizētājiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Rūdolfs Šteiners
|     vārds_orig = Rudolf Steiner
|         attēls = Steiner_um_1905.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = R. Šteiners 1905. gadā
|     dz_dat_alt = [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris]]
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Kraljeveca,  [[Austrijas Impērija]], (tagad [[Donji Kraljeveca]], {{HRV}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1925
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Dornaha]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Marija Šteinere-Siversa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Rūdolfs Jozefs Lorencs Šteiners''' (''Rudolf Joseph Lorenz Steiner'', dzimis [[1861]]. gada [[25. februāris|25.]] vai [[27. februāris|27. februārī]],<ref>oficiālajos dokumentos Šteinera dzimšanas datums norādīts 1861. gada 27. februāris. Savukārt kādā Šteinera rakstītā autobiogrāfijas fragmentā viņš raksta: "Es piedzimu 1861. gada 25. februārī. Pēc divām dienām es tiku kristīts."
Skat.,''Christoph Lindenberg'', ''Rudolf Steiner'', Rowohlt 1992, {{ISBN|3-499-50500-2}}, p. 8. 2009. gadā jaunatklātā dokumentā parādās atbalsts 27. februārim: skat. ''Günter Aschoff'', [http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf "Rudolf Steiners Geburtstag am 27. Februar 1861 - Neue Dokumente"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140628170708/http://www.dasgoetheanum.ch/fileadmin/wochenschrift/downloads/Forschungsbericht_Aschoff.pdf |date={{dat|2014|06|28||bez}} }}, ''Das Goetheanum'' 2009/9, pp. 3ff</ref> miris {{dat|1925|3|30}}) bija [[Vācieši|vācu]] publicists, [[antroposofija]]s mācības izveidotājs, [[Teozofijas biedrība]]s vācu sekcijas ģenerālsekretārs (1902—1913).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Elektroniskās dāvanu kartes''' ir plastikāta [[norēķinu karte]]s ar magnētisko joslu un individuālu kartes numuru, kas lietojamas kā alternatīvs maksāšanas līdzeklis par precēm un/vai pakalpojumiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Biškopis
 | oriģinālnos = ''The Beekeeper''
 |      attēls = Biskopis.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Deivids Eijers]]
 |  producents = * [[Bills Bloks]]
* [[Džeisons Steitems]]
* Deivids Eijers
* [[Kriss Longs]]
* [[Kurts Vimers]]
 |   scenārijs = [[Kurts Vimers]]
 |     aktieri = * Džeisons Steitems
* [[Emija Reivere-Lempmene]]
* [[Džošs Hatčersons]]
* Bobijs Naderi
* [[Filiša Rašāda]]
* [[Džeremijs Aironss]]
 |      mūzika = * [[Deivs Sārdijs]]
* Džāreds Maikls Frajs
 |   operators = [[Gabriels Beristeins]]
 |     montāža = Džefrijs O'Braiens
 |     studija = * ''[[Miramax]]''
* ''Cedar Park Entertainment''
* ''Punch Palace Productions''
 | izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]'' (kā ''[[Amazon MGM Studios]]'')
 |    izdošana = {{filmas datums|2024|1|12|Latvija|2024|1|12|ASV}}
 |      ilgums = 105 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|date=December 15, 2023|title=''The Beekeeper'' (15)|url=https://www.bbfc.co.uk/release/the-beekeeper-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmde3mjgy|access-date=December 15, 2023|website=[[Britu filmu klasifikācijas padome|BBFC]]|archive-date=December 15, 2023|archive-url=https://web.archive.org/web/20231215180951/https://www.bbfc.co.uk/release/the-beekeeper-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmde3mjgy|dead-url=no}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|107,4 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Biškopis"''' ({{val|en|The Beekeeper}}) ir [[2024. gads kino|2024. gada]] ASV [[asa sižeta filma|asa sižeta]] [[trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Deivids Eijers]] un scenārija autors [[Kurts Vimers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Steitems]], [[Emija Reivere-Lempmene]], [[Džošs Hatčersons]], Bobijs Naderi, [[Filiša Rašāda]] un [[Džeremijs Aironss]].

sentences: '''Radiācijas joslas''' ir [[magnetosfēra]]s iekšējie apgabali, kuros debess ķermeņa [[magnētiskais lauks]] notur lādētās daļiņas.

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Talsu rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Yu-Gi-Oh!: Bonds Beyond Time''
 | oriģinālnos = ''劇場版 遊☆戯☆王 〜超融合!時空を越えた絆〜''
 |      attēls =  Yu-Gi-Oh! 10th Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Keniči Takešita]]
 |  producents =
 |   scenārijs = [[Šins Jošida]]
 |     aktieri =
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Studio Gallop]]''
 | izplatītājs =
 |    izdošana =
 |      ilgums = 49 minūtes
 |      valsts = {{JAP}}
 |      valoda = [[japāņu valoda|japāņu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = $2 017 928
 | iepriekšējā = "[[Ju-Gi-O]]"
 |      nākamā = ''[[Yu-Gi-Oh! The Dark Side of Dimensions|The Dark Side of Dimensions]]''
 |        imdb =
}}
'''''Yu-Gi-Oh!: Bonds Beyond Time''''' ({{val|ja|劇場版 遊☆戯☆王 〜超融合!時空を越えた絆〜 Gekijōban Yū-Gi-Ō!: Chō-Yūgō! Toki o Koeta Kizuna}}, burtiski - ''Spēļu Karalis. Filma: Super saplūšana! Saites, kas pārspēj laiku'') ir 2010. gada [[Japāna]]s 3-D zinātniskās fantastikas [[anime]] filma, kas ir daļa no "[[Jugio]]" franšīzes. Tā tika izdota par godu 2000. gada seriāla "[[Jugio (seriāls)|Jugio]]" 10 gadu jubilejai.

sentences: '''Ticējums''' ir laika gaitā pārbaudīta [[atziņa]], padoms, kas balstās uz dzīves [[novērojums|novērojumiem]].<ref>Literatūra 6. klasei. Zvaigzne ABC, 1999. 38. lpp.</ref> Dabas un cilvēka dzīves parādību un likumsakarības skaidrojums, kas veidojies dzīves pieredzē.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Ticējumi saistās ne tikai ar [[ticība|ticību]] vai [[reliģija|reliģiju]], bet arī ar praktiskiem paņēmieniem, [[zināšanas|zināšanām]], ko darīt, kā rīkoties, kā izzināt, lai labi klātos, lai viss atrisinātos pēc iespējas labāk.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.senioriem.lv/raksti/2012/2/13/piesit-pie-koka/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|12|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304235011/http://www.senioriem.lv/raksti/2012/2/13/piesit-pie-koka/# |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref>

sentences: '''Automašīna''' jeb '''automobilis''' ({{val|gr|αὐτο}} ''(auto)'' — 'pats' un {{val|la|mobilis}} — 'kustīgs') ir ar riteņiem aprīkots bezsliežu [[transportlīdzeklis]], ko uz priekšu dzen tajā iemontēts [[dzinējs]]. Paredzēts, lai pārvietotos pa [[Sauszeme|sauszemi]]. Izšķir vairākus automašīnu veidus, kā [[vieglā automašīna|vieglie auto]], [[autobuss|autobusi]], [[mikroautobuss|mikroautobusi]], [[Kravas automašīna|kravas auto]]. Automašīnās ir sēdeklis vadītājam, kā arī var būt sēdeklis vienam vai vairākiem pasažieriem. Ir dažādu marku automašīnas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzīvsudraba(II) cianīda molekulas modelis

Dzīvsudraba(II) cianīda kristālrežģis

Dzīvsudraba(II) cianīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dzīvsudraba cianīds, diciāndzīvsudrabs
|           CAS numurs = 592-04-1
|      ķīmiskā formula = Hg(CN)2
|              molmasa = 252,63
|              blīvums = 3996
|  kušanas temperatūra = 320 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 9,3 g/100 ml (14 °C)
53,9 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzīvsudraba(II) cianīds''' ir [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] un [[zilskābe]]s sāls. Hg(CN)2 ir bezkrāsaina ļoti indīga viela bez smaržas, bet ar ļoti pretīgu garšu.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 504. lpp. {{krieviski}}</ref> Kristalizējas kā [[tetraedrs|tetraedra]] formas kristāli. Gaisā pamazām sadalās un kļūst tumšs, tādēļ jāglabā stikla pudelē ar pieslīpētu aizbāzni. Lai arī dzīvsudraba(II) cianīds tiek uzskatīts par [[sāļi|sāli]], tā molekulā starp dzīvsudraba un [[ogleklis|oglekļa]] atomiem ir [[kovalentā saite]] un, šķīstot ūdenī, [[disociācija]] nenotiek. Dzīvsudraba(II) cianīda molekulai ir gandrīz lineāra forma.

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu Stopiņu pagastā|Vālodzes|vālodzes}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Vālodzes
| settlement_type = ciema daļa
| image_skyline = Ulbrokas vidusskola.jpg
| image_caption = Ulbrokas vidusskola
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Ropažu novads]]
| subdivision_name2 = [[Stopiņu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 2.0
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2015
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=66383 |title=Informācija par objektu: Vālodzes |accessdate={{dat|2017|01|27||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 887
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 56
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 17
| longs = 10
| longEW = E
| elevation_m = 10
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-2130 Ulbroka
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| subdivision_type3 = Ciems
| subdivision_name3 = [[Ulbroka]]
}}
'''Vālodzes''' ir [[Ulbroka|Ulbrokas]] ciema daļa [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastā]]. Izvietojušās [[Piķurga]]s krastos gar autoceļu [[P5]] 2 km no Ulbrokas centra un 13 km no [[Rīga]]s centra. Gar dienvidu robežu iet slēgtā [[dzelzceļa līnija Rīga—Ērgļi]] (stacija [[Acone (stacija)|Acone]]).

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Malnavas pagasts
| karte             = Malnavas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Malnavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Malnavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Malnava
| platība           = 163,7
| iedzīvotāji       = 1406<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1406 / 163.7 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = www.malnava.lv
}}

sentences: '''Ženēvas Bībele''' ir viens no vēsturiski nozīmīgākajiem [[Bībele|Bībeles]] tulkojumiem [[Angļu valoda|angļu]] valodā, kas par 51 gadu apsteidzis [[Karaļa Džeimsa Bībele|karaļa Džeimsa versiju]]. Tā bija galvenā Bībele 16. gadsimta angļu [[Protestantisms|protestantisma]] vidū, un to izmantoja [[Viljams Šekspīrs]], [[Olivers Kromvels]], [[Džons Nokss]], [[Džons Donns]] un citi. Ženēvas Bībeli lietoja daudzi angļu reliģiskie disidenti un Olivera Kromvela karavīri [[Anglijas pilsoņu karš|Anglijas pilsoņu kara]] laikā.

sentences:
kristālhidrāts]]
'''Perhlorāti''' ir [[perhlorskābe]]s sāļi. Perhlorāti, izņemot tos, kam ir krāsaini katjoni, parasti ir baltas kristāliskas vielas. Perhlorāti ir visstabilākie no [[skābeklis|skābekli]] saturošajiem [[hlors|hlora]] savienojumiem.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 863. lpp. {{ru ikona}}</ref> Daudzi no tiem ir pilnīgi stabili kā cietā veidā, tā arī ūdens šķīdumos. Tomēr karsējot perhlorāti sadalās (parasti rodas attiecīgie [[hlorīdi]] un izdalās skābeklis). [[Kālija perhlorāts]] sāk sadalīties tikai pie apmēram 400 °C, citi perhlorāti, it īpaši [[kristālhidrāti]] vai organiskie perhlorāti, ir nestabilāki. Vairums perhlorātu ļoti labi šķīst ūdenī, turklāt šķīdumi praktiski nehidrolizējas. Kālija, rubīdija un cēzija perhlorāti slikti šķīst aukstā ūdenī, bet sildot šķīdība strauji pieaug, tādēļ šīs vielas ir viegli pagatavojamas un attīrāmas [[pārkristalizēšana|pārkristalizējot]]. Samērā slikti šķīstošs ir arī [[amonija perhlorāts]]. Perhlorāta joni nemēdz būt [[kompleksie savienojumi|komplekso savienojumu]] sastāvā.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Fomalhauts
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Dienvidu Zivs Alfa, Dienvidu Zivs α
|           zvaigznājs = [[Dienvidu Zivs]]
|           rektascensija = 22h 57m 39,0465s
|            deklinācija = −29° 37′ 20,050″
|      redzamais spožums = 1.16
|     absolūtais spožums = 1.72
|                   masa = 1.92 ± 0.02
}}
'''Fomalhauts''' (no [[arābu valoda|arābu]]: فم الحوت ''fam al-hut'' – 'Zivs mute'<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 234.</ref>), pazīstams arī kā '''Dienvidu Zivs Alfa''' jeb '''Dienvidu Zivs α''' (''α PsA, Alpha PsA, Alpha Piscis Austrini''), ir spožākā [[zvaigzne]] [[Dienvidu Zivs]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kā arī [[spožāko zvaigžņu saraksts|astoņpadsmitā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs.<ref name=":1" /> Fomalhauts, tāpat kā [[Vega]], atrodas aptuveni 25,1 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā un tiek [[spektra klase|klasificēts]] kā A3V tipa zvaigzne.<ref name=":1">Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide''. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 253.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 230.</ref> Diametra ziņā Fomalhauts ir gandrīz 1,8 reizes lielāks par Sauli, arī masas ziņā tas ir gandrīz divas reizes lielāks par [[Saule|Sauli]] — 1,92 Saules masas.<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 235.</ref><ref name=":2">Mamajek, E.E. [[arxiv:1206.6353|"On the Age and Binarity of Fomalhaut"]]. ''Astrophysical Journal Letters.'' 754 (2): L20. August, 2012. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref name=":3">[http://exoplanet.eu/catalog/fomalhaut_b/#9610 "Formalhaut b"]. ''Exoplanet.eu''. Atjaunināts 21.11.2015.</ref> Fomalhauta vidējā virsmas temperatūra ir aptuveni 8500 [[kelvins|K]], līdz ar to tas ir arī vismaz 16 reizes spožāks par Sauli.<ref name=":1" /><ref name=":3" /> Savukārt tā vecums tiek mērīts ap 450 miljoniem gadu.<ref name=":2" /> [[2008. gads|2008]]. gadā pie Fomalhauta tika atklāta [[citplanēta]], kurai tika dots nosaukums Fomalhauts b.<ref name=":3" /> Vēlāk tika nolemts, ka šī atklātā planēta patiesībā ir [[Kosmiskie putekļi|kosmisko putekļu]] mākonis, kura centrā varētu atrasties vai neatrasties [[pundurplanēta]] vai [[asteroīds]].<ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://exoplanetarchive.ipac.caltech.edu/docs/2020news.html|title=2020 Exoplanet Archive News|website=exoplanetarchive.ipac.caltech.edu|access-date=2022-09-08}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kuiķule
| settlement_type          = skrajciems
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   =
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
| subdivision_name2        = [[Salacgrīvas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 0,143
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2006|05|24||bez}}
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=31920 |title=Informācija par objektu: Kuiķule |accessdate={{dat|2018|02|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 12
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 43 | lats  = 00 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 29 | longs = 40 | longEW = E
| elevation_m              =
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4054
| var_id                   = 100147881
| lgia_id                  = 31920
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pirms vētras
| attēls                   =  Serenity (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serenity''
| žanrs                    = fantāzija, trilleris
| režisors                 = [[Stīvens Naits]]
| producents               =
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Gajs Hīlijs]]
* Stīvens Naits
| scenārija autors         = Stīvens Naits
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika                   = [[Bendžamins Volfišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Global Road Entertainment]]''
* ''[[Starlings Entertainment]]''
* ''[[Nebulastar]]''
* ''[[Shoebox Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Aviron Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|25|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019|title=Serenity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 6, 2019|archive-date={{dat|2019|10|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191006142343/https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serenity2018.htm|title=Serenity|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pirms vētras"''' ({{val|en|Serenity}}) ir 2019. gada trilleris, kura režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Stīvens Naits]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Anna Hetaveja]], [[Daiena Leina]], [[Džeisons Klārks]], [[Džimons Honsū]] un [[Džeremijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|25||bez}} ASV.

sentences:
{{vērtīgs saraksts}}
'''Antarktikas polārstacijas''' ir [[zinātne|zinātniski]] pētnieciskām darbībām vai to materiāli tehniskajam un [[loģistika|loģistiskas]] nodrošinājumam paredzēti [[polārstacija|būvju kompleksi]] [[Antarktīda|Antarktīdā]] vai [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeāna]] salās. Stacijas tiek izbūvētas un komplektētas tā, lai spētu nodrošināt to personāla autonomu darbību zināmā laika posmā. 2014. gadā Antarktikā un [[Subantarktika|Subantarktikā]] funkcionēja 27 valstu 49 vissezonas un 52 vasaras sezonas permanentās polārstacijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.comnap.aq/Information/SiteAssets/SitePages/Home/Antarctic_Facilities_List_13Feb2014.xls |title=COMNAP Antarctic Facilities List, February 2014 |access-date={{dat|2014|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305045952/https://www.comnap.aq/Information/SiteAssets/SitePages/Home/Antarctic_Facilities_List_13Feb2014.xls |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Elektroniskā balsošana''' (arī zināma kā '''e-balsošana''' vai '''attālinātā balsošana''') ir balsošanas forma, izmantojot [[Elektronika|elektroniskos]] līdzekļus, lai palīdzētu nodot un skaitīt balsis. E-balsošanas populārākais pielietojums ir [[E-pārvalde|e-pārvaldē]], piemēram, organizējot [[e-vēlēšanas]] [[Valsts pārvaldes forma|valsts pārvaldi]] pārstāvošo spēku izraudzīšanai, vai arī [[E-referendums|e-referendumu]] par kāda konkrēta jautājuma izlemšanu.

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Majori}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Majori
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Majoru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Majoru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = Majorenhofa
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              = Majoru stacija, Jūrmala, LV-2015
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 17.61 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 47 | longs = 42.35 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Priedaine (stacija)|Priedaine]] (7 km)
[[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (1 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Dzintari (stacija)|Dzintari]] (1 km)
[[Jaundubulti (stacija)|Jaundubulti]] (3 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 24
}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Varšavas geto sacelšanās
| partof            = [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] un [[Holokausts|Holokausta]]
| image             = Stroop Report - Warsaw Ghetto Uprising BW.jpg
| alt               = A Jewish boy surrenders in Warsaw, from the Stroop Report to Heinrich Himmler from May 1943
| image_size        = 300px
| caption           = Ebreju sievietes un bērnus ''[[Schutzstaffel]]'' (SS) vienības piespiedu kārtā izveda no bunkura deportācijai uz [[Maidanekas koncentrācijas nometne|Maidanekas]] vai [[Treblinkas koncentrācijas nometne|Treblinkas]] [[koncentrācijas nometnes|koncentrācijas nometnēm]] (1943); [[Varšavas geto zēns|viena no ikoniskākajām Otrā pasaules kara bildēm]].
| date              = 1943. gada 19. aprīlis — 16. maijs
| place             = [[Varšavas geto]], [[Ģenerālgubernatūra]] (tagad [[Polija]])
| coordinates       = {{coord|52|14|46|N|20|59|45|E|display=inline,title}}
| result            = Sacelšanās sakauta
* Izdzīvojušie ebreji tika deportēti uz [[Maidanekas koncentrācijas nometne|Maidanekas koncentrācijas nometni]] un [[Treblinkas koncentrācijas nometne|Treblinkas koncentrācijas nometni]]
| combatant1        = {{plainlist |
* '''{{flaga|Nazi Germany}}'''[[Trešais reihs]]
* [[Gestapo]], [[Trša reiha kārtības policija|Orpo]], [[Sicherheitsdienst|SD]], [[Waffen-SS]], [[Vērmahts]]
}}
| combatant2        = {{plainlist |
* '''[[Ebreju pretošanās kustība]]'''
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Ebreju kaujas organizācija]]
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Ebreju militārā savienība]]<ref name="Apfelbaum2007">{{grāmatas atsauce|author=Marian Apfelbaum|title=Two Flags: Return to the Warsaw Ghetto|url=https://books.google.com/books?id=kPqlpOQRwhsC&pg=PA15|year=2007|publisher=Gefen Publishing House Ltd|isbn=978-965-229-356-5|page=15}}</ref>
}}
| commander1        = {{plainlist |
* {{flagicon|Nazi Germany}} [[Ferdinands fon Zammern-Frankenegs]]
(atcelts no komandēšanas)
* {{flagicon|Nazi Germany}} [[Jirgens Strūps]]
* {{flagicon|Nazi Germany}} SSPF Oberfīrers [[Arpads Vigands]]
* {{flagicon|Nazi Germany}} SIPO/SD komandieris Dr. [[Ludvigs Hāns]]
}}
| commander2        = {{plainlist |
* {{nowrap|{{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Mordehajs Aņelevičs]]{{KIA}}}}
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Ichāks Cukermans]]
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Civija Ļubetkina]]
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Maurīcijs Orzešs]] (sodīts ar nāvi)
* {{flagicon image|Flag of ZOB (Jewish Fighting Organization).svg}} [[Mareks Edelmans]]
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Pāvels Frenkjels]]{{KIA}}
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Leons Rodals]]{{KIA}}
* {{flagicon image|Flag of ZZW (Jewish Military Union).svg}} [[Dāvids Vdovinskis]]
}}
| strength1         = pēc ikdienas vidējā rādītāja ap 2 090, ieskaitot 821 Waffen-SS karavīrus
| strength2         = Apmēram 600 ŻOB un apmēram 400<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.rp.pl/artykul/122686.html |author=Maciej Kledzik |title=Zapomniani żołnierze ŻZW |work=Rzeczpospolita |date=18 April 2008 |language=pl |access-date=7 November 2012 |archive-date=28 April 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150428215807/http://www.rp.pl/artykul/122686.html |dead-url=yes }}</ref> ŻZW kaujinieku, pluss noteikts skaits poļu kaujinieki
| casualties1       = '''pēc vācu datiem:'''
17 nogalināti
93 ievainoti{{sfnp|Stroop|2009|pp=25–30}}
'''pēc pretošanās kustības datiem:'''
300 upuru<ref name=McDonough>McDonough, Frank: ''[https://books.google.com/books?id=U3O2DwAAQBAJ The Hitler Years, Volume 2: Disaster 1940–1945], p. 396</ref>
| casualties2       = 56 065 nogalināti/vai sagūstīti no kuriem apmēram 36 000 deportēti uz koncentrācijas nometnēm (pēc vācu datiem)
| notes             =
}}

sentences: '''Robežkalibrs''' ir bezskalas [[Mērinstruments|kontroles rīks]], ar kuru pārbauda izstrādājuma (biežāk — gludo cilindrisko salāgojumu, bet arī konisku virsmu, vītņu u.c.) [[Ģeometrija|ģeometrisko]] [[Parametrs (tehnika)|parametru]] — [[Izmērs|izmēra]], [[forma]]s, [[Virsma|virsmu]] savstarpējā novietojuma<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Vispārīgās metroloģijas pamatkurss|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|year=2008|isbn=978-9984-32-027-4|last2=Rudzītis|first2=Jānis|last3=Odītis|first3=Ivars}}</ref> — atbilstību izstrādājumam noteiktajām [[Pielaide (inženierija)|robežnovirzēm]].

sentences:
{{Teleskopa infokaste
|nosaukums            = RT-32
|background           =
|attēls               =
|attēla apraksts      =
|organizācija         = [[Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs|VSRC]]
|vieta                = [[Ances pagasts]], {{LAT}}
|koordinātas          =
| map = Latvija#Eiropa
| latd=57.5539|latNS=N
| longd=21.8536|longEW=E
|augstums             =
|laikapstākļi         =
|viļņa garums         =
|uzbūvēts             =
|pirmā gaisma         =
|veids                = [[radioteleskops]]
|diametrs             = 32 m
|leņķiskā izšķirtspēja=
|laukums              =
|fokusa garums        = 11,45 m
|montējums            =
|kupols               =
|mājaslapa            = http://virac.venta.lv
}}
'''RT-32''' ir [[Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs|Ventspils Starptautiskā radioastronomijas centra]] [[radioteleskops]], kas atrodas [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Ances pagasts|Ances pagasta]] [[Irbene|Irbenē]]. Tā ir 32 metru diametra visos virzienos grozāma [[paraboliskā antena|paraboliska antena]], kas piemērota centimetru viļņu diapazona novērojumiem. Radioteleskopa augstums ir 47 metri un metāla konstrukciju masa — 650 tonnas.

sentences: '''Zēmaņa efekts''' (nosaukts nīderlandiešu fiziķa [[Pīters Zēmanis|Pītera Zēmaņa]] vārdā) ir spektrālās līnijas sašķelšanās vairākās komponentēs statiska ārējā [[Magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] klātbūtnē. Tas ir analogs [[Štarka efekts|Štarka efektam]] – spektrālās līnijas šķelšanās vairākās komponentēs [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] klātbūtnē. Līdzīgi kā Štarka efektā, pārejām starp dažādām komponentēm ir, galvenokārt, atšķirīgas intensitātes, dažas no kurām ir pilnīgi aizliegtas (dipolu aproksimācijā) izvēles likumu dēļ.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls =Potamon_fluviatile02.jpg
|    att_nosaukums = [[Dienvideiropas saldūdens krabis]] (''Potamon fluviatile'')
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| virsdzimta = Potamoidea
| virsdzimta_lv = Saldūdens krabju virsdzimta
| binomial=Potamoidea <small>([[Arnold Edward Ortmann|Ortmann]], 1896)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''Saldūdens krabju virsdzimta''' (''Potamoidea'') ir viena no [[krabji|krabju]] virsdzimtām, kas pieder pie [[eibrahiuru sekcija]]s (''Eubrachyura''). Šajā virsdzimtā apvienotas divas saldūdens krabju dzimtas.<ref name=worms>[http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=196148 WoRMS: Potamoidea Ortmann, 1896]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s17/s17rbz.pdf |title=Systema Brachyurorum: Part I. An annotated checklist of extant Brachyuran crabs of the world |access-date={{dat|2017|11|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160928164559/http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s17/s17rbz.pdf |archivedate={{dat|2016|09|28||bez}} }}</ref> Visas krabju sugas, kas pieder saldūdens krabju virsdzimtai, mājo vai nu [[Vidusjūra]]s reģionā, [[Sokotra|Sokotrā]], [[Indija]]s ziemeļos, [[Austrumāzija|Austrumāzijā]] vai [[Āfrika|Āfrikā]], [[Madagaskara|Madagaskaru]] un citas tuvējās salas ieskaitot.<ref>Colin Littl, 1990, [https://books.google.lv/books?id=PGA4AAAAIAAJ&pg=PA64&lpg=PA64&dq=Potamoidea+superfamily&source=bl&ots=dt5JRa_b9u&sig=Na6iuUBvz1sNfvhCxugto_ZwGQU&hl=lv&sa=X&ved=0CFYQ6AEwCGoVChMIvIj77oOOyQIVgn8sCh1PzQco#v=onepage&q=Potamoidea%20superfamily&f=false The Terrestrial Invasion: An Ecophysiological Approach to the Origins of land Animals] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160703071325/https://books.google.lv/books?id=PGA4AAAAIAAJ&pg=PA64&lpg=PA64&dq=Potamoidea+superfamily&source=bl&ots=dt5JRa_b9u&sig=Na6iuUBvz1sNfvhCxugto_ZwGQU&hl=lv&sa=X&ved=0CFYQ6AEwCGoVChMIvIj77oOOyQIVgn8sCh1PzQco#v=onepage&q=Potamoidea%20superfamily&f=false |date={{dat|2016|07|03||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Vīnes Centrālā kapsēta
| native_name = ''Wiener Zentralfriedhof''
| image       = Simmering (Wien) - Luegerkirche (1).JPG
| imagesize   =
| caption     = Svētā Karlo Borromeo baznīca kapsētas centrā
| map_type    = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1874
| country     =
| location    = {{vieta|Austrija|Vīne|Zimmeringa}}
| coordinates =
| latd  = 48.1525 | latNS  = N
| longd = 16.44 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 2,4 km²
| interments  = 3 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639511/zentralfriedhof 639511]
| political   =
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 =.cy
|background            =#CCF
|atklāts               =1994
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          =[[University of Cyprus]]
|sponsors              =[[University of Cyprus]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Kipra|Kipru]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Kiprā
|ierobežojumi          = Pieejams tikai Kipras iedzīvotājiem un Kiprā reģistrētām kompānijām/organizācijām
|struktūra             = reģistrācija trešajā līmenī aiz atbilstošā otrā līmeņa domēna
|dokumenti             =[http://www.ocecpr.org.cy/media/documents/Legislation/EC_Order_DomainNames_GR_KDP380-2005_05-08-2005_PH.doc Legislation on .cy domain names]
|strīdu-risināšana     =[[UDRP]]
|mājas-lapa            =[http://www.nic.cy/ nic.cy]
|}}

sentences:
[[Kategorija:Romas katoļu bīskapi]]
[[Kategorija:Arhibīskapi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Piperidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H11N
|citi nosaukumi=heksahidropiridīns, azacikloheksāns,
pentametilēnamīns, azināns
|CAS numurs=110-89-4
|molmasa=85,15
|blīvums=862
|kušanas temperatūra=-7 °C
|viršanas temperatūra=106 °C
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Piperidīns''' (C5H11N) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[amīni|amīns]] - [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Piperidīns pieder pie sešlocekļu heterocikliem un to var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[piridīns|piridīnu]]. Piperidīns ir bezkrāsains šķidrums ar īpatnēju amīnu smaku. Jaucas ar [[ūdens|ūdeni]] un veido ar to [[azeotrops maisījums|azeotropu maisījumu]] (35% ūdens 92,8 °C temperatūrā). Piperidīns ir ļoti stipra [[bāze (ķīmija)|bāze]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =MEB back.png
| att_nosaukums =Saržokļainis (Sagitta sp.)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| tips =Chaetognatha
| tips_lv =Saržokļaiņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Archisagittoidea|Archisagittoidea}}
* {{TaksoSaite|Sagittoidea|Sagittoidea}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=H2O2
|molmasa=34
|blīvums=1400
|kušanas temperatūra=262,15 K (-11 °C)
|viršanas temperatūra=423,35 K (150,2 °C)
}}

sentences:
{{Pašgājējartilērijas infokaste
|      nosaukums= TKD
|        attēls= TKD 1.jpg
|    virsraksts=
|        valsts= {{POL}}
|         kgads= [[1932. gads]]
|      razosana= 1932. - 1937. gads
|      daudzums= 4
|     brunojuma= 1932. - 1939. gads
|       apkalpe= 3 clv.
|        garums= 3,26 m
|       platums= 1,80 m
|      augstums= 1,24 m
|          masa= 3,1 t
|        bruņas= 4 - 10 mm
|     primārais= 47 mm lielgabals wz.25 "Pocisk"
|   sekundārais=
|       dzinējs= Polski Fiat 1228
| dzinēja_jauda=
|ātrums_uz ceļa= 42 km/h
| zs_koeficents= 14,8 zs/t
|maks. attālums= 220 km
}}
'''TKD''' ({{val|pl|czolg TK uzbrojony w dzialko}}), tulkojumā — "TK klases tanks, bruņots ar lielgabalu" bija [[Polija]]s pašgājējartilērijas iekārta (PAI) izveidota uz tanketes [[TKS]] bāzes. Kopā tika izveidotas 4 tanketes, kas piedalījās kaujās pie [[Varšava]]s 1939. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Veselība]]
[[Kategorija:Ārstēšana]]
[[Kategorija:Cilvēka uzvedība]]
[[Kategorija:Personiskā dzīve]]
[[Kategorija:Sports]]

sentences: '''20. jūnijs''' ir gada 171. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (172. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 194 dienas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Berenikes Mati
| abbreviation = Com
| name_latin = Coma Berenices
| RA = 12,76
| dec = +21,83
| areatotal = 386
| arearank = 42. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 2
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''β Com''
| starmagnitude = 4,26
| neareststarname = ''β Com''
| stardistance = 30
| numbermessierobjects = 8
| meteorshowers =
| bordering = [[Medību Suņi]]
[[Lielais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Vēršu Dzinējs]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences: '''Rīgas Centrālcietums''' ir lielākais [[cietums]] [[cietumi Latvijā|Latvijā]], tajā sodu izcieš ap 1225 ieslodzīto.<ref name="IEVP" /> Tas ir izmeklēšanas cietums, kurā atrodas daļēji slēgtā un slēgtā cietuma nodaļa. Cietums atrodas [[Mazā Matīsa iela|Mazajā Matīsa ielā]] 3, [[Rīga|Rīgā]], un tas ir atklāts 1905. gadā. 2008. gadā Centrālcietums tika apvienots ar [[Matīsa cietums|Matīsa cietumu]].

sentences:
{{DEFAULTSORT:Garsenes pagasts}}
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes rajons]]
[[Kategorija:Aknīstes rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore|Gārsenes pagasts}}

sentences:
'''Jaunatne darbībā''' ({{val-en|Youth in action}}) ir [[Eiropas Savienība]]s neformālās izglītības programma. Šī programma ir paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. Programma darbojas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar kopējo budžetu 885 miljoni eiro. Programmas galvenais mērķis ir veicināt aktīvu pilsonību, solidaritāti un toleranci [[Eiropa]]s jauniešu vidū un iesaistīt tos [[Eiropas Savienība]]s nākotnes izveidē. Programma cenšas panākt savstarpējo sapratni starp jauniem cilvēkiem no dažādām [[Valsts|valstīm]]. Jaunatne darbībā palīdz attīstīt jauniešu darbības atbalsta sistēmu un Eiropas sadarbību jauniešu jomā.

Savas septiņu gadu ilgās darbības laikā programma [[Latvija|Latvijā]] ir iesaistījusi 16 000 jauniešus, no kuriem vairāk kā 5 000 ar ierobežotām iespējām. Pateicoties aktīvu cilvēku darbībai, kopumā tika apstiprināti 869 neformālās izglītības projekti, kuriem tika piešķirsti vairāk nekā 10 miljoni [[eiro]].<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"/ jaunumi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Iespējas ==
Jauniešiem ir iespējas:
*iegūt jaunas zināšanas, interesantu informāciju, prasmes un pieredzi,
*veidot, plānot un īstenot projektus,
*līdzdarboties sabiedrībā notiekošajām darbībām,
*iepazīt citu valstu cilvēkus un [[Kultūra|kultūru]].
Jaunieši projekta ietvaros attīsta prasmi [[Komunikācija|komunicēt]], sadarboties, formulēt lēmumus, izvirzīt mērķus, īstenot savas idejas. Šīs ir nozīmīgas sociālās prasmes, kuras cilvēks universāli var pielietot daudzās jomās.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba programma "Jaunatne darbībā"] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>

== Piecas darbības ==
Programma "Jaunatne darbībā" sastāv no pieciem lieliem blokiem, caur kuriem tā sasniedz nostādītos mērķus.
=== Janunieši Eiropai ===
Šīs darbības galvenais uzdevums ir atbalstīt apmaiņas un jauniešu iniciatīvas, mudināt tos iesaistīties [[Demokrātija|demokrātiskā]] dzīvē.
=== Eiropas brīvprātīgais darbs ===
Programma mudina jauniešus piedalīties brīvprātīgajā, neapmaksātajā darbā, kas sniedz labumu sabiedrībai, kas veicina solidaritātes veidošanos.
=== Jaunatne pasaulē ===
Šis virziens nodarbojas ar jauniešu sadarbību ar pasaules valstīm un to organizācijām, veicinot [[informācija]]s apmaiņu.
=== Jauniešu atbalsta sistēma ===
Šī darbība ietver dažādus pasākumus, lai atbalstītu jaunos darbiniekus un jauniešu organizācijas, kā arī uzlabot to darbības kvalitāti.
=== Eiropas sadarbība jauniešu vidū ===
Šī darbība veicina politiskās sadarbības attīstību jaunatnes vidū Eiropas līmenī, pārsvarā izraisot dialogu starp jauniem cilvēkiem un politiķiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.mladezvakci.cz/en/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131103111825/http://www.mladezvakci.cz/en/# |archivedate={{dat|2013|11|03||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm/ |title=European Commission/ youth in action/ actions |access-date={{dat|2013|12|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131228141158/http://ec.europa.eu/youth/youth-in-action-programme/overview_en.htm |archivedate={{dat|2013|12|28||bez}} }}</ref>

== Nozīmīgākie sasniegumi Latvijā==
*Programma ir palīdzējusi risināt jauniešiem aktuālus problēmjautājumus (jauniešu [[bezdarbs]], zema līdzdalība, jauniešu ar ierobežotām iespējām iekļaušana (nelabvēlīgi sociālie apstākļi un [[Ekonomika|ekonomiskie apstākļi]], [[invaliditāte]], [[izglītība]]s problēmas, [[Veselība|veselības problēmas]] u.c.).
*Programmā jauniešiem bija iespēja apgūt zināšanas, kas ir pieprasītas darba tirgū un sniedz iespēju pašattīstīties.
*Programma ir bijusi finansiāls atbalsts jauniešu grupām un organizācijām ideju un projektu īstenošanai.
*Programmas ietvaros bija apmācīti arī darbinieki, kuri strādā ar jauniešiem, sociālie darbinieki un [[Pedagogs|pedagogi]].
*Programma sniedza iespēju visiem jauniešiem – arī jauniešiem ar ierobežotām iespējām.
*Programma ir veicinājusi jauniešu aktīvu līdzdalību.
*Programma ir veicinājusi citu valstu [[Kultūra|kultūru]] un cilvēku iepazīšanu.<ref>[http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba Par Programmu „Jaunatne darbībā” » Jaunumi » ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131210011630/http://jaunatne.gov.lv/lv/jaunatne-darbiba/programma-jaunatne-darbiba |date={{dat|2013|12|10||bez}} }}, jaunatne.gov.lv, {{dat|2013|12|04|SK}}</ref>
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Eurostar''
| native_name      =
| logo             = 1280px-NewEurostarLogo.svg.png
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            = Eurostar_d'hiver_arrivant_à_Albertville_(2018).JPG
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Eurostar International Limited''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = https://www.eurostar.com/
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Coord|34.138577|-118.125494|region:US_type:edu|display=title}}
{{Universitātes infokaste
|name = Kalifornijas Tehnoloģiju institūts
|image_name = Caltech logo.svg
|image_size = 150px
|motto = ''The truth shall make you free''
|established = 1891
|type = Privāta
|location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|undergrad = 978<ref name="enrollment">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.registrar.caltech.edu/statistics.htm |title=Caltech Office of the Registrar Enrollment Statistics |accessdate=December 15, 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100610051121/http://registrar.caltech.edu/statistics.htm |archivedate={{dat|2010|06|10||bez}} }}</ref>
|postgrad = 1253<ref name="enrollment"/>
|students = 2231<ref name="enrollment"/>
|endowment= $1,747 miljardi (2012)<ref name="endowment">As of June 30, 2012.  {{tīmekļa atsauce |title=U.S. and Canadian Institutions Listed by Fiscal Year 2012 Endowment Market Value and Percentage Change in Endowment Market Value from FY 2011 to FY 2012 |work=2012 NACUBO-Commonfund Study of Endowments |publisher=National Association of College and University Business Officers |url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |format=PDF |access-date={{dat|2013|07|16||bez}} |archiveurl=https://www.webcitation.org/6ETd4s514?url=http://www.nacubo.org/Documents/research/2012NCSEPublicTablesEndowmentMarketValuesFinalJanuary232013.pdf |archivedate={{dat|2013|02|16||bez}} }}</ref>
|colors = Oranža, balta {{color box|#FF6600}}{{color box|#FFFFFF}}
|website= [http://www.caltech.edu/ caltech.edu]
}}
'''Kalifornijas Tehnoloģiju institūts''' ({{val|en|California Institute of Technology}}, zināms arī kā '''Caltech''') ir [[privāta universitāte|privāta]], [[kopapmācība]]s [[universitāte|izpētes universitāte]], kas atrodas [[Pasadīna|Pasadīnā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Institūts galveno uzsvaru liek uz dabaszinātnēm un inženieriju.
''Caltech'' arī uztur un izmanto [[Reaktīvās kustības laboratorija|Reaktīvās kustības laboratoriju]], [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] organizāciju, kas uzrauga un izstrādā daudz bezpilota [[starpplanētu zonde|starpplanētu zonžu]] projektēšanu un darbību. ''Caltech'' ir salīdzinoši neliela augstskola ar aptuveni 2100 studentiem (ap 900 bakalauru un 1200 maģistru un doktoru),<ref name='enrollstats'>{{Tīmekļa atsauce|url=http://collegesearch.collegeboard.com/search/CollegeDetail.jsp?collegeId=4214 |title=College Board At A Glance|accessdate=2008-01-30}}</ref> bet tiek vērtēta kā viena no 10 labākajām universitātēm pasaulē pēc tādiem parametriem kā [[citējamība]],<ref>[http://www.sciencewatch.com/sept-oct2002/sw_sept-oct2002_page1.htm Harvard Rides High in Latest "Top Ten" Research Roundup]</ref> [[Nobela prēmija|Nobela prēmiju]] skaits<ref>[http://nobelprize.org/nobel_prizes/lists/universities.html Nobel Laureates and Universities]</ref> un vispārīgie universitāšu vērtējumi. [[Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings|Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā]] ieņem 8. vietu (2016).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html |title=Academic Ranking of World Universities 2016 |access-date={{dat|2017|03|13||bez}} |archive-date={{dat|2020|06|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200601014730/http://www.shanghairanking.com/ARWU2016.html }}</ref>

sentences: '''Fāžu stāvokļa diagramma''' ir diagramma, kur attēloti līdzsvara stāvokļi starp atšķirīgām termodinamiskajām fāzēm.

sentences: '''Krioterapija''' ([[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''κρύος'' — 'sals', ''θεραπεία'' — 'dziedināšana') ir [[terapija]]s veids, kurā uz cilvēka [[Epiderma|ādu]] vai audiem ķermeņa dziļumā tiek veikta iedarbība ar zemām [[Temperatūra|temperatūrām]]. Krioterapija tiek izmantota [[Medicīna|medicīnā]] un [[Kosmetoloģija|kosmetoloģijā]].

sentences: '''Blokķēde''' ({{val|en|blockchain}})<ref>{{AkadTerm|term=blockchain|lang=EN}}</ref> ir [[izkliedēta datubāze]], kas ir pastāvīgi augošs sakārtotu ierakstu jeb bloku saraksts. Katrs bloks satur [[laika zīmogs|laika zīmogu]] un norādi uz iepriekšējo bloku. Blokķēdes ir īpaši drošas pret ierakstu izmainīšanu — lai izmainītu kādu no senākiem blokiem, ir jāveic izmaiņas arī visos turpmākajos blokos.

sentences:
'''Malons''' var būt:
* [[Karls Malons]] (''Karl Malone''), ASV basketbolists
* [[Mozess Malons]] (''Moses Malone''), ASV basketbolists

sentences:
[[Image:P2P-network.svg|thumb|200px|Vienādranga tīkls, kurā saistītie mezgli savstarpēji dalās ar resursiem, neizmantojot centralizētu sistēmu]]
[[Image:Server-based-network.svg|thumb|200px|[[Klients-serveris|Klienta-servera]] tīkla arhitektūra, kurā klients izmanto servisus un resursus no centralizēta servera]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 132259-10-0
|      ķīmiskā formula = dažādu ķīmisko<br />elementu maisījums
|              molmasa = 28,965
|              blīvums = 1,2
|  kušanas temperatūra = -216,2 °C
| viršanas temperatūra = -194,3 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaļenieku pagasts
| karte             = Zaļenieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Zaļenieki
| platība           = 122,83
| iedzīvotāji       = 1690<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1690 / 122.83 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums =
|           attēls = Illustration Ficus carica0 clean.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Rosales
|         rinda_lv = Rožu rinda
|           dzimta = Moraceae
|        dzimta_lv = Zīdkoku dzimta
|            ģints = Ficus
|         ģints_lv = Fikusi
|             suga = F. carica
|          suga_lv = Vīģeskoks
|         binomial = Ficus carica
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Interfāze''' ir [[šūnas]] cikla fāze, kurā tipiska šūna pavada visilgāko laika posmu. Šajā fāzē šūnas kopē savu [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] un gatavojas [[Mitoze|mitozei]]. Interfāze ir šūnas "ikdienas dzīve" vai [[Vielmaiņa|vielmaiņas]] fāze, kurā šūna iegūst barības vielas un [[Vielmaiņa|metabolizē]] tās, aug, lasa DNS un veic citas "normālas" šūnu funkcijas. Lielākā daļa [[Eikarioti|eikariotu]] šūnu lielāko daļu laika pavada interfāzē. Šo posmu agrāk sauca par atpūtas fāzi. Tomēr interfāze neapraksta šūnu, kas tikai atpūšas; drīzāk šūna dzīvo un gatavojas vēlākai šūnu dalīšanai, tādēļ vārds tika mainīts. Nepareiza izpratne ir tā, ka interfāze ir pirmais mitozes posms. Tomēr, tā kā mitoze ir kodola sadalīšana, profāze faktiski ir pirmais posms mitozē.
Interfāzē šūna pati kļūst gatava mitozei vai [[Mejoze|mejozei]]. Somatiskās šūnas vai normālas organisma diploīdās šūnas pārdzīvo mitozi, lai šūnu dalīšanās procesā tās pavairojas, savukārt diploīdās cilmes šūnas (ti, primāro spermatocītu un primāro [[Olšūna|olšūnas]]) iet caur mejozi, lai radītu haploīdas [[Gameta|gametas]] (ti, spermu un olšūnas) seksuālās reprodukcijas nolūkos. [[Hromosoma|Hromosomas]] tiek kopētas.

sentences:
, [[sinepes|sinepēm]] un gurķu mērci]]
'''Hotdogs'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/hot-dogs-pret-hotdogs/ |title= Hot-dogs pret hotdogs pret hot dogs |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 20. februāris |accessdate= 2019. gada 19. augustā}}</ref> (no {{val|en|hot dog}} — ‘karstais suns’) ir maizīte ar karstu [[cīsiņš|cīsiņu]] un piedevām, piemēram, [[sinepes|sinepēm]], [[kečups|kečupu]] vai [[majonēze|majonēzi]]. Hotdogus pirmie sāka gatavot [[vācieši]]. Viņi izmanto [[Frakfurtes desiņa]]s un [[Vīnes desiņa]]s. 19. gadsimtā vācu imigranti [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] šīs maizītes pārdeva ar nosaukumu ''dachshund sausages'' ([[taksis|takšu]] desiņas, jo desiņas bija tievas un garas kā šī suņu šķirne), bet tā kā šo vārdu amerikāņiem bija grūti izrunāt, tad nosaukums mainījās uz ''dog'' (suns). Parasti hotdogi tiek pārdoti karsti un tāpēc ātri vien radās apzīmējošais vārds ''hot'' (karsts).

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Volfgangs Hāzenfuss
|     vārds_orig = ''Wolfgang Hasenfuss''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Jēkabpils|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Gotenhāfene|2s=Gdiņa|td=Polija}}
|   dzīves_vieta = [[Zilupe]]
|      pilsonība = {{LAT}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[mediķis]]
}}

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''ISAM''' (no {{val|en|Indexed Sequential Access Method}} — "indeksēti secīga piekļuves metode") ir veids, kā ātri piekļūt uzglabātajiem datiem. Šī metode sākotnēji tika izstrādāta kompānijā [[IBM]], lai izmantotu to savos lieldatoros, bet tagad tā ir galvenais veids, kā pasniegt datus gandrīz visās datu bāzēs (relāciju uc).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Home Fries''
| attēls                   =  Home fries poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Dīns Parisots]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Lorenss Kasdans]]
* [[Berijs Levinsons]]
* [[Čārlzs Ņūvirts]]
| scenārija autors         = [[Vinss Giligans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Drū Berimora]]
* [[Ketrīna O'Hāra]]
* [[Lūks Vilsons]]
* [[Džeiks Basijs]]
* [[Šellija Divāla]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|11|25|}}
| ilgums                   = 90 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/home-fries-1998|title=Home Fries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190701165904/https://bbfc.co.uk/releases/home-fries-1998|archivedate={{dat|2019|07|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=homefries.htm|title=Home Fries|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= July 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Home Fries''''' ir 1998. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Dīns Parisots]]. Galvenās lomas atveido [[Drū Berimora]], [[Ketrīna O'Hāra]], [[Lūks Vilsons]], [[Džeiks Basijs]] un [[Šellija Divāla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|25||bez}}.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .td
|background            = #CCF
|atklāts               = 1997
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Société des télécommunications du Tchad
|sponsors              = Société des télécommunications du Tchad
|domātais-pielietojums = Ar [[Čada|Čadu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Mazliet tiek lietots Čadā
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācijas tiek pieņemtas otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            =
|}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Glyceria maxima sl34.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Glyceria
| ģints_lv = Ūdenszāles
| suga = Glyceria maxima
| suga_lv = Dižā ūdenszāle
| binomial = Glyceria maxima
| autors = (Hartm.) Holmb.
| sinonīmi =
}}
'''Dižā ūdenszāle''' ({{val|la|Glyceria maxima}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga ar cirkumpolāru izplatību. Suga ir nereti sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, kur dažāda lieluma blīvas audzes aug ūdenstilpju piekrastes joslā, kā arī [[Grāvis|grāvjos]] un uzpludinājumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/glyceria-maxima-hartm-holmb/|title=dižā ūdenszāle - Glyceria maxima (Hartm.) Holmb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-12-07}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šafranovskīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/D.16-20
|ķīm_formula=(Na,K)6(Mn,Fe)3Si9O24·6H2O
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Tumši zaļš līdz olīvzaļš, dzeltenbrūns, dzelteni oranžs, dzelteni zaļš
|svītra=Zaļganbalta
|habituss=Agregāti, graudaina masa
|skaldnība=Laba vienā virzienā
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2—3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,587 nε = 1,570
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Tin Men''
| operators =
| attēls = Tin men poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Berijs Levinsons]]
| producents = [[Marks Džonsons]]
| scenārijs = Berijs Levinsons
| aktieri = * [[Ričards Dreifūss]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Bārbara Hēršija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tin Men''
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''Silver Screen Partners II''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|6}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|25,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Tin Men''''' ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Berijs Levinsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Dreifūss]], [[Denijs DeVito]] un [[Bārbara Hēršija]]. Šī ir otrā no četrām Levinsona filmām, kuras darbība norisinās viņa dzimtajā pilsētā [[Baltimora|Baltimorā]], kopā ar ''[[Diner]]'' (1982), ''[[Avalon]]'' (1990) un ''[[Liberty Heights]]'' (1999).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://archive.nytimes.com/www.nytimes.com/library/film/111499levinson-film.html|title=Barry Levinson: Baltimore, My Baltimore|website=archive.nytimes.com|access-date=2023-10-07}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Briseles Dienvidu stacija
| tips                = stacija
| attēls              = Brussel-Zuid - Bruxelles-Midi (13202759013).jpg
| attēla_apraksts     = Briseles Dienvidu stacija ar Dienvidu torni
| karte               = Brisele#Beļģija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1952
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 12
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 22
| adrese              = ''47B Avenue Fonsny/Fonsnylaan, 1060 Saint-Gilles, Brussels''
| latd  = 50.835161 | latNS  = N
| longd = 4.335222 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Randu pļavas
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Randu pļavas - panoramio (1).jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Randu pļavas
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =57  |  latm =49  |  lats =41  |  latNS = N
 | longd =24  | longm =20  | longs =30  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Limbažu novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=290,5}}
 |     established = 1962
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 89
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ac
|             atommasa = [227]
|   valences elektroni = [Rn]6d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,1
|              blīvums = 10070
|  kušanas temperatūra = 1323 K (1050 °C)
| viršanas temperatūra = 3471 K (3198 °C)
}}

sentences: '''Apātija''' ir sajūtu, [[Emocijas|emociju]], [[Intereses|interešu]] trūkums. Tas ir [[Psiholoģija|psiholoģisks]] stāvoklis, kas izpaužas kā vienaldzība vai emociju, piemēram, [[Nemiers|nemiera]], [[motivācija]]s vai aizraušanās, apspiešana. Apātijas gadījumā cilvēks savu stāvokli nejūt kā nepatīkamu, taču apātija var novest pie mazkustīguma un prieka un interešu pilnīga zuduma.

sentences: '''Gravis''' ir diakritiska zīme (◌̀), ko izmanto vairākās valodās. Tā [[bezatstarpju rakstzīme]]s [[HTML]] ievade ir <code>&#x300;</code>.

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = V-2
| oriģ. nosaukums = Vergeltungswaffe 2
| izgat. nosaukums = A4
| attēls = A4 peenem.jpg
| attēla izmērs = 120
| attēla paraksts = V-2 makets Pēnemindes muzejā
| pielietojums = [[Ballistiskā raķete]]
| raķešu saime = A (Aggregat)
| raķešu grupa = A4
| valsts = [[Vācija]]
| izgatavotājs = [[Pēneminde]], [[Mitelverka]]
| augstums = 14 m
| diametrs = 1,65 m
| masa = 13 000 kg
| pakāpes = 1
| derīgā krava = 1000 kg
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Pēneminde]]; vairākas vietas [[Vācija|Vācijā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]]
| startu skaits = ~4300
| veiksmīgie =
| avārijas = ~2000
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1942|06|13|sk}} (avārija)
| pirmais veiksmīgais = {{dat|1942|10|3|sk}}
}}

sentences:
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Sējas jeb lapu mēnesis”]]
'''Maijs''' ({{val|la|mensis Maius}}, par godu Senās Romas dievietei [[Maija (mitoloģija)|Maijai]]) ir [[gads|gada]] piektais [[mēnesis]] un viens no septiņiem mēnešiem, kuram ir 31 [[diena]]. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''lapu''' vai '''sējas mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''ziedu mėnuo'' bet mūsdienās — ''gegužė''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> Maijs ir pēdējais [[pavasaris|pavasara]] mēnesis. Tie cilvēki, kuri ir dzimuši līdz [[20. maijs|20. maijam]] pēc [[horoskops|horoskopa]] ir [[vērsis (zodiaka zīme)|vērši]], bet pēc šī datuma dzimušie ir [[dvīņi (zodiaka zīme)|dvīņi]].

sentences: '''Amfora''' ({{val|gr| ἀμφορεύς}}, ''amphoreús'') ir specifisks [[trauks]], kas [[senie laiki|senajos laikos]] (galvenokārt [[Vidusjūra]]s reģionā) tika izmantots par dažādu [[prece|preču]] uzglabāšanas un pārvietošanas rīku.<ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.britannica.com/art/amphora-pottery|title=Amphora|work=britannica.com|publisher= Encyclopaedia Britannica|date=|accessdate=26 October 2020}}</ref> Amforas lielākoties tika darinātas no [[māls|māla]], bija pieejamas visdažādākajos izmēros un bieži vien apstrādātas ar dekoratīvajiem elementiem.<ref name="britannica"/><ref name="ancient">{{tīmekļa atsauce|url= https://www.ancient.eu/Amphora/|title=Amphora|work=ancient.eu|publisher=Ancient History Encyclopedia|first=Mark|last=Cartwright|date=30 August 2016|accessdate=26 October 2020}}</ref>

sentences:
ola un divas [[paipala]]s olas]]
'''[[Ola]]s''' dēj dažādu [[suga|sugu]] dzīvnieku [[mātīte]]s, tai skaitā [[putni]], [[rāpuļi]], [[abinieki]] un [[zivis]]. Vairāku tūkstošu gadu garumā tās [[cilvēki]] lieto pārtikā. Putnu un rāpuļu olas sastāv no aizsargājošas čaumalas, olas baltuma (albumīns) un [[Olas dzeltenums|olas dzeltenuma]] (''vitellus''), kas ietvertas dažāda plānuma [[membrāna|membrānās]]. Ēdamas ir visas trīs olas sastāvdaļas, taču parasti olas čaumala uzturā netiek lietota.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/sievietem/gimene/virtuve/ikdienas-nemanamais-pavadonis-ola.d?id=38116153|title=Ikdienas nemanāmais pavadonis – ola|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2013|3|30||bez}}}}</ref> Populārākās ir [[vistas|vistu]], [[pīles|pīļu]], [[paipalas|paipalu]] olas, kā arī [[ikri]], tomēr visbiežāk cilvēki uzturā lieto vistu olas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Van de Kerhofs''' var būt:

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    =
| source         = https://www.panoramio.com/photo/16737652
| date           =
| author         = Vipe
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Neaizsargājams darbs''' ir darbs, kurus neaizsargā [[autortiesības]], vai arī tie darbi, kuriem autortiesību mantiskā daļa ir zaudēta vai beigusies.<ref>{{lv ikona}} [http://www.likumi.lv/doc.php?id=5138 Autortiesību likums 39. pants] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101224204939/http://www.likumi.lv/doc.php?id=5138 |date={{dat|2010|12|24||bez}} }} www.likumi.lv</ref> Latvijā un vairums Rietumu pasaules valstīs autortiesības beidzas 70 gadus pēc autora [[nāve]]s. Autora personiskās tiesības uz darbu nevar izbeigties vai tikt atsavinātas.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Skorpions
| abbreviation = Sco
| name_latin = Scorpius
| RA = 16
| dec = -30
| areatotal = 497
| arearank = 33. vieta
| numbermainstars = 15
| numberstarsplanets = 5
| numberbrightstars = 13
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Antaress
| starmagnitude = 0,96
| neareststarname = ''HD 156384''
| stardistance = 22,74
| numbermessierobjects = 4
| meteorshowers =
| bordering = [[Strēlnieks (zvaigznājs)|Strēlnieks]]
[[Čūsknesis]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Dienvidu Vainags]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 40
| latmin = 90
}}
 zvaigžņu atlasā]]
'''Skorpions''' ir viens no 12 [[Zodiaka zvaigznājs|zodiaka zvaigznājiem]]. Skorpionu pie debesīm var redzēt vasaras naktīs, tāpēc šis zvaigznājs ir vasaras zvaigznājs. Skorpions ir salīdzinoši liels zvaigznājs, kas labāk redzams dienvidos. Šajā zvaigznājā atrodas [[Piena Ceļš]] un šī iemesla dēļ šajā zvaigznājā ir daudz interesantu objektu. Skorpionu var pazīt pēc tā īpatnējās zvaigžņu konfigurācijas, kas atgādina pūķi ar līku un garu asti dienvidu virzienā. Latvijā aste slēpjas aiz apvāršņa.

sentences: '''Smēķēšanas ierobežošana''' ir ar [[Likums|likumu]] noteiktas normas, kas ierobežo [[tabaka]]s izstrādājumu [[smēķēšana]]s tiesības publiskajā vai privātajā telpā (atkarībā no katras konkrētās [[valsts]] likumdošanas).

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rudušku vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 = Rudušku_Vecticībnieku_lūgšanu_nams,_Ruduški,_Andzeļu_pagasts,_Dagdas_novads,_Latvia_-_panoramio.jpg
| image_size            =
| caption               = Rudušku lūgšanu nams
| map_type              = Latvia
| map_size              =
| map_label = Rudušku lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.221166 | latNS  = N
| longd = 27.506418 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Krāslavas novads]], [[Andzeļu pagasts]], [[Ruduški]]
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1876. gads<ref>[https://starover-pomorec.eu/lv/temples.php?country=latvia&page=6 starover-pomorec.eu]</ref>
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Ruminācija''' ir atkārtotas (3 mēnešu laikā vai ilgāk) periodiskas [[vēdera prese]]s muskulatūras, [[Vēdera diafragma|diafragma]]s un [[mēle]]s saraušanās lēkmes, ko pavada [[Kuņģis|kuņģa]] satura atrīšana mutes dobumā ar atkārtotu košļāšanu un norīšanu. Raksturīgs sākums 3—8 mēnešu vecumā. Barošanas rakstura izmaiņas, barošana caur [[Knupis|knupi]] vai [[Gastrostoma|gastrostomu]] neizmaina stāvokli. Diskomforta sajūtu bērnam nav.<ref name="Avdejeva.etal2009"/>

sentences: '''Galaktika''' (no {{val|el|ὁ γαλαξίας κύκλος}} — "piena josla") ir masīva, ar [[gravitācija|gravitāciju]] sasaistīta [[sistēma]], kas sastāv no [[Zvaigžņu sistēma|zvaigznēm]], [[zvaigznes atlieka|zvaigžņu atliekām]], [[starpzvaigžņu mākonis|starpzvaigžņu mākoņiem]], [[starpzvaigžņu vide]]s un [[tumšā matērija|tumšās matērijas]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Visi galaktikā esošie objekti rotē ap kopīgu [[masas centrs|masas centru]]. Daļai galaktiku centru veido [[melnais caurums|melnie caurumi]].

sentences:
{{cita nozīme|Linux kodolu|operētājsistēmām, kas veidotas uz šī kodola bāzes,|GNU/Linux}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = [[Tukss]]
| family                 = [[Unix]] veida
| source_model           = brīva operētājsistēma
| frequently_updated     = yes
| kernel_type            =
| supported_platforms    = [[IA-32]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[x86-64]], [[SPARC]], [[DEC Alpha]], [[Itanium]], [[PowerPC]], [[ARM architecture|ARM]], [[m68k]], [[PA-RISC]], [[s390]], [[SuperH]], [[M32R]]
| license                =[[GNU Vispārējā publiskā licence]], [[BSD licence]], [[Apache licence]]
| working_state          =
}}

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences:
{{Citas nozīmes|aminoskābi|C6H13NO2|C6H13NO2}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
L-izoleicīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H13NO2
|molmasa=131,18
|blīvums=
|kušanas temperatūra=284 °C
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=6,02
}}
'''Izoleicīns''' ('''''Ile''''', 2-amino-3-metilpentānskābe, α-amino-β-metilbaldriānskābe, C6H13NO2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Izoleicīns ir leicīna [[izomērs|struktūrizomērs]]. Izoleicīna molekulā ir 2 hirālie oglekļa atomi, tāpēc tam ir iespējami 4 optiskie izomēri:

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 49
 | lv  = Četrdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Basketbolista infokaste
 |            vārds = Viktors Hrjapa
 |       vārds_orig = ''Виктор Хряпа''
 |           attēls = Victor Khryapa 31 PBC CSKA Moscow 20171027 (3) (cropped).jpg
 |          att_izm =
 |         paraksts = Viktors Hrjapa 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |      pilns vārds =
 |           dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1982|8|3}}
 |          dz_viet = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Kijiva|td=Ukraina}}
 |          mir_dat =
 |         mir_viet =
 |          tautība =
 |           garums = 206 [[centimetrs|cm]]
 |            svars = 107 [[Kilograms|kg]]
 |              poz = {{ubl|[[vieglais uzbrucējs]]|[[spēka uzbrucējs]]}}
 |          kar_sāk = 1999
 |         kar_beig =
 |             alga =
 |          iesauka =
<!------ Izglītība ------>
 |       vidusskola =
 |          koledža =
 |       augstskola =
 |     universitāte =
 |       izgl iest1 =
 |   izgl iest1_nos =
 |       izgl iest2 =
 |   izgl iest2_nos =
<!------ Kluba informācija ------>
 |              kom = {{flaga|Krievija}} [[Maskavas CSKA (vīriešu basketbola klubs)|Maskavas CSKA]]
 |           numurs =
 |            amats =
 |             līga = [[Krievijas Superlīga basketbolā|Krievijas Superlīga]]
<!------ Drafts ------>
 |          b_klubs =
 |           drafts = 22.
 |          dr_gads = [[2004. gada NBA drafts|2004]]
 |          dr_līga = [[NBA]]
 |           dr_kom = [[Ņūdžersijas "Nets"]]
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |         kl_sez 1 = 1999-2000
 |          klubs 1 = {{flaga|Ukraina}} [[Južnijas "Himik"]]
 |         kl_sez 2 = 2000-2002
 |          klubs 2 = {{flaga|Krievija}} [[Saratovas "Avtodor"]]
 |         kl_sez 3 = 2002-2004
 |          klubs 3 = {{flaga|Krievija}} [[Maskavas CSKA (vīriešu basketbola klubs)|Maskavas CSKA]]
 |         kl_sez 4 = 2004-2006
 |          klubs 4 = {{flaga|ASV}} [[Portlendas "Trail Blazers"]]
 |         kl_sez 5 = 2006-2008
 |          klubs 5 = {{flaga|ASV}} [[Čikāgas "Bulls"]]
 |         kl_sez 6 = 2008-2018
 |          klubs 6 = {{flaga|Krievija}} [[Maskavas CSKA (vīriešu basketbola klubs)|Maskavas CSKA]]
<!------ Karjeras statistika ------>
 |   karj stat līga =
 |      karj stat 1 =
 | karj stat 1_dati =
 |      karj stat 2 =
 | karj stat 2_dati =
 |      karj stat 3 =
 | karj stat 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |       taut_sez 1 =
 |           taut 1 = {{Bk|Krievija}}
<!------ Trenera karjera ------>
 |   tr_klubs_sez 1 =
 |       tr_klubs 1 =
 |   tr_klubs_sez 2 =
 |       tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |       sasniegumi =
 |           aģenti =
 |            slavz =
 |          dzimums =
 |        atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |    rādīt_medaļas =
 |      headercolor =
 |   medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[basketbols]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Krievija}}}}
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalBronze|{{oss|V=2012|teksts=Londona 2012}}|{{osv|Basketbols|2012|Vasaras|title=Basketbols|subcat=Vīrieši}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts basketbolā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2007. gada Eiropas čempionāts basketbolā|Spānija 2007]]|Basketbols}}
{{MedalBronze|[[2011. gada Eiropas čempionāts basketbolā|Lietuva 2011]]|Basketbols}}
}}
'''Viktors Hrjapa''' ({{val|ru|Виктор Владимирович Хряпа}}, {{val|uk|Хряпа Віктор Володимирович}}; dzimis {{dat|1982|8|3}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Krievija]]s [[basketbolists]], spēlē [[Vieglais uzbrucējs|vieglā uzbrucēja]] un [[Spēka uzbrucējs|spēka uzbrucēja]] pozīcijā, [[Krievijas basketbola izlase|Krievijas izlases]] dalībnieks. Pēdējais profesionālais klubs, ko pārstāvējis, bija [[Krievijas Superlīga basketbolā|Krievijas Superlīgas]] klubs [[Maskavas CSKA (vīriešu basketbola klubs)|Maskavas CSKA]] (spēlēja no 2008. līdz 2018. gadam).

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
 palielinājumā]]
'''Putnu gripa''' ir [[slimība]], kuru izraisa [[A tipa gripas vīruss|A tipa gripas vīrusi]] un ar to parasti slimo [[putni]]. 1997. gadā pirmo reizi tika konstatēts fakts, ka ar to saslima arī [[cilvēks]].<ref name="britannica"/> Tas notika [[Honkonga|Honkongā]]. 2003. gadā putnu [[Gripa|gripas]] [[epidēmija]] skāra [[Dienvidaustrumāzija|Dienvidaustrumāziju]] un līdz 2006. gada sākumam izplatījās arī uz citām pasaules daļām. Ar šo slimību saslimst, ēdot termiski neapstrādātu putnu gaļu vai savādākā saskarsmes ceļā ar putniem. Tā nepāriet no cilvēka uz cilvēku.

sentences:
{{infokaste+}}
[[Image:Slawomir Mrozek.JPG|thumb|Slavomirs Mrožeks (2006)]]
'''Slavomirs Mrožeks''' (''Sławomir Mrożek'', dzimis 1930. gada 29. jūnijā Boženčinas ciemā, [[Polija|Polijā]], miris 2013. gada 15. augustā Nicā, Itālijā) bija poļu rakstnieks. Nozīmīgs absurda drāmas pārstāvis.

sentences: '''Dženifera Kerola Ledžere''' ({{val|en|Jennifer Carole Ledger}}; dzimusi {{dat|1989|12|8}}) ir [[Apvienotā Karaliste|britu]] bundziniece un pavadošā vokāliste [[Kristīgais roks|kristiešu roka]] grupā ''[[Skillet]]''.

sentences:
[[Kategorija:Luterāņu bīskapi| ]]
[[Kategorija:Arhibīskapi]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Herlufs Bidstrups
| image         =
| thumb
| imagesize     =
| caption       =
| birthdate     = {{dat|1912|9|10}}
[[Berlīne]], [[Vācija]]
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1988|12|26|1912|9|10}}
[[Alereda]], [[Dānija]]
| nationality   = [[Dānija|dānis]]
| field         = [[karikatūra]]
| movement      =
| famous works  =
}}
'''Herlufs Bidstrups''' ({{val|da|Herluf Bidstrup}}; dzimis {{dat|1912|9|10}} [[Berlīne|Berlīnē]], miris {{dat|1988|12|26}}) bija dāņu karikatūrists un sabiedriskais darbinieks, pārliecināts [[komunists]]. 30. gados sācis publicēt karikatūras laikrakastā ''"Socialdemokraten"''. 1945. gadā Bidstrups kļuva par Dānijas komunistiskās partijas biedru un sāka strādāt tās laikrakstā ''"Land og Folk"''. Ceļojis uz kādreizējo Austrumvāciju un PSRS, apmeklējis arī Latviju. Uzzīmējis vairāk kā 5000 karikatūru. Papildus politiskajām karikatūrām radījis arī darbus, kas attēlo cilvēku ikdienu. Vēl aizvien populārs Krievijā.

sentences:
{{Citas nozīmes|valsti|Gvatemala (nozīmju atdalīšana)|Gvatemala}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''República de Guatemala''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Gvatemalas Republika
|            valsts_nosaukums = Guatemala
|               karoga_attēls = Flag of Guatemala.svg
|            karoga_nosaukums = Gvatemalas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Guatemala.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Gvatemalas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''Libre Cresca Fecundo''
|                valsts_himna = ''Himno Nacional de Guatemala''
|               kartes_attēls = Guatemala (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Gvatemala (pilsēta)|Gvatemala]]
| latd=14 | latm=38 | latNS=N | longd=90 | longm=30 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konsticionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Gvatemalas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Bernardo Arevalo]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Gvatemalas viceprezidents|Viceprezidente]]
|               valsts_galva2 = [[Karīna Herrera]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Gvatemalas vēsture|Neatkarība]]1
|         neatkarības_piezīme = no [[Spānija]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1821|9|15}}
|                 platība_km2 = 108 890
|               platība_rangs = 106.
|              procenti_ūdens = 0,4
|          iedzīvotāju_skaits = 16 176 133
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 67.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 129
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 85.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 124,941 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs = 71.
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 7 680
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 116.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,627
|                    HDI_gads = 2014
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 128.
|                        Gini = 55,1
|                   Gini_gads = 2007
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[kvetsals]]
|                valūtas_kods = GTQ
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -6
|                      domēns = [[.gt]]
|              tālsarunu_kods = 502
|                iso_kods_num = 320
|              iso_kods_alfa2 = GT
|              iso_kods_alfa3 = GTM
}}

sentences: '''Pētera primaritāte''' ir uzskats [[Kristietība|kristietībā]], ka [[Svētais Pēteris|Pēterim]], vienam no divpadsmit [[Jēzus Kristus]] izredzētajiem apustuļiem, ir bijusi nozīmīga vadošā loma agrīnajā Baznīcā starp pārējiem apustuļiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Franciska Ksaverija baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Facade of the Church of St. Francis Xavier in Kaunas, Lithuania in 2022.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Franciska Ksaverija baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Kauņas Franciska Ksaverija baznīca
| position = left
| latd  = 54.895972  | latNS  = N
| longd = 23.886111  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[baroks]]
| architect =
| facade_direction      = N
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1759]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Sv. Franciska Ksaverija baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q4120822"
}
</mapframe>
'''Kauņas Sv. Franciska Ksaverija baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. Pranciškaus Ksavero bažnyčia}}) jeb '''Kauņas Jezuītu baznīca''' (''Kauno Jėzuitų bažnyčia'') ir [[Romas katoļi|Romas katoļu]] baznīca, kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s vecpilsētas Rātslaukumā.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas vijolnieki| Vijolieces]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences: '''Pavlovas kūka''' ir [[deserts]], kas tika radīts par godu slavenai krievu baletdejotājai [[Anna Pavlova|Annai Pavlovai]], kas 20. gadsimta 20. gados viesojās [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>[https://svetkulaiks.lv/raksts/pavlova-kuka Pavlovas kūka]</ref>

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''iOS''}}
{{Operētājsistēmas infokaste
|name = ''iOS''
|logo =iOS wordmark (2017).svg
|screenshot =
|caption =
|developer = ''[[Apple Inc.]]''
|family = ''[[macOS]]''
|source_model =
|latest_release_version = 11.3.1
|latest_release_date =
|kernel_type = [[Hibrīda kodols]]
|ui =
|license = [[EULA]]
|website = [http://www.apple.com/ios/ Apple - iOS]
|supported_platforms = ''[[iPhone]], [[iPod touch]], [[iPad]]'' un otrās paaudzes ''[[Apple TV]]''
|logo_size=100px|language=40 valodas|bodystyle=width:310px|marketing_target=[[Viedtālrunis|Viedtālruņi]] un [[Planšetdators|planšetdatori]]}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2474''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2474''
| Attēls                 = Glonass-M small. CeBIT 2011 Samstag PD 110.jpg
| Attēla_izmērs          = 280px
| Att_virsraksts         = ''Glonass-M'' modelis
| Programma              = ''[[GLONASS]]''
| KA_veids               = [[navigācijas pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Uragan-M]]''
| KA sērijas Nr          = 742
| Īpašnieks              = [[Krievijas Gaisa kosmiskie spēki]]
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Informatīvās pavadoņu sistēmas]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2011
| Starts                 = {{dat|2011|10|2|SK}} 20:15:14 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1b / Fregat]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/4
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2020
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|2020|3|24|SK}}
| Darbības_ilgums        = 8 gadi
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2011-055A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 1414 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = MEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2471]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2475]]''
}}
'''''Kosmos-2474''''' (''Космос-2474'') bija [[Krievija]]s ''[[GLONASS]]'' [[Pavadoņnavigācija|globālās navigācijas]] sistēmas pavadonis. Tas orbītā tika palaists {{dat|2011|10|2||bez}}. Tas ir pavadoņu sērijas ''[[GLONASS-M]]'' aparāts. Tā ''Glonass'' zemes vadības kompleksa numurs bija 742. Tas bija izvietots ''Glonass'' sistēmas pirmajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 4.

sentences:
sistēma ir lielākā pasaulē pēc līniju kopgaruma un staciju skaita.]]
.]]

sentences: '''ATP rangs''' ir reitinga sistēma, kuru 1973. gadā ieviesa [[Tenisa profesionāļu asociācija]] ({{Val-en|Association of Tennis Professionals}}).

sentences: '''Griničas meridiāns''' ir atskaites [[meridiāns]] ([[garums (kartogrāfija)|garuma]] līnija), kas iet caur [[Karaliskā Griničas Observatorija|Karalisko Griničas Observatoriju]] [[Griniča|Griničā]] — [[Londona]]s dienvidaustrumos, [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Ir definēts, ka šeit [[garums (kartogrāfija)|garums]] ir 0 grādi. Griničas meridiāns un [[Zeme]]s pretējā pusē esošais 180° meridiāns sadala Zemi [[Austrumu puslode|Austrumu puslodē]] un [[Rietumu puslode|Rietumu puslodē]].

sentences:
[[Kategorija:Vācijas dižciltīgie| ]]
[[Kategorija:Vācijas monarhi|Karalzi]]
[[Kategorija:Karaļi]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Trial of the Chicago 7''
| operators =
| attēls = TrialChicago7poster.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Ārons Sorkins]]
| producents =
| scenārijs = Ārons Sorkins
| aktieri = * [[Jāhja Abduls Matīns II]]
* [[Saša Barons Koens]]
* [[Denjels Flahertijs]]
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Frenks Landžella]]
* [[Džons Kerols Linčs]]
* [[Edijs Redmeins]]
* [[Noa Robinss]]
* [[Marks Railenss]]
* [[Alekss Šarps]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Trial of the Chicago 7''
| studija = * ''[[Paramount Pictures]]''
* ''Cross Creek Pictures''
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''Marc Platt Productions''
* ''ShivHans Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|9|25}}
| ilgums = 130 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|115,709}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Trial-of-the-Chicago-7-The#tab=summary|title=The Trial of the Chicago 7 (2020) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Trial of the Chicago 7''''' ir 2020. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska tiesu drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ārons Sorkins]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Jāhja Abduls Matīns II]], [[Saša Barons Koens]], [[Denjels Flahertijs]], [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Maikls Kītons]], [[Frenks Landžella]], [[Džons Kerols Linčs]], [[Edijs Redmeins]], [[Noa Robinss]], [[Marks Railenss]], [[Alekss Šarps]] un [[Džeremijs Strongs]].

sentences:
glezna]]
'''Ārsts''' (no [[vidusholandiešu valoda|vidusholandiešu]] ''arste'' vai [[viduslejasvācu valoda|viduslejasvācu]] ''aerste''<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu etimoloģijas vārdnīca |author=[[Konstantīns Karulis]] |year=2001 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-12-7 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 |page=80 |access-date={{dat|2020|08|23||bez}} |archive-date={{dat|2019|09|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302029372%7carticle:DIVL122%7cpage:76 }}</ref>) ir [[ārstniecības persona]], kas ieguvusi augstāko [[medicīna|medicīnisko]] [[izglītība|izglītību]] un ar zinātniski pamatotu medicīnisko darbību tieši vai netieši iedarbojas uz [[cilvēks|cilvēku]] un savas profesionālajā darbībā izmeklē [[pacients|pacientus]] fizisku, garīgu vai psihisku [[slimība|slimību]] konstatēšanai vai noliegšanai un ārstēšanai; novērtē slimības un to radītās sekas; ārstē iepriekšminētās slimības; veic [[profilakse|profilaktiskos]] pasākumus slimību novēršanai; sniedz palīdzību [[dzemdības|dzemdībās]]; veic [[rehabilitācija|rehabilitāciju]]; izdara [[līķis|līķa]] sekcijas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada septembris}}
'''Zagrebeļnijs''' var būt:

sentences: '''Finanšu risks''' ir [[Ekonomikas dalībnieki|ekonomikas dalībnieku]] risks, kas ir tieši saistīts ar [[Finanses|finanšu]] [[Nozare|nozari]] un tam ir ietekme uz [[Tirgus|tirgus]] dalībnieka [[Peļņa|peļņu]] vai [[Zaudējumi|zaudējumiem]].<ref name="versicherungslexikon">[https://www.versicherungsmagazin.de/lexikon/risiko-1946407.html versicherungsmagazin.de], Gabler Versicherungslexikon, Skatīts: 2018. gada 18. aprīlī.</ref>

sentences:
ir proletariāta diktatūras idejas autors.]]
'''Proletariāta diktatūra''' ir termins, kas [[marksisms|marksismā]] apzīmē pārejas perioda varu valstī no [[kapitālisms|kapitālisma]] uz [[sociālisms|sociālismu]].

sentences:
'''Minimālisms''' — [[māksla]]s virziens [[1960. gadi|1960. gados]], kurā dominē trīsdimensiju objekti (ir arī gleznojumi), vienkāršas ģeometriskas formas un elementu ritmisks atkārtojums, noliedzot gan [[īstenība]]s [[ilūzija]]s, gan ideju [[propaganda]]s, gan ekspresīvas pašizpausmes virsuzdevumus.
Minimālisms var būt arī mūzikas virziens.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pikrīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3OH
|molmasa=229,1056
|blīvums=1763
|kušanas temperatūra=395,65 K (122,5 °C)
|viršanas temperatūra=eksplodē virs 300 °C
}}
'''Pikrīnskābe''' (2,4,6-trinitrofenols, TNP, C6H2(NO2)3OH) ir dzeltena, kristāliska indīga viela ar ļoti rūgtu garšu. No tā cēlies vielas nosaukums ({{val|el|πικρός}} (''pikros'') — 'rūgts, ass').

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Šelda
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Schelde Antwerpen.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Šelda Antverpenē
  | karte             = Schelde Relief (de).png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = {{vieta|Francija|Gui}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NLD}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 350
  | iztekas_augstums  = 95
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | sāk_plat_d= 49| sāk_plat_m= 59| sāk_plat_s= 11| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 3| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 59| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 51| iet_plat_m= 25| iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 3| iet_gar_m= 32| iet_gar_s= 42| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
| pietekas          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lejasšeldas sāļie purvi (Schorren van de Beneden Schelde)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 420 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/327 327]
}}
}}
'''Šelda''', arī '''Shelda''' ({{val|nl|Schelde}}, {{val|vls|Schelde}}, {{val|la|Scaldis}}) jeb '''Esko''' ({{val|fr|Escaut}}, {{val|wa|Escô}}) ir upe, kas šķērso [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]].

sentences: '''FAVAR modelis''' ir ekonometriskais [[faktoru modelis]] (angļu: Factor-Augmented Vector autoregression). FAVAR [[modelis]] ir VAR modeļu un [[faktoru analīze]]s sintēze. FAVAR modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko informāciju ekonomisko kopsakarību pētīšanā.

sentences:
'''Kopējais''' jeb '''vispārējais budžets''' ir [[uzņēmums|uzņēmuma]] plāns, kurš tiek izstrādāts naudas vienībās.
Visi budžeti ir savstarpēji saistīti, jo viena budžeta sagatavošana noved pie cita budžeta sagatavošanas. Visu budžetu izstrādes mērķis ir izveidot uzņēmuma vispārējo budžetu, kurā noteikti [[uzņēmējdarbība]]s gala rezultāti budžeta periodam. Parasti, lietojot vārdu „[[budžets]]”, saprot tieši kopējo jeb vispārējo budžetu.
Praksē uzņēmuma kopējā budžeta izstrādāšana ir garš un sarežģīts process, kas ietver atkārtotas dažādu uzņēmuma struktūrvienību vadītāju apspriedes un atbildīgo darbinieku tikšanās, lai saskaņotu sarežģītus jautājumus un atrisinātu domstarpības. Uzņēmuma budžetu līdz galīgai apstiprināšanai vairākkārt pārskata. Kā rezultāts budžetēšanas procesam ir [[plānotais peļņas vai zaudējumu aprēķins]], [[plānotā bilance]], [[naudas plūsmas plāns]]. Šie finanšu pārskati tika gatavoti, balstoties uz iepriekš sagatavotajiem funkcionālajiem budžetiem. Tādējādi šie finanšu pārskati attēlo rezultātus, kas varētu tikt sasniegti, ja visi [[funkcionālie budžeti]] tiešām izpildītos. Šādi sagatavoti pārskati ļauj vadībai noteikt, vai paredzamie rezultāti ir pieņemami, vai tieši otrādi nepieņemami. Ja rezultāti ir nepieņemami, vadībai ir iespējas mainīt un pilnveidot plānotos funkcionālos budžetus budžeta periodam sākoties. Piemēram, ja uzņēmuma vadība uzskata, ka plānotā peļņa nav pietiekami liela, varbūt ir jāpadomā par apjoma palielināšananu vai cenas paaugstināšanu. Protams, mainot atsevišķus funkcionālo budžetu posteņus, jāpārskata un jāmaina arī pārējie posteņi, kas mainās atkarībā no šī posteņa. Piemēram, ja tiek mainīts ražošanas apjoms, jāatceras, ka izmainīsies arī visas ar ražošanu saistītās izmaksas.<ref>Raiborn C.A and others. Management Accounting. 3rd Edition – South – Western Collage Publishing, U.S.A., 1999. 779 pg
</ref>

sentences: {{nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste|broke_ground={{dat|1977|05|16|N|bez}}|built=Līdz {{dat|1979|12|12|d|bez}}|cap_basketball=20153|cap_concert=21666|cap_hockey=20027|cost={{ASV dolārs|57 milijoni}}|dimensions=|image=Joe-Louis-Arena.jpg|latNS=N|latd=42|latm=19|lats=31|longEW=W|longd=83|longm=3|longs=5|location={{vieta|ASV|Mičigana|Detroita}}|logo_caption=|logo_image=|map_type=Mičigana|name=Joe Louis Arena|opened={{dat|1979|12|12|N|bez}}|tenants=[[Detroitas "Red Wings"]] ([[NHL]]) (1979-2017)  [[Detroitas "Pistons"]] ([[NBA]]) (1985)  [[Detroitas "Drive"]] ([[AFL]]) (1988-1993)  [[Detroitas "Turbos"]] ([[MILL]]) (1989-1994)  [[Detroitas "Compuware Ambassadors"]] ([[Ontārio hokeja līga|OHL]]) (1991-1992)  [[Detroitas "Red Wings"|Detroitas "Junior Red Wings]] (OHL) (1992-1995)  [[Detroitas "Rockers"]] ([[NPSl]]) (1996-2000)}}

sentences:
s virsmas aizņem [[sauszeme]]. Pārējais ir [[okeāns]], kura vidējais dziļums ir {{nobr|4 km}} un ko ieskauj {{nobr|380 000 km}} [[piekraste]]s.|alt=Two views of the ocean from space]]
'''Jūras bioloģija''' (arī '''bioloģiskā okeanogrāfija''')<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Biookeanografija/Biookeanogr_1lekc_ievads.pdf Bioloģiskā okeanogrāfija]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[okeanogrāfija]]s robežnozare, daļa no [[hidrobioloģija]]s. Tā ir zinātne par [[jūra]]s [[ekosistēma|ekosistēmām]], kas pēta jūru un [[okeāns|okeānu]] organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] bioloģisko norišu un procesu kopumu.

sentences:
[[Kategorija:Jēkabpils novada pagasti]]
[[Kategorija:Jēkabpils rajons]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences:
Šis ir [[Panama]]s prezidentu saraksts kopš 1903. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Kolumbija]]s.
{|class="wikitable"
|-
! Vārds, Uzvārds
! Pilnvaru termiņš
|-
| [[Manuels Amadors Gerrero]]
| [[1904]]. gada [[20. februāris]]—[[1908]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Hosē Domingo de Ovaldija]]
| [[1908]]. gada [[1. oktobris]]—[[1910]]. gada [[1. marts]]
|-
| [[Belisario Porass]]
| [[1912]]. gada [[1. oktobris]]—[[1916]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Ramons Maksimiliano Valdess]]
| [[1916]]. gada [[1. oktobris]]—[[1918]]. gada [[3. jūnijs]]
|-
| [[Belisario Porass]]
| [[1918]]. gada [[12. oktobris]]—[[1924]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Rodolfo Čiari]]
| [[1924]]. gada [[1. oktobris]]—[[1928]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Florensio Armodio Arosemena]]
| [[1928]]. gada [[1. oktobris]]—[[1931]]. gada [[3. janvāris]]
|-
| [[Armodio Arjass]]
| [[1931]]. gada [[3. janvāris]]—[[1931]]. gada [[16. janvāris]]
|-
| [[Rikardo Hoakins Alfaro Hovane]]
| [[1931]]. gada [[16. janvāris]]—[[1932]]. gada [[5. jūnijs]]
|-
| [[Armodio Arjass]]
| [[1932]]. gada [[5. jūnijs]]—[[1936]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Huans Demosteness Arosemena]]
| [[1936]]. gada [[1. oktobris]]—[[16. decembris]]
|-
| [[Arnulfo Arjass]]
| [[1940]]. gada [[1. oktobris]]—[[1941]]. gada [[9. oktobris]]
|-
| [[Rikardo Adolfo de la Gardija Arango]]
| [[1941]]. gada [[9. oktobris]]—[[1945]]. gada [[15. jūnijs]]
|-
| [[Domingo Diass Arosemena]]
| [[1948]]. gada [[7. augusts]]—[[1940]]. gada [[28. jūlijs]]
|-
| [[Daniels Čaniss Pinsons]]
| [[1949]]. gada [[28. jūlijs]]—[[20. novembris]]
|-
| [[Roberto Fransisko Čiari Remons]]
| [[1949]]. gada [[20. novembris]]—[[24. novembris]]
|-
| [[Arnulfo Arjass]]
| [[1949]]. gada [[24. novembris]]—[[1951]]. gada [[9. maijs]]
|-
| [[Alkiviadess Arosemena Kinsada]]
| [[1951]]. gada [[9. maijs]]—[[1952]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Hosē Antonio Remons Kantera]]
| [[1952]]. gada [[1. oktobris]]—[[1955]]. gada [[2. janvāris]]
|-
| [[Hosē Ramons Gisado Valdess]]
| [[1955]]. gada [[2. janvāris]]—[[29. marts]]
|-
| [[Rikardo Ariass Espinosa]]
| [[1955]]. gada [[29. marts]]—[[1956]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Ernesto de la Gardija Navarro]]
| [[1956]]. gada [[1. oktobris]]—[[1960]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Roberto Fransisko Čiari Remons]]
| [[1960]]. gada [[1. oktobris]]—[[1964]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Marko Aurelio Robless Mendess]]
| [[1964]]. gada [[1. oktobris]]—[[1968]]. gada [[1. oktobris]]
|-
| [[Arnulfo Arjass]]
| [[1968]]. gada [[1. oktobris]]—[[11. oktobris]]
|-
| [[Hosē Pinilja Favrega]]
| [[1968]]. gada [[12. oktobris]]—[[1969]]. gada [[18. decembris]]
|-
| [[Demetrio Basilio Lakass Bahass]]
| [[1969]]. gada [[19. decembris]]—[[1978]]. gada [[11. oktobris]]
|-
| [[Aristidess Rojo Sančess]]
| [[1978]]. gada [[11. oktobris]]—[[1982]]. gada [[31. jūlijs]]
|-
| [[Rikardo de la Esprielja Torals]]
| [[1982]]. gada [[31. jūlijs]]—[[1984]]. gada [[13. februāris]]
|-
| [[Horhe Iljueka]]
| [[1984]]. gada [[13. februāris]]—[[11. oktobris]]
|-
| [[Nikolass Barleta Valjarino]]
| [[1984]]. gada [[11. oktobris]]—[[1985]]. gada [[28. septembris]]
|-
| [[Giljermo Endara]]
| [[1989]]. gada [[20. decembris]]—[[1994]]. gada [[1. septembris]]
|-
| [[Ernesto Peress Baljadaress]]
| [[1994]]. gada [[1. septembris]]—[[1999]]. gada [[1. septembris]]
|-
| [[Mireja Moskoso Rodrigesa de Ariasa]]
| [[1999]]. gada [[1. septembris]]—[[2004]]. gada [[1. septembris]]
|-
|[[Martins Torrihoss]]
|[[2004]]. gada [[1. septembris]]—[[2009]]. gada [[1. jūlijs]]
|-
|[[Rikardo Martinelli]]
| {{dat|2009|7|1|N}}—{{dat|2014|7|1|N}}
|-
|[[Huans Karloss Varela]]
| {{dat|2014|7|1|N}}—{{dat|2019|7|1|N}}
|-
|[[Laurentīno Kortizo]]
| {{dat|2019|7|1|N}}—''pašlaik''
|}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Kurgānas apgabals
|official_name=''Курганская область''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|apgabals]]
|image_skyline = Туман после грозы в Щигровской Согре.JPG
|image_caption =
|image_flag = Flag of Kurgan Oblast.svg
|image_shield = Coat of arms of Kurgan Oblast.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Kurgan in Russia.svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Urālu federālais apgabals|Urāli]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Kurgāna]]
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1943
|official_language = [[krievu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=32
|p1 = '''2 apgabala pilsētas'''
|p2 = [[Kurgāna]]
|p3 = [[Šadrinska]]
|p4 = '''10 rajoni'''
|p5 = [[Aļmeņevas rajons]]
|p6 = [[Belozerskas rajons]]
|p7 = [[Vargašu rajons]]
|p8 = [[Dalmatovas rajons]]
|p9 = [[Zverinogolovskas rajons]]
|p10 = [[Kargapoļjes rajons]]
|p11 = [[Kataiskas rajons]]
|p12 = [[Ketovas rajons]]
|p13 = [[Kurtamišas rajons]]
|p14 = [[Ļebjažjes rajons]]
|p15 = [[Makušinas rajons]]
|p16 = [[Miškinas rajons]]
|p17 = [[Mokrousovas rajons]]
|p18 = [[Petuhovas rajons]]
|p19 = [[Polovinnojes rajons]]
|p20 = [[Gļadjanskojes rajons]]
|p21 = [[Safakuļevas rajons]]
|p22 = [[Ceļinnojes rajons]]
|p23 = [[Častoozerjes rajons]]
|p24 = [[Šadrinskas rajons]]
|p25 = [[Šatrovas rajons]]
|p26 = [[Šumihas rajons]]
|p27 = [[Ščučjes rajons]]
|p28 = [[Jurgamišas rajons]]
|area_total_km2 = 71488
|total_type=Kopā
|population_total = 761586
|population_as_of = 2023
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (92,5 %)<br/>[[tatāri]] (1,9 %)
| population_density_km2   = auto
|website={{url|http://kurganobl.ru/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = RU-KGN
|footnotes =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Prāgas hrada
| native_name         = ''Pražský hrad''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Hradschin Prag.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Čehija|Prāga|Hradčani}}
| pushpin_map         = Prāga
| latd  = 50 | latm  =  5 | lats  =  27.8 | latNS  = N
| longd = 14 | longm = 24 | longs =     6 | longEW = E
| map_caption         =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 870
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Prāgas hrada''', '''Prāgas pils''' ({{val|cs|Pražský hrad}}) ir [[Čehija]]s [[Čehijas prezidents|prezidenta]] oficiālā rezidence. Atrodas [[Hradčani|Hradčanu]] rajonā, [[Prāga|Prāgā]]. Uzcelta 9.—10. gadsimtā. [[Ginesa pasaules rekordi|Ginesa pasaules rekordu]] grāmatā hrada ir iekļauta kā lielākā senā pils pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.guinnessworldrecords.com/content_pages/record.asp?recordid=50103 |title=Guinness Book of Records entry on Pražský hrad |access-date={{dat|2006|07|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060721043205/http://www.guinnessworldrecords.com/content_pages/record.asp?recordid=50103 |archivedate={{dat|2006|07|21||bez}} }}</ref> Tā aizņem gandrīz 70 000 m{{sup|2}} lielu teritoriju.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard plainlist
| aboveclass  = n
| abovestyle  = background-color:{{#switch:{{lc:{{{type|}}}}}|priesteris|priest=#808080|pope|pāvests=#F7D79C|cardinal|kardināls=#f66|#default=plum}};
| above       = <includeonly>{{#if:{{{honorific-prefix|}}}|{{{honorific-prefix|}}}
}}{{{name|{{{Full name|{{{English name|}}} }}} }}}{{#if:{{{honorific-suffix|}}}|
{{{honorific-suffix|}}}}}</includeonly>
| subheader   = {{#if:{{{title|{{{archbishop_of|{{{bishop_of|{{{patriarch_of|}}} }}} }}} }}}|''{{{title|{{{archbishop_of|{{{bishop_of|{{{patriarch_of|}}} }}} }}} }}}''}}
| headerstyle = background-color:#DDDDDD;
| subheaderclass = role
| image       = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{image_size|{{{imagesize|}}}}}}|sizedefault=frameless|upright=1|alt={{{alt|}}}|suppressplaceholder=yes}}
| caption     = {{{caption|}}}

sentences:
{{infokaste+}}

'''Torvalds Kodransons''' ({{val-is|Þorvaldr Koðránsson inn víðförli}}; ap [[950]] — ap [[1002]]) bija [[Īslande|īslandiešu]] "Kristīšanas sāgā" (''Kristni saga'') un citās [[sāgas|sāgās]] pieminēts [[vikingi|vikings]] un pirmais kristiešu misionārs "[[Ceļš no varjagiem uz grieķiem|Austrumu ceļā]]" ({{val-is|Austurveg}}),<ref>[http://norse.ulver.com/articles/jackson/austr/chapter1.html Джаксон, Т. Н. Austr í Görðum : древнерусские топонимы в древнескандинавских источниках. — М.: Языки русской культуры, 2001.] (krieviski)</ref> kas [[Polockas kņazi|Polockas ķēniņa]] valstī nodibināja [[klosteris|klosteri]].

sentences: '''Tolteki''' ({{val|nah|Tōltēkah}} / ''prasmīgie'') bija [[Vidusamerika]]s civilizācija, kas piedzīvoja uzplaukumu starp 8. un 12. gadsimtu. Visticamāk tolteku civilizācijas centrs bija [[Tula (senpilsēta)|Tulas]] senpilsēta mūsdienu [[Meksika]]s [[Idalgo]] štatā, kuru parasti identificē ar Vidusamerikas mītos aprakstīto Tollanu. [[Acteki]] uzskatīja toltekus par saviem senčiem, kas izveidojuši "civilizāciju" (''toltekaiotl'').

sentences:
[[Kategorija:Valstis pēc kontinenta]]
[[Kategorija:Monarhijas]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = App Store
| logo = App Store (iOS).svg
| screenshot =
| caption = [[Ekrānuzņēmums]] no [[iTunes]] App Store
| author =
| developer = [[Apple Inc.]]
| released = 2008. gada 10. jūlijs; 3 gadi
| latest release version =
| latest release date =
| latest preview version =
| latest preview date =
| programming language =
| operating system = [[iOS]],
 [[Mac OS X Tiger]] vai jaunāka
 [[Windows XP]] vai jaunāka
| platform = [[iPhone]], [[iPod touch]], [[iPad]]
| language = Angļu
| status = Aktīva / 725,700+ lietotnes (10/02/2012)
| genre =
| license =
| website = {{URL|www.apple.com/itunes}}
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Kristīna Agilera
|Attēls           = Christina Aguilera at the VinFuture Prize 2022, in Vietnam.png
|Att_izm          =
|Apraksts         = Kristīna Agilera 2022. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Kristīna Marija Agilera
|Dzimis           = {{Dzimšanas datums un vecums|1980|12|18}}
|Vieta_dz         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|Instrumenti      = balss
|Žanrs            = [[popmūzika]]
[[Ritmblūzs|R&B]]
[[deju mūzika]]
[[elektroniskā mūzika]]
|Nodarbošanās     = dziedātāja
dziesmu tekstu autore
dejotāja
[[filantrops|filantrope]]
|Gadi             = 1992—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[RCA Records]]''
|Mlapa            = [http://www.christinaaguilera.com/ christinaaguilera.com]
|         Dzimums = S
}}
'''Kristīna Marija Agilera''' (''Christina María Aguilera''; dzimusi {{dat|1980|12|18}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] dziedātāja, dziesmu tekstu autore. Pēc parādīšanās vietējā mēroga talantu šovos un Disneja kanāla šovā ''The New Mickey Mouse Club'', viņa animācijas filmai "[[Mulāna]]" ierakstīja dziesmu ''Reflections'' un īsi pēc tam parakstīja sadarbības līgumu ar ierakstu kompāniju ''[[RCA Records]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rcarecords.com/artists.php |title=The Official Homepage of RCA Records |access-date={{dat|2009|02|01||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090201025400/http://www.rcarecords.com/artists.php#Christina+Aguilera |archivedate={{dat|2009|02|01||bez}} }}</ref> Popularitāti Kristīna Agilera ieguva pēc viņas pirmā studijas albuma ''Christina Aguilera'' izdošanas 1999. gadā, no kura visi trīs singli sasniedza ''[[Billboard Hot 100]]'' pirmo vietu.<ref>[http://www.smh.com.au/articles/2003/08/31/1062268467251.html Stripped for all the world to hear - smh.com.au]</ref> 2001. gadā mūziķe izdeva ''Latino Pop'' stilā ieturētu albumu ''Mi Reflejo'' un vēlāk sekoja vairākas veiksmīgas sadarbības ar citiem mūziķiem, kas nodrošināja Agilerai vispasaules slavu. Tomēr viņa nebija apmierināta ar savu mūziku, tādēļ nolēma to kardināli mainīt.

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences:
(966)]]
'''Vjatiči''' ([[Senkrievu valoda|senkrievu]]: вѧти́чи) bija [[Austrumslāvi|austrumslāvu]] cilšu savienība, kas 8.–13. gadsimtā apdzīvoja [[Oka|Okas]] augšteces, vidienes un [[Dona|Donas]] augšteces baseinu (mūsdienu [[Krievija]]s [[Maskavas apgabals|Maskavas]], [[Brjanskas apgabals|Brjanskas]], [[Kalugas apgabals|Kalugas]], [[Orlas apgabals|Orlas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas]], [[Smoļenskas apgabals|Smoļenskas]], [[Tulas apgabals|Tulas]], [[Voroņežas apgabals|Voroņežas]] un [[Ļipeckas apgabals|Ļipeckas]] apgabali). Vjatiči ilgu laiku palika [[Pagānisms|pagāni]], [[kristietība]] dažās vietās pieņemta tikai 15. gadsimta sākumā.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Redvudas nacionālais parks
''Redwood National Park''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{{Image label begin
| image = US Locator Blank.svg
| width = 275px
| float=none}}
{{Image label|x=-10.0|y=-66.0|scale=-1|text=}}
{{Image label end}}Redvudas nacionālā parka atrašanās vieta
ASV teritorijā norādīta ar sarkano punktu
|-
| width=40% | '''Dibināts''' || {{dat|1968|1|1}}
|-
| '''Atrašānās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kalifornija]]s štats
|-
| '''Tuvākā pilsēta''' || [[Krescenta]]
|-
| '''Platība''' || 534,12 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Apmeklētāji''' || 391 282 gadā (2004. gadā)
|}
{{infokaste+}}
'''Redvudas nacionālais parks''' ({{val|en|Redwood National Park}}) atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] pie [[Kalifornija]]s ziemeļu krasta. Parka teritorijas kopējā platība ir 534,12 [[kvadrātkilometrs|km²]]. Tā teritorija plešas divos Kalifornijas apgabalos: [[Delnortes apgabals|Delnortes]] un [[Humbolta apgabals|Humbolta]].
Tuvākā pilsēta ir ''Krescen''. Parku klāj Sarkano sekvoju koku mežs. Jūras un zemes dzīve ir tikpat ievērojama, it īpaši jūras lauvas, kailie ērgļi un Kalifornijas apdraudētie brūnie pelikāni.
1850. gados Redvudas mežs aptvēra vairāk nekā 2 000 000 akrus (8100 km²) Kalifornijas piekrastē. Ziemeļu daļā sākotnēji dzīvoja indiāņi. Redvudas nacionālais parks tika izveidots 1968. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| operators =
| attēls = Gloria poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sebastjans Lelio]]
| producents = * Huans de Dioss Larrains
* [[Pablo Larrains]]
* Sebastjans Lelio
* Gonsalo Masa
| scenārijs = * Gonsalo Masa
* Sebastjans Lelio
| aktieri = [[Paulina Garsija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Gloria''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2013|2|10|[[Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls]]|2013|5|9|Čīle}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CHI}}
* {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Glorija"''' ({{Val|es|Gloria}}) ir 2013. gada [[Čīle]]s un [[Spānija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Sebastjans Lelio]]. Filmā galveno lomu atveido [[Paulina Garsija]].

sentences:
{{cita nozīme|dzīvnieku|politiķi|Uldis Sesks}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Ilder.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Carnivora
|         kārta_lv = Plēsēji
|           dzimta = Mustelidae
|        dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|      apakšdzimta = Mustelinae
|   apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
|            ģints = Mustela
|         ģints_lv = Sermuļi
|             suga = Mustela putorius
|          suga_lv = Meža sesks
|        izplatība =
|         binomial = Mustela putorius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Meža sesks''' (''Mustela putorius'') jeb vienkārši '''sesks''', arī '''Eiropas sesks''', ir [[sermuļu dzimta]]s plēsējs. Seski ir radniecīgi [[zebiekste|zebiekstēm]], [[sermulis|sermuļiem]] un [[cauna|caunām]]. Mājās pieradinātie seski tiek saukti par [[fretka|fretkām]] vai [[mājas sesks|mājas seskiem]].

sentences:
'''Mezanīns''' (''mezzanine'') ir [[finanšu instrumenti|finanšu instrumentu]] apzīmējums un samērā jauns finansējuma veids.
Mezanīns vairāk līdzinās parāda instrumentam pēc tā būtības, jo uzņēmums saņem kredītu ar paaugstinātu procenta likmi un tieši darījumi ar [[akcija|akcijām]] nenotiek.

== Raksturojums un vēsture ==
Pirmsākumi meklējami 1980. gadu sākumā, kad mezanīna finansējumu ASV sāka piedāvāt apdrošināšanas kompānijas un [[krājaizdevu sabiedrība]]s. 1990. gadu sākumā mezanīnu sāka piedāvāt šim mērķim īpaši dibināti fondi, kas pēc savas struktūras sāka līdzināties [[riska kapitāls|riska kapitāla]] un privātā kapitāla fondiem. Tāpat kā jau aprakstītie fondi, arī mezanīna sniedzēji apkopo no institucionālajiem un privātajiem investoriem (''high-net worth individuals'') saņemtos līdzekļus, lai veiktu investīcijas dažāda veida [[uzņēmums|uzņēmumos]].

sentences:
{{cita nozīme|tēlu|filmu|Supermens (filma)}}
{{Tēla infokaste
| name          = Supermens
| color         = #FF0000
| series        =
| image         = Superman2.jpg
| caption       =
| first         = ''Action Comics'' 1938. gadā
| last          =
| creator       =
* [[Džerijs Sīgels]]
* [[Džo Šusters]]
| portrayer     =
* [[Kristofers Rīvs]]
* [[Brendons Rūts]]
* [[Henrijs Kevils]]
* [[Dīns Keins]]
* [[Toms Velings]]
| voice         =
| lbl1          = Vārds
| data1         = Klārks Kents/Kal-El
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        = [[Luisa Leina]]
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Supermens''' ({{val|en|Superman}}) ir [[supervaronis]] ''[[DC Comics]]'' izdotajos [[komikss|komiksos]]. Supermens tiek uzskatīts par vienu no populārākajiem šādā veida tēliem<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url = http://www.ohiohistorycentral.org/entry.php?rec=1521 | title = Superman | accessdate = {{dat|2007|01|30}} | author = Ohio Historical Society | year = 2005 | work = Ohio History Central: An Online Encyclopedia of Ohio | publisher = Ohio Historical Society | quote = In the early twenty-first century, Superman remains one of the most popular comic book characters of all time. He also has been an immense draw in movies and on television. | archive-date = {{dat|2012|07|29||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20120729212432/http://www.ohiohistorycentral.org/entry.php?rec=1521 }}</ref> un par [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] kultūras ikonu.<ref name="TCS11">Daniels (1998), p. 11.</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | last=Holt | first=Douglas B. | authorlink=Douglas B. Holt | year=2004 | title=How Brands Become Icons: The Principles of Cultural Branding | publisher=[[Harvard Business School Press]] | location=[[Boston]] | page=1 | id={{ISBN|1-57851-774-5}}}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce |editor= Koehler, Derek J., Harvey, Nigel. (eds.)| year=2004 | title=Blackwell Handbook of Judgment and Decision Making | publisher=Blackwell| page=519 | id={{ISBN|1-4051-0746-4}}}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | last=Dinerstein | first=Joel | authorlink=Joel Dinerstein | year=2003 | title=Swinging the machine: Modernity, technology, and African American culture between the wars | url=https://archive.org/details/isbn_9781558493834 | publisher=University of Massachusetts Press| page=[https://archive.org/details/isbn_9781558493834/page/81 81] | id={{ISBN|1-55849-383-2}}}}</ref> Supermena tēlu radīja 1932. gadā amerikāņu rakstnieks [[Džerijs Sīgels]] un [[Kanāda|Kanādā]] dzimušais mākslinieks [[Džo Šusters]], kad abi dzīvoja [[Klīvlenda|Klīvlendā]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štatā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Carassius carassius Prague Vltava 1.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieku valsts
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Actinopterygii
| klase_lv =Starspurzivis
| kārta=Cypriniformes
| kārta_lv =Karpveidīgās
| dzimta=Cyprinidae
| dzimta_lv=Karpu dzimta
| dzimta_r=Karpu dzimta
| apakšdzimta=Cyprininae
| apakšdzimta_lv=Īstās karpas
| ģints=Carassius
| ģints_lv=Karūsas
| suga = Carassius carassius
| suga_lv = Karūsa
| binomial =Carassius carassius <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
*''Carassius vulgaris''
}}
'''Karūsa''' (''Carassius carassius'') ir [[karpu dzimta]]s (''Cyprinidae'') [[saldūdens]] [[zivis]], kas plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/3849/0 IUCN: Carassius carassius]</ref><ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/270 FishBase: Carassius carassius  (Linnaeus, 1758) Crucian carp]</ref> Makšķerniekiem nav iecienīts loms, bet karūsu bieži izmanto kā ēsmas zivtiņu.<ref name=lat/> Tā kā karūsai ir zeltainas zvīņas, sarunvalodā to mēdz saukt par zeltaino karūsu vai zelta karūsu (pretēji otrai savvaļā [[Latvija|Latvijā]] dzīvojošai karūsu sugai ar sudrabainām zvīņām — [[sudrabkarūsa]]i),<ref name=lat/><ref>[https://gatisvil.wordpress.com/2013/03/31/carassius-carassius/ Zelta karūsa]</ref> bet šāda nosaukuma lietošana var radīt pārpratumus, jo tas tiek izmantots citai [[karūsas|karūsu]] sugai kā pamatnosaukums — [[zelta karūsa]]i (''Carassius auratus'') jeb [[zelta zivtiņa]]i.<ref>[http://rigazoo.lv/public/29765.html RīgasZoo: Karūsa zelta]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
'''Bastions''' (no {{val-fr|bastione}}) ir piecstūrains ilglaicīgs [[nocietinājums]], kurš izvirzīts cietokšņa stūrī. No bastiona var veikt pretinieka apšaudi nocietinājuma priekšā, kā arī veikt flankējošu apšaudi gar nocietinājumu malu.
Bastiona veida nocietinājumi izveidojās [[Itālija|Itālijā]] [[16. gadsimts|16. gs.]] Tolaik, attīstoties [[artilērija]]i, nocietinājumi kļuva aizvien zemāki, jo mūru augstumam vairs nebija nozīmes. Bastioni tika būvēti līdz [[19. gadsimts|19. gs.]] vidum.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 100
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 30
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Fm
|             atommasa = [257]
|   valences elektroni = [Rn]5f127s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1800 K (1527 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{kategorijas+}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Aivars Krancmanis
 | vārds_orig              =
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = [[1954. gads]]
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[aktieris]]
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Gabriela Mistrala
|         vārds_orig = ''Gabriela Mistral''
|             attēls = Gabriela Mistral-01.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1889
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Čīle|Vikunja}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1957
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|ASV|Ņujorka|Hempstīda|2s=Ņujorka (štats)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Čīliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Firma Gabriela Mistral.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1914—1957
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Lusila Godoja Alkajaga''' ({{val|es|Lucila Godoy Alcayaga}}; dzimusi {{dat|1889|4|7}}, mirusi {{dat|1957|1|19}}), plašāk pazīstama ar savu pseidonīmu '''Gabriela Mistrala''' (''Gabriela Mistral''), bija čīliešu dzejniece, diplomāte un [[feminisms|feministe]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kolters Vols
|      Vārds_orig = ''Colter Wall''
|          Attēls = 20171006 Colter Wall.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava = yes
|        Apraksts = Kolters Vols 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1995|6|27}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Sviftkarenta}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[vesternmūzika]], [[kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folkmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis
|     Instrumenti = vokāls, ģitāra
|            Gadi = 2014—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[RCA Records|RCA]], ''La Honda'', ''Black Hole'', ''[[Thirty Tigers]]'', ''Young Mary's''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|colterwall.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Kolters Vols''' ({{val|en|Colter Wall}}; dzimis {{dat|1995|6|27}}) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. Vola mūzika, kas atpazīstama ar viņa zemo, rupjo [[Baritons|baritona]] balsi un stāstošiem dziesmu vārdiem, ietver [[Kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folka]] un vesternmūzikas stilus.

sentences: '''Lāzers''' ({{val|en|Laser}}) ir elektroniski optiska ierīce, kas izstaro [[koherence|koherentu]] [[starojums|starojumu]]. Termins "lāzers" ir [[akronīms]] no angļu valodas, t.i., '''''L'''ight '''A'''mplification by '''S'''timulated '''E'''mission of '''R'''adiation'', ko latviešu valodā var tulkot kā "gaismas pastiprināšana, izmantojot [[inducētais starojums|inducēto starojumu]]". Tipisks lāzera starojums ir [[gaisma]]s kūlis ar mazu [[izkliede|izkliedi]] un ar [[monohromatisks|monohromatisku]] [[viļņa garums|viļņa garumu]]. Pretstatā lāzeram, citi gaismas avoti, piemēram, [[kvēlspuldze]], izstaro [[gaisma|gaismu]] visos virzienos un ar dažādiem viļņa garumiem (plašā [[spektrs|spektra]] joslā).

sentences: '''Lielais gavēnis''' ir [[gavēšana]]s laiks [[kristietība|kristiešu]] liturģiskajā gadā pirms [[Lieldienas|Lieldienām]]. Šajā laikā kristieši klusumā un pārdomās atceras [[Jēzus Kristus]] ciešanas un nāvi, daudz [[lūgšana|lūdzas]] un ziedo naudu [[labdarība]]i. Lielais gavēnis ilgst no [[Pelnu diena]]s līdz [[Klusā sestdiena|Klusajai sestdienai]] (aptuveni 40 dienas, kas atbilst laika periodam, ko Jēzus Kristus gavējot pavadīja tuksnesī). [[Pareizticība|Pareizticīgajiem]] gavēņa ilgums parasti ir ilgāks.

sentences:
{{Institūta infokaste
|nosaukums    = J. O. Patona vārdā nosauktais Elektrometināšanas institūts
|attēla_nos   = Paton-logo-2s.png
|att_izm      =140px
|att_apraksts =
|moto         =
|dibin        = 1934. gads
|valsts       = {{UKR}}
|vieta        = [[Kijiva]]
|tips         = [[Ukrainas Nacionālā zinātņu akadēmija|Ukrainas Nacionālās zinātņu akadēmijas]] zinātniski pētnieciskais institūts
|direktors    =
|mlapa        = [http://paton.kiev.ua paton.kiev.ua]
}}

sentences: '''Radīšanas grāmata''', arī '''1. Mozus grāmata''' ({{val|he|בְּרֵאשִׁית}}, ''Berešīt'', {{val|la|Genesis}}, {{val|el|Γένεσις}}), ir pirmā no piecām [[Mozus]] grāmatām, kā arī kristiešu [[Bībele]]s [[Vecā Derība|Vecās Derības]] un ebreju [[Tora]]s pirmā grāmata. Grāmata stāsta par pasaules radīšanu. Tajā ir patriarhu ([[Ābrams]], [[Īzaks]], [[Jēkabs (patriarhs)|Jēkabs]]) un [[Jāzeps (Radīšanas grāmata)|Jāzepa]] dzīves stāsti.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 29
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = Cu
 |              atommasa = 63,546
 |    valences elektroni = [Ar]3d10 4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Dabiskais varš un vara caurules fragments
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1''', '''+2''', +3, +4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = 8933<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 1357,6 K (1084,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 2835 K (2562 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1,678{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3810
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,140
}}

sentences:
saplūšana ar [[olšūna|olšūnu]]]]
'''Gameta''' (no {{val|grc|γαμετή}} (''gametḗ'') — 'sieva' vai ''γαμέτης'' (''gamétēs'') — ‘vīrs’) ir [[šūna]], kas veidojas organismos, lai vairotos [[dzimumvairošanās|dzimumiski]] un [[apaugļošanās]] laikā saplūst kopā ar citu pretējā dzimuma gametu, veidojot apaugļotu [[olšūna|olšūnu]] — [[zigota|zigotu]].

sentences: '''Sinonīms''' ({{val|el|συνώνυμος}}, ''synōnymos'' — ‘ar vienādu nosaukumu, ar vienādu vārdu’) ir [[vārds]] vai arī cita valodas vienība, kas pilnīgi (vai arī daļēji) sakrīt ar kādu citu vārdu vai citu valodas vienību nozīmes ziņā. Sinonīmi ir, piemēram, vārdi ''māja'' un ''nams''.

sentences:
[[Kategorija:PSRS sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika PSRS]]

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[File:Themeeting.jpg|thumb|"Sapulce" (''Sammankomsten, Ester Almqvist'')]]
'''Pulcēšanās brīvība''' ir tiesības piedalīties miermīlīgajās sapulces un tās organizēt. Pulcēšanās brīvība ir [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību]] apakšnozare, kas pieder pie politisko un pilsonisko tiesību kategorijas.

sentences: '''Dalīšana''' ir viena no četrām [[aritmētika]]s pamatdarbībām. Dalīšanas pretējā darbība ir [[reizināšana]]; patiesībā dalīšanu var uzrakstīt kā reizināšanu ar [[daļskaitlis|daļskaitli]], kur skaitītājā ir [[1 (skaitlis)|viens]], bet saucējā — dalītājs. Lai norādītu, ka skaitļi tiek dalīti, starp tiem liek šādus simbolus: ÷, : vai /. Dalīšanu var uzrakstīt arī kā [[daļskaitlis|daļskaitli]], kur skaitītājā ir dalāmais, saucējā — dalītājs, bet rezultāts ir dalījums.

sentences: '''Elektriskais vadītājs''' ir materiāls, kurā ir kustīgi elektriskie lādiņi. [[metāls|Metālos]] šie lādiņi ir brīvie [[elektrons|elektroni]], šķidrumos ([[elektrolīts|elektrolītos]]) un [[plazma|plazmā]] tie ir [[jons|joni]]. Atšķirībā no elektroniem, joni var būt negatīvi lādēti (anjoni) vai pozitīvi lādēti (katjoni). Bieži vārdu "vadītājs" lieto elektriskā vada dzīslas nozīmē. Vielas spēju vadīt elektrisko strāvu sauc par [[elektrovadītspēja|elektrovadītspēju]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Rokoties pēc uguns
 | oriģinālnos =''Digging for Fire''
 |      attēls = Digging for Fire Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Elīsija Van Koveringa]]
* [[Džeiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Džo Svānbergs]]
* Džeiks Džonsons
 |     aktieri =
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Rouzmerija Devita]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Bri Lārsone]]
* [[Orlando Blūms]]
* [[Maiks Birbiglija]]
 |      mūzika = [[Dens Roumers]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Sony Pictures Worldwide]]''
* ''[[The Orchard]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|26|Sandensas kinofestivāls|2015|8|21|ASV|}}
 |      ilgums = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/digging-fire-2015|title=Digging for Fire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|119,364}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=diggingforfire.htm|title=Digging for Fire (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Rokoties pēc uguns"''' ({{val|en|Digging for Fire}}) ir 2015. gada komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džo Svānbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeiks Džonsons]], [[Anna Kendrika]], [[Rouzmerija Devita]], [[Sems Rokvels]], [[Bri Lārsone]], [[Orlando Blūms]] un [[Maiks Birbiglija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|26||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Aldehīdi''' ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši [[organiskās vielas|organiski savienojumi]], kurus var iegūt, dehidrogenējot pirmējos [[spirti|spirtus]]. No tā arī cēlies aldehīdu nosaukums ({{Val-la|al(cohol) dehyd(rogenatum)}} — dehidrogenēts spirts). Aldehīdi var izomerizēties par [[enoli]]em, taču aldehīda forma ir daudz stabilāka. Aldehīdi var oksidēties, veidojot [[karbonskābes]].

sentences: '''Skropstas''' ({{val|la|cilium}}) ir [[mati|matiņi]], kas aug [[acu plakstiņi|acu plakstiņu]] malās. Skropstu uzdevums ir samazināt iespēju [[acs|acīs]] iekļūt svešķermeņiem. Dzīvniekiem, piemēram, [[kaķi]]em un [[peles|pelēm]], skropstas palīdz orientēties telpā, tās kalpo kā [[maņu orgānu sistēma|maņu orgāni]]. Sievietes mēdz skropstas krāsot ar [[skropstu tuša|skropstu tušu]], lai tās izceltu, padarītu kuplākas un garākas.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Nozaru rūpniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences: '''Sniegbaltīte''' ({{val|ru|Снегурочка}}) ir krievu folkloras tēls. Bijušajā PSRS izveidojās tradīcija, ka Sniegbaltīte ir viens no Jaungada bērnu sarīkojumu tēliem - [[Salatēvs|Salatēva]] mazmeitiņa, kura viņu pavada un viņam palīdz vadīt sarīkojumus. Sniegbaltītes vecums var būt diezgan plašās robežās, no mazas meitenes līdz jaunietei.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 67
 | lv  = Sešdesmit septiņi
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dahiardīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.22-20
|ķīm_formula=(Ca,Na2,K2)5Al10Si38O96·25H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārta, oranžsarkana
|svītra=Balta
|habituss=Iegarenas prizmas, oktaedri, [[dvīņukristāls|dvīņukristāli]]
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas, nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,488 - 1,494 nβ = 1,490 - 1,496 nγ = 1,494 - 1,499
|pleohroisms=
|blīvums=2,17
}}
__NOTOC__

sentences:
kristāls]]
'''Kristāls''' (no [[grieķu valoda]]s (κρύσταλλος), sākotnēji vārds apzīmēja — [[ledus|ledu]], vēlāk — [[kalnu kristāls|kalnu kristālu]]) [[ķīmija|ķīmijā]] un [[mineraloģija|mineraloģijā]] ir [[cietviela]], kuru veidojošie [[atoms|atomi]], [[molekula]]s vai [[jons|joni]] ir izkārtoti noteiktā, regulārā kārtībā, šai kārtībai cikliski atkārtojoties visās trīs telpiskajās [[dimensija|dimensijās]]. Ar kristālu pētīšanu nodarbojas [[kristalogrāfija]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
'''Orbans''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Lotus pedunculatus 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lotus
| ģints_lv = Vanagnadziņi
| suga = Lotus uliginosus
| suga_lv = Dūkstu vanagnadziņš
| binomial = Lotus uliginosus
| kategorijas =
| autors =
| sinonīmi = * ''Lotus pedunculatus''
}}'''Dūkstu vanagnadziņš''' (''Lotus uliginosus'', sinonīms ''Lotus pedunculatus'') ir augu suga [[Vanagnadziņi|vanagnadziņu]] ģintī. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp reti [[Latvija|Latvijā]], kas ir uz ziemeļ-ziemeļaustrumiem no sugas vienlaidu izplatības areāla. Valsts teritorijā mazskaitlīgas grupas aug mēreni mitrās [[Pļava|pļavās]] un atmatās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/lotus-uliginosus-schkuhr/|title=dūkstu vanagnadziņš - Lotus uliginosus Schkuhr - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-21}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada aprīlis}}
'''Kaisedo''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Kirgizstānā|Sportistes]]
[[Kategorija:Kirgizstānas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Es mācēju danci vest''''' ir latviešu [[tautasdziesma]].

sentences: '''Kolhozs''' ({{val|ru|колхо́з}}, [[akronīms]] no ''коллективное хозяйство'' — ‘kolektīva saimniecība’) jeb '''kopsaimniecība''' bija kopēja [[saimniekošana]]s forma laukos [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]] un citās [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] valstīs 20. gadsimtā, kuru individuālo saimniecību (Latvijā, piemēram, [[viensēta|viensētu]]) vietā organizēja [[sociālisms|sociālistiskajā]] [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] un [[zvejniecība|zvejniecībā]].<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=kolhozs&list=kolhozs&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze]{{Novecojusi saite}}</ref> Kolhozos ražošanas līdzekļi (zeme, iekārtas, lopi, sēklas u.c.) bija kopsaimniecības paju īpašnieku kopīpašums. Ienākumi no saimniekošanas tika sadalīti saskaņā ar dalībnieku kopēju lēmumu.

sentences:
{{Starptautiska vieglatlētikas turnīra infokaste
|Nosaukums= Čikāgas maratons
|Logo=Kelvin Kiptum 2023 Chicago Marathon.jpg
|Izmērs=300px
|Name= maratons
|Norises vieta={{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|Laiks=otrā oktobra svētdiena
|Tips=urbānā skriešana
|Dalībnieki=
|Disciplīnas=[[maratons]], [[pusmaratons]], 5 km,
|Rekordi=
'''Maratons:'''

Vīriešu: '''2:00:35 '''*PR (2023)
{{flaga|KEN}} [[Kelvins Kiptums]]

Sieviešu: '''2:13:44''' (2023)
{{flagicon|NED}} [[Sifana Hasana]]

'''Pusmaratons:'''

Vīriešu:
Sieviešu:
|Optional caption=Kelvina Kiptuma pasaules rekorda skrējiens 2023. gadā
|atjaunots=12.02.2024.}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Smilgas
| attēls = Agrostis densiflora.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Agrostis densiflora''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| binomial = Agrostis
| ģints_lv = Smilgas
| ģints = Agrostis
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Smilgas''' ({{val|la|Agrostis}}) ir ļoti liela [[graudzāļu dzimta]]s ģints ar gandrīz kosmopolītisku izplatību, kuras sugas ir sastopamas gandrīz visā pasaulē.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Species plantarum|url=https://www.biodiversitylibrary.org/item/13829|publisher=Impensis Laurentii Salvii|date=1753|location=Holmiae|volume=1|first=Carl von|last=Linné|first2=Lars|last2=Salvius|pages=61}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delta-intkey.com/grass/www/agrostis.htm|title=Agrostis L.|last=Watson|first=L.|last2=Dallwitz|first2=M. J.|access-date=26.11.2022|date=06.06.2008|archive-date=24.07.2008|archive-url=https://web.archive.org/web/20080724221848/http://www.delta-intkey.com/grass/www/agrostis.htm}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=100853|title=Agrostis in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-11-26}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=100853|title=Agrostis in Flora of Pakistan @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2022-11-26}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ausgrass2.myspecies.info/content/agrostis-0|title=Agrostis {{!}} AusGrass2|website=ausgrass2.myspecies.info|access-date=2022-11-26}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:325863-2|title=Agrostis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-11-26|language=en}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Flacourtia indica fruit in Hyderabad W IMG 7482.jpg
| att_izmērs     =
| att_nosaukums  = [[Indijas batakoplūme]]
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| klase          = Magnoliopsida
| klase_lv       = Divdīgļlapji
| kārta          = Malpighiales
| kārta_lv       = Malpīgiju rinda
| dzimta         = Salicaceae
| dzimta_lv      = Vītolu dzimta
| ģints          = Flacourtia
| ģints_lv       = Batakoplūmes
| kategorijas = nē
}}
s [[auglis|augļi]].]]
'''Batakoplūmes''' (''Flacourtia'') ir [[vītolu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.eol.org/pages/61150/overview |title=Encyclopedia of Life: Flacourtia |access-date={{dat|2016|06|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20161127020236/http://eol.org/pages/61150/overview |archivedate={{dat|2016|11|27||bez}} }}</ref> kurai pieder 15 [[tropi|tropos]] un [[subtropi|subtropos]] sastopamas [[krūms|krūmu]] un nelielu [[koks|koku]] [[suga]]s.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Koheles pašvaldība
 | settlement_type          =
 | image_skyline            = Verwaltungsgemeinschaft Kochel am See in TÖL.svg
 | image_caption            =
 | image_flag               = <!-- karoga attēls -->
 | image_shield             =
 | shield_link              = <!-- ģerboņa nosaukums (piem. "Rīgas ģerbonis") -->
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              =
 | pushpin_map              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_type2        = Apgabals
 | subdivision_type3        = Apriņķis
 | subdivision_type4        =
 | subdivision_name         = {{GER}}
 | subdivision_name1        = [[Bavārija]]
 | subdivision_name2        = [[Augšbavārija]]
 | subdivision_name3        = [[Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis|Bādtelca-Volfratshauzene]]
 | subdivision_name4        =
 | established_title        = Izveidota
 | established_date         = [[1978]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | area_total_km2           = 105.51
 | area_land_km2            =
 | population_as_of         = [[2005. gads|2005]]
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 5384
 | population_density_km2   = 51
 | latd=47 |latm=39 |lats=33.25 |latNS=N
 | longd =11 |longm =22 |longs=5.05 |longEW =E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 605
 | website                  = [http://www.kochel.de www.kochel.de]
 | footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Koheles pašvaldība''' ([[vācu valoda|vācu]]: ''Verwaltungsgemeinschaft Kochel am See'') ir [[pašvaldība]] [[Vācija|Vācijā]], [[Bavārija|Bavārijas federālās zemes]] [[Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķis|Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķī]]. Pašvaldība izveidota [[1978|1978. gadā]], apvienojot toreizējās [[Kohele]]s un [[Šlēdorfa]]s pašvaldības, kas saglabājušas administratīvo vienību statusu (vācu: ''Gemeinde'' - draudze, pagasts).

sentences:
{{cita nozīme|fazānu dzimtas ģinti|zvaigznāju|Pāvs (zvaigznājs)}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Peacock frontal.jpg
 | att_nosaukums = [[Zaļais pāvs]] (''Pavo muticus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
 |   apakšdzimta = Phasianinae
 |apakšdzimta_lv = Fazānu apakšdzimta
 |         ģints = Pavo
 |      ģints_lv = Pāvi
 |      binomial = Pavo <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Pāvi''' (''Pavo'') ir liela auguma [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') [[vistveidīgie|vistveidīgo]] putnu [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno divas [[suga]]s.<ref>[https://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ World Bird List: Pheasants, partridges, francolins, 2020]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Pavo/57452 |title=Pavo genus |access-date={{dat|2013|05|28||bez}} |archive-date={{dat|2013|03|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130307110142/http://tolweb.org/Pavo/57452 }}</ref> [[pāvs|Pāvi]] ir vieni no vispazīstamākajiem [[putni]]em pasaulē, tos atpazīst pēc tēviņa krāšņās, vēdekļveida [[aste]]s, kurai pateicoties tie tiek uzskatīti par visskaistākajiem [[putni]]em pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://supercoolpics.com/2012/06/21/%D1%82%D0%BE%D0%BF-10-%D1%81%D0%B0%D0%BC%D1%8B%D1%85-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B2%D1%8B%D1%85-%D0%BF%D1%82%D0%B8%D1%86-%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%82%D1%8B-10-%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE/ |title=Топ-10 самых красивых птиц планеты |access-date={{dat|2013|01|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130131141045/http://supercoolpics.com/2012/06/21/%D1%82%D0%BE%D0%BF-10-%D1%81%D0%B0%D0%BC%D1%8B%D1%85-%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%B8%D0%B2%D1%8B%D1%85-%D0%BF%D1%82%D0%B8%D1%86-%D0%BF%D0%BB%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D1%82%D1%8B-10-%D1%84%D0%BE%D1%82%D0%BE/ |archivedate={{dat|2013|01|31||bez}} }}</ref>

sentences: '''Mikoloģija''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''μύκης (mikēs)'' — 'sēne' un ''λογία (logíā)'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[sēnes]], to [[sistemātika|sistemātiku]], [[taksonomija|taksonomiju]], fizioloģiju, [[ekoloģija|ekoloģiju]], bioloģiju un [[bioķīmija|bioķīmiju]]. Jēdzienu "mikoloģija" 18. gs. izveidoja Kristians Hedriks Pērsons (''Christian Hendrik Persoon''). Sēņu pētniekus sauc par mikologiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hansjohems Autrums
|     vārds_orig = Hansjochem Autrum
|         attēls = Hansjochem Autrum.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Bromberga]],  [[Vācija]]<br />(tagad [[Bidgošča]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|   nodarbošanās = zoologs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Labs raksts}}
 feministes akcijas laikā]]
 1921. gadā]]
'''Feminisms''' ({{val|fr|féminisme}}, atvasināts no {{val|la|femina}} — '[[sieviete]]') ir [[Ideoloģija|ideoloģiju]] un politiski sociālo kustību kopums, kuru mērķis ir panākt [[Dzimumu līdztiesība|dzimumu līdztiesību]], balstoties uz principu, ka [[sieviete]]s un [[Vīrietis|vīrieši]] ir [[Tiesības|tiesībās]] vienlīdzīgi [[Cilvēks|cilvēki]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Concise Encyclopedia of Sociology|url=https://books.google.lv/books?id=Dz4wU64f_JYC&lpg=PA223&vq=feminism%20%22principle%20that%20women%20are%20human%20beings%20equal%20to%20men%22&pg=PA223#v=snippet&q=feminism%20%22principle%20that%20women%20are%20human%20beings%20equal%20to%20men%22&f=false|publisher=John Wiley & Sons|date=2010-12-03|isbn=978-1-4443-9264-7|first=George|last=Ritzer|first2=J. Michael|last2=Ryan}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/feminism|title=feminism {{!}} Definition, History, Types, Waves, Examples, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2022-11-12|language=en}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|fiziķi|šahistu|Volfgangs Pauli (šahists)}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Wolfgang Ernst Pauli''
| attēls =Pauli.jpg
| att_izmērs =150px
| dz_gads =1900
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =25
| dz_vieta ={{vieta|Austroungārija|Vīne}}
| m_gads =1958
| m_mēnesis=12
| m_diena=15
| m_vieta ={{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| pilsonība =Šveice
| tautība = [[Austrija|austrietis]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]], [[Kopenhāgenas Universitāte]], [[Hamburgas Universitāte]], [[Cīrihes ETH]], ''Institute for Advanced Study'' [[Prinstona|Prinstonā]]
| alma_mater =[[Ludviga Maksimiliāna universitāte]] [[Minhene|Minhenē]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Arnolds Zommerfelds]], [[Makss Borns]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Pauli princips]]
| apbalvojumi = 1945. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Volfgangs Ernsts Pauli''' (''Wolfgang Ernst Pauli'', dzimis {{dat|1900|4|25}}, miris {{dat|1958|12|15}}) bija [[Austrija|austriešu]] fiziķis. Pazīstams ar pētījumiem [[kvantu mehānika|kvantu mehānikā]]; [[spins|spina]] pētījumiem. [[Pauli princips|Pauli principa]] atklājējs, par ko 1945. gadā, pēc [[Alberts Einšteins|Einšteina]] ierosinājuma, saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]].<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1945 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1945/}}</ref> Postulējis [[neitrīno]].

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
s akvatinta "Viņi nevēlas" (''No quieren'') sērijā "Kara katastrofas" (''Los Desastres de la Guerra'')]]
'''Posttraumatiskā stresa sindroms''' ('''PTSS''') jeb '''pēctraumas stresa traucējumi''' ({{val|en|post-traumatic stress disorder}} (PTSD)) ir dabiska psihosomatiska reakcija uz [[trauma|traumu]] — uz dažāda veida [[nāve|dzīvības briesmām]], kā piemēram, uz vienu vai vairākiem [[vardarbība|vardarbīgiem]] vai [[katastrofa|katastrofāliem]] notikumiem, vai uz nopietnas medicīniskas [[diagnostika|diagnozes]] saņemšanu.

sentences: '''6. jūlijs''' ir gada 187. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (188. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 178 dienas.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Viljamsburgas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Williamsburg Bridge''
|attēls               = New York. Williamsburg Bridge.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Ņujorka
| plat_d =40.713  | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 73.97 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Īstrivera|Īstriveru]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = Piekartilts
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 2 227 m
|platums              = 36 m
|augstums             = 94 m
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          = [[1896. gads]]
|celtniecība          =
|atklāts              = [[1903. gads]]
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Viljamsburgas tilts''' ({{val|en|Williamsburg Bridge}}) ir piekartilts, kas atrodas [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tilts savieno [[Manhatana|Manhatanu]] ar [[Bruklina|Bruklinu]], šķērsojot [[Īstrivera|Īstriveru]]. Tas ir viens no četriem Ņujorkas tiltiem, pār kuru bezmaksas var šķērsot Īstriveru, pārējie ir [[Bruklinas tilts]], [[Kvīnsboro tilts]] un [[Manhatanas tilts]]. Tilts ir nosaukts pēc Bruklinas apkaimes Viljamsburgas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences: '''Nivelieris''' ir [[ģeodēzija|ģeodēzisks]] instruments, kas darba stāvoklī nodrošina horizontālu vizūru. Tā galvenās sastāvdaļas ir tālskatis un ierīce vizūras horizontēšanai — [[cilindriskais līmeņrādis]] vai [[kompensators]].<ref>[https://tezaurs.lv/nivelieris Tezaurs. Nivelieris]</ref> Gandrīz visiem nivelieriem apakšējā daļā ir iebūvēts [[limbs]] horizontālo leņķu mērīšanai ar ne visai augstu precizitāti.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorapskābes struktūrformula

Hlorapskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = hipohlorskābe, ūdeņraža hipohlorīts, ūdeņraža oksohlorāts(I), hloranols
|           CAS numurs = 7790-92-3
|      ķīmiskā formula = HClO
|              molmasa = 52,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorapskābe''' (HClO) ir ļoti vāja vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +1. Hlorapskābe pastāv tikai ūdens šķīdumos un ir ļoti nestabila.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 286. lpp.</ref>  Saules gaismā hlorapskābe sadalās dažu sekunžu laikā. Hlorapskābes sāļus sauc par [[hipohlorīti]]em, tie ir samērā stabili. Hlorapskābe ir tik vāja skābe, ka to izspiež no sāļiem pat [[ogļskābe]]. Koncentrēti hlorapskābes šķīdumi ir zaļgandzeltenīgi<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 857. lpp. {{ru ikona}}</ref>, bet vājāki — bezkrāsaini. Tiem ir ļoti asa smaka.

sentences: '''Arābu pasaule''' ir arābvalodīgo apdzīvoto [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] un [[Ziemeļāfrika]]s valstu un teritoriju apzīmējums. Pastāv vairākas termina definīcijas. Viena no definīcijām apgalvo, ka arābu pasaule ir 22 valstis, kas veido [[Arābu valstu līga|Arābu valstu līgu]], bet tajā pašā laikā šajās valstīs dzīvojošie ne[[arābi]], piemēram, [[berberi]] un [[kurdi]], neuzskata, ka dzīvo arābu pasaulē.

sentences: '''Tabors''' ([[Čehu valoda|čehu]]: ''tabor'') ir [[Čigāni|romu]] grupa, kas ir radniecīgi saistīti un ceļo vai dzīvo kopā, kā arī romu kompakta apmetnes vieta.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 55
 | lv  = Piecdesmit pieci
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Lāpstiņa |
  Latin        = Scapula |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray204.png |
  Caption      = Lāpstiņu novietojums uz [[krūškurvis|krūškurvja]]|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Lāpstiņa''' ({{val|la|scapula}}) ir [[augšējā ekstremitāte|augšējās ekstremitātes]] [[plecu josla]]s [[kauls]], kas savieno [[augšdelma kauls|augšdelma kaulu]] ar [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]]. Lāpstiņa atrodas laterāli no [[mugurkauls|mugurkaula]] un piekļaujas [[krūškurvis|krūškurvja]] ārējai virsmai no mugurpuses (2.-7. [[riba]]i). Tai ir trīsstūra forma un kopā ar [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]] veido nenoslēgtu kaulu gredzenu.

sentences: '''Rizoīdi''' ir īpaši tievi pavedienveidīgi izaugumi, ar kuru palīdzību [[augi]], kam nav [[saknes|sakņu]], nostiprinās [[substrāts|substrātā]], uzņem no tā [[ūdens|ūdeni]] un [[barības vielas]]. [[Ķērpji]]em rizoīdi ir [[laponis|lapoņa]] apakšpusē, kur dažreiz veido biezu filcveidīgu savijumu. [[Sūnas|Sūnām]] tos visvairāk sastop stumbra lejasdaļā, bet, ja stumbri guļoši, — stumbra apakšējā pusē (īpaši lapainajām [[aknu sūnas|aknu sūnām]]). Daudzos gadījumos rizoīdi saista atsevišķus sūnu stumbrus vienā velēnā, tā veicinot [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] putekļu un nokrišņu uzkrāšanos un izmantošanu. [[Sfagni]]em rizoīdi sastopami tikai attīstības sākumā, bet ļoti ātri atmirst reizē ar apakšējo stumbra daļu, un pēc tam ūdeni un barības vielas tie uzņem ar lapām un stumbra [[epiderma]]s šūnām.

sentences: '''Lipāze''' ir [[enzīms]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Tauki|tauku]] ([[Lipīdi|lipīdu]]) [[Hidrolīze|hidrolīzi]]. Lipāze ir [[Esterāzes|esterāžu]] apakšklase.<ref name="Svendsen2000"/> Lipāze ir svarīgs komponents barības lipīdu (tai skaitā [[Triglicerīdi|triglicerīdu]], tauku, [[eļļa]]s) [[Šķelšana|šķelšanā]], [[Membrānas transports|transportā]] un pārstrādē vairākos, ja ne visos dzīvajos [[Organisms|organismos]]. [[Gēns|Gēni]], kas kodē lipāzes, ir pat dažiem [[vīrusi]]em.<ref name="Afonso.etal1999"/><ref name="Girod.etal2002"/>

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Erhards Deblers
|     vārds_orig = ''Erhard Doebler''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs un pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
'' fosilija. Organismu fosilijas ir paleontologu izpētes objekti]]
'''Paleontoloģija''' ir [[zinātne]]s nozare, kas pēta dažādu [[ģeoloģiskā laika skala|ģeoloģisko laikmetu]] [[organisms|organismu]] paliekas un to attīstību laika gaitā. Paleontoloģija ir starpdisciplināra zinātne, kas ietver [[arheoloģija]]s, [[bioloģija]]s un [[ģeoloģija]]s elementus. Pirmie paleontoloģiskie novērojami dokumentēti jau 5. gadsimtā pirms mūsu ēras, tomēr kā zinātne tā radās [[18. gadsimts|18. gadsimtā]] un strauji attīstījās [[19. gadsimts|19. gadsimtā]]. Termins ‘paleontoloģija’ ir radies no triju [[sengrieķu valoda|sengrieķu vārdu]] apvienojuma — {{gree|παλαιός}} (''palaiós'' — ‘sens’), {{gree|ὤν}} (''ṓn'' — ‘esošs’) un {{gree|λογία}} (''logía'' — ‘mācība’).

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Megalopole
 | native_name              = {{gree|Μεγαλόπολη}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            =
 | imagesize                =
 | image_caption            = Megalopoles kopskats
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 24 | lats  =  | latNS  = N
 | longd = 22 | longm = 8 | longs =  | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Arkādijas nome|Arkādija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | area_total_km2           = 16.126
 | elevation_m              = 430
 | population_total         = 5748
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | website                  = {{URL|https://www.megalopoli.gov.gr/}}
 | footnotes                =
}}
'''Megalopole''' ({{val|grc|Μεγαλόπολη}}) ir neliela pilsēta [[Arkādijas nome|Arkādijā]], [[Grieķija|Grieķijā]], [[Megalopoles dēms|Megalopoles dēma]] administratīvais centrs. Atrodas [[Peloponēsa]]s centrālajā daļā, 430 metrus v.j.l., 154 km uz dienvidrietumiem no [[Atēnas|Atēnām]]. 2011. gadā šeit dzīvoja 5748 iedzīvotāji. Uz dienvidaustrumiem no pilsētas iet 7. autostrāde. Nacionālais ceļš Nr.76 savieno Megalopoli ar [[Krestena|Krestenu]]. Megalopole ir viens no svarīgākajiem Grieķijas [[enerģētika]]s centriem. Šajā rajonā ir uzstādītas četras lielas [[TEC]], kas darbojas uz [[Brūnogles|brūnoglēm]], ar kopējo jaudu 850 megavati. un viens 700 megavatu bloks, kas darbojas ar [[Dabasgāze|dabasgāzi]]. [[Megalopoles līdzenums|Megalopoles līdzenumā]] ir lielas platības, kur tiek iegūts [[lignīts]] (brūnogles). Tas rada būtiskas [[Ekoloģija|ekoloģiskas]] problēmas. Tāpēc tiek izstrādāts infrastruktūras attīstības projekts, kas paredz ekoloģiskākas enerģētikas izveidi. Megalopolē ir vairākas [[skola]]s, [[Veikals|veikali]], [[Baznīca (celtne)|baznīcas]], [[viesnīca]]s u.c. iestādes.

sentences: '''Terorisma kritiskā pētniecība''' ({{val|en|Critical Terrorism studies}}, CTS) ir [[terorisma pētniecība]]s pieeja, kas, atsaucoties uz kritiskās teorijas idejām, [[Terorisms|terorismu]] aplūko kā sociāli politisku parādību, kura izpratne un tātad arī apkarošana ir cieši saistīta ar pastāvošajām zināšanu un varas struktūrām, proti, kritiskā pieeja mudina terorismu kontekstualizēt un tā [[Pētniecība|pētniecību]] atsvabināt no [[valsts]] interesēm. Atšķirībā no terorisma ierastās, klasiskās vai ortodoksālās pētniecības, kurā metodoloģijā dominē [[pozitīvisms]], terorisma kritiskā pētniecība aicina pievērsties jaunām pētniecības sfērām, analizējot terorismu kā institucionālu un sabiedrības attiecību rezultātu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Critical Terrorism Studies. A New Research Agenda|last=Jackson|first=Richard|publisher=Routledge|year=2009|location=London|last2=Smyth|first2=Marie Breen|last3=Gunning|first3=Jeroen}}</ref> Viens no kritiskās pieejas dibinātājiem Ričards Džeksons raksta, ka virziena tapšanu ir ietekmējuši trīs apsvērumi: milzīgs pētījumu apjoma pieaugums, neapmierinātība ar šīs [[Pētniecība|pētniecības]] kvalitāti un neatkarīgu, un arvien biežāk redzams kritiskās pieejas pārstāvju un darbu skaita pieaugums.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Jackson|first=Richard|date=2007|title=Introduction: The Case for Critical Terrorism Studies|journal=European Political Science|volume=6|pages=225-227|doi=10.1057/palgrave.eps.2210140|via=Springer}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|bijušo dzelzceļa staciju|pilsētu|Grobiņa}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Grobiņa
| tips                = stacija
| attēls              = Grobiņas stacija 05.jpg
| attēla_apraksts     = Grobiņas stacijas ēka 2017. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi <!-- ja koordinātas nav uzdotas, atstāt tukšu, bez kartes nosaukuma! -->
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Aizpute|Liepāja—Aizpute]]
| atvērta             = 1900
| slēgta              = 1964
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| arhitekts2          = <!-- bez vikisaites -->
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              = Grobiņa, Celtnieku iela 50
| latd  = 56| latm  = 32| lats  = 9.3| latNS  = N
| longd = 21| longm = 10| longs = 46.6| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = Iļģi (Ezerpils), Ilgale
| tuvākie_pp_un_cp    =
| attālums_līdz_Rīgai =
}}
'''Grobiņa''' ir bijusī stacija dzelzceļa līnijā [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Aizpute|Liepāja—Aizpute]]. Tā atradās [[Grobiņa]]s pilsētā. Mūsdienās saglabājusies stacijas koka ēka Celtnieku ielā 50, kā arī kravas rampa Celtnieku ielas malā. Par bijušo dzelzceļu liecina arī Stacijas ielas nosaukums ielai Grobiņā, kas kādreiz veda uz staciju.

sentences:
[[Kategorija:Zīmoli pēc produkcijas veida]]
[[Kategorija:Dzērieni]]

sentences:
{{Coord|45|31|54|N|122|40|0|W|region:US_type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Moda Center
|attēls            = RoseGardenArenaS.jpg
|valsts            = {{flag|ASV}}
|pilsēta           = Portlenda (Oregona)
|adrese            = 1 Center Court, [[Portlenda (Oregona)|Portlenda]], [[Oregona]] 97227
|celtniecība-no    = {{dat|1993||}}
|atklāts           = {{dat|1995|10|12}}
|izmaksas2         = 262
|koncerts          = 20 500
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        = 20 630
|hokejs            = 18 280
|klubu-mājvieta    = [[Portlendas "Trail Blazers"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]) (1995–pašlaik)
[[Portlendas "Winterhawks"]] ([[WHL]]) (1995–pašlaik)
[[Portlendas "Forest Dragons"]] ([[AFL]]) (1997–1999)
[[Portlendas "Pythons"]] ([[WISL]]) (1998–1999)
[[Portlendas "Fire"]] ([[Sieviešu Nacionālā basketbola asociācija|WNBA]]) (2000–2002)
[[Portlendas "LumberJax"]] ([[NLL]]) (2006–2009)
|karte=Oregona}}
'''''Moda Center''''' ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Portlenda (Oregona)|Portlendā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{dat|1995|10|12}}, tās būvniecība tika sponsorēta no vairākiem avotiem, tai skaitā pilsētas domes. Arēnas īpašnieki ir ''Vulcan Inc.''. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] komanda [[Portlendas "Trail Blazers"]] un [[WHL]] komanda [[Portlendas "Winterhawks"]]. Basketbola spēlēm arēnas ietilpība ir līdz 20 630 sēdvietām, citiem pasākumiem ietilpība ir nedaudz mazāka.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bezpalīdzīgās
| attēls                   = Clueless film poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Clueless''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Eimija Hekerlinga]]
| producents               =
| scenārija autors         = Eimija Hekerlinga
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Ališija Silverstone]]
* [[Steisija Deša]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Donalds Feisons]]
* [[Dens Hedaja]]
| mūzika                   = [[Deivids Kitejs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Paramount Pictures]]''
| izplatītājs              = ''Paramount Pictures''
| izdošanas laiks          = {{dat|1995|7|19||bez}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/clueless-1995|title=Clueless|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 4, 2018|archive-date={{dat|2020|08|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200808022004/https://www.bbfc.co.uk/releases/clueless-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|56,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=clueless.htm|title=Clueless (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 4, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bezpalīdzīgās"''' ({{val|en|Clueless}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Eimija Hekerlinga]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Ališija Silverstone]], [[Steisija Deša]], [[Britānija Mērfija]], [[Brekins Meijers]], [[Donalds Feisons]] un [[Dens Hedaja]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|7|19||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Taenīts
|attēls=Widmanstatten patterns 2.jpg
|klase=Tīrradnis, metālu sakausējums
|ŠtruncaID=1/A.08-20
|ķīm_formula=(Fe,Ni)
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Gaiši pelēka, sudrabaina
|svītra=Gaiši pelēka
|habituss=Graudaina masa
|skaldnība=Nav
|lūzums=Kaļams (sitiena rezultātā nelūst bet gan deformējas)
|cietība=5—5,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=8,01
}}

sentences:
'']]
'''Pirātisms''' ({{val-el|πειρατεία}}, ''peirateía'') ir kuģu [[laupīšana]] un [[noziegums|krimināla vardarbība]] jūrā vai uzbrukumi piekrastes apdzīvotajām teritorijām ar nolūku iegūt laupījumu. Saskaņā ar mūsdienu starptautiskajiem likumiem, par pirātismu sauc tikai uzbrukumus atklātā jūrā. '''Pirāti''' ir [[jūra]]s (vai [[upe]]s) laupītāji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 39 soļi
| operators =
| attēls = The 39 Steps (1935) - poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spiegu trilleris
| režisors = [[Alfreds Hičkoks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Donats]]
* [[Medlina Kerola]]
* [[Pegija Eškrofta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The 39 Steps''
| studija = ''Gaumont-British Picture Corporation''
| montāža =
| izplatītājs = ''Gaumont British Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1935|6|6}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"39 soļi"''' ({{Val|en|The 39 Steps}}) ir 1935. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] spiegu trillera filma, kuras režisors ir [[Alfreds Hičkoks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Donats]], [[Medlina Kerola]] un [[Pegija Eškrofta]]. Filma balstīta uz [[Džons Bakens|Džona Bakena]] 1915. gada romānu ''The Thirty-Nine Steps''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.brentonfilm.com/alfred-hitchcock-collectors-guide-the-39-steps-1935|title=Alfred Hitchcock Collectors' Guide: The 39 Steps (1935)|last=Reid|first=Brent|website=Brenton Film|access-date=2023-08-29|date=2020-02-01|language=en-GB}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Atpakaļceļš
 | oriģinālnos = ''The Way Back''
 |      attēls = The Way Back Poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Pīters Vīrs]]
 |  producents =
* Pīters Vīrs
* [[Dankans Hendersons]]
* [[Nigels Sinklērs]]
* [[Skots Radins]]
* [[Džoni Levins]]
 |   scenārijs =
* [[Kīts Klārks]]
* Pīters Vīrs
 |     aktieri =
* [[Sērša Runena]]
* [[Džims Sturdžess]]
* [[Kolins Ferels]]
* [[Eds Heriss]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[National Geographic Films]]''
* ''[[Spitfire Pictures]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi]]''
* ''[[Film Fund Luxembourg]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Newmarket Films]]''
* ''[[Exclusive Film Distribution]]''
* ''[[Meteor Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|9|3|Tellaridas filmu festivāls|2010|12|29|ASV}}
 |      ilgums = 130 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/way-back-2010|title=The Way Back|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{ASV}}
 |      valoda =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wayback.htm|title=The Way Back (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|20,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Atpakaļceļš"''' ({{val|en|The Way Back}}) ir 2010. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Pīters Vīrs]]. Galvenās lomas atveido [[Sērša Runena]], [[Džims Sturdžess]], [[Kolins Ferels]] un [[Eds Heriss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|3||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Igaunijas upes]]
[[Kategorija:Narvas baseina upes]]
[[Kategorija:Tartu]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ingrīda Edīte Saulīte''' (dzimusi 1935. gada 24. oktobrī Rīgā) ir [[pedagoģe]], [[horeogrāfe]], latviešu deju svētku virsvadītāja. Strādājusi E. Melngaiļa Tautas Mākslas namā un [[Jāzepa Vītola Latvijas Valsts Konservatorija|J. Vītola Latvijas Valsts Konservatorijā]]. Triju Zvaigžņu ordeņa virsniece, LPSR Tautas skatuves māksliniece, LPSR un Polijas TR Nopelniem bagātā kultūras darbiniece, Valsts kultūrkapitāla fonda mūža stipendiāte.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Sīriuss
|               attēls =
Sīriusa atrašanās vieta [[Lielais Suns|Lielā Suņa zvaigznājā]]
|       citi nosaukumi = Lielā Suņa alfa, α Canis Majoris,
 Spuļģis
|           zvaigznājs = [[Lielais Suns]]
|          deklinācija = −16° 42′ 58,017″
|        rektascensija = 06h 45m 08,9173s
|    redzamais spožums = -1,47
|   absolūtais spožums = 1,42
|                 masa = 2,02
}}
'''Sīriuss''' ({{val|la|Sirius}}, arī '''Lielā Suņa Alfa''' jeb '''Lielā Suņa α''') ir [[Spožāko zvaigžņu saraksts|spožākā zvaigzne]] [[nakts]] debesīs.<ref>Saule, protams, arī ir zvaigzne, bet tā naktī nespīd.</ref> Sīriusu var redzēt no jebkura punkta [[Ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]], izņemot pašus ziemeļus (virs 74° ziemeļu platuma). Sīriuss atrodas 8,6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saules sistēma]]s un ir viena no tuvākajām zvaigznēm.<ref>Byrd, D. [http://earthsky.org/brightest-stars/sirius-the-brightest-star "Sirius is Dog Star and brightest star"]. ''EarthSky''. February 17, 2014.</ref> Sīriuss ir [[galvenās secības zvaigzne]], ietilpst A1 spektrālajā klasē.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Vehicle''''' ir viena no [[Londona]]s apvienības ''[[Ammunition Promotions]]'' dibinātajām ierakstu kompānijām, kas specializējas [[dabsteps|dabstepa]] ierakstu izdošanā.

sentences: '''6174''' ir kārtas skaitlis starp skaitļiem 6173 un 6175. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 181E. Šim skaitlim piemīt šādas īpašības:

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
| name = Alamo forts
| native_name = ''Misión San Antonio de Valero''
| image = Alamo1846.jpg
| caption = Alamo forta skice, publicēta 1846. gadā
| locmapin =
| location = {{vieta|ASV|Teksasas štats|Sanantonio}}
| lat_degrees = 29
| lat_minutes = 25
| lat_seconds = 33
| lat_direction = N
| long_degrees = 98
| long_minutes = 29
| long_seconds = 10
| long_direction = W
| area = 2,0 ha
| built = 1718
| architect =
| architecture =
| governing_body =
| owner = Texas General Land Office
|embedded = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Valero Misija (Alamo)
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2015 <small>(39. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof = Sanantonio misijas
|      designation1_number = https://whc.unesco.org/en/list/1466 1466-005
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{USA}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
'''Alamo forts''' ({{val|es|Misión de Álamo}}), ko angliski parasti sauc vienkārši par '''Alamo''', sākotnēji bija pazīstams kā '''Sanantonio misija''' ({{val|es|Misión San Antonio de Valero}}), ir vēsturisks [[Katoļi|katoļu]] misijas un cietokšņa komplekss, ko 18. gadsimtā dibināja [[misionāri]] tagadējā [[Sanantonio]] apgabalā, [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. Tā bija vieta, kur 1836. gadā notika [[Alamo kauja]], kur gāja bojā leģendāri amerikāņu tautas varoņi [[Džeimss Bovijs]] un [[Deivijs Krokets]].<ref>[https://www.thealamo.org/visit/whats-at-the-alamo/statues-of-heroes The Alamo. Statues of Heroes]</ref> Mūsdienās tas ir muzejs ''Alamo Plaza'' vēsturiskajā rajonā un ir daļa no Sanantonio misijas pasaules mantojuma vietas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Dubnas Vissvētās Jēzus Sirds Romas katoļu baznīca
| source         = https://static.panoramio.com/photos/original/11074632.jpg
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Trimino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no trīs vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv divi unikāli trimino. Ar rotācijām, pastāv sešas trimino pozīcijas, pagriežot trimino par 90, 180 un 270 [[Grāds (leņķis)|grādiem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Sigmomorphina undulosa.jpg
|     att_nosaukums= Polimorfinīne ''[[Sigmomorphina undulosa]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Nodosariata
|         klase_lv = Nodosariātas
|       apakšklase = Nodosariana
|    apakšklase_lv = Nodosariānas
|            kārta = Polymorphinida
|         kārta_lv = Polimorfinīdas
|       apakškārta = Polymorphinina
|    apakškārta_lv = Polimorfinīnas
|           dzimta = Polymorphinidae
|        dzimta_lv = Polimorfinīdes
|      apakšdzimta = Polymorphininae
|   apakšdzimta_lv = Polimorfinīnes
|         binomial = Polymorphininae <small>d'Orbigny, 1839</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Polimorfinīnes''' (''Polymorphininae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] apakšdzimta, kas pārstāv pārsvarā brīvi peldošas formas. Apakšdzimtas izveidošana piedēvēta franču naturālistam [[Alsids Orbiņī|Alsidam Orbiņī]], taču pirmais to publicēja 1881. gadā britu mikropaleontologs [[Henrijs Bradijs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] polimorfinīnes ir zināmas no augšējā [[Triass|triasa perioda]] ([[reta laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Harper''
| operators =
| attēls = Harper film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Džeks Smaits]]
| producents =
| scenārijs = [[Viljams Goldmens]]
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Džūlija Herisa]]
* [[Artūrs Hills]]
* [[Dženeta Lī]]
* [[Šellija Vintersa]]
* [[Roberts Vāgners]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Harper''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1966|2|23}}
| ilgums = 121 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Harper|title=Harper (1966) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|4|16}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Harper''''' ir 1966. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Džeks Smaits]], bet scenārija autors [[Viljams Goldmens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Lorēna Bekola]], [[Džūlija Herisa]], [[Artūrs Hills]], [[Dženeta Lī]], [[Šellija Vintersa]] un [[Roberts Vāgners]]. Filma ir balstīta uz 1949. gada [[Ross Makdonalds|Rosa Makdonalda]] romānu ''The Moving Target''.

sentences:
{{cita nozīme|aukstu ziemeļu, ziemeļrietumu vēju|Francijas dzejnieku|Frederiks Mistrāls}}
s]]
'''Mistrāls''' ir auksts ziemeļu, ziemeļrietumu [[vējš]], kas pūš no [[Sevenni|Sevennu]] kalniem [[Rona]]s ielejā, [[Francija|Francijā]]. Tas pūš uz [[Vidusjūra|Vidusjūru]] galvenokārt pavasarī. Mistrāls nelabvēlīgi ietekmē lauksaimniecības ražu, bieži vien tas ir tik stiprs, ka var izraut kokus ar visām saknēm. Jebkurā gadījumā mistrāla darbības sekas ir redzamas pēc atsevišķi augošiem kokiem, kuri ir noliekti dienvidu virzienā. Azūra krasta austrumdaļā mistrāla ietekme ir daudz vājāka.

sentences: {{Commonscat|Swimmers from the Netherlands}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Chrysocyon.brachyurus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Chrysocyon
| ģints_lv =Krēpjvilki
| ģints_r =Krēpjvilks
| suga =Chrysocyon brachyurus
| suga_lv =Krēpjvilks
| binomial =Chrysocyon brachyurus,
([[Illiger]], 1815)
| kategorijas =nē
| izplatība=

sentences:
futbola komanda 1905. gadā]]
'''Futbola komanda''' ir [[futbols|futbola]] spēlētāju kopums, kas kopīgiem spēkiem cīnās par uzvaru, sacenšoties ar citām futbola komandām.

sentences: '''Proteīnūrija''' ir [[Olbaltumvielas|olbaltumvielu]] izdalīšanās ar [[Urīns|urīnu]]. Veselam pieaugušam cilvēkam diennaktī ar urīnu izdalās 30—50 mg olbaltumvielu.<ref name="Shilov2007"/> [[Bērns|Bērniem]] līdz 1 mēneša vecumam diennaktī izdalās 240 mg/m2/dienn., bērniem, vecākiem par 1 mēnesi, izdalās līdz 60 mg/m2/dienn. olbaltumvielas diennaktī.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''OMV AG''
| native_name      =
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1956. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         = [[nafta]]s un [[dabasgāze|gāzes]] izpēte, ieguve, pārstrāde un tirdzniecība
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.omv.com omv.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''OMV AG''''' (agrākais nosaukums ''Österreichische Mineralölverwaltung'' jeb ''ÖMV'') ir [[Austrija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums. Tas ir viens no lielākajiem ražošanas uzņēmumiem valstī. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]]. Uzņēmums ir dibināts 1956. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Korens''' ir uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:
* [[Kristijans Korens]] (''Kristijan Koren'', 1986) — Slovēnijas riteņbraucējs;
* [[Roberts Korens]] (''Robert Koren'', 1980) — Slovēnijas futbolists.

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Datorspēles infokaste
|              nosaukums =
|                   logo =
|              logo_size =
|          logo_apraksts =
|                  bilde =
|              bilde_izm =
|               apraksts =
|                   type =
|                  brand =
|             producedby =
|                 origin =
|             introduced =
|           discontinued =
|                related =
|                markets =
|         previousowners =
| trademarkregistrations =
|            ambassadors =
|                tagline =
|                website =
}}
</pre>

sentences:
{{jāuzlabo|jāpievieno pilnās atsauces}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Aleksandrijas Klements
|          vārds_orig = Titus Flavius Clemens
|              attēls = Clement alexandrin.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 150
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Atēnas]] ([[Romas Impērija]])
|           m_dat_alt = ap 215
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Jeruzaleme]] ([[Romas Impērija]])
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[logos]], [[apātija (filozofijā)]], [[gnosis]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks = [[Origēns]], [[Jeruzalemes Aleksandrs]]
|          ietekme_no = [[neoplatonisms]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = grieķu
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Raķete
| nosaukums = Falcon 1
| oriģ. nosaukums = Falcon I
| izgat. nosaukums =
| attēls = SpaceX falcon Washington DC.jpg
| attēla paraksts = Falcon 1 demonstrējumu laikā [[Vašingtona]]s ielās
| pielietojums = Kosmiskā [[nesējraķete]]
| raķešu saime = Falcon
| raķešu grupa =
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = [[SpaceX]]
| augstums = 21,3 m
| diametrs = 1,7 m
| masa = 28 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 180 kg (teorētiski 670 kg)
| statuss = neizmanto
| starta vietas = [[Omelekas sala]]
| startu skaits = 5
| veiksmīgie = 2
| avārijas = 3
| daļēji =
| pirmais = {{dat|2006|3|24|SK}} (avārija)
| pirmais veiksmīgais = {{dat|2008|9|28|SK}}
| pēdējais = {{dat|2009|7|14|SK}}
| pakāpju apraksts =
{{Raķešpakāpe-augša
| pakāpes numurs = 1
| bloku skaits = 1
| pakāpes veidne = {{Raķešpakāpe
| nosaukums =
| cits nosaukums =
| indekss =
| tips =
| dzinējs = Merlin 1A/Merlin 1C
| dzinēju skaits =  1
| vilkme = 420 kN
| pilnmasa =
| sausmasa = 630 kg
| diametrs =
| garums = 2,92 m
| degviela = [[Raķešdegviela|RP-1]]/[[Šķidrais skābeklis|LOX]]
}}<br/>
}}
{{Raķešpakāpe-augša
| pakāpes numurs = 2
| bloku skaits = 1
| pakāpes veidne = {{Raķešpakāpe
| nosaukums =
| cits nosaukums =
| indekss =
| tips =
| dzinējs = Kestrel
| dzinēju skaits = 1
| vilkme = 31 kN
| pilnmasa =
| sausmasa = 52 kg
| diametrs =
| garums =
| degviela = [[Raķešdegviela|RP-1]]/[[Šķidrais skābeklis|LOX]]
}}
}}
}}

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =C/1910 A1
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref =
| discoverer =Daudzi novērotāji
| discovered ={{Dat|1910|1|13}}
| designations = yes
| mp_name = 1910 I; 1910a
| epoch ={{Dat|1910|1|9|N}} (JD 2418680.5)
| aphelion =51600 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =0.128975 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =25800 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.999995
| period =~ 4 142 967 [[Jūlija gads|a]]
| inclination =138.7812°
}}

sentences: '''Starptautiskā statistiskā slimību un veselības problēmu klasifikācija''' ({{val|en|International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems}}) ir [[dokuments]], kas tiek izmantots kā vadošais statistikas un klasifikācijas pamats [[veselības aizsardzība|veselības aizsardzībā]]. Apmēram desmit gados reizi [[Pasaules Veselības organizācija]]s (PVO) vadībā tas tiek pārskatīts. Starptautiskā slimību klasifikācija (SSK) ir normatīvs dokuments, kas nodrošina metodisko pieeju un materiālu starptautisku [[standartizācija|standartizāciju]].

sentences:
]]
'''Dižakmens''' ir [[laukakmens]], kura izmēri pārsniedz noteiktus parametrus un uz kuriem parasti attiecas noteikumi par [[dabas piemineklis|dabas pieminekļu]] aizsardzību. Latvijā par valsts nozīmes dabas pieminekļiem uzskatāmi dižakmeņi ar tilpumu virs {{nobr|10 m³}}, par vietējas nozīmes — {{nobr|virs 7 m³}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|07|31||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> Lielākais Latvijas dižakmens ir [[Nīcgales Lielais akmens]], kura tilpums ir ap {{nobr|170 m³}}.

sentences:
]]
'''Eitanāzija''' (''euthanasia'' - no sengr. ''ευ'', ''eu'' - "labs" + ''θάνατος'', ''tānatos'' - "[[nāve]]" - burt. "viegla nāve") ir medicīnā ārsta paša veikta vai viņa uzraudzībā veikta darbība vai bezdarbība ar nodomu izraisīt nāvi, nolūkā izbeigt visas ciešanas neārstējami slimam un ne ar kādiem līdzekļiem nenovēršamām, neciešamām sāpēm pakļautam cilvēkam, pamatojoties uz pacienta brīvprātīgu izvēli. To iedala:
* '''pasīvā eitanāzija''' - ārstniecības metožu ierobežošana vai pārtraukšana, t.i. [[ārsts]] ļauj pacientam nomirt (gadījumos, kad nekāda medicīniska iejaukšanās nevar pacientu atgriezt dzīvē: cilvēks ir [[koma|komā]], vai [[smadzenes]] ir mirušas un [[dzīvība]] tiek mākslīgi uzturēta tikai fizioloģiskā līmenī);
* '''aktīvā eitanāzija''' jeb ''medicīniski asistētā pašnāvība'' - nāvējošas medikamentu devas izsniegšana pēc nedziedināma un neatvieglojamas mokas jūtoša pacienta brīvprātīga pieprasījuma vai viņa tuvinieka lūguma (ja pacients nav pie [[apziņa]]s un nav cerību, ka to atgūs).

sentences: '''Saross'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2021-08-12|language=lv}}</ref> ir precīzi 223 sinodisku [[Mēnesis|mēnešu]] periods, aptuveni 6585,3211 dienas vai 18 gadi, 10, 11 vai 12 dienas (atkarībā no garo [[Garais gads|gadu skaita]]) un 8 stundas, ko var izmantot, lai prognozētu [[Saules aptumsums|Saules]] un [[Mēness]] [[Aptumsums|aptumsumus]]. Vienu sarosa periodu pēc aptumsuma Saule, [[Zeme]] un Mēness atgriežas aptuveni tādā pašā relatīvajā ģeometrijā, gandrīz taisnā līnijā, un notiek gandrīz identisks aptumsums, ko sauc par [[Aptumsuma cikls|aptumsuma ciklu]].

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Budžets''' (no [[sennormāņu valoda|sennormāņu]]: ''bougette'' — 'maks', 'soma', 'naudas maiss') vispārīgā nozīmē ir ieņēmumu un izdevumu plāns kādam noteiktam laika posmam, darbam, pasākumam vai funkcijai. Budžetus plaši pielieto ģimenes (mājsaimniecības), [[uzņēmums|uzņēmumi]], [[valsts|valstis]], [[pašvaldība]]s utt. Budžeti tiek izstrādāti arī īstenojot dažādus [[projekts|projektus]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Balsis
 | oriģinālnos = ''The Voices''
 |      attēls = The Voices film poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = šausmu filma, melnā komēdija
 |    režisors = [[Marjane Satrapi]]
 |  producents =
* [[Metjū Roudss]]
* [[Rojs Lī]]
* [[Spensers Silna]]
* [[Adi Šankars]]
 |   scenārijs = [[Maikls R. Perijs]]
 |     aktieri =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džemma Artertone]]
* [[Džeki Vīvere]]
* [[Ella Smita]]
 |      mūzika = [[Olivjē Bernē]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[1984 Private Defense Contractors]]''
* ''[[Babelsberg Studio]]''
* ''[[Mandalay Vision]]''
* ''[[Vertigo Entertainment]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Lionsgate Entertainment]]''
* ''[[Ascot Elite]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2013|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|2|6|ASV|2015|4|30|Vācija|}}
 |      ilgums = 101 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/voices-2014|title=The Voices|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 9, 2018|archive-date={{dat|2019|11|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191113002916/https://bbfc.co.uk/releases/voices-2014}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|444,196}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Balsis"''' ({{val|en|The Voices}}) ir 2014. gada melnā komēdija, kura režisore ir [[Marjane Satrapi]]. Galvenās lomas atveido [[Raiens Renoldss]], [[Anna Kendrika]], [[Džemma Artertone]], [[Džeki Vīvere]] un [[Ella Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{noformējums+}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Burj Al Arab
|alternat nosaukums     = Tower of the Arab
|attēls                 = Burj Al Arab, Dubai, by Joi Ito Dec2007.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =
|latd = | latm = | lats = | lat =
|longd =| longm = | longs = | longuEW =
|valsts                 = [[Dubaija]],{{vieta|Apvienotie Arābu Emirāti}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = [[1994]]
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = [[1999]]
|atverts                = 1999. gada decembrī
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = [[Viesnīca]]
|antena spice           = 321
|jumts                  = 305
|augsej stava           =
|skatu lauk             = 200
|stavu skaits           = 60
|liftu skaits           = 18
|izmaksas               = 1 miljards [[ASV dolārs|US$]]
|platiba                = 70 000
|stāva platība          =
|arhitekts              = Toms Raits
|arhit birojs           = Atkins
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            = Jumeirah
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Coord|25.141975|55.186147|type:landmark_region:AE|display=title}}

sentences: '''12. augusts''' ir gada 224. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (225. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 141 diena.

sentences:
[[Kategorija:Francijas upes]]
[[Kategorija:Beļģijas upes]]
[[Kategorija:Nīderlandes upes]]
[[Kategorija:Ziemeļjūra]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Beverlihilsas policists 3
| attēls                   = Beverly Hills Cop III.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Beverly Hills Cop III''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Džons Lendiss]]
| producents               =
* [[Meiss Neifelds]]
* [[Roberts Rēme]]
| scenārija autors         = [[Stīvens E. de Souza]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Hektors Elizondo]]
* [[Terēze Rendla]]
| mūzika                   = [[Nīls Rodžerss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Eddie Murphy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1994|5|25|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-iii-1994|title=Beverly Hills Cop III|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518090610/https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-iii-1994}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beverlyhillscop3.htm|title=Beverly Hills Cop III|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|119,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Beverlihilsas policists 2]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Beverlihilsas policists 3''' ({{val|en|Beverly Hills Cop III}}) ir 1994. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Džons Lendiss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džadžs Reinholds]], [[Hektors Elizondo]] un [[Terēze Rendla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|5|25||bez}}. Filma ir turpinājum 1984. gada filmai "[[Beverlihilsas policists]]" un 1987. gada filmai "[[Beverlihilsas policists 2]]".

sentences:
'''Terapija''' (no {{val|el|ϑεραπεία}} (''therapeia'') — 'kalpošana, kopšana, dziedināšana') ir metožu kopums [[slimība|slimību]] un ievainojumu ārstēšanai. Iedarbīgas terapijas priekšnoteikums ir pareiza [[diagnoze]].
[[Latvijas PSR]] laikā par terapiju dēvēja arī [[Internā medicīna|internās medicīnas]] nozari, kas pētī [[iekšķīgās slimības|iekšķīgo slimību]] rašanos, patoģenēzi, norisi, diagnostiku, profilaksi un ārstēšanu.

sentences: {{commonscat|Military of Finland|Militārisms Somijā}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Šlavs
|     vārds_orig = ''Karl Schlau''
|         attēls = Karl Schlau.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Kārļa Šlava portrets.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1851
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Stars''' ir [[taisne]]s viena daļa kopā ar [[punkts (ģeometrija)|punktu]], kurš to sadala divās daļās. Šo punktu sauc par stara sākumpunktu.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 27. lpp.</ref> Parasti starus apzīmē ar vienu mazo burtu vai diviem lielajiem burtiem. Stara nosaukumu pieraksta no tā sākumpunkta, ja uz taisnes atrodas vēl kāds punkts. Staru dažkārt sauc arī par pustaisni.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viljams Tomass Blanfords
|     vārds_orig = ''William Thomas Blanford,''
|         attēls = WTBlanford.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]]<br />({{UK}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1905
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Londona]], [[Lielbritānija]], {{UK}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = zoologs, ģeologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Henrijs Frānsiss Blanfords]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Blue Origin Enterprises, L.P.
| trade_name = Blue Origin
| logo = Blue Origin new logo.svg
| image =
| image_caption =
| type = Komandītsabiedrība
| industry = Aviācija un kosmosa tehnoloģijas, raķešu palaišanas piedāvātājs
| founded = {{Start date and age|Septembris 8, 2000}}
| founder = [[Džefs Beizoss]]
| hq_location_city = [[Kenta, Vašingtona]], ASV
| num_locations = 10 (5 ražošanas rūpnīcas & 5 lauka biroji)
| area_served = ASV
| key_people = Deivs Limps
| products = Kosmosa kuģi, raķetes, augstas kravnesības raķetes un Mēness attīstības  tehnoloģijas
| revenue = 596.4 miljoni<ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.cbinsights.com/company/blue-origin/financials |title= Blue Origin Revenue |date=n.d. |publisher=CBINSIGHTS}}</ref>
| owner = Džefs Beizoss
| num_employees = 11,000 (2023)<ref>{{ziņu atsauce |url=https://www.wsj.com/articles/jeff-bezos-blue-origin-new-glenn-rocket-a328067 |title=Jeff Bezos' Blue Origin Plots Launch of Its Mega Rocket. Next Year. Maybe. |date=August 9, 2023 |publisher=The Wall Street Journal |first=Micah |last=Maidenberg |access-date=August 9, 2023}}</ref>
| subsid = {{Unbulleted list|Blue Origin, LLC|Blue Origin Alabama, LLC|Blue Origin Federation, LLC|Blue Origin Florida, LLC|Blue Origin International, LLC|Blue Origin Management, LLC|Blue Origin Texas, LLC|[[Honeybee Robotics]], LLC}}
| website = {{URL|https://www.blueorigin.com/|blueorigin.com}}
| module = {{infobox network service provider|child=yes}}
}}'''Blue Origin''' ir amerikāņu aeronautikas ražotājs, aizsardzības kontraktors un raķešu startu pārdevējs. To izveidojis [[Džefs Beizoss]] 2000. gada 8. augustā [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatā]], [[Kenta, Vašingtona|Kenta]]. Kompānija ražo raķešu dzinējus [[United Launch Alliance]], kā arī raķetes, kosmosa kuģus un satelītus, kā arī smagos nesējus. ''Blue Origin'' ir otrs Mēness nolaižamo aparātu piegādātājs [[NASA]] [[Artemis]] programmai. Kompānija ražo četrus dzinēju veidus. Kompānija saņēmusi Roberta Koljē balvu par atkārtoti izmantojamu raķešu demonstrāciju ''New Shepard'' programmā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pollachius_pollachius_aquarium.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Pollachius
|      ģints_lv = Pollaki
|          suga = Pollachius pollachius
|       suga_lv = Pollaks
|      binomial = Pollachius pollachius <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Gadus pollachius''
*''Merlangus pollachius''
*''Gadus lycostomus''
*''Pollachius typus''
*''Pollachius linnei''
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Andrejs Stērste
| vārds_orig =
| attēls = Andrejs Stērste.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1853
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 04
| dz_vieta = [[Veļķu pagasts|Veļķu pagasta]] pagasta "Telviešos",
[[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1921
| m_mēnesis = 02
| m_diena = 21
| m_vieta = [[Jelgava]], {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni = [[Elza Stērste]]
[[Pēteris Stērste]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = skolotājs, jurists, publicists, literāts
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]], [[krievu valoda]]
| periods =
| žanri = [[publicistika]]
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Vecpiebalga
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Vecpiebalga ev.lut. church.jpg
| image_caption            = Vecpiebalgas luterāņu baznīca
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = top
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Cēsu novads]]
| subdivision_name2        = [[Vecpiebalgas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 3,04
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2017
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2192&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 501
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 57 | latm  = 03 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 48 | longs = 39 | longEW = E
| elevation_m              = 215
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4122
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Turkestāna''' (no {{val|fa|ترکستان}} (''Torkestân'') — 'turku zeme') ir vēsturisks [[Centrālāzija]]s reģions starp [[Sibīrija|Sibīriju]], [[Tibeta|Tibetu]], [[Indija|Indiju]], [[Afganistāna|Afganistānu]], [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]] un [[Gobi tuksnesis|Gobi tuksnesi]]. Iedalāms divos lielos reģionos. Rietumu Turkestāna, kurā pēc [[Krievijas Impērija]]s iekarojumiem un [[Padomju Savienība|PSRS]] sabrukuma izveidojās neatkarīgās Centrālāzijas valstis [[Kazahstāna]], [[Kirgizstāna]], [[Tadžikistāna]], [[Turkmenistāna]], [[Uzbekistāna]]. Austrumu Turkmenistāna veido mūsdienu [[Ķīnas Tautas republika]]s [[Siņdzjana]]s autonomo apgabalu. 19. gadsimta beigās Rietumu Turkestānu iekaroja Krievija, izveidojot šeit [[Krievijas Turkestāna|Krievijas Turkestānu]] ar galvaspilsētu [[Taškenta|Taškentā]]. 1887. gadā krievu-britu komisija novilka robežu ar Afganistānu.

sentences:
{{Valsts infokaste|name=''Deutsch-Ostafrika''|karoga_attēls=Flag_of_Deutsch-Ostafrika.svg|karoga_nosaukums=|flag_caption=Karogs|valsts_valodas=[[vācu valoda|vācu]]|galvaspilsēta=[[Bagamojo]] (1885–1890)
[[Dāresalāma]] (1890–1916)
[[Tabora (Tanzānija)|Tabora]] (1916, īslaicīgi)|vietējais_nosaukums=|pilnais_valsts_nosaukums=Vācijas Austrumāfrika|ģerboņa_attēls=Proposed_Coat_of_Arms_East_Africa_1914.png|dibināta=1885–1918|valsts_galva=|valsts_galvas_tituls=|image_symbol=|kartes_attēls=German_East_Africa_1914.svg|platība_km2=995000|iedzīvotāju_skaits=7 700 000|iedzīvotāju_skaita_gads=1912}}'''Vācijas Austrumāfrika''' ({{val|de|Deutsch-Ostafrika}}) bija [[Vācijas Impērija]]s kolonija [[Āfrika|Āfrikā]], kas pastāvēja no 1885. līdz 1918. gadam mūsdienu [[Tanzānija|Tanzānijā]], [[Burundija|Burundi]] un [[Ruanda]]s teritorijā, kā arī [[Mozambika]]s ziemeļos. Koloniālo īpašumu kopējā platība bija 995 000 km².

sentences:
]]
'''Radioizotopiskais termoelektroģenerators''' (saīsinājumā '''RTG''' vai '''RITEG''') ir ierīce, kas paredzēta radioaktīvo [[izotops|izotopu]] sabrukšanas izdalītā [[siltums|siltuma]] pārvēršanai elektriskajā [[enerģija|enerģijā]] ar [[termoelektroģenerators|termoelektroģeneratora]] palīdzību. Radioizotopiskos termoelektroģeneratorus plaši izmanto [[Kosmonautika|kosmonautikā]] kā enerģijas avotus tālu no [[Saule]]s lidojošās [[starpplanētu zonde|starpplanētu zondēs]], kur [[saules baterija]]s nespēj nodrošināt pietiekami lielu jaudu. Šādās zondēs uzstādāmo radioizotopisko termoelektroģeneratoru jauda nepārsniedz dažus simtus [[vats|vatu]].<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 550. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Lai arī RITEG jauda nav liela, šīs ierīces nesatur kustīgas daļas, tām nav nepieciešama regulāra apkope, un tās var darboties pat desmitiem gadu.

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spēle ar nāvi
| attēls                   = The Dead Pool.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Dead Pool''
| žanrs                    = asa sižeta filma
| režisors                 = [[Badijs Van Horns]]
| producents               = [[Deivids Valdss]]
| scenārija autors         = [[Stīvs Šārons]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Klints Īstvuds]]
* [[Patrīcija Klārksone]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Evans Kims]]
| mūzika                   = [[Lalo Šifrins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Malpaso Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1988|7|13||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989|title=The Dead Pool|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2019|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190417072807/http://www.bbfc.co.uk/releases/dead-pool-1989}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|31 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|37,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadpool.htm|title=The Dead Pool (1988) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spēle ar nāvi"''' ({{val|en|The Dead Pool}}) ir 1988. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Badijs Van Horns]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Klints Īstvuds]], [[Patrīcija Klārksone]], [[Liams Nīsons]] un [[Evans Kims]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|7|13||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2462''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2462''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|4|16|SK}} 15:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2010
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~100 dienas
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|7|21|SK}} 09:10 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-014A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 67,16°
| Periods                = 89,94 min
| Apoapsīda              = 366 km
| Periapsīda             = 177 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2450]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2472]]
}}
'''Kosmos-2462''' (''Космос-2462'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada aprīlī.

sentences: '''Antropozofija''' ir no [[teozofija]]s cēlusies filozofiska mācība, ko 19. gadsimtā radīja [[Rūdolfs Šteiners]]. Tās pamatā ir priekšstats par objektīvu un intelektuāli saprotamu, un izmantojamu garīgu pasauli, ko var izzināt, sevi īpaši attīstot. Antropozofi uzskata, ka, domājot neatkarīgi no tradicionālās uztveres, attīstās tādas prasmes kā [[iztēle]], [[iedvesma]] un [[intuīcija]],<ref name="Schneider">Peter Schneider, Einführung in die Waldorfpädogogik, {{ISBN|3-608-93006-X}} {{de ikona}}</ref> un šos procesus, kā arī to rezultātus, var racionāli pamatot kā citas norises, ko pēta [[dabaszinātnes]].<ref name="Willmann">Carlo Willmann, ''Waldorfpädagogik: Theologische und religionspädagogische Befunde'', {{ISBN|3-412-16700-2}}, Chap. 1 {{de ikona}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Monégasque
| skaits = ~7 000
| vieta = [[Monako]]
| valoda = [[monegasku valoda]]
| reliģija = [[katolisms]]
| grupas = -
| radi = monegaski ir [[romāņu tautas|romāņi]], tiem tuvu radniecīgi [[franči]], [[itālieši]]
}}'''Monegaski''' (pašnosaukums — ''monégasque'') ir mikronācija, [[Monako]] pamatiedzīvotāji. Runā [[monegasku valoda|monegasku valodā]]. Apmēram 16% no Monako iedzīvotājiem. Kaut arī Monako valsts valoda ir [[franču valoda]], tomēr monegasku valoda tiek apgūta skolās un valoda ir monegasku prestiža jautājums.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Krauklis (nozīmju atdalīšana)|Krauklis}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Krauklis
| abbreviation = Crv
| name_latin = Corvus
| RA = 12
| dec = −20
| areatotal = 184
| arearank = 70. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''γ Crv''
| starmagnitude = 2,59
| neareststarname = ''α Crv''
| stardistance = 48,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Kauss (zvaigznājs)|Kauss]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 60
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nāvējošais ierocis
| operators =
| attēls = Lethal weapon1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta filma, komēdija
| režisors = [[Ričards Doners]]
| producents = * Ričards Doners
* [[Džoels Silvers]]
| scenārijs = [[Šeins Bleks]]
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Denijs Glovers]]
* [[Gērijs Bjūsijs]]
| mūzika = * [[Maikls Keimens]]
* [[Ēriks Kleptons]]
| oriģinālnos = ''Lethal Weapon''
| studija = ''Silver Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|6}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|120,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1667139073/weekend/|title=Lethal Weapon |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|9|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Nāvējošais ierocis 2]]"
| imdb =
}}'''"Nāvējošais ierocis"''' ({{Val|en|Lethal Weapon}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spraiga sižeta [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ričards Doners]], bet scenārija autors [[Šeins Bleks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Denijs Glovers]] un [[Gērijs Bjūsijs]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Astes kauls |
  Latin        = Os coccygis |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray100.png |
  Caption      = Astes kauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences: '''Klements''' ({{val-la|Clemens}}) var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Entonijs Bordeins
|     vārds_orig = ''Anthony Bourdain''
|         attēls = Anthony Bourdain 2014 (cropped).jpg
|  att_nosaukums = Bordeins [[2014. gads|2014]]. gada septembrī
|        dz_gads = 1956
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|         m_gads = 2018
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = šefpavārs, aktieris, aktīvists
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 2002—2017
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = ''[[Vassar College]]''
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Entonijs Maikls Bordeins''' ({{val|en|Anthony Michael Bourdain}}, dzimis {{dat|1956|6|25}}, miris {{dat|2018|6|8}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |date=2018. gada 8. jūnijs |title=Mirusi populārā CNN ētera personība Entonijs Bordeins |website=[[tvnet.lv]] |url=https://sejas.tvnet.lv/4514374/mirusi-populara-cnn-etera-personiba-entonijs-bordeins |access-date=2018. gada 10. jūnijā}}</ref>) bija amerikāņu [[šefpavārs]], rakstnieks un ceļotājs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zaļais soilents
| operators =
| attēls = Soylent green.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, trilleris
| režisors = [[Ričards Flaišers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Čārltons Hestons]]
* [[Lī Teilore-Janga]]
* [[Čaks Konorss]]
* [[Džozefs Kotens]]
* [[Broks Pīterss]]
* [[Paula Kellija]]
* [[Edvards Robinsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Soylent Green''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|19}}
| ilgums = 97 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zaļais soilents"''' ({{Val|en|Soylent Green}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Antiutopija|antiutopiska]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors ir [[Ričards Flaišers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Čārltons Hestons]], [[Lī Teilore-Janga]], [[Čaks Konorss]], [[Džozefs Kotens]], [[Broks Pīterss]], [[Paula Kellija]] un [[Edvards Robinsons]]. Filma balstīta uz [[Harijs Herisons|Harija Herisona]] 1966. gada romānu "[[Pavirzieties! Pavirzieties!]]" (''Make Room! Make Room!'').

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Luzula pilosa|autors=(L.) Willd.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Luzula|ģints_lv=Zemzālītes|suga=Luzula pilosa|suga_lv=Pūkainā zemzālīte|attēls=Luzula pilosa Kevätpiippo IM8637 C.JPG}}
'''Pūkainā zemzālīte''' ({{val|la|Luzula pilosa}}) ir [[doņu dzimta]]s suga. Tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijā]]. Skrajas augu grupas aug [[Skujkoku mežs|skujkoku]] un jauktos mežos mēreni mitrās un sausās vietās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/luzula-pilosa-l-willd/|title=pūkainā zemzālīte - Luzula pilosa (L.) Willd. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-12}}</ref>

sentences: '''Aminoskābes''' ir aizvietotās [[karbonskābes]], kuru [[ogļūdeņraži|ogļūdeņraža]] atlikumā viens vai vairāki [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[aminogrupa|aminogrupu]] (-NH2). Tā kā aminoskābes satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] (kas ir [[skābums (ķīmija)|skāba]]) un aminogrupu (kas ir [[bāziskums (ķīmija)|bāziska]]), tās var reaģēt gan ar [[skābes|skābēm]], gan ar [[bāze (ķīmija)|bāzēm]]. Brīvā veidā, neitrālā vidē, aminoskābju karboksilgrupa ir izreaģējusi ar aminogrupu, veidojot iekšējo [[sāls|sāli]] ([[betaīns|betaīnu]]). Tām organismā oksidējoties, rodas [[ūdens]], [[oglekļa dioksīds]] un [[slāpeklis|slāpekli]] saturoši savienojumi.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| title = ASP.NET
| logo =
| developer = [[Microsoft]]
| released = 2002. gada 5. janvāris
| license = [[Apache License 2.0]]
| website = {{URL|www.asp.net}}
| genre = tīmekļa ietvars
| logo_size =
| repo = {{URL|
github.com/aspnet/AspNetWebStack}}
| programming language = .NET valoda
| operating system = [[Microsoft Windows]], [[Linux]], [[macOS]]
}}'''ASP.NET''' ir atvērtā pirmkoda servera puses tīmekļa lietotņu ietvars, kas izstrādāts tīmekļa izstrādei, lai varētu veidot dinamiskas tīmekļa lapas, tīmekļa lietotnes, tīmekļa servisus. To izstrādāja ''[[Microsoft]]''. Publicēts 2002. gada janvārī ar ''[[.NET Framework]]'' 1.0 versiju, aizvietojot paša ''Microsoft'' ''[[Active Server Pages]]'' (ASP) tehnoloģiju.

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Wonder''
| operators =
| attēls = The Wonder (film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, vēsturiska
| režisors = [[Sebastjans Lelio]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Florensa Pjū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Wonder''
| studija = * ''House Productions''
* ''Element Pictures''
* ''Screen Ireland''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|2}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = * {{IRL}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Wonder''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Īrija]]s, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Sebastjans Lelio]]. Filmā galveno lomu atveido [[Florensa Pjū]]. Filma ir balstīta uz 2016. gada Emmas Donohijas romānu ar tādu pašu nosaukumu. Donohija ir arī viena no filmas scenārija autorēm.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Silkvuda
| operators =
| attēls = Silkwood imp.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Maiks Nikolss]]
| producents = * [[Maikls Hausmans]]
* Maiks Nikolss
| scenārijs = * [[Nora Efrona]]
* [[Alise Arlena]]
| aktieri = * [[Merila Strīpa]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Šēra]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Silkwood''
| studija = ''ABC Motion Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1983|12|14}}
| ilgums = 131 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|35,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1450280449/weekend/|title=Silkwood |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Silkvuda"''' ({{Val|en|Silkwood}}) ir 1983. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Maiks Nikolss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kurts Rasels]] un [[Šēra]]. Filma balstīta uz žurnāla ''[[Rolling Stone]]'' rakstnieka un aktīvista Hauarda Kona grāmatu ''Who Killed Karen Silkwood?'', kas stāsta par trauksmes cēlājas Kārenas Silkvudas dzīvi. Strādājot plutonija attīrīšanas rūpnīcā, viņa atklāja, ka darbiniekus apdraud radiācija un ka uzņēmums nedara visu iespējamo, lai to novērstu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gi Bara
|     vārds_orig = ''Guy Bara''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Marseļa]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komiksu mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Šķaudīšana''' jeb '''šķavas''' ir daļēji autonoms un konvulsīvs [[reflekss]], kurā [[deguna dobums|deguna dobuma]] gļotādas [[kairinājums|kairinājuma]] dēļ [[gaiss]] spēcīgā, īsā izelpā plūst caur degunu vai muti, parasti ar skaļu [[troksnis|troksni]]. Kairinājumu deguna dobumā parasti izraisa svešķermeņi, piemēram, [[putekļi]], [[alergēns|alergēni]] un [[mikroorganisms|mikroorganismi]]. Šķaudīšana ir arī [[simptoms]], kas var liecināt arī par [[slimība]]s sākumu,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://lorklinika.lv/jaunumi/14725/ | title= Škaudi un klepo pareizi! | publisher= LOR klīnika | accessdate= 2019. gada 17. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191217101004/https://lorklinika.lv/jaunumi/14725/ | archivedate= 2019. gada 17. Decembris }}</ref> piemēram, par [[saaukstēšanās|saaukstēšanos]]. Šķavu galvenais uzdevums ir izvadīt no deguna dobuma un mutes nevēlamos svešķermeņus, tāpēc nav vēlams šķaudīt citu cilvēku virzienā, kuri līdz ar to varētu inficēties.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Bromoforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHBr3
|molmasa=252,73
|blīvums=2899
|kušanas temperatūra=8,0 °C
|viršanas temperatūra=149 °C
}}
'''Bromoforms''' (tribrommetāns, CHBr3) ir smags, dzeltenīgs, slikti degošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences:
{{Cita nozīme|pašreizējo pilsoņu karu|ASV iebrukumu un tam sekojošo cīņu pret nemierniekiem 2003.—2011. gadam|Irākas karš}}
{{#invoke:Infobox military conflict|main
| conflict = Irākas pilsoņu karš
| image    =
| caption  =

Irākas karte pēc uzvaras pār Islāma valsti 2017. gada decembrī

{{krāsa|#cc829b}} [[Irāka|Irākas valdība]] un tās sabiedrotie militārie grupējumi

{{krāsa|#d7e074}} [[Irākas Kurdistāna]] ([[Pešmerga]])

{{krāsa|#e3da75}} [[Jazīdi|Jazīdu]] un [[Kurdistānas Strādnieku partija|PKK]] bruņoto vienību kontrolētā teritorija

| partof            =
| date              = {{dat|2014|01|01|N|bez}}—{{dat|2017|12|09|N|bez}}
| place             = {{vieta|Irāka}}
| result            = Irākas uzvara.
| status            =
| combatants_header = Karojošās puses
| combatant1        = '''{{vieta|Irāka}}'''

 [[Irākas Kurdistāna]]
* [[Pešmerga]]
{{vieta|Irāna}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.thetimes.co.uk/article/irans-special-forces-rush-in-to-help-floundering-ally-g5lw3hsfcxb|title=Iran’s special forces rush in to help floundering ally|publisher=''[[The Times]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

 [[Rožava]]

 [[Kurdistānas Strādnieku partija|PKK]]

 [[Kurdistānas Brīvās Dzīves partija|PJAK]]

[[Hezbollah]]

{{collapsible list
| title =  [[Apvienoto spēku militārā operācija „Inherent Resolve”|CJTF–OIR]]
| bullets = true
| {{vieta|ASV}}
| {{vieta|Apvienotā Karaliste}}
| {{vieta|Francija}}
| {{vieta|Beļģija}}
| {{vieta|Nīderlande}}
| {{vieta|Austrālija}}
| {{vieta|Jordānija}}
| {{vieta|Dānija}}
| {{vieta|Maroka}}
| {{vieta|Kanāda}}
}}
| combatant2=''' [[Islāma valsts]]'''

'''Atbalsts:'''

{{vieta|Saūda Arābija}}<ref name="wikilQSAsupport">{{tīmekļa atsauce|url=https://wikileaks.org/podesta-emails/emailid/55380|title=Here's what I mentioned|publisher=''[[WikiLeaks]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref> (pati noliedz)
{{vieta|Katara}}<ref name="wikilQSAsupport"/> (pati noliedz)
|commander1    =
|commander2    =
|strength1     =
|strength2     =
|casualties1   =

18 802 civiliedzīvotāju gājuši bojā, 36 245 ievainoti

([[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] dati, 2014.I—2015.X)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.usnews.com/news/world/articles/2016-01-19/un-report-nearly-19-000-civilians-killed-in-under-2-years|title=U.N. Says Nearly 19K Dead in Iraq Due to IS|publisher=''U.S. News''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

54 203 civiliedzīvotāju gājuši bojā

(''Iraq Body Count'' dati, 2014.I—2016.XII)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.iraqbodycount.org/database/|title=Documented civilian deaths from violence|publisher=''Iraq Body Count''|accessdate={{dat|2017||||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

4 687 398 pārvietotas personas

no tām 1 613 784 atgriezušies mājās

([[Starptautiskā Migrācijas organizācija|SMO]] dati, 2014.I—2017.III)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://iraqdtm.iom.int/|title=Figures from Jan 2014 to 16 Mar 2017|publisher=[[Starptautiskā Migrācijas organizācija|SMO]]|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

|casualties2   =
|notes         =
}}
'''Irākas pilsoņu karš''' (2014—2017) bija [[pilsoņu karš]] [[Irāka|Irākā]], kura laikā 2016. gada otrajā pusē un 2017. gada sākumā [[Islāma valsts]] cieta sakāvi.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbc.com/news/world-middle-east-38641509|title=Islamic State group 'lost quarter of territory' in 2016|publisher=''[[BBC News]]''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.aol.com/article/news/2017/02/22/isis-is-losing-massive-amounts-of-territory-heres-what-theyv/21719401/|title=ISIS is losing massive amounts of territory — here's what they've left behind|publisher='''[[AOL]]'''|accessdate={{dat|2017|3|25||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

sentences:
{{Cat main|Panamas kanāls}}
{{Commons cat|Panama Canal}}

sentences:
1954. gadā]]
'''Dziedāšana''' ir [[mūzika|muzikālu]] skaņu radīšanas māksla ar [[balss|balsi]], kurai, atšķirībā no [[runāšana]]s, ir raksturīga [[tonalitāte]] un [[ritms]]. Cilvēkus, kas dzied, sauc par [[dziedātājs|dziedātājiem]] jeb [[vokālists|vokālistiem]]. Dziedāt var [[dziesma]]s, [[ārija]]s un [[rečitatīvs|rečitatīvus]]. Ja dziesmai vārdus nezina, tad parasti dziedāt gribētājs [[dungošana|dungo]]. Dziedāt var gan ar [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentu]] pavadījumu, gan bez tā. Dziedāt var gan vienatnē ([[solists]]), gan arī vairāku cilvēku kompānijā, piemēram, [[duets|duetā]], [[koris|korī]], [[ansamblis|ansamblī]] vai [[mūzikas grupa|mūzikas grupā]].

sentences: '''Elektrolīze''' ir [[Ķīmija|ķīmisks]] process, kas norisinās pie [[elektrods|elektrodiem]] — [[anods|anoda]] un [[katods|katoda]], ja caur [[elektrolīts|elektrolīta]] [[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu plūst [[elektriskā strāva|strāva]], kā rezultātā [[viela]]s tiek sadalītas atsevišķos [[ķīmiskais elements|ķīmiskajos elementos]] un citos savienojumos.

sentences: {{Commonscat|Righteous Among the Nations|Taisnīgie starp tautām}}

sentences: '''Kalts''' ir [[darbarīks]] materiāla ([[koksne]]s, [[akmens]], [[Metāls|metāla]]) slāņa atdalīšanai vai padziļinājumu izveidošanai materiālā.

sentences:
[[Kategorija:Astronomija| ]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts| ]]

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Skotijas parlaments
| native_name       = Pàrlamaid na h-Alba
| legislature       = 6. Parlaments
| coa_pic           = Royal Coat of Arms of the Kingdom of Scotland.svg
| coa-pic           =
| session_room      = Scotland Parliament Holyrood.jpg
| house_type        = Vienpalātas
| leader1_type      = Prezidējošā virsnieku
| leader1           = Alisone Džonstona
| party1            = [[Skotu Zaļā partija]]
| election1         = {{dat|2021|5|6|ģ|bez}}
| members           = 129
| political_groups1 =
* {{colorbox|#FFFF00}} [[Skotu nacionālā partija]] (64)
* {{colorbox|#0087DC}} [[Skotu konservatīvā partija]] (31)
* {{colorbox|#DC241F}} [[Skotu leiboristu partija]] (22)
* {{color box|#009900}} [[Skotu zaļā partija]] (8)
* {{colorbox|#fdbb30}} [[Skotu liberālie demokrāti]] (4)
* {{color box|#DDDDDD}} [[Nepiederoši deputāti]] (0)
| structure1        = Scottish-parliament.svg
| structure1_res    = 250px
| voting_system1    =
| last_election1    = 2021. gada 6. maijs
| meeting_place     = {{vieta|Skotija|Edinburga|Skotijas parlamenta ēka}}
| website           = {{URL|http://www.scottish.parliament.uk}}
}}
'''Skotijas parlaments''' ({{val|gd|Pàrlamaid na h-Alba}}, {{val|sco|Scottish Pairlament}}<ref name="NameInScots1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm |title=Scottish Parliament Web Site |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |archive-date=2011-10-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111008130404/http://scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm }}</ref><ref name="NameInScots2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/makingYourVoiceHeard/index.htm |title="Makkin Yer Voice Heard in the Scottish Pairlament" |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10}}</ref><ref name="NameInScots3">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf |title=SPCB Leid Policy |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |format=PDF |archive-date=2011-07-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110720232141/http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf }}</ref><ref>No [[skotu valoda]]s ''Scottish'' faktiski ir '''[https://dsl.ac.uk/entry/snd/scots Scots]'''.</ref>) ir vienpalātas [[Skotija]]s nacionālā [[likumdevēja iestāde]], kura atrodas [[Holirūda]]s (''Holyrood'') apgabalā [[Edinburga|Edinburgā]]. Tamdēļ to arī dažreiz tā dēvē - par '''Holirūdu'''<ref name="HolyroodName">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/education/resources/teachingResources/wordBank.htm |title=Scottish Parliament Word Bank |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2006-11-14}}</ref> (tāpat kā [[Apvienotās Karalistes parlaments|Apvienotās Karalistes parlamentu]] par Vestminsteru). Parlamentā [[demokrātija|demokrātiski]] uz četriem [[gads|gadiem]] tiek ievēleti 129 locekļi, kurus dažreiz saīsināti dēvē par MSPs (''Members of the Scottish Parliament'').

sentences: '''GJ 1214 b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[GJ 1214]], kas atrodas 40 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Saule]]s [[Čūsknesis|Čūskneša zvaigznājā]]. Planēta tika atklāta 2009. gada 16. decembrī.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/foto/redakcijas-foto/pasaule/asv-zinatnieki-atklajusi-udens-planetu-13932929|title=ASV zinātnieki atklājuši ūdens planētu|last=LETA/AFP|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> Tā tiek klasificēta kā "Superzeme", jo tā ir 2,68 reizes lielāka un 6,55 reizes smagāka par [[Zeme|Zemi]]. Pētījumi liecina, ka uz GJ 1214 b planētas ir daudz vairāk ūdens un mazāk iežu nekā uz Zemes,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.spacetelescope.org/news/heic1204/|title=Hubble Reveals a New Class of Extrasolar Planet|date={{dat|2012|2|21||bez}}|publisher=Spacetelescope.org|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/news/world/other/apstiprinata-jaunas-planetas-eksistence.d?id=42150792|title=Apstiprināta jaunas planētas eksistence|date={{dat|2012|2|22||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|2|22||bez}}}}</ref> kas tādējādi to padara par hipotētisku [[ūdens planēta|ūdens planētu]]. Tiek pieņemts, ka vidējā temperatūra uz planētas sasniedz 232 °C.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Ulrihs fon Šlipenbahs
|          vārds_orig = ''Ulrich von Schlippenbach''
|              attēls = Ulrich von Schlippenbach (1774-1826).jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums = Ulrihs fon Šlipenbahs ap 1800. gadu
|             dz_gads = 1774
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = Dižvormsātes muiža, [[Piltenes apgabals]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad [[Vormsāte]] {{LAT}})
|              m_gads = 1826
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 20
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Jelgava|td=Latvija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Malerische Wanderungen durch Kurland" (1809)
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =
|          alma_mater = Kēnigsbergas universitāte, Leipcijas universitāte
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
 | background_color   =
 | text_color         =
 | name               = Ukrainas Augstākā Rada
 | native_name        = ''Верхо́вна Ра́да Украї́ни''
 | native_name_lang   =
 | transcription_name =
 | legislature        =
 | coa_pic            = Verkhovna Rada (UK logo, 2023).png
 | coa_res            = 250px
 | coa_alt            =
 | foundation         =
 | house_type         = vienpalātas
 | body               =
 | houses             =
 | leader1_type       = Priekšsēdētājs
 | leader1            = [[Ruslans Stefančuks]]
 | party1             = [[Tautas kalps (partija)|Tautas kalps]]
 | election1          = {{dat|2021|10|8|Ģ|bez}}
 | leader2_type       =
 | leader2            =
 | party2             =
 | election2          =
 | leader3_type       =
 | leader3            =
 | party3             =
 | election3          =
 | members            = 450
 | house1             =
 | house2             =
 | structure1         = Verkhovna Rada 2019.svg
 | structure1_res     = 250px
 | structure1_alt     =
 | structure2         =
 | structure2_res     =
 | structure2_alt     =
 | political_groups1  =
 | political_groups2  =
 | committees1        =
 | committees2        =
 | joint_committees   =
 | voting_system1     =
 | voting_system2     =
 | last_election1     = [[2019. gada Ukrainas parlamenta vēlēšanas]]
 | last_election2     =
 | previous_election1 =
 | previous_election2 =
 | session_room       =
 | session_res        =
 | session_alt        =
 | meeting_place      = {{vieta|Ukraina|Kijiva|Augstākās radas ēka}}
 | website            = {{URL|http://rada.gov.ua}}
 | footnotes          =
 | motto              =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kirils Stucka
| vārds_orig =
| attēls = Kirils Stucka.JPG
| att_izmērs = 150px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1890
| dz_mēnesis = 05
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Stāmerienas pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1938
| m_mēnesis = 01
| m_diena = 22
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Ļevašovas masu kapi|td=Krievija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| dzimums = V
| vecāki = Andrejs Stucka
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = Divīzijas komandieris
|  dienesta_laiks = 1914—1918 un 1918—1937
|          valsts = {{flag|Krievijas Impērija}}
{{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{flaga|Latvija|LSPR}} [[Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika|LSPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]],
[[Latvijas brīvības cīņas]],
[[Krievijas pilsoņu karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}

sentences: '''"Aulejas Žepers"''' ir [[Latgalieši|latgaliešu]] četrpāru jeb Krusta [[dancis]] pēc Prankusejas (Franksēzes) parauga.

sentences: '''Borazons''' (arī '''elbors''' vai '''kubonīts''') ir [[bora nitrīds|bora nitrīda]] BN [[alotrops]]. Tas ir trešā cietākā mākslīgi radītā viela pēc [[dimanta nanostienīši]]em un [[ultracietais fullerīts|ultracietā fullerīta]]. Borazons ir [[kristāls]], kuru rada, karsējot līdzīgu daudzumu [[bors|bora]] un [[slāpeklis|slāpekļa]] temperatūrā, kas pārsniedz 1800 °C pie 7 [[gigapaskāls|GPa]] spiediena. Borazons spēj ieskrāpēt [[dimants|dimantu]], taču arī ar dimantu var ieskrāpēt borazona kristālu.

sentences: '''Darbaspēks''' ir visi [[Iedzīvotāji|iedzīvotaji]], kuri var piedalīties [[Produkts|produktu]] [[Ražošana|ražošanā]] vai [[Pakalpojums|pakalpojumu]] sniegšanā. Darbaspēkā tiek iekļauti bezdarbnieki un nodarbinātie. [[Latvija|Latvijā]] darbaspēkā ietilpst iedzīvotāji darbspējas vecumā (15-64 gadi).<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Zvaigzne ABC - Ģeogrāfija 9. klasei. Mācību grāmata. Kompetenču pieeja + papildsaturs|url=http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/203296-geografija_9_klasei_macibu_gramata_kompetencu_pieeja_papildsaturs.html}}</ref>

sentences:
sveķi — bagātīgs terpēnu avots]]
'''Terpēni''' ({{val-el|terebinthos}} — sveķu koks jeb terpentīnkoks<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 675. lpp.</ref>) ir [[augi|augu]] valstī bieži sastopami [[ogļūdeņraži]]. Tie veidojas no ūdenī nešķīstošiem [[lipīdi]]em. Terpēni pārsvarā ir [[cikloheksāns|cikloheksāna]] nepiesātinātie atvasinājumi vai arī sarežģītāki bicikliskie savienojumi. Terpēnu nomenklatūras nosaukumi mēdz būt gari un neparocīgi, tādēļ parasti šīm vielām lieto triviālos nosaukumus. Dažreiz par terpēniem dēvē arī [[terpenoīdi|terpenoīdus]] — terpēnu atvasinājumus, kas bez [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] satur arī citus elementus, parasti [[skābeklis|skābekli]]. Pazīstami terpenoīdi ir [[mentols]] un [[kampars]]. Daudzi terpēni ir optiski aktīvi savienojumi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Urāna heksafluorīda struktūrformula un kristālrežģis

Urāna heksafluorīda kristāli aizkausētā ampulā
|       citi nosaukumi = urāna (VI) fluorīds
|           CAS numurs = 7783-81-5
|      ķīmiskā formula = UF6
|              molmasa = 351,99
|              blīvums = 4680
|  kušanas temperatūra = 64,0 °C 1,44 MPa spiedienā
| viršanas temperatūra = 56,4 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Urāna heksafluorīds''' (UF6) ir sešvērtīgā [[Urāns (elements)|urāna]] un [[fluorūdeņražskābe]]s [[sāļi|sāls]]. UF6 ir gaistoši, pelēcīgi [[ortorombiskā singonija|ortorombiski]] kristāli, kas sildot [[Sublimācija (fizika)|sublimējas]] — tieši pāriet [[gāze]]s fāzē. Šķīst [[hloroforms|hloroformā]], [[broms|bromā]], [[nitrobenzols|nitrobenzolā]]; ar [[ūdens|ūdeni]] strauji reaģē.

sentences: '''Heliodors''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''helios'' — "saule" un ''dorea'' — "dots") ('''zelta berils''') ir zeltaini dzeltens, caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Senāks nosaukums ir '''zelta berils''', taču, kopš [[1912]]. gada tirdzniecībā par heliodoriem sāka dēvēt zeltainus berilus no Rosingas [[Namībija|Namībijā]] un neilgā laikā šo terminu sāka attiecināt uz visiem zeltainas krāsas beriliem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Verners Vestermanis
| attēls              =Verners Vestermans.PNG
| amats               = [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1928]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1891|08|19}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Jelgava|td=Latvija}}
| mir_dati            ={{mdv|1959|03|16|1891|08|19}}
| mir_vieta           ={{vieta|VFR|Vīsbādene|1s=Rietumvācija}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Jelgavas Balsotāju savienība]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurisprudence|jurists]]
| alma_mater          =[[Tartu Universitāte]], [[Greifsvaldes Universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Verners Roberts Vestermanis''' ({{val-de|Werner Robert Westermann}}; {{dat|1891|08|19|N|bez}} — {{dat|1959|03|16|N|bez}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Latvija]]s jurists un politiķis. Bijis [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts, pārstāvējis [[Jelgavas Balsotāju savienība|Jelgavas Balsotāju savienību]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Karloss Santana
| Vārds_orig = Carlos Humberto Santana Barragán
| Attēls = Santana_Acer_Arena_(5558151833)_(cropped).jpg
| Dzimis = {{birth date and age|1947|7|20}}
| Vieta_dz = Autlán de Navarro, [[Halisko]], [[Meksika]]
| Gadi = 1965–mūsdienas
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors
| Žanrs = [[Latīņu roks]], [[džezroks]], [[blūzroks]]
| Instrumenti = Ģitāra, vokāls
| Mlapa = {{URL|santana.com}}
}}

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lēlanda Savienotās valstis
| attēls                   =  United states of leland ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The United States of Leland''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Metjū Raiens Hodžs]]
| producents               =
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Bērnijs Moriss]]
* [[Džona Smits]]
| scenārija autors         = Metjū Raiens Hodžs
| galvenajās lomās         =
* [[Dons Čīdls]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Kriss Kleins]]
* [[Džena Malone]]
* [[Lena Olina]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Mišela Viljamsa]]
* [[Mārtins Donovans]]
| mūzika                   = [[Džeremijs Iniks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Thousand Words]]''
* ''[[MDP Worldwide]]''
* ''[[Trigger Street Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|1|18|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/united-states-leland-2003|title=The United States of Leland|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 23, 2019|archive-date={{dat|2019|08|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190823175817/https://bbfc.co.uk/releases/united-states-leland-2003}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|343 847}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=unitedstatesofleland.htm|title=The United States of Leland (2004) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lēlanda Savienotās valstis"''' ({{val|en|The United States of Leland}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Metjū Raiens Hodžs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dons Čīdls]], [[Raiens Goslings]], [[Kriss Kleins]], [[Džena Malone]], [[Lena Olina]], [[Kevins Speisijs]], [[Mišela Viljamsa]] un [[Mārtins Donovans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|18||bez}}.

sentences:
{{stack|
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Rērihs
|     vārds_orig = ''Николай Рёрих''
|         attēls = N_Roerich.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|10|9}}|{{dat||9|27}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 13
| m_vieta = Kulu, [[Himāčala Pradēša]], [[Indijas Domīnija]] (tagad {{IND}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki = Konstantīns Rērihs
Marija Kalašņikova
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jeļena Rēriha (Šapošņikova)
| bērni = Jurijs Rērihs
[[Svjatoslavs Rērihs]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
{{Listen
 |filename     = "About Shambala" N.Roerich.ogg
 |title        = "Rēriha stāstījuma ieraksts par Šambalu"
 |description  = 1929. gada ieraksts.
}}
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Brontē
|         vārds_orig = ''Anne Brontë''
|             attēls = AnneBronte.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Anna Brontē ap 1834. gadu
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1820
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 17
|           dz_vieta = Torntona, [[Bredforda]], [[Apvienotā Karaliste]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1849
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 28
|            m_vieta = [[Skarboro]], [[Ziemeļjorkšīra]], [[Apvienotā Karaliste]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Angliete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas = [[Emīlija Brontē|Emīlija]], [[Šarlote Brontē|Šarlote]]
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Aktons Bells
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Angļu
|            periods = 1836–1849
|              žanri = Fantastika, dzeja
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Brontē''' (''Anne Brontë''; dzimusi {{dat|1820|1|17}}, mirusi {{dat|1849|5|28}}) bija angļu romānu autore un dzejniece, jaunākā no māsām Brontē, kas sasniedza pilngadību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es esmu Sems
| attēls                   = ImAmSamSeanMichelle.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''I Am Sam''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džesija Nelsone]]
| producents               =
* [[Ričards Solomons]]
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Heršovics]]
* Džesija Nelsone
| scenārija autors         =
* [[Kristīne Džonsone]]
* Džesija Nelsone
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Penns]]
* [[Mišela Feifere]]
* [[Daiena Vesta]]
* [[Dakota Faninga]]
* [[Ričards Šifs]]
* [[Loreta Devaina]]
* [[Lora Derna]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[The Bedford Falls Company]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|12|28||bez}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-am-sam-2001|title=I Am Sam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 25, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|97,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iamsam.htm|title=I Am Sam (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es esmu Sems"''' ({{val|en|I Am Sam}}) ir 2001. gada drāma, kuras režisore, kā arī viena no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džesija Nelsone]]. Galvenās lomas [[Šons Penns]], [[Mišela Feifere]], [[Daiena Vesta]], [[Dakota Faninga]], [[Ričards Šifs]], [[Loreta Devaina]] un [[Lora Derna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|28||bez}}.

sentences: '''Integrēšana''' ir [[Integrālis|integrālrēķinu]] pamatdarbība.

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[Egils Melbārdis]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas aktieri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Jānis Strazds]]: <nowiki>[[Kategorija:Latviešu komponisti]]</nowiki>
* [[Kipra olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija:Sports Kiprā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[LU Rododendru selekcijas un izmēģinājumu audzētava "Babīte"]]: <nowiki>[[Kategorija:Latvijas Universitāte]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Selekcija]]</nowiki>
* [[Laba darīšanas princips]]: <nowiki>[[Kategorija:Bioētika| ]]</nowiki>
* [[Latvijas Gada auto]]: <nowiki>[[Kategorija:Automašīnas]]</nowiki>
* [[Naftas produktu tankkuģis]]: <nowiki>[[Kategorija:Jūrniecība]]</nowiki>
* [[Naratoloģija]]: <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas uzlabojamie raksti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Raksti, kuru apgalvojumiem nepieciešamas atsauces]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Visi Vikipēdijas raksti, kam nepieciešamas atsauces]]</nowiki>
* [[Vārpa (ciems)]]: <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas ciemi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija:Brazīlijas latvieši]]</nowiki>
* [[Zaļaļģes]]: <nowiki>[[Kategorija:Aļģes]]</nowiki>
* [[Ķēniņu iela (Rīga)]]: <nowiki>[[Kategorija:Ielas Rīgā]]</nowiki>

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu hinduismā|filmu|Avatars}}
 avatāras]]
'''Avatāra''' ({{val-sa|अवतार}}, ''avatāra'') [[hinduisms|hinduismā]] ir [[dievība]]s iemiesošanās dzīvā būtnē. Nereti tā tiek uztverta kā [[inkarnācija]], lai gan precīzāk tā ir manifestācija. Hinduismā tiek apskatītas desmit tās galvenās dievības [[Višnu]] avatāras. Katru reiz zaudējot daļu no savas varenības, rezultātā iegūst jaunas spējas.

sentences:
]]
'''Krāsns''' ir ierīce, kuru [[kurināmais|kurinot]], iegūst [[siltuma daudzums|siltuma enerģiju]]. Šo siltumu tālāk izmanto telpas apsildē, [[kulinārija|ēdienu gatavošanā]], [[žāvēšana|žāvēšanā]] un citur. [[Ceplis|Cepļos]], kas ir speciālas krāsnis, tiek apdedzināti dažādi [[māls|māla]] vai [[kaļķis|kaļķa]] priekšmeti.

sentences: '''Mālpils muižas''' ({{val|de|Lemburg}}) kungu māja atrodas [[Siguldas novads|Siguldas novada]], [[Mālpils pagasts|Mālpils pagasta]] centrā [[Mālpils|Mālpilī]], apmēram 60 km no [[Rīga]]s un 15 km no [[Sigulda]]s. Tā celta [[klasicisms|klasicisma stilā]] [[18. gadsimts|18. gadsimta]] vidū, bet pārbūvēta 1911. gadā pēc arhitekta [[Vilhelms Bokslafs|Vilhelma Bokslafa]] projekta. Muižas pils ir [[valsts nozīmes kultūras piemineklis]], tās [[restaurācija]] noslēdzās 2008. gada augustā. Tajā atrodas dizaina [[viesnīca]], bārs un [[restorāns]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Carp_(Cyprinus_carpio)_in_aquarium.JPG
|  att_nosaukums = [[Karpa]] (''Cyprinus carpio'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|        kohorta = Otomorpha
|     kohorta_lv = Kaulpūšļu kohorta
|      virskārta = Cypriniphysae
|   virskārta_lv = Karpveidīgo virskārta
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|     apakškārta = Cyprinoidei
|  apakškārta_lv = Karpu apakškārta
|         dzimta = Cyprinidae
|      dzimta_lv = Karpu dzimta
|       binomial = Cyprinidae <small>([[Constantine Samuel Rafinesque|Rafinesque]], 1810)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Biogrāfija''' ({{val|fr|biographie}}, kas savukārt no {{val|grc|βίος}} (''bios'') — ‘dzīve’ un ''γράφω'' (''gráphō'') — ‘rakstu’) ir literatūras vai kādas citas mākslas formas (piemēram, [[Kinofilma|filmas]]) žanrs, kurā ir kāda cilvēka dzīves hronoloģisks apraksts. Tajā vairāk tiek aprakstīti fakti nekā notikumi. Atšķirībā no cilvēka [[profils|profila]] un [[Curriculum vitae|CV]] biogrāfijas, rakstos vairāk tiek skarta cilvēka [[personība]], pieredze un [[individuālisms]]. Biogrāfijā tiek iekļauti svarīgi [[Fakts|fakti]] — dzimšanas dati, izglītība, [[Strādāšana|darbs]], sasniegumi, attiecības ar citiem cilvēkiem, sabiedriskais stāvoklis un nāve.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = ''Basshunter''
|Attēls           = Basshunter, 20 april 2008 in Halmstad.jpg
|Att_izm          = 220px
|Apraksts         =
|Fons             = solists
|Dz_vārds         = Jūnass Ēriks Altbergs (''Jonas Erik Altberg'')
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dzimšanas datums un vecums|1984|12|22}}
|Vieta            = {{vieta|Zviedrija|Halmstade}}
|Miris            =
|Vieta_mr         =
|Instrumenti      = vokāls
|Žanrs            = [[eirodeju mūzika]], [[transs]], [[elektroniskā deju mūzika]]
|Nodarbošanās     = [[dziedāšana|dziedātājs]], [[mūzikas producents]], [[diskžokejs|dīdžejs]]
|Gadi             = 1998–pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Extensive Music]]'', ''[[Warner Music Sweden]]'', ''[[Ultra Records]]'', ''[[Broma 16]]'', ''[[Warner Music Japan]]'', ''[[3 Beat Records]]'', ''[[Dance Nation]]'', ''Warner Music Germany'', ''Alex Music''
|Mlapa            = {{URL|http://basshunter.se}}
|Dzimums          = V
|paraksts         = Basshunter signature 1.png
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums_lv=Segsēkļi|suga=Carex pulicaris|suga_lv=Blusu grīslis|autors=L.|binomial=Carex pulicaris|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|klase=Liliopsida|rinda=Poales|attēls=Carex pulicaris.JPG|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|ģints=Carex|ģints_lv=Grīšļi}}
'''Blusu grīslis''' ({{val|la|Carex pulicaris}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]] un [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]]. [[Latvija|Latviju]] šķērso blusu grīšļa izplatības areāla austrumu robeža, tādēļ valsts rietumu, ziemeļu un vidusdaļā augs sastopams retumis, valsts austrumu rajonos ļoti reti, dažviet nav atrasts vispār.

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
| name = Džoijs Tribiāni
| series = [[Friends]]
| image =
| caption =
| first            = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last             = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| occupation = Aktieris
| title =
| portrayer = [[Mets Leblāns]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
Kevins S. Braits
|religion = Katolis
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada novembris}}
{{Senvietas infokaste
 |            name = Ivolgas dacans
 |     native_name = དགའ་ལྡན་བཀྲ་ཤིས་ཆོས་འཁོར་
''Түгэс Баясгалантай Үлзы''
''Иволгинский дацан''
 |           image = Tsogchen-dugan. The main cathedral church of the Ivolginsky datsan.jpg
 |         caption =
 |     pushpin_map = Krievija
 | plat_NS = N | plat_d = 51 | plat_m = 45 | plat_s = 30
 |  gar_EW = E | gar_d = 107 |  gar_m = 12 |  gar_s = 12
 | kartes_paraksts =
}}

sentences: '''Demokrātija''' ({{val-el|δημοκρατία}}, ''demokratía''; {{gree|δῆμος}}, ''dẽmos'' — ‘tauta’, {{gree|κράτος}}, ''krátos'' — ‘vara’) ir [[valsts pārvaldes forma]], kurā [[vara|varu]] īsteno [[tauta]] ([[tiešā demokrātija]]) vai tās [[vēlēšanas|ievēlēti]] pārstāvji ([[pārstāvnieciskā demokrātija]]). Pārstāvnieciskā demokrātija bieži vien ir saistīta ar [[republika|republiku]]. Demokrātiskā valstī katram pilsonim ir tiesības piedalīties savas valsts pārvaldīšanā, un tas ir izdarāms balsojot [[vēlēšanas|vēlēšanās]]. Atsevišķu valstij svarīgu lēmumu vai likumu pieņemšanā vai grozīšanā iespējams arī visu pilsoņu balsojums ([[referendums]]). Mūsdienās pastāv galvenokārt [[pārstāvnieciskā demokrātija]], kad tauta ievēl pārstāvjus, kas gatavo un pieņem lēmumus tās vārdā.

sentences: '''NFT''' jeb '''neaizstājamie blokķēžu žetoni'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/uznemeja-diena/finanses/neaizstajamie-blokkezu-zetoni-paradas-daudzviet-14264163|title=Neaizstājamie blokķēžu žetoni parādās daudzviet|last=Lejiņš|first=Kaspars|website=www.[[diena.lv]]|access-date=2022-02-19|date=2021-06-16}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/nft-jeb-neaizstajamie-blokkezu-zetoni-kada-jega-pirkt-makslu-digitali.a404818/|title=NFT jeb neaizstājamie blokķēžu žetoni. Kāda jēga pirkt mākslu digitāli?|website=www.[[lsm.lv]]|access-date=2022-02-19|date=2021-05-20|language=lv}}</ref> ({{Val-en|non-fungible token}}) ir unikāla un neaizvietojama datu vienība, kas tiek glabāta digitālajā virsgrāmatā ([[Blokķēde|blokķēdē]]).<ref name=":32">{{Ziņu atsauce|url=https://www.latimes.com/business/technology/story/2021-03-11/nft-explainer-crypto-trading-collectible|title=$69 million for digital art? The NFT craze, explained|work=Los Angeles Times|access-date=2021-04-08|date=2021-03-11|last=Dean|first=Sam}}</ref> NFT var tikt sasaistīti ar reproducējamiem darbiem, piemēram, fotoattēliem, video, 3D modeļiem, audio un cita veida digitālajiem failiem (analoģiski autentiskuma sertifikātiem). NFT izmanto blokķēdes tehnoloģiju, lai nodrošinātu publisku īpašumtiesību pierādījumu. NFT īpašnieks nevar ierobežot oriģinālā faila izmantošanu, ko var kopēt un koplietot tāpat kā jebkuru failu. Savstarpējās [[Aizstājamība|aizstājamības]] trūkums atšķir NFT no blokķēdes [[Kriptonauda|kriptonaudas]], piemēram, ''[[Bitcoin]]''.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Masaji
| skaits    = ap 1,6–1,7 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{KEN}} (840 000)
 | {{TZA}} (800 000)
 }}
|   valoda = [[masaju valoda]]
| reliģija = [[masaju mitoloģija]], [[kristietība]]
|   grupas =
|     radi = citi [[niloti|nilotu]] etnosi
}}

sentences: '''Pogdžo di Sanremo''' ({{Val-it|Poggio di San Remo}}) ir kalns [[Itālija|Itālijas]] [[Ligūrija|Ligūrijas]] reģionā, netālu no [[Sanremo]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Daudzeses pagasts
| karte             = <!-- novietojuma karte -->Daudzeses pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs            = Daudzeva
| platība           = 210,67
| iedzīvotāji       = 1142<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1142 / 210.67 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.daudzese.lv
}}
'''Daudzeses pagasts''' ir viena no [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvajām teritorijām [[Sēlija]]s ziemeļos. Robežojas ar sava novada [[Zalves pagasts|Zalves]] un [[Mazzalves pagasts|Mazzalves]], [[Sērenes pagasts|Sērenes]] un [[Seces pagasts|Seces]] pagastiem, [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Viesītes pagasts|Viesītes pagastu]] un [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Valles pagasts|Valles pagastu]].

sentences: '''Inženiergrafika''' ir simbolu un pieņēmumu sistēma, kuru izmanto [[Rasējums|rasējumos]]. Inženiergrafikas teorētiskos pamatus nosaka [[tēlotāja ģeometrija]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Inženiergrafika|first4=Ieva|first8=Zoja|last7=Veide|first7=Gaļina|last6=Stroževa|first6=Veronika|last5=Leja|first5=Ella|last4=Jurāne|last=Auzukalns|last3=Fjodorova|first3=Genevefa|last2=Dobelis|first2=Modris|isbn=978-9984-32-147-9|year=2008|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|first=Jānis|last8=Veide}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Telenor ASA''
| logo             =
| caption          =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1855. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Fornebu]]
| location_country = {{NOR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         = fiksētie un mobilie sakari, [[internets|interneta]] pakalpojumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.telenor.com telenor.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Telenor ASA''''' ir [[Norvēģija]]s [[telesakari|telesakaru]] uzņēmumu grupa. Galvenais birojs atrodas [[Fornebu]], galvaspilsētas [[Oslo]] tuvumā.

Grupa darbojas fiksēto un mobilo sakaru jomā, ir [[internets|interneta]] pakalpojumu sniedzējs, darbojas televīzijas retranslācijas jomā. Tai pieder vairāki [[sakaru pavadonis|sakaru pavadoņi]] ''Thor''. ''Telenor'' ģeogrāfiski aptver Skandināvijas un Āzijas valstis.

sentences:
'''100 000''' ('''simts tūkstoši''') ir [[naturāls skaitlis]] starp skaitļiem 99 999 un 100 001.
Šo skaitli var pierakstīt arī kā 105. To raksta kā 100,000 (ASV un Apvienotajā karalistē) vai 100.000 (Vācijā).

sentences:
{{noformējums+}}
{{saistīts teksts+}}
'''Latvijas Bibliotekāru biedrība'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bibliotekari.lv/?page_id=9 |title=Latvijas Bibliotekāru biedrība |access-date={{dat|2018|02|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171202045337/http://www.bibliotekari.lv/?page_id=9 |archivedate={{dat|2017|12|02||bez}} }}</ref> (LBB) dibināta 1923. gada 29. aprīlī un ir neatkarīga brīvprātīga profesionāla organizācija, kas uz kopēju interešu pamata apvieno [[bibliotēka|bibliotēku]] un informācijas nozares speciālistus. Biedrības darbību regulē LBB statūti.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2012. gada decembrī,}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Porifera
| tips_lv =Sūkļi
| klase =Demospongiae
| klase_lv =Spongīnsūkļi
| rinda =Poecilosclerida
| rinda_lv =
| dzimta =Cladorhizidae
| dzimta_lv =
| ģints =Chondrocladia
| ģints_lv =
| suga =Chondrocladia lyra
| suga_lv =
| binomial =
| izplatība =
| kategorijas =nē
}}
'''''Chondrocladia lyra''''' ir dziļjūras [[sūkļi]] — gaļēdāji. Tie dzīvo Kalifornijas piekrastē 3 300–—3 500 metru dziļumā. ''Chondrocladia lyra'' pirmoreiz atklāja [[Monterejas līča akvārija pētniecības institūts|Monterejas līča akvārija pētniecības institūta]] (MBARI) zinātnieki 2012. gadā. Divi eksemplāri tika savākti un vairāk kā desmit uzfilmēti.<ref>{{Laikraksta atsauce |author=Welton L. Lee, Henry M. Reiswig, William C. Austin & Lonny Lundsten |year=2012 |title=An extraordinary new carnivorous sponge, ''Chondrocladia lyra'', in the new subgenus ''Symmetrocladia'' (Demospongiae, Cladorhizidae), from off of northern California, USA |journal=[[Invertebrate Biology]] |volume= |issue=in press |doi=10.1111/ivb.12001}} {{en ikona}}</ref><ref>{{cite news |url=http://www.dailymail.co.uk/sciencetech/article-2228640/Extraordinary-harp-shaped-carnivorous-sponge-discovered-living-Pacific-Ocean-floor.html |title=Extraordinary harp-shaped carnivorous sponge discovered living on the Pacific Ocean floor |author=Damiel Gayle |date=6 November 2012 |publisher=[[Daily Mail]] |accessdate=2012. gada 6. novembris}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Bauskas novads]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences: '''Vikiekspedīcijas''' ir pasākumi, kuros tiekas [[latviešu valodas Vikipēdija]]s dalībnieki, lai iegūtu jaunu informāciju vai trūkstošos fotoattēlus. Šajā lapā atrodama informācija par jau notikušajām un vēl plānotajām vikiekspedīcijām. Citu valodu un valstu Vikipēdijas kopienās notikušās vikiekspedīcijas ir apskatāmas, izmantojot starpviki saites.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Bērnu cerebrālā trieka''' ir [[galvas smadzenes|galvas smadzeņu]] bojājuma sekas, kuru izpausme galvenokārt ir kustību traucējumi.

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Lapsiņa
| abbreviation = Vul
| name_latin = Vulpecula
| RA = 20
| dec = +25
| areatotal = 268
| arearank = 55. vieta
| numbermainstars = 5, 20
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Vul''
| starmagnitude = 4,44
| neareststarname = ''PY Vul''
| stardistance = 60,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Lira (zvaigznājs)|Lira]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Delfīns (zvaigznājs)|Delfīns]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 55
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Coprinopsis atramentaria 3 - Lindsey.jpg
| att_nosaukums   = [[Pelēkā tintene]] (''Coprinopsis atramentaria'')
| valsts          = Fungi
| valsts_lv       = Sēnes
| nodalījums      = Basidiomycota
| nodalījums_lv   = Bazīdijsēnes
| klase           = Homobasidiomycetes
| klase_lv        = Himēnijsēnes
| kārta           = Agaricales
| kārta_lv        = Atmateņu rinda
| dzimta          = Psathyrellaceae
| dzimta_lv       =
| ģints           = Coprinopsis
| ģints_lv        = Tintenes
|             suga = C. atramentaria
|          suga_lv = Pelēkā tintene
|         binomial = Coprinopsis atramentaria
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Aishils
| vārds_orig = ''Αἰσχύλος''
| attēls = Aischylos Büste.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = ap 525. gadu p.m.ē.
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Eleisina]], [[Atika]]
([[Rietumatika]], {{GRE}})
| m_dat_alt = ap 456. gadu p.m.ē.
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = Gēla, [[Sicīlija]]
([[Džela]], [[Kaltanisetas province]], [[Sicīlija]], {{ITA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = dramaturgs, karavīrs
| dzimums = V
| vecāki = tēvs - Eiforions
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis Kārlis fon Keizerlings
|          vārds_orig = ''Hermann Karl von Keyserlingk''
|              attēls = Herman Karl von Keyserling.PNG
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1696
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Blīdenes muiža, [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1764
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Varšava]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltietis]]
|        nodarbošanās =  diplomāts, vēsturnieks
|            paraksts =
|            piezīmes = atbalstīja [[Johans Sebastiāns Bahs|Baha]] ģimeni
|         kategorijas =
}}

sentences:
<!-- *** NEMAINIET RAKSTĀ MŪZIĶA VĀRDA RAKSTĪBU. TAS IR ATVEIDOTS PĒC ANGĻU VALODAS ĪPAŠVĀRDU ATVEIDES NOTEIKUMIEM, kas nosaka, ka viņa vārds rakstāms Džēreds. -->
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Džēreds Leto
|Vārds_orig = ''Jared Leto''
|Attēls = Jared Leto by Gage Skidmore.jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Džēreds Leto 2016. gada ''[[San Diego Comic-Con]]''
|Fons = solists
|Dz_vārds = Džēreds Leto
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1971|12|26}}
|Miris =
|        Vieta_dz = {{flaga|ASV}} [[Bosjēsitija]], [[Luiziāna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = balss, [[ģitāra]]
|Žanrs = [[Rokmūzika|roks]]<br />[[alternatīvais roks]]
|Nodarbošanās = [[aktieris]], [[mūziķis]], [[dzejnieks]], [[kinorežisors]], [[fotogrāfs]]
|Gadi = 1992—pašlaik
|Darbojies_arī = ''[[30 Seconds to Mars]]''
|Dzimums = V
}}
<!-- *** NEMAINIET RAKSTĀ MŪZIĶA VĀRDA RAKSTĪBU. TAS IR ATVEIDOTS PĒC ANGĻU VALODAS ĪPAŠVĀRDU ATVEIDES NOTEIKUMIEM, kas nosaka, ka viņa vārds rakstāms Džēreds. -->
'''Džēreds Džozefs Leto''' ({{val|en|Jared Joseph Leto}}; dzimis {{dat|1971|12|26}} [[Bosjēsitija|Bosjēsitijā]], [[Luiziāna|Luiziānā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu mūziķis un kinoaktieris. Viņš ir rokgrupas ''[[30 Seconds to Mars]]'' solists, dziesmu autors un ģitārists. Viņam ir vecāks brālis [[Šenons Leto|Šenons]], bundzinieks grupā ''30 Seconds to Mars''. Viņa vecāki izšķīrās, kad viņš vēl bija mazs un pēc šķiršanās viņš bija mātes aizbildniecībā.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Kaskāžu kalni
 |attēls                 = Mount Rainier 7706.JPG
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Skats uz [[Reinīra kalns|Reinīra kalnu]]
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
 |ģeo_apgabals           =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 1100
 |platums                = 130
 |kalns                  = [[Reinīra kalns]]
 |augstums               = 4392
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
|lat_dir =N |lat_deg =47|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =122|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = ASV#Kanāda#Ziemeļamerika
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Kaskāžu kalni''' ({{val|en|Cascade Range}}) ir kalnu grēda [[Ziemeļamerika]]s rietumu daļā.<ref>{{PZT|341|Kaskādu kalni}}</ref> Sastāv no vairākām mazākām grēdām: [[Augstās Kaskādes]], [[Kanādas Kaskādes]] u.c. Kalnu grēda ir daļa no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] uguns gredzena. 12 kalni pēdējo 4000 gadu laikā izvirduši vismaz vienu reizi no kuriem visbiežāk — [[Senthelensa kalns]]. Mēneša laikā kalnos var tikt reģistrētas pat piecas zemestrīces. Pēdējie izvirdumi notikuši [[2006. gads|2006.]], [[1980. gads|1980.]], [[1921. gads|1921.]] un [[1914. gads|1914.]] gadā.

sentences:
piliens turas kopā kohēzijas dēļ]]
'''Kohēzija''' ({{val|la|cohaesus}} — 'saistīts') ir divu kontaktā esošu ķīmiski vienādu [[cieta viela|cietvielu]] vai [[šķidrums|šķidrumu]] saskarvirsmu saistīšanās, ko rada molekulārie spēki. Piemēram, [[ūdens|ūdenim]] ir samērā liela kohēzija starpmolekulāro [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ. Kohēzijas un [[adhēzija]]s parādības ir [[kapilārais efekts|kapilārā efekta]] pamatā. Cietu vielu kohēzija ir būtiski lielāka nekā šķidrumu kohēzija.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dornbirne
| official_name = ''Dornbirn''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Watzenegg7.JPG
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag =
| image_seal =
| image_shield = Wappendornbirn.svg
| pushpin_map = Austrija
| pushpin_label_position =
| latd = 47| latm = 24| lats = 50| latNS = N
| longd = 09| longm = 44| longs = 40| longEW = E
| nickname =
| motto =
| population_total = 48067
| population_density_km2 = auto
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Austrija}}'''
| subdivision_type1 = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
| subdivision_name1 = [[Forarlberga]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| area_total_km2 = 120,97
| population_as_of = {{dat|2016|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indekss
| postal_code = 6850
| area_code = 05572
| website = [https://www.dornbirn.at/]
| footnotes =
}}'''Dornbirne''' ({{Val|de|Dornbirn}}) ir pilsēta [[Austrija|Austrijā]], [[Forarlberga|Forarlbergā]]. {{Dat|2016}} šeit dzīvoja 48 067 iedzīvotāji. Dornbirne ir desmitā lielākā pilsēta Austrijā pēc iedzīvotāju skaita. Pilsētā ir bāzēts [[Austrijas hokeja līga|Austrijas hokeja līgas]] klubs [[Dornbirner EC]].

sentences: '''Izkliedētā skaitļošana''' jeb '''izkliedētā datošana''' ({{val-en|distributed computing}})<ref>{{AkadTerm|term=izkliedētā skaitļošana|lang=LV}}</ref> ir [[datorzinātne]]s nozare, kas pēta izkliedētas sistēmas. Izkliedētas sistēmas ir [[programmatūra]]s sistēmas, kuras komponentes ir atsevišķas sistēmas, kas savienotas [[datoru tīkls|tīklā]] un koordinē savu darbību apmainoties ar ziņojumiem.<ref name="Coulouris">{{cite book|last=Coulouris|first=George|author2=Jean Dollimore|author3=Tim Kindberg|author4=Gordon Blair|title=Distributed Systems: Concepts and Design (5th Edition)|url=https://archive.org/details/distributedsyste0000coul_e0z4|publisher = Addison-Wesley|year=2011|location=Boston|isbn=0-132-14301-1}}</ref> Komponentes savā starpā sazinās, lai kopīgi sasniegtu kādu vienu konkrētu mērķi. Trīs izkliedētas sistēmas raksturojošas īpašības ir: komponenšu [[laiksakritība]] ({{val-en|concurrency}}), vienota pulksteņa neesamība un neatkarīga komponenšu [[atteice]].

sentences: '''19. marts''' ir gada 78. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (79. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 287 dienas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Bauskas rātsnams
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Bauska Rātsnams 2013 1.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Bauskas rātsnams
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = Rātslaukums 1, [[Bauska]], [[Bauskas novads]], {{LAT}}
| pushpin_map         = Latvija
| latd  = 56.410098  | latNS  =
| longd =  24.185677 | longEW =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 17. gadsimts/19. gadsimts/20. gadsimts
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Rātsnams
|      numurs = 6169
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = arhitektūra
|     reģions = Zemgale
|     rīk_dat = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
| references          =
}}
'''Bauskas rātsnams''' ir 17. gadsimtā celts [[rātsnams]] [[Bauska|Bauskā]], kas pēc tā uzcelšanas esot bijis lielākais un greznākais rātsnams visā [[Kurzemes un Zemgales hercogiste|Kurzemes un Zemgales hercogistē]]. 2011. gadā tika pabeigta tā rekonstrukcija un tas atguva pirmatnējo izskatu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://abc.lv/?article=bauskas-ratsnama-pabeigti-visi-rekonstrukcijas-darbi&tabula_energoekonomiskas_spuldzes_sort=0 |title=Bauskas rātsnamā pabeigti visi rekonstrukcijas darbi |access-date={{dat|2015|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305084507/http://abc.lv/?article=bauskas-ratsnama-pabeigti-visi-rekonstrukcijas-darbi&tabula_energoekonomiskas_spuldzes_sort=0 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Pašlaik Bauskas rātsnamā atrodas [[tūrisms|tūrisma]] informācijas centrs un izstāžu zāle.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.a4d.lv/_fl/library/image4f0184bf4b27a.jpg |title=Ēka pirms rekonstrukcijas |access-date={{dat|2015|10|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305043607/http://www.a4d.lv/_fl/library/image4f0184bf4b27a.jpg |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Rātsnama ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

sentences:
[[File:Emperoryuandinastycollage.jpg|thumb|Kagani]]
'''Kagans''' bija valdnieka tituls agrajos viduslaikos [[tjurki|tjurku]] tautām. [[Mongoļu impērija]]s "hanu hans". Pirmoreiz minēts [[Ķīna|ķīniešu]] hronikās 3. gs. mūsu ērā saistībā ar [[Centrālāzija]]s tautu sjanbi. 402. gadā titulu pieņēma žužaņi. No tiem pārņēma [[Avāri (senie)|avāri]] un tjurki (no 552. gada), kuri 6. gs. vidū izveidoja pašu lielāko tā laika klejotāju valsti - [[Tjurku kaganāts|Tjurku kaganātu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija hidroksīds
|       citi nosaukumi = dzēstie kaļķi
|           CAS numurs = 1305-62-0
|      ķīmiskā formula = Ca(OH)2
|              molmasa = 74,093
|              blīvums = 2211
|  kušanas temperatūra = 512 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 0,189 g/100 ml (0 °C)
0,173 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kalcija hidroksīds''' (Ca(OH)2, veldzētie kaļķi, dzēstie kaļķi) ir balta, cieta, kristāliska, sārmaina viela. To parasti iegūst, [[kalcija oksīds|kalcija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]] (dzēšot nedzēstos kaļķus). Vēl kalcija hidroksīds var veidoties, reaģējot [[kalcija hlorīds|kalcija hlorīdam]] ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Kalcija hidroksīds (portlandīts) veidojas arī [[portlandcements|portlandcementa]] cietēšanas procesā. Kalcija hidroksīds ūdenī šķīst diezgan slikti.

sentences: '''Ksendzs''' ({{val|pl|ksiądz}} — 'mācītājs') ir [[katoļticība|romas katoļu]] baznīcas [[mācītājs|mācītāja]] nosaukums, kas tiek lietots [[Polija|Polijā]]. Nereti ārpus Polijas sarunvalodā tā sauc poļu tautības katoļu mācītāju vai vispār mācītāju vietās, kur katoļu garīdzniecību ir veidojuši poļi.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Maija Silmale
|          vārds_orig =
|              attēls = Maija Silmale.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1924
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 20
|            dz_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1973
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 22
|             m_vieta = Rīga
|        dzīves_vieta = [[Rīga]]
|           pilsonība = {{LAT}}
|        nodarbošanās = tulkotāja
|             tautība = [[latviete]]
|             dzimums = S
|        dzīvesbiedrs =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|valodnieku|Šmits|Šmits}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Pēteris Šmits
|          vārds_orig =
|              attēls = Pēteris Šmits.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1869
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 25
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis|Raunas pagasts|td=Latvija}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1938
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 5
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[latvieši|latvietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Pekinas Universitāte, Tālo Austrumu universitāte, [[Latvijas Universitāte]]
|          alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]<br />[[Pēterburgas Universitāte]]
|             zinātne = [[valodniecība]], [[folkloristika]], [[sinoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =  Zinātniski pamatoja tungusu-mandžūru valodas kā patstāvīgu valodu saimi. Jaunās krievu sinoloģijas skolas izveidotājs. Baltu valodu pētījumi.
|         apbalvojumi = [[Tēvzemes balva|Tēvzemes balva zinātnē]] (1938)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Pēteris Šmits-Smiters''', arī '''Šmidts''' (dzimis {{dat|1869|12|25}}, miris {{dat|1938|6|5}}), bija latviešu [[Austrumu studijas|orientālists]] sinologs, valodnieks un etnogrāfs.<ref name="NE">[https://enciklopedija.lv/skirklis/193114-P%C4%93teris-%C5%A0mits ''Pēteris Šmits'']. [[Nacionālā enciklopēdija]]. Skatīts: 2024-03-30.</ref> [[Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālā padome|Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālās padomes]] goda priekšsēdis (1919).

sentences: '''12. jūlijs''' ir gada 193. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (194. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 172 dienas.

sentences:
{{Atjaunināt}}
{{cita nozīme|kinoteātri|šī vārda citām nozīmem|Pionieris}}

sentences:
[[Kategorija:Piņķi]]
[[Kategorija:Ielas Mārupes novadā|Piņķi]]

sentences:
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Butadiēna struktūrformula un vienkāršotā struktūrformula
|ķīmiskā formula=Н2С=СН—СН=СН2
|molmasa=54,09
|blīvums=šķidrā fāze 640
|kušanas temperatūra=-108,9 °C
|viršanas temperatūra=-4,4 °C
}}
'''1,3-butadiēns''' (butadiēns, divinils, eritrēns, Н2С=СН—СН=СН2) ir vienkāršākais [[alkadiēni|alkadiēns]] ar konjugētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, starp kurām ir viena vienkāršā saite). Butadiēns ir bezkrāsaina gāze ar specifisku smaku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Onychodus jandemarrai holotype skull.png
| att_nosaukums = Onihodveidīgās (''[[Onychodus jandemarrai]]'') galva
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         kārta = Onychodontiformes
|      kārta_lv = Onihodveidīgās
|      binomial = Onychodontiformes Andrews, 1973
|    iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Bukkanodus}} Johanson ''et al.'', 2007
* † {{TaksoSaite|Grossius}} Schultze, 1973
* † {{TaksoSaite|Luckeus}} Young & Schultze, 2005
* † {{TaksoSaite|Onychodus}} Newberry, 1857
* † {{TaksoSaite|Qingmenodus}} Lu & Zhu, 2009
* † {{TaksoSaite|Selenodus}} Mondéjar-Fernández, 2020
* † {{TaksoSaite|Strunius}} Jessen, 1966
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
* ''Onychodontida'', ''Struniiformes''
}}

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences: {{Citas nozīmes|dokumenta veidu|Baltā grāmata (nozīmju atdalīšana)|Baltā grāmata}}

sentences:
{{Ielas infokaste
 |         nosaukums = Ringštrāse
 |       nosauk orig = Ringstraße
 |            attēls = Wien_Schubertring_a.jpg
 |   attēla paraksts =
 | apdz vietas veids =
 |        apdz vieta =
 |           pilsēta = {{vieta|Austrija|Vīne}}
 |     priekšpilsēta =
 |           apkaime =
 |            novads =
 |      ielas garums = 5,3 km
 |           atklāta = 12. gadsimts
 |    vēst nosaukumi =
 |      joslu skaits =
 |      ielas segums =
 |     ievēr celtnes =
 |          autobuss =
 |        trolejbuss =
 |          tramvajs =
 |     mikroautobuss =
 |              cits =
 |       citas daļas = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Rango
| attēls                   = Rango2011Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Rango''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Gors Verbinskis]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Abigeila Breslina]]
* [[Alfreds Molina]]
* [[Harijs Dīns Stentons]]
* [[Rejs Vinstons]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Animation Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|2|14|Vestvuda|2011|3|4|ASV|2011|3|18|Latvija|}}
| ilgums                   = 107 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/rango-2011|title=Rango|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921024504/https://www.bbfc.co.uk/releases/rango-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|135miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rango.htm|title=Rango (201) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|245,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Rango"''' ({{val|en|Rango}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] datoranimācijas filma. Filmas režisors ir [[Gors Verbinskis]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Džonijs Deps]], [[Aila Fišere]], [[Abigeila Breslina]], [[Alfreds Molina]], [[Harijs Dīns Stentons]] un [[Rejs Vinstons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|2|14||bez}} Vestvudā.

sentences:
{{Citas nozīmes|Linux operētājsistēmu|Ubuntu|Ubuntu}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name = Ubuntu
| logo =
| screenshot = File:Ubuntu 23.10 with App Center - English.png
| caption = Ubuntu 23.10 "Mantic Minotaur"
| developer = [[Canonical Ltd.]]
| family = [[Linux]]
| working_state = Aktuāls
| source_model = [[Brīvā programmatūra|Brīvā un atvērtā pirmkoda programmatūra]]<ref name="Ubuntu kernel sources">{{Tīmekļa atsauce|title=kernel.ubuntu.com|url=http://kernel.ubuntu.com/git/|website=kernel.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821121416/http://kernel.ubuntu.com/git/}}</ref><ref name="Ubuntu archive">{{Tīmekļa atsauce|title=Index of /ubuntu|url=http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|website=archive.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200511162437/http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|archivedate={{dat|2020|05|11||bez}}}}</ref>
| latest_release_version = Ubuntu 20.04 LTS
| latest_release_date = {{dat|2020|04|23|N|bez}}
| marketing target = [[Mākoņskaitļošana]], [[lietu internets]], [[personālais dators]], [[serveris]]
| language = Vairāk nekā 55 valodas
| updatemodel = [[Software Updater]]
| package_manager = [[GNOME Software]], [[APT (Debian)|APT]], [[dpkg]], [[Snappy (package manager)|Snappy]], [[flatpak]]
| supported_platforms = {{bulleted list |[[IA-32]], [[x86-64]] |[[ARM64]], [[ARMhf]] ([[ARMv7]] + [[VFPv3-D16]]) |[[ppc64le]] ([[POWER8]] un jaunāk) |[[s390x]]<ref name="supported_hardware">{{Tīmekļa atsauce |url=https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html |quote=Ubuntu 18.04 LTS Server Edition supports four (4) major architectures: AMD64, ARM, POWER8, LinuxONE and z Systems |title=Preparing to Install |work=Ubuntu Official Documentation |year=2018 |publisher=Canonical Ltd. |access-date=16 November 2018 |archive-date={{dat|2019|06|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190602173029/https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html }}</ref>}}
| kernel_type = [[Linux kernel]]
| userland = [[GNU Core Utilities|GNU]]
| ui = [[GNOME]]
| license = [[GNU General Public License|GPL]] un citas licences
| website = {{URL|https://ubuntu.com}}
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Sputnik''
| logo_attēls          = Sputnik logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = ziņu aģentūra
| valsts               = {{flaga|Krievija}} [[Maskava]], [[Krievija]]
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2014|11|10}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairāk par 30
| komerciāla           =
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://sputniknews.com/}}
}}
'''''Sputnik''''' (no {{val|ru|спутник}} — 'pavadonis'; agrāk '''''Golos Rossii''''' un '''''RIA Novosti''''') ir ziņu aģentūra, ko izveidojusi [[Krievijas Federācijas valdība]]i piederošā aģentūra ''[[Rossiya Segodnya]]''.<ref name="Al Jazeera America">{{tīmekļa atsauce |url=http://america.aljazeera.com/articles/2013/12/9/putin-dissolves-rianovostinewsagency.html |title=Putin dissolves RIA Novosti news agency |last1=Pizzi |first1=Michael |date=9 December 2013 |publisher=[[Al Jazeera America]] }}</ref> Tās galvenā mītne atrodas [[Maskava|Maskavā]], ar filiālēm [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Kaira|Kairā]], [[Pekina|Pekinā]], [[Parīze|Parīzē]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Londona|Londonā]] un [[Edinburga|Edinburgā]]. Portāls paredzēts ārvalstu auditorijai, un tajā tiek publicēti raksti par pasaules politiku un [[ekonomika|ekonomiku]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknews.com/docs/about/index.html|title=Sputnik International|first=|last=Sputnik|work=sputniknews.com|access-date={{dat|2019|07|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|07|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190720144948/https://sputniknews.com/docs/about/index.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html|title=Par projektu|publisher=sputnik.lv|accessdate={{dat|2019|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413090622/https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html}}</ref>

sentences: '''Anarhokapitālisms''' (zināms arī kā '''brīvā tirgus anarhisms''')<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |author=Robert P. Murphy |title=What Are You Calling 'Anarchy'? |url=http://www.mises.org/story/1778}}</ref> ir [[anarhisms|anarhistiska]] un [[libertārisms|libertāra]] [[filozofija]], kura ir pret politiskās valdības ideju, kā arī pret ekonomisku valdību, kurā pastāv [[brīvais tirgus|brīvā tirgus]] [[kapitālisms]] ar [[pieprasījums un piedāvājums|pieprasījumu un piedāvājumu]]. Anarhokapitālisti uzskata, ka drošības un aizsardzības funkcijas var nodrošināt privātais sektors efektīvāk par valsti. Anarhokapitālistiska sabiedrībā likuma aizsardzības, tiesas un pārējos aizsardzības pakalpojumus nodrošinātu brīvprātīgi veidotas, konkurējošas organizācijas, tādas kā privātas aizsardzības aģentūras vai apdrošināšanas kompānijas. Saskaņā ar anarhokapitālisma principiem indivīdu aktivitātes tiktu regulētas ar [[dabiskās tiesības|dabisko tiesību]] likumiem, kurus nodrošinātu brīvais tirgus, un privātajiem likumiem. Bezupuru noziegumi un noziegumi pret valsti nepastāvētu.

sentences: '''Hidromorfons''' (C17H19NO3) ir centrālas darbības [[opioīds|opioīdu]] klases pretsāpju līdzeklis. Medicīnas ziņā tas ir pretsāpju līdzeklis, savukārt juridiski tā ir [[narkotika]]. Hidromorfonu izmanto medicīnā [[analgēzija]]i kā [[morfīns|morfīna]] aizvietotāju. Tā tiek uzskatīta par spēcīgāko pretklepus vielu. Tas tika izstrādāts neilgi pēc [[heroīns|heroīna]] aizliegšanas medicīniskiem nolūkiem.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ārlavas pagasts
| karte             = Valdemārpils_lauku_teritorija_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ārlavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ārlavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Valdemārpils
| platība           = 134,5
| iedzīvotāji       = 935<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 935 / 134.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.valdemarpils.lv
| nos_vācu          = Erwahlen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Эрваленская
| ref_krievu        =
}}
'''Ārlavas pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām. No visām pusēm iekļauj [[Valdemārpils]] pilsētu un robežojas arī ar sava novada [[Lubes pagasts|Lubes]], [[Īves pagasts|Īves]], [[Valdgales pagasts|Valdgales]], [[Laidzes pagasts|Laidzes]], [[Rojas pagasts|Rojas]] un [[Vandzenes pagasts|Vandzenes]] pagastiem.

sentences:
'''''Fontaine''''' var būt:
* [[Žists Fontēns]] ''(Just Fontaine)'' — franču futbolists;
* [[Fontēna līcis]] ''(Caleta Fontaine)'' — Sjervas līča čīliešu nosaukums.

sentences: '''23. jūlijs''' ir gada 204. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (205. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikusi 161 diena.

sentences:
{{Citas nozīmes|valsti|Dienvidāfrika (nozīmju atdalīšana)|Dienvidāfrika}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{Collapsible list|title='''''Republic of South Africa'' ([[angļu valoda|angļu]])'''
  |''Republiek van Suid-Afrika ''([[afrikandu valoda|afrikaneru]])
  |''iRiphabliki yeSewula Afrika ''([[isindebele]])
  |''iRiphabliki yomZantsi Afrika ''([[isiķhosa]])
  |''iRiphabhuliki yaseNingizimu Afrika ''([[isizulu]])
  |''iRiphabhulikhi yeNingizimu Afrika ''([[sisvati]])
  |''Repabliki ya Afrika-Borwa ''([[ziemeļsoto]])
  |''Rephaboliki ya Afrika Borwa ''([[sesoto]])
  |''Rephaboliki ya Aforika Borwa ''([[secvana]])
  |''Riphabliki ra Afrika Dzonga ''([[šiconga]])
  |''Riphabuḽiki ya Afurika Tshipembe ''([[čivenda]])
  |'''''(visi 11 nosaukumi ir oficiāli)'''''<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.constitutionalcourt.org.za/site/theconstitution/thetext.htm | title= The Constitution | publisher= Constitutional Court of South Africa | accessdate= 2009-09-03}}</ref>
  }}
| pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidāfrikas Republika
| valsts_nosaukums = Republic of South Africa
| karoga_attēls = Flag of South Africa.svg
| karoga_nosaukums = Dienvidāfrikas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat_of_arms_of_South_Africa.svg
| ģerboņa_nosaukums = Dienvidāfrikas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 85px
| valsts_moto = !ke e: ǀxarra ǁke
| valsts_himna = ''[[Dienvidāfrikas Republikas himna|Nkosi Sikelel' iAfrika]]''
| kartes_attēls = Location_South_Africa_AU_Africa.svg
| kartes_paraksts =
| galvaspilsēta = [[Pretorija]] (administratīvā)
[[Blumfonteina]] (tiesu varas)
[[Keiptauna]] (likumdošanas)
| lielākā_pilsēta = [[Johannesburga]]
| valsts_valodas = {{Collapsible list|title='''11 valodas'''
  |
  |[[angļu valoda]]
  |[[afrikandu valoda|afrikaneru]]
  |[[isindebele]]
  |[[isiķhosa]]
  |[[isizulu]]
  |[[sisvati]]
  |[[ziemeļsoto]]
  |[[sesoto]]
  |[[secvana]]
  |[[šiconga]]
  |[[čivenda]]
  }}
| etniskās_grupas =
| etniskās_grupas_gads =
| valsts_iekārta = [[Parlamentārisms|Parlamentāra republika]]
| valsts_galvas_tituls = [[Dienvidāfrikas prezidents|Prezidents]]
| valsts_galva = [[Sirils Ramafosa]]
| valsts_galvas_tituls2 = [[Dienvidāfrikas viceprezidents|Viceprezidents]]
| valsts_galva2 = [[David Mabuza]]
| valsts_galvas_tituls3 =
| valsts_galva3 =
| neatkarības_iegūšana = [[Dienvidāfrikas vēsture|Neatkarība]]
| neatkarības_piezīme = no [[Lielbritānija]]s
| dibināta =
| neatkarības_notikums = [[Dienvidāfrikas Savienība|Savienība]]
| neatkarības_datums = {{dat|1910|5|31}}
| neatkarības_notikums2 = [[Vestminsteras statūti]]
| neatkarības_datums2 = {{dat|1931|12|11}}
| neatkarības_notikums3 = Republika
| neatkarības_datums3 = {{dat|1961|5|31}}
| platība_km2 = 1 221 037
| platība_rangs = 25.
| procenti_ūdens =
| iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
| iedzīvotāju_skaits = 49 320 000<ref name=statssa-midyear2009>{{en ikona}} {{cite paper | url= http://www.statssa.gov.za/PublicationsHTML/P03022009/html/P03022009.html | title= Mid-year population estimates | version= 2009 | format= .html | publisher= Stats SA | author= Statistics South Africa | date= 2009 | accessdate= 2009-01-09 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| iedzīvotāju_skaits_rangs = 25.
| apdzīvotības_blīvums_km2 = 41
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 170.
| IKP_PPP =
| IKP_PPP_gads =
| IKP_PPP_rangs =
| IKP_PPP_per_capita =
| IKP_PPP_per_capita_rangs =
| HDI = 0,709 {{palielinājās}}
| HDI_gads = 2019
| HDI_kategorija = vidējs
| HDI_rangs = 114.
| Gini = 57,8
| Gini_gads = 2000
| Gini_kategorija =
| Gini_rangs =
| valūta = [[Dienvidāfrikas rands]]
| valūtas_kods = ZAR
| laika_zona = [[SAST]]
| utc_offset = +2
| laika_zona_DST =
| utc_offset_DST =
| domēns = [[.za]]
| tālsarunu_kods = 27
| iso_kods_num = 710
| iso_kods_alfa2 = ZA
| iso_kods_alfa3 = ZAF
}}

sentences: '''Skalva''' jeb '''Skalava''' ({{val-la|Schalavonia}}, {{val-de|Schalowe}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] [[Skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s lejtecē. Pēc [[Pēteris no Duisburgas|Pētera no Duisburgas]] hronikas ziņām Skalva bija viena no [[Prūsija]]s zemēm. Skalvji, kuru kultūra pēc arheoloģiskā materiāla tuvāka [[kurši]]em, dzīvoja līdzās [[kurši]]em, [[žemaiši]]em, [[jātvingi]]em un [[prūši]]em Nemunas pietekas [[Jūra (upe)|Jūras]] baseinā.

sentences:
{{Citas nozīmes|Solaris — ēku kompleksu Rīgā|Solaris|Solaris}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Solaris''
|alternat nosaukums     =
|attēls                 = Rīga, Solaris 06.2009.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        = ''Solaris'' 2009. gada jūnijā.
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 33| latNS =N
|longd = 24| longm = 00| longs = 51| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese                 = [[Anniņmuižas bulvāris]] 41, 43
|apkaime                = [[Imanta (Rīga)|Imanta]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[2004]]—[[2006. gads|2006]]
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 2006
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Daudzdzīvokļu ēkas
|antena spice           = 77,92
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 25
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Andis Sīlis<br />Aleksejs Birjukovs
|arhit birojs           = Arhitektu birojs "Sīlis, Zābers un Kļava"
|projekta vad           = "LPL", K. Voitjuleviča, A. Ugrimovs
|inzinieris             =
|buvnieks               = "Uzņēmējs", būvdarbu vadītājs V. Reinicāns
|attistitajs            = "ParkHaus"
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            = <!-- [http://www.solaris.lv/ solaris.lv] -->
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Solaris''''' ir daudzstāvu dzīvojamo ēku komplekss, kurā ietilpst divas 25 stāvu augstas dzīvojamās ēkas. Ēku kopējais augstums ir 77,92 metri un tas tika uzcelts laika posmā no 2004. gada jūnija līdz 2006. gada maijam. Ēkās kopumā ir 360 vienu līdz sešu istabu plaši dzīvokļi (telpu platība: 46,6—136 m²). Abas ēkas atrodas iežogotā labiekārtotā teritorijā 3,2 ha platībā, pieejama pazemes autostāvvieta. Ēkās ir pieejami arī ''penthouse'' tipa dzīvokļi.<ref>[https://www.apollo.lv/5339683/no-putna-lidojuma-rigas-penthausi No putna lidojuma — Rīgas penthausi], apollo.lv, {{dat|2008|05|26|SK}}</ref>

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Medību Suņi
| abbreviation = CVn
| name_latin = Canes Venatici
| RA = 13
| dec = +40
| areatotal = 465
| arearank = 38. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α CVn''
| starmagnitude = 2,90
| neareststarname = ''β CVn''
| stardistance = 27,4
| numbermessierobjects = 5
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Vēršu Dzinējs]]
[[Berenikes Mati]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 40
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Frankfurtes Hānas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Frankfurt-Hahn''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Terminal2 hahn airport.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   = Hānas lidostas 2. terminālis
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = HHN
| ICAO                       = EDFH
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Vācija
| kartes_paraksts            =
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| relfeja_karte              =
| plat_d =49 | plat_m  =56 | plat_s =54 | plat_NS =N
| gar_d  =007  | gar_m   =15| gar_s  =51| gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH''
| apkalpo                    = [[Reinzeme-Pfalca]]
| atrasanas_vieta            = [[Reinzeme-Pfalca]]
| metric-elev                =
| elevation-f                = 1649
| elevation-m                = 503
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.hahn-airport.de/}}
| r1-number                  = 03/21
| r1-length-m                = 3800
| r1-surface                 = asfaltbetons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 2 609 156 (2016)
| lidojumu_skaits            = 21 220 (2016)
| krava                      = 72 577 (2016)
}}
'''Frankfurtes Hānas lidosta''' ({{val|de|Flughafen Frankfurt-Hahn}}) ir zemo cenu aviokompāniju un kravas pārvadājumu lidosta [[Vācija|Vācijā]], [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemes-Pfalcas]] federālajā zemē. Izvietojusies Vācijas rietumu daļā, ierīkota bijušās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] karabāzes vietā. Lidosta nosaukta pēc [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtes pie Mainas]] pilsētas, lai arī atrodas 120 km no tās. Viena no [[Ryanair]] bāzes lidostām. Lidostai ir viens skrejceļš un divi pasažieru un viens kravas terminālis.

sentences:
pils 20. gadsimta sākumā.]]
'''Totlēbeni''' ({{val|de|Totleben}}, arī ''Tottleben, Todtleben, Todleben'') ir vācu dzimta, kas 18. gadsimtā no [[Tīringene]]s ieceļoja [[Kurzeme|Kurzemē]]. Dzimta ierakstīta [[Igaunijas bruņniecība]]s (1856), [[Kurzemes bruņniecība]]s un [[Vidzemes bruņniecība]]s (1857), tad [[Sāmsalas bruņniecība]]s (1858) matrikulā.

sentences:
{{Lokomotīves infokaste
| nosaukums           = TU1(ТУ1)
| tips                = dīzeļlokomotīve
| attēls              = TU1-001.jpg
| attēla_apraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| ražotājvalsts       = {{karogs|PSRS}}
| rūpnīca             = [[Kaluga]]s mašīnbūves rūpnīca
| izgatavošanas_gads  = 1954
| pavisam_uzbūvētas   = 2
| sliežu_platums      = 750 mm
| darbības_veids      = maģistrālā pasažieru
| konst_ātrums        = 50 km/h
| asu_formula         = 2o-2o
| pilnais_svars       = 32 t
| spiediens_uz_sliedi = 8 t
| dzinēja_tips        = dīzeļdzinējs 1D12
| dzinēja_jauda       = 195 kW
| transmisijas_tips   = elektriskā
| valstis             = {{karogs|PSRS}},{{UKR}},
                        {{RUS}},{{UZB}}
}}
'''TU1''' ir [[dīzeļlokomotīve]]s [[TU2]] prototips, izgatavots divos eksemplāros 1954. gadā [[Kaluga]]s mašīnbūves rūpnīcā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Nidovirales
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Pogosjancs
|     vārds_orig = ''Эрнест Погосянц''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Čuhujiva|td=Ukraina}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1990
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 16
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava|td=Krievija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USSR}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = pedagogs—matemātiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Ernests Pogosjancs''' ({{val|ru|Эрнест Левонович Погосянц}}; dzimis {{Dat|1935|6|4}}, miris{{Dat|1990|8|16}}) bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[Šaha kompozīcija|šaha problēmists]],<ref name=ENC>{{ŠE|306}}</ref> lielmeistars (1988)<ref>[http://www.sci.fi/~stniekat/pccc/gm.htm Lielmeistari šaha kompozīcijā] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200729204928/http://www.sci.fi/~stniekat/pccc/gm.htm |date={{dat|2020|07|29||bez}} }} {{en ikona}}</ref> [[Šaha kompozīcija|šaha kompozīcijā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1,3-propāndiola struktūrformula
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=1060
|kušanas temperatūra=-28 °C
|viršanas temperatūra=210-212 °C
}}
'''1,3-Propāndiols''' (trimetilēnglikols, HOCH2CH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī un [[etanols|etanolā]]. Tas ir divvērtīgais [[spirts]]. 1,3-Propāndiolam ir [[izomēri|izomērs]] — [[1,2-propāndiols]].

sentences:
{{Commonscat|Miley Cyrus|Mailija Sairusa}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Anna Sakse
|     vārds_orig =
|         attēls = Anna_Sakse.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1905
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Lejasciema pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1981
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 02
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latviete
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Edgars Abzalons (1900-1950)
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms = Austra Sēja, Smīns, Trīne Grēciņa, Zane Mežadūja
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''12. maijs''' ir gada 132. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (133. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 233 dienas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Piedrujas Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10950994
| date           =
| author         = Jānis Sedols / [https://web.archive.org/web/20110927180654/https://jonins.mii.lu.lv/ia/ia.htm jonins.mii.lu.lv]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Gremdvirzulis''' jeb '''plunžeris''' (no [[Angļu valoda|angļu]] ''plunge'' — 'nirt, gremdēties') ir [[Cilindrs|cilindrisks]] [[virzulis]], kura garums ir ievērojami lielāks par tā diametru.

sentences: '''Silikoni''' (no {{val-en|silicone}}) ir mākslīgi iegūti [[silīcijorganiskie savienojumi]]<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 706. lpp.</ref>. Šaurākā nozīmē silikoni ir [[skābeklis|skābekli]] saturoši silīcijorganiski [[polimēri]] ar vispārīgo formulu [R2SiO]n, kur R ir kāda organiska grupa, piemēram, [[metilgrupa]] vai [[fenilgrupa]]. Plašākā nozīmē par silikoniem sauc arī citus lielmolekulāros organosiloksānus, kuri ir galvenā [[silikoneļļa]]s vai [[silikongumija]]s sastāvdaļa. Dažkārt pie tiem pieskaita arī citus silīcija savienojumus, piemēram, [[silāns|silānus]].

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Stefānija Vilsone
|          vārds_orig = Stephanie Diana Wilson
|              attēls = Stephanie D. Wilson.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1966
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Bostona|Bostonā]], [[Masačūsetsa|Masačūsetsā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[inženieris|inženiere]]
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 42 d 23 h 46 min
| kos_iesaukums = 1996.
| kos_misija = 1. [[STS-121]]
2. [[STS-120]]
3. [[STS-131]]
| kos_kuģi = ''[[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]''
}}
'''Stefānija Daiena Vilsone''' (''Stephanie Diana Wilson''; dzimusi {{dat|1966|9|27}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|kosmonaute]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Musikverein}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Musikverein'' koncertzāle
| native_name         = Wiener Musikverein
| image               = Musikverein_Vienna_June_2006_480.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Musikverein koncertzāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     = [[Vīnes filharmoniķi]]
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Vīne]]
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| plat_NS = N | plat_d = 48.200556
|  gar_EW = E | gar_d = 16.372222
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1870. gada 6. janvāris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      = 1744 sēdvietu, 300 stāvvietas (Zelta zāle)
| architect           = [[Teofils Hansens]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = WaterMonitor Penang.jpg
| binomial = Varanoidea
| autors = [[Georg zu Münster|Münster]], 1834
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Varanus salvator|Ūdens varāns}}
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Reptilia
| klase_lv = Rāpuļi
| kārta = Squamata
| kārta_lv = Zvīņrāpuļi
| infrakārta = Anguimorpha
| infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
| virsdzimta = Varanoidea
| virsdzimta_lv = Varānu virsdzimta
| kategorijas = nē
}}
'''Varānu virsdzimta''' (''Varanoidea'') ir [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Anguimorpha'') virsdzimta — taksonomiska vienība, kuru jaunākajās zvīņrāpuļu sistemātikās daži sistemātiķi lieto, bet citi nelieto.<ref name=fi/><ref name=uk/> [[Ķirzakas|Klasiskajā sistemātikā]] varānu virsdzimta tiek pielīdzināta [[varānveidīgie|varānveidīgo infrakārtai]] (''Platynota''),<ref>[http://www.reptile-database.org/db-info/taxa.html#Sau Order Squamata (phylogeny of squamata)]</ref> toties jaunākās sistemātikās varānu virsdzimta ir viena no varānveidīgo infrakārtas grupām.<ref>[http://www.helsinki.fi/~mhaaramo/metazoa/deuterostoma/chordata/reptilia/lepidosauromorpha/anguimorpha/platynota_1.html Platynota – monitor lizards, gila monsters, mosasaurs and snakes]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfāta struktūrformula

Pulverveida kālija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-80-5
|      ķīmiskā formula = K2SO4
|              molmasa = 174,27
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1342 K (1069 °C)
| viršanas temperatūra = 1962 K (1689 °C)
| šķīdība ūdenī        = 11,1 g/100 ml (20 °C)
12 g/100 ml (25 °C)
24 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija sulfāts''' (K2SO4) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. To galvenokārt lieto par [[minerālmēsli|minerālmēslojumu]]. Kālija sulfāts ir sastopams dabā dažu sāļu maisījumu sastāvā (tādos minerālos kā [[kainīts]] vai [[šēnīts]]). Rūpnieciski kālija sulfātu galvenokārt iegūst no [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] un [[sērskābe]]s.
 - kālija sulfāta [[minerāls]]]]

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Belinshauzena jūra
|attēls=BelinshauzenaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 71 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 85 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = bottom
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība=487 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums   = 4470
|sāļums        = 33,5
|valstis=[[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''Belinshauzena jūra''' ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mežāres pagasts
| karte             = Mežāres pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Mežāre
| platība           = 142,83
| iedzīvotāji       = 918<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 918 / 142.83 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Mežāres pagasts''' ir viena no [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Atašienes pagasts|Atašienes]], [[Vīpes pagasts|Vīpes]], [[Kūku pagasts|Kūku]] un [[Variešu pagasts|Variešu]] pagastiem, [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Ļaudonas pagasts|Ļaudonas]] un [[Mētrienas pagasts|Mētrienas]] pagastiem un [[Līvānu novads|Līvānu novada]] [[Turku pagasts|Turku pagastu]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Daiena Rosa
|      Vārds_orig = ''Diana Ross''
|          Attēls = Diana Ross (1981).jpg
|         Att_izm = 200px
|          Ainava =
|        Apraksts = Daiena Rosa 1981. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1944|3|26}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Mičigana|Detroita}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[ritmblūzs]], [[soulmūzika]], [[disko]], [[popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, ierakstu producente
|     Instrumenti = [[balss]]
|            Gadi = 1959–pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī = ''[[The Primettes]]'', ''[[The Supremes]]'', ''[[The Temptations]]''
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Viljams Heršels
|          vārds_orig = ''William Herschel''
|              attēls = William Herschel01.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Viljams Heršels
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1738
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = [[Hannovere]],  [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1822
|           m_mēnesis = 8
|             m_diena = 25
|             m_vieta = {{flaga|Lielbritānija}} [[Slau]], [[Lielbritānija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Lielbritānijas
|             tautība =
|               bērni = [[Džons Heršels]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = autodidakts
|             zinātne = [[astronomija]],[[optika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklāja planētu [[Urāns (planēta)|Urānu]],
[[Saturns (planēta)|Saturna]] pavadoņus  [[Mimass (pavadonis)|Mimasu]] un [[Encelads (pavadonis)|Enceladu]],
[[Urāns (planēta)|Urāna]] pavadoņus [[Titānija (pavadonis)|Titāniju]] un [[Oberons (pavadonis)|Oberonu]],
 [[infrasarkanie stari|infrasarkano starojumu]]
|            apbalvojumi = [[Koplija medaļa]], [[1781]].g.
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Viljams Heršels''' ({{val-en|William Herschel}}; dzimis {{dat|1738|11|15}}, miris {{dat|1822|8|25}}) bija [[Vācija|Vācijā]] dzimis britu [[astronoms]] un [[komponists]], kurš kļuva slavens ar to, ka 1781. gada 13. martā atklāja planētu [[Urāns (planēta)|Urāns]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://nasm.si.edu/etp/discovery/disc_planets.html|title=Discovering New Planets|publisher=National Air and Space Museum|access-date={{dat|2015|03|14||bez}}|archive-date={{dat|2010|04|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20100409015552/http://nasm.si.edu/etp/discovery/disc_planets.html}}</ref> Viņš atklāja arī [[infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]] un veica citus atklājumus [[astronomija|astronomijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.astroleague.org/al/obsclubs/herschel/fwhershs.html|title=Herschel Program - Friedrich Wilhelm Herschel|publisher=astroleague.org}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Garīgā veselība]]
[[Kategorija:Slimības]]
[[Kategorija:Nervu sistēmas slimības]]
[[Kategorija:Invaliditāte]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Socioloģija]]

sentences: [[File:BS time.png|thumb|upright=1.35| {{legend|#4d6df3|3 gadi}}{{legend|#22b14c|4 gadi}}{{legend|#ff7e00|5 gadi}}{{legend|#ff0000|6 gadi}}]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Remtes pagasts
| karte             = Remtes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Remte
| platība           = 156,1
| iedzīvotāji       = 634<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 634 / 156.1 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Toms Grēviņš
| vārds_orig =
| attēls = Toms Grēviņš 3.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 16
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga|td=Latvija}}
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = [[Mežaparks (Rīga)|Mežaparks]], [[Rīga]]
| pilsonība = {{LVA}}
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| nodarbošanās = {{ubl|dīdžejs|raidījumu vadītājs|[[žurnālists|mūzikas žurnālists]]}}
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki = {{ubl|[[Māris Grēviņš]]|[[Gundega Saulīte]]}}
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Laura Grēviņa <small>(2013—2022)</small>
| bērni = divi dēli<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.mammamuntetiem.lv/articles/43004/toms-grevins-lidz-ar-bernu-piedzimsanu-kaut-kas-beidzas-kaut-kas-ir-jaziedo/ | title= Toms Grēviņš: „Līdz ar bērnu piedzimšanu kaut kas beidzas, kaut kas ir jāziedo” | publisher= Mammām un Tētiem.lv | accessdate= 2019. gada 22. septembrī | archive-date= 2019. gada 22. Septembris | archive-url= https://web.archive.org/web/20190922075508/https://www.mammamuntetiem.lv/articles/43004/toms-grevins-lidz-ar-bernu-piedzimsanu-kaut-kas-beidzas-kaut-kas-ir-jaziedo/ }}</ref>
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Acorus calamus.JPG
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Acorales
|           dzimta = Acoraceae
|        dzimta_lv =
|            ģints = Acorus
|         ģints_lv =
|             suga = Acorus calamus
|          suga_lv = Parastā kalme
|         binomial =
|      kategorijas = nē
}}
'''Parastā kalme''' jeb '''smaržīgā kalme''' (''Acorus calamus'') ir garš (60-120 cm), pārmitrā zemē augošs [[viendīgļlapji|viendīgļlapju]] [[Ārumu dzimta|ārumu dzimtas]] augs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/acorus-calamus-l/|title=smaržīgā kalme - Acorus calamus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-03-20}}</ref> Auga dabīgā izcelsmes vieta ir [[Indija]] un [[Arābija]]s zemes, bet mūsdienās tas ir izplatījies pa visu pasauli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Columbidae
|           autors = [[Illiger]], 1811
|           attēls = Rock dove - natures pics.jpg
|    att_nosaukums = [[Klinšu balodis]] (''Columba livia'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|       apakšklase = Neornithes
|    apakšklase_lv = Īstie putni
|       infraklase = Neognathae
|    infraklase_lv = Neognati
|        virskārta = Columbimorphae
|     virskārta_lv = Baložveidīgo virskārta
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|          kārta_r = Baložu dzimta
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|         dzimta_r = Baložu dzimta
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Simfilla.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Myriapoda
| apakštips_lv =Daudzkāji
| klase =Symphyla
| klase_lv =Simfilas
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Scutigerellidae}}
* {{TaksoSaite|Scolopendrellidae}}
| kategorijas =nē
}}
'''Simfilas''' ({{val-la|Symphyla}}) ir [[Daudzkāji|daudzkāju]] apakštipa klase. Tie ir kustīgi, sīki (1,5-3 mm), bālgani, redzes orgānus zaudējuši daudzkāji. Tos sastop kā uz [[augsne]]s virsmas, zem akmeņiem un lapām, tā arī tās virsējos slāņos. Tie ir kustīgi plēsēji vai augēdāji. Daļa pārtiek no augu atliekām.
== Morfoloģiskais raksturojums ==
Pēc morfoloģiskajām īpatnībām simfilas ir daudzkāju visaugstāk attīstītā apakšklase: tās ir posms starp zemāk stāvošajiem daudzkājiem — [[simtkāji]]em un [[kukaiņi]]em. Ar kukaiņiem simfilas saista žokļa aparāta uzbūve, speciālais [[maņu orgāns]] uz [[galva]]s aiz [[taustekļi]]em, kas savienots ar smadzeņu protocerebrālo daļu (daudzkāju [[Leidiga orgāns]], primāro bezspārņu postantenālais orgāns), kāju [[rudimenti]] — izspīlējamie maisiņi un irbuļi (styli) vidukļa segmentiem, vidukļa tergītu forma, kas stipri atgādina spārnoto kukaiņu tergītus, t.i., tergītus ar spārnu aizmetņiem. Ar zemākajiem lūpkājiem simfilas saista nepilnīgi attīstītais kājas bazālais nodalījums (gūža), muguriņa, kas sastāv no diviem viens aiz otra novietotiem nodalījumiem. [[Divpārkāji]]em it :īpaši simfilas tuvina apakšlūpas uzbūve un tas, ka dzimumatveres atrodas uz priekšējiem vidukļa segmentiem.
Tās pazīmes, kas parādās un attīstās lūpkājiem, tālāk attīstās simfilām. Pie tādām pazīmēm pieder vidukļa segmentu skaita samazināšanās, par ko liecina simfilu attīstīto kāju pāru skaita samazināšanās līdz 12 (bet, reducējoties priekšējo kāju pārim, kurš var pārveidoties par sariņiem, to ir tikai 11 pāri), kā arī tas, ka aiz katra attīstītā kāju pāra parādās izvirzāmu maisiņu veida rudimenti. Šāds maisiņu pāris ir pēdējā atlieka no segmenta, kuru nomāc priekšā esošais segments un kura aizmetnis ir jau zemākajiem lūpkājiem.
== Sistemātika ==
Klasē ir ap 150 sugām. Latvijā zināmas 3 sugas ({{TaksoSaite|Symphylella vulgaris}}, {{TaksoSaite|Scolopendrellopsis subnuda}} un {{TaksoSaite|Scutigerella immaculata}}).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Frīdrihs Šulcs''' jeb '''Šulcs fon Ašerādens''' ({{val|de|Carl Friedrich Frhr. Schoultz von Ascheraden}}; 1720—1782) bija [[Aizkraukle]]s muižnieks, [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] politiķis, [[Vidzemes landtāgs|Vidzemes landtāga]] landrāts (1759), [[Vidzemes bruņniecība]]s delegāts [[Krievijas Impērija]]s ķeizaru galmā (1761—1764). [[Zemnieku tiesa|Aizkraukles un Skrīveru zemnieku tiesas]] (''Ascheradensches und Römershofsches Bauerrecht'') izveidotājs (1764).

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Palestīnas nacionālā administrācija
|        vietējais_nosaukums = <big>السلطة الفلسطينية</big>
''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah''
|           valsts_nosaukums = Palestīna
|           karoga_nosaukums = Palestīnas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Palestine.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Palestīnas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Palestinian National Authority.svg
|              kartes_attēls = Zones A and B in the occupied palestinian territories.svg
|               valsts_himna = ''[[Fida'i]]''
|admin_center = [[Rāmalla]] {{small|([[Rietumkrasts]])}}
|valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|Pagaidu {{small|(pusprezidentāla)}} valdība<ref>Elections have not been held since 2006 ({{cite web |title=The Palestinian Authority |url=http://topics.nytimes.com/topics/reference/timestopics/organizations/p/palestinian_authority/index.html}}).</ref>}}
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mahmūds Abāss]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Salams Fajads]]
|         iedzīvotāju_skaits = 2 124 515<ref name="Ref_b">{{cite web |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html |title=CIA – The World Factbook |publisher=cia.gov |access-date={{dat|2013|03|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|05|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140506164505/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html }}</ref>c
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 126.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year =
|                    IKP_PPP = $12,79 miljardi<ref name="Ref_b"/>
|              IKP_PPP_rangs =  –
|               IKP_PPP_gads = 2009
|         IKP_PPP_per_capita = $2900<ref name="Ref_b"/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = –
|                  Gini_gads = |Gini_change =   |                       Gini =  |Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = |HDI_change =   |                        HDI =  |HDI_ref = |                  HDI_rangs =
|       neatkarības_notikums = Dibināta
|         neatkarības_datums = 1994. gada 4. maijs
|                     valūta = Izraēlas šekelis (NIS)<ref>According to Article 4 of the 1994 Paris Protocol ([http://www.mfa.gov.il/MFA/Peace+Process/Guide+to+the+Peace+Process/Gaza-Jericho+Agreement+Annex+IV+-+Economic+Protoco.htm]). The Protocol allows the Palestinian Authority to adopt additional currencies. In the [[West Bank]], the [[Jordānijaian dinar]] is widely accepted, while the [[Ēģipteian pound]] is often used in the [[Gaza Strip]].</ref>
|               valūtas_kods = ILS
|country_code = PLE
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = {{unbulleted list|+970|+972}}
|                     domēns = {{unbulleted list|[[.ps]]|[[فلسطين.]]}}
|                   piezīmes =
}}
'''Palestīnas nacionālā administrācija''' ({{val|ar|السلطة الفلسطينية}}, ''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah'') ir autonoma administratīvi teritoriāla vienība, ''de facto'' [[Izraēla]]s valsts protektorāts ar pašpasludinātu centru [[Austrumjeruzaleme|Austrumjeruzalemē]]. Sadalīta divās teritoriālās vienībās: [[Gazas josla|Gazas sektorā]] un [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Lauva (nozīmju atdalīšana)|Lauva}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Mazais Lauva
| abbreviation = LMi
| name_latin = Leo Minor
| RA = 10
| dec = +35
| areatotal = 232
| arearank = 64. vieta
| numbermainstars = 2
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''46 LMi''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''11 LMi''
| stardistance = 36,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lielais Lācis]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Vēzis (zvaigznājs)|Vēzis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
| r_latvija = pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 45
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Šuba''' var būt:

sentences: '''Nepotisms''' ({{val|la|nepōs}} — ‘brāļa (māsas) dēls’), arī '''radu būšana''' vai '''draugu būšana''', ir priekšrocību, privilēģiju vai stāvokļa piešķiršana [[radinieks|radiniekiem]] vai tuviem [[draugs|draugiem]]. Nepotisms izpaužas kā ienesīgu [[amats|amatu]], augstu [[tituls|titulu]], [[zeme (teritorija)|zemju]], [[īpašums|īpašumu]] piešķiršana radiniekiem vienkārši tāpēc, ka tie ir saistīti ar viņu pašu ģimeni, nevis pamatojoties uz viņu profesionālo kompetenci, pieredzi vai sasniegumiem. Nepotisms var negatīvi ietekmēt [[organizācija]]s darbību, tas var novest pie neprofesionālas pārvaldības un zemas efektivitātes. Tāpēc daudzas organizācijas cenšas ieviest iekšējo politiku un sistēmu, lai novērstu nepotismu, nodrošinot objektīvu un taisnīgu darba vidi.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          =
| synonyms      = <!-- or |synonym= -->
| image         = Blood clot diagram.png
| image_size    =
| alt           =
| image_thumbtime =
| caption       = Tromba (asins recekļa), kas bloķējis asinsvada vārstuli, diagramma
| width         =
| image2        =
| image_size2   =
| alt2          =
| image_thumbtime2 =
| caption2      =
| width2        =
| pronounce     =
| pronounce 2   =
| specialty     = Asinsvadu ķirurģija
| symptoms      = Pēkšņas psihiskā stāvokļa izmaiņas, sāpes krūtīs, krampjiem līdzīga sajūta, nogurums, sinkopes un pietūkums rokā un/vai kājā
| complications =
| onset         =
| duration      =
| types         =
| causes        = Artērijas traumas, sepse vai vīrusu infekcija, mazkustīgums
| risks         = <!-- or |risk= -->
| diagnosis     = Magnētiskās rezonanses angiogrāfija, ultraskaņa un venogrāfija
| differential  =
| prevention    = Smēķēšanas atmešana, regulāras fiziskās aktivitātes, asins plūsmas uzlabošana, blakusslimību ārstēšana
| treatment     = <!-- or |management= -->
| medication    = [[Antikoagulanti]]: Apixaban, edoxaban, un rivaroxaban, u.c.
| prognosis     =
| frequency     = <!-- also |incidence= or |prevalence= -->
| deaths        = 100 000 - 300 000 katru gadu
}}
'''Trombs''' (daudzskaitlī '''trombi'''), ko sarunvalodā sauc par '''asins recekli''', ir [[Asinsrece|asins koagulācijas]] posma gala produkts [[Hemostāze|hemostāzē]]. Trombam ir divas sastāvdaļas: apkopoti [[trombocīti]] un sarkanās asins šūnas ([[eritrocīti]]), kas veido ''aizbāzni'', un šķērssaistīta fibrīna proteīna tīkls. Vielu, kas veido trombu, dažreiz sauc par '''kruoru'''. Trombs ir veselīga reakcija uz traumām, kas paredzēts, lai apturētu un novērstu turpmāku asiņošanu, bet tas var būt bīstams trombozes gadījumā, kad trombs kavē asins plūsmu caur veseliem asinsvadiem asinsrites sistēmā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Ādolfs Hitlers
| vārds_orģ           =''Adolf Hitler''
| attēls              =Adolf Hitler Berghof-1936.jpg
| amats               =Vācijas [[fīrers]]
| term_sākums         ={{dat|1934|8|2|N}}
| term_beigas         ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis         =[[Pauls fon Hindenburgs]]
''(kā prezidents)''
| pēctecis            =[[Karls Dēnics]]
''(kā prezidents)''
| amats2              =[[Vācijas kanclers]]
| term_sākums2        ={{dat|1933|1|30|N}}
| term_beigas2        ={{dat|1945|4|30|N}}
| priekštecis2        =[[Kurts fon Šleihers]]
| pēctecis2           =[[Jozefs Gebelss]]
| dzim_dati           ={{dat|1889|4|20}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Austroungārija|Braunava pie Innas}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1945|4|30|1889|4|20}}
| mir_vieta           ={{vieta|Vācija|Berlīne}}
| tautība             =līdz [[1925]]. gadam austrietis;<ref> {{de ikona}} [http://www.ns-archiv.de/personen/hitler/oesterreich/staatsbuergerschaft.php Hitlers oficiāli vairs nav austrietis] ([[7. aprīlis]] [[1925]]. gadā) </ref> pēc [[1932]]. gada vācietis
| partija             =[[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija]] (NSDAP)
| dzīvesb             =[[Eva Brauna]]
''(apprecējās [[1945]]. gada [[29. aprīlis|29. aprīlī]]'')
| profesija           =[[aģitators]], [[aktīvisms|aktīvists]], [[rakstnieks]], [[politiķis]]
| paraksts            =Hitler Signature2.svg
| reliģija            =
}}
'''Ādolfs Hitlers''' ({{val|de|Adolf Hitler}}; dzimis {{dat|1889|4|20}}, miris {{dat|1945|4|30|1889|4|20}}) bija [[Nacionālsociālistiskā vācu strādnieku partija|NSDAP]] līderis, no [[1933]]. līdz [[1945]]. gadam [[Vācijas kanclers]], [[valdības galva]], [[valsts galva]] un [[diktators]].

sentences:
[[2. autobusu maršruts (Rīga)|2]] {{·}} [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3]] {{·}} [[4. autobusu maršruts (Rīga)|4]] {{·}} [[5T. autobusu maršruts|5T]] {{·}} [[6. autobusu maršruts (Rīga)|6]] {{·}} [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7]]{{·}} [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8]]
 [[9. autobusu maršruts (Rīga)|9]]{{·}} [[10. autobusu maršruts (Rīga)|10]]{{·}} [[11. autobusu maršruts (Rīga)|11]]{{·}} [[12. autobusu maršruts (Rīga)|12]]{{·}} [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13]]{{·}} [[15. autobusu maršruts (Rīga)|15]]{{·}} [[16. autobusu maršruts (Rīga)|16]]
 [[18. autobusu maršruts (Rīga)|18]]{{·}} [[20. autobusu maršruts (Rīga)|20]]{{·}} [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21]]{{·}} [[22. autobusu maršruts (Rīga)|22]]{{·}} [[23. autobusu maršruts (Rīga)|23]]{{·}} [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24]]{{·}} [[25. autobusu maršruts (Rīga)|25]]{{·}} [[26. autobusu maršruts (Rīga)|26]]
 [[28. autobusu maršruts (Rīga)|28]]{{·}} [[29. autobusu maršruts (Rīga)|29]]{{·}} [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30]]{{·}} [[31. autobusu maršruts (Rīga)|31]]{{·}} [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32]]{{·}} [[33. autobusu maršruts (Rīga, 2022)|33]]{{·}} [[34. autobusu maršruts (Rīga)|34]]{{·}} [[36. autobusu maršruts (Rīga)|36]]
 [[37. autobusu maršruts (Rīga)|37]]{{·}} [[38. autobusu maršruts (Rīga)|38]]{{·}} [[39. autobusu maršruts (Rīga)|39]]{{·}} [[41. autobusu maršruts (Rīga)|41]]{{·}} [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43]]{{·}} [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44]]{{·}} [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46]]{{·}} [[47. autobusu maršruts (Rīga)|47]]
 [[48. autobusu maršruts (Rīga)|48]]{{·}} [[49. autobusu maršruts (Rīga)|49]]{{·}} [[50. autobusu maršruts (Rīga)|50]]{{·}} [[51. autobusu maršruts (Rīga)|51]]{{·}} [[52. autobusu maršruts (Rīga)|52]]{{·}} [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53]]{{·}} [[54. autobusu maršruts (Rīga)|54]]{{·}} [[55. autobusu maršruts (Rīga)|55]]
[[56. autobusu maršruts (Rīga)|56]]{{·}} [[57. autobusu maršruts (Rīga)|57]]{{·}} [[58. autobusu maršruts (Rīga)|58]]{{·}} [[60. autobusu maršruts (Rīga)|60]]{{·}} [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences: '''Radioaktivitāte''' (no {{val|la|radiare}} — 'izstarot' un ''activus'' — 'aktīvs, darbīgs') — dažu [[atoms|atomu]] [[atoma kodols|kodolu]] spēja pašiem no sevis sabrukt, veidojot jaunus, atšķirīgus kodolus (vai arī mainās kodola iekšējā enerģija). Pastāv divi galvenie radioaktīvās sabrukšanas veidi: [[alfa sabrukšana]] un [[bēta sabrukšana]]. Dažiem smago elementu kodoliem piemīt spēja spontāni dalīties (sk. [[kodolu dalīšanās]]). Alfa sabrukšanas procesā kodols izmet pozitīvi lādētu [[alfa daļiņa|alfa daļiņu]] ([[hēlijs|hēlija]] atoma kodolu). Šis sabrukšanas veids ir raksturīgs smagajiem elementiem, un to bieži pavada [[gamma starojums]]. Bēta sabrukšanā radioaktīvais kodols izstaro [[bēta daļiņa|bēta daļiņu]] ([[elektrons|elektronu]] vai [[pozitrons|pozitronu]]). Dabisko [[izotops|izotopu]] ([[rādijs|rādija]], [[polonijs|polonija]], [[urāns (elements)|urāna]], [[torijs|torija]] un citu) radioaktivitāti sauc par dabisko. Dažādu [[kodolreakcija|kodolreakciju]] rezultātā mākslīgi iegūto izotopu radioaktivitāti sauc par mākslīgu radioaktivitāti.

sentences: '''Kārlis Gustavs fon Lēvenvolde''' ({{val|de|Karl Gustav von Löwenwolde}}; ap 1686—1735) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Zviedru Vidzeme]]s muižnieks, [[Krievijas Impērija]]s ķeizarienes [[Anna I|Annas]] galminieks un diplomāts. [[Lēdurgas pagasts|Aijažu muižas]] (''Aijasch, Ayasch''), [[Dikļu muiža]]s un [[Mazstraupes pils]]muižas īpašnieks, Livonijas landrāts (1721—1735).

sentences:
s laikā (17. gs.)]]
'''Raunas viduslaiku pils''' ({{val-de|Schloß Ronneburg}}) 13. - 16. gadsimtā bija [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskapu]] rezidence [[Rauna|Raunā]]. Mūra pils sākta celt arhibīskapa [[Alberts II (Rīga)|Alberta II]] valdīšanas laikā [[13. gadsimts|13. gadsimta]] vidū sena [[Vidzemes pilskalni|Vidzemes letgaļu pilskalna]] tuvumā. Pils bija viena no Rīgas arhibīskapu rezidencēm, kurā no [[Miķeļi]]em (29. septembra) līdz Sveču dienai (7. februārim) katru gadu uzturējās arhibīskaps ar savu svītu. No 1530. gada tajā pastāvīgi dzīvoja arhibīskapa koadjuktors [[Brandenburgas markgrāfs Vilhelms]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija metasilikāta struktūrformula

Nātrija silikāta ķēžveida struktūras modelis

Nātrija silikāta paraugs
|       citi nosaukumi = nātrija metasilikāts, šķidrais stikls
|           CAS numurs = 6834-92-0
|      ķīmiskā formula = Na2SiO3
|              molmasa = 122,06
|              blīvums = 2610
|  kušanas temperatūra = 1088 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = 22,2 g/100 ml (25°C)
160,6 g/100 ml (80°C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija silikāts''' ir dažādu [[nātrijs|nātrija]] un [[silīcijs|silīcija]] skābekli saturošo savienojumu ar vispārīgo formulu Na2(SiO2)nO kopīgs nosaukums. Vienkāršākais no šiem savienojumiem ir '''nātrija metasilikāts''' Na2SiO3, kas uzskatāms par nātrija un [[metasilīcijskābe]]s sāli. Pie nātrija silikātiem pieder arī '''nātrija ortosilikāts''' Na4SiO4. Nātrija metasilikāts un citi silikāti ir baltas kristāliskas vielas, kas labi šķīst ūdenī. Nātrija metasilikāts veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātu]] Na2SiO3·9H2O. Koncentrētu nātrija silikātu ūdens šķīdumu sauc par '''šķidro stiklu''' vai '''šķīstošo stiklu'''<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 450. lpp.</ref> (šķidrajam stiklam jeb '''silikātu līmei''' var būt arī kālija un, retāk, litija silikātu piejaukums).

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Mangaļsala
|attels             =
|paraksts           = Mangaļsala, skatoties no [[Mangaļsalas mols|Mangaļsalas mola]]
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 8,036 km²
|iedzivotaju_skaits = 1 207 ([[2019. gads|2019]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/mangalsala/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Turdus_viscivorus_in_Karpacz_Poland.png
 | att_nosaukums =[[Dziedātājstrazds]] (''Turdus philomelos'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |      binomial = Passeri <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Microsoft Word''
| logo = Microsoft Office Word (2018–present).svg
| screenshot = Microsoft Word on Windows 8.png{{!}}border
| caption = ''Microsoft Office Word'' 2013 [[Windows 8]] operētājsistēmā
| developer = ''[[Microsoft]]''
|latest release version = 15.0.4517.1509<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://support.microsoft.com/gp/office-2013-click-to-run/en-us |title=About Microsoft Office 2013 Click-to-Run Updates |publisher=Microsoft |date= August 13, 2013 |accessdate=August 15, 2013}}</ref>
|latest release date = <!--Please do not forget to supply a source-->
|operating system = {{Plainlist|
* [[Windows 8]]
* [[Windows RT]]
* [[Windows Server 2012]]
* [[Windows Server 2008 R2]]
* [[Windows 7]]<ref name="sysreq-std">{{tīmekļa atsauce|title=System requirements for Office 2013|url=http://technet.microsoft.com/library/ee624351%28office.15%29.aspx#Overview1|work=[[Microsoft TechNet|TechNet]]|publisher=[[Microsoft]]|accessdate=19 December 2012|at=Office 2013 for Personal Computers--standard system requirements|date=4 December 2012}}</ref>
}}
| platform = [[IA-32]], [[x64]], [[ARM architecture|ARM]]
| genre = Teksta procesors
| license =
| website = {{URL|office.microsoft.com/lv-lv/word/}}
}}
'''''Microsoft Word''''' ir [[teksta procesors]], ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tas pirmoreiz tika izlaists 1983. gadā ar nosaukumu ''Multi-Tool Word'' ''Xenix'' sistēmām.<ref name="PCHistory">{{grāmatas atsauce|first=Roy|last=A. Allen|title=A History of the Personal Computer: The People and the Technology|year=2001|month=October|publisher=Allan Publishing|edition=1st edition|isbn=978-0-9689108-0-1|url=http://www.archive.org/details/A_History_of_the_Personal_Computer|chapter=Chapter 12: Microsoft in the 1980's|chapterurl=http://www.archive.org/download/A_History_of_the_Personal_Computer/eBook12.pdf|pages=12/25–12/26|accessdate=2010-11-07}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|title=Microsoft Office online, Getting to know you...again: The Ribbon|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100723143749/http://office.microsoft.com/en-us/help/HA101996251033.aspx|archivedate={{dat|2010|07|23||bez}}}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|title=The history of branding, Microsoft history|access-date={{dat|2011|06|08||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090528002301/http://www.historyofbranding.com/microsoft.html|archivedate={{dat|2009|05|28||bez}}}}</ref> Turpmākās versijas vēlāk tikušas rakstītas vairākām citām platformām, tai skaitā [[IBM PC]] [[DOS]] (1983), ''[[Apple Macintosh]]'' (1985), AT&T [[3B1|Unix PC]] (1985), ''[[Atari ST]]'' (1988), [[SCO OpenServer|SCO UNIX]] (1994), [[OS/2]] (1992) un ''[[Windows]]'' (1989). ''Word'' komerciālā versija ir pieejama gan kā atsevišķs produkts, gan kopā ar citām lietotojumprogrammatūrām ''[[Microsoft Office]]'', ''[[Windows RT]]''. Ir pieejama arī bezmaksas ''Word'' programmatūra, tomēr tajā ir mazāk iespēju.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Benin|Benina}}

sentences: '''Jūras līmenis''' ir vidējais [[jūra]]s virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu [[sauszeme]]s punktu [[Augstums virs jūras līmeņa|augstuma]] atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 [[metrs|metriem]] zemāks nekā mūsdienās. Savukārt [[20. gadsimts|20. gadsimtā]] tas ir pacēlies par 20 [[centimetrs|centimetriem]] jeb par 2 [[milimetrs|milimetriem]] gadā.

sentences:
]]
'''Augstākā izglītība''' ir profesionālās [[izglītība]]s līmenis, kas seko pēc vispārējās vai profesionālās [[Vidējā izglītība|vidējās izglītības]]. Tā ietver sistematizētu zināšanu un praktisko iemaņu kopumu, kas ļauj risināt teorētiskas un praktiskas uzdevumus attiecīgajā profesionālajā jomā, izmantojot un radoši attīstot mūsdienu [[zinātne]]s, tehnoloģijas un [[kultūra]]s sasniegumus.

sentences:
[[Image:TV-line-count-world.svg|thumb|right|300px|SDTV izšķirtspējas pa valstīm, valstis, kurās izmanto 480i ir zaļā krāsā.]]
'''480i''' ir saīsināts nosaukums [[video]] režīmam, ko izmanto [[standarta izšķirtspējas televīzija|standarta izšķirtspējas]] [[analogā televīzija|analogajā]] vai [[ciparu televīzija|ciparu]] [[televīzija]]i [[Karību reģions|Karību reģionā]], [[Mjanma|Mjanmā]], [[Japāna|Japānā]], [[Dienvidkoreja|Dienvidkorejā]], [[Ķīnas Republika|Taivānā]], [[Filipīnas|Filipīnās]] un lielākā daļā [[Amerika]]s (izņemot [[Argentīna|Argentīnu]], [[Paragvaja|Paragvaju]] un [[Urugvaja|Urugvaju]]). ''480'' apzīmē vertikālās izšķirtspējas 480 rindas, bet ''i'' apzīmē [[Rindpārlēces izvērse|rindpārlēces izvērsi]]. Lauka nomaiņas frekvence ir 60 [[Hz]] (vai 59,94 Hz, izmantojot NTSC krāsas) un dažkārt tiek iekļauta video režīma apzīmēšanā, piemēram, '''480i60'''. Cits pieraksta veids, ko iesaka izmantot gan [[Starptautiskā telekomunikāciju savienība]] ([[BT.601]] standartā), gan SMPTE ([[SMPTE 259M]] standartā), iekļauj [[kadru ātrums|kadru ātrumu]], piemēram, '''480i/30'''. Cits bieži izmantots standarts pārējā pasaulē ir [[576i]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Dollija Pārtone
| Attēls = Dolly Parton in Nashville 2.jpg
| Img_capt =
| Att_izm =
| Fons = solists
| Dzimis= {{dzimšanas datums un vecums|1946|1|19}}
{{vieta|ASV|Tenesī|Seviervilla}}
| Gadi = 1954—pašlaik
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, komponiste, filantrope, rakstniece/dzejniece
| Instrumenti = [[Vokāls]], [[ģitāra]], [[bandžo]], [[cītara]], [[klavieres]], [[bungas]]
| Žanrs = [[kantrimūzika]], [[blūgrāss]], [[tautas mūzika]], [[popmūzika]]
| Izdevējkompānija = [[Goldband]], [[Mercury Records|Mercury]], [[Somerset]], [[Monument]], [[RCA Records|RCA]], [[Warner Bros. Records|Warner Bros.]], [[Columbia Records|Columbia]], [[Rising Tide]], [[Decca Records|Decca]], [[Asylum Records|Asylum]], [[Sugar Hill Records (folk)|Sugar Hill Records]],[[Dolly Records]]
|Mlapa = [http://www.dollyon-line.com dollyon-line.com]
[http://www.dollypartonmusic.net dollypartonmusic.net]
|Dzimums = S
}}

sentences: '''Vilsona teorēma''' ir teorēma, kas ļauj noteikt vai naturāls skaitlis <math>n</math> ir [[pirmskaitlis]], zinot kādu <math>(n - 1)!</math> dalāmības īpašību. Teorēma ir šāda: naturāls skaitlis <math>n > 1</math> ir pirmskaitlis tad un tikai tad, kad <math>(n - 1)! + 1</math> dalās ar <math>n</math>.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Greiems Grīns
|         vārds_orig = Graham Greene
|             attēls = Graham Greene.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Greiema Grīna portrets uz grāmatas vāka
|         dz_dat_alt = {{dat|1904|10|2}}
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = Bērkemstida, [[Hārtfordšīra]], [[Anglija]], [[Lielbritānija]]
|          m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|1991|4|3|1904|10|2}}
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Vevē]], [[Vo kantons]], [[Šveice]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Brits
|            dzimums = V
|             vecāki = Tēvs: Čārlzs Henrijs Grīns (''Charles Henry Greene'')
Māte: Mēriona Reimonda Grīna (''Marion Raymond Greene'')
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Vivjena Dejrela-Brauninga (''Vivien Dayrell-Browning'') (1927-1948, nav oficiāli šķīrušies)
Lēdija Ketrina Volstone (''Catherine Walston'') (partnerattiecības, 1946-1966)
Ivonna Klaeta (''Yvonne Cloetta'') (partnerattiecības, 1966-1991)
|              bērni = Lūsija Kerolaina (''Lucy Caroline'') (dz. 1933)
Frānsiss (''Francis'') (dz. 1936)
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, dramaturgs, kritiķis
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[Daiļliteratūra]], [[trilleris]]
|             temati = [[Katoļticība]]s tēmas, starptautiskā [[politika]], spiegošana
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies = [[Džozefs Konrads]], [[Roberts Luiss Stīvensons]], [[Henrijs Džeimss]], [[Marsels Prusts]],
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zilākalna pagasts
| karte             = Zilākalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Zilaiskalns
| platība           = 29,4
| iedzīvotāji       = 757 <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.pmlp.gov.lv/lv/media/2883/download** |title=PMLP-2021-iedzivotaju-statistika |access-date={{dat|2022|02|03||bez}} |archive-date={{dat|2022|02|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220203014546/https://www.pmlp.gov.lv/lv/media/2883/download }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2021
| blīvums           = {{#expr: 757 / 29.4 round 1}}
| izveidots         = 1950
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Zilākalna pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļu daļā [[Briede]]s krastos. Robežojas ar sava novada [[Dikļu pagasts|Dikļu]], [[Bērzaines pagasts|Bērzaines]] un [[Kocēnu pagasts|Kocēnu]] pagastiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Sesleria caerulea 1.jpg
| att_nosaukums = [[Zilganā seslērija]] (''Sesleria caerulea'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Sesleria
| ģints_lv = Seslērijas
| kategorijas = nē
| binomial = Sesleria
| autors =
}}
'''Seslērijas''' ({{val|la|Sesleria}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Eiropa|Eiropā]], [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]] (vienlaidus līdz [[Irāna]]i) un [[Āfrika]]s ziemeļrietumos. Sugas ir ieviesušās arī [[Kanāriju salas|Kanāriju salās]]. Nīderlandē seslērijas ir [[Izmiršana|izmirušas]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:19005-1|title=Sesleria Scop. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-01-31|language=en}}</ref>

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
{{noformējums+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Lūks Kombs
| Attēls = Luke Combs interview.jpg
| Fons = grupa
| Dzimis = 1990. gada 2. martā (33 gadi)
| Žanrs = [[Kantrī]]
| Nodarbošanās = Dziedātājs · mūzikas autors
| Mlapa = https://www.lukecombs.com/
| Dz_vārds = Lūks Alberts Kombss
}}
'''Lūks Alberts Kombss''' (dzimis 1990. gada 2. martā) ir amerikāņu [[kantrī mūzika]]s žanra dziedātājs un dziesmu autors. Viņš ir dzimis un audzis [[Ziemeļkarolīna|Ziemeļkarolīnā]], sāka uzstāties jau bērnībā. Lai turpinātu mūzikas karjeru, viņš izstājās no koledžas un pārvācās uz [[Nešvila|Nešvilu Tenesī štatā]], kur 2014. gadā izdeva savu debijas [[EP ieraksts|EP]] ''The Way She Rides''.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti|Jercenu]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences: '''Miozīns''' ({{val-el|mys (myos)}} — 'muskulis') ir viena no kontraktilajām [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]], kas nodrošina [[muskuļi|muskuļu]] saraušanos un ietilpst [[miofibrillas|miofibrillu]] sastāvā. 40—60 % no kopējā muskuļu olbaltumvielu daudzuma ir miozīns. Miozīna [[molmasa]] ir apmēram {{nobr|500 000 g/mol}}. Miozīns savienojas ar otru miofibrillu olbaltumvielu — [[aktīns|aktīnu]] — un veido aktomiozīna kompleksu, kas ir galvenais muskuļu saraušanās sistēmas komponents. Svarīga miozīna īpašība ir spēja sašķelt [[adenozīntrifosforskābe]]s makroerģiskās saites un pārveidot to enerģiju mehāniskajā enerģijā, tādējādi miozīns darbojas kā [[ferments]], kas nodrošina ATF [[hidrolīze|hidrolīzi]].<ref>Arnolds Valtneris. Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne ABC, 2010, 132. lpp., {{ISBN|978-9984-40-196-6}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada septembrī,}}
'''Baktēriju transformācija''' ir šveša [[DNS]] uzņemšana, līdz ar to iegūstot jaunas īpašības. Šādu transformāciju varētu izmantot [[gēnu inženierija|gēnu inženierijā]], lai baktērijas mainītu savu [[DNS]] un tās darbotos cilvēka, dzīvnieka vai auga labā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 99
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 29
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Es
|             atommasa = [252]
|   valences elektroni = [Rn]5f117s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+3''', +4
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums = 8840
|  kušanas temperatūra = 1133 K (860 °C)
| viršanas temperatūra = 1269 K (996 °C) (aplēses)
}}

sentences: '''Hipiji''' ir [[subkultūra]] un [[jauniešu kustība]], kas izveidojās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 1960. gadu vidū un vēlāk izplatījās pārējā pasaulē. [[Etimoloģija|Etimoloģiski]] termins "hipijs" ir cēlies no vārda "[[hipsteris]]", ar ko tajā laikā apzīmēja [[bītņiki|bītņikus]]. Agrīnie hipiji pauda [[Zudusī paaudze|zudušās "bītņiku" paaudzes]] [[1960. gadu kontrkultūra|kontrkultūras vērtības]], veidoja kolektīvus, klausījās [[psihodēliskais roks|psihodēlisko roku]], centās īstenot [[seksuāla revolūcija|seksuālo revolūciju]] un daudzi izmantoja dažādas substances, kā [[marihuāna|marihuānu]], [[LSD]] un [[psilocibīna sēnes|maģiskās sēnes]], lai nonāktu [[mainīgie apziņas stāvokļi|citos apziņas stāvokļos]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Dzērves purvs
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo =
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =57.866236  |  latNS = N
 | longd =24.871129  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Limbažu novads]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=488}}
 |     established = 1987
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
kondensēšanās uz aukstas ūdens pudeles]]
'''Kondensēšanās''' ({{val|la|condensatio}} — 'sabiezinājums') ir [[viela]]s pāreja no [[gāze|gāzveida]] fāzes [[šķidrums|šķidrajā]] vai [[Cieta viela|cietajā]] fāzē. Kondensēšanās notiek, gāzi izotermiski saspiežot vai atdzesējot zem kritiskās temperatūras. Kondensācijai pretēja norise ir [[iztvaikošana]] un [[viršana]] (ja gāzes temperatūra ir intervālā starp [[kritiskā temperatūra|kritisko temperatūru]] un [[trīskāršais punkts|trīskāršo punktu]]) vai [[Sublimācija (fizikā)|sublimēšanās]] (ja temperatūra ir zemāka par trīskāršā punkta temperatūru).

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Kēnigszē
|attēls=Königssee 270604.jpg
| map = Vācija#Bavārija
| plat_d=47 | plat_m=33 | plat_s=14 | plat_NS=N
| gar_d=12 | gar_m=58 | gar_s=40 | gar_EW=E
|vieta={{DEU}}
|platība=5,2
|garums=7,7
|Vid_dziļums=98,1
|Max_dziļums=190
|tilpums=0,51
|augstums_vjl=603
|izteka=Kēnigzsē Āhe
|baseins=136,5
|valstis=
|salas=Kristlīgere
|pilsētas=[[Šēnava pie Kēnigszē]]
}}
'''Kēnigszē''' ({{val|de|Königssee}} — ‘Karaļezers’) ir ainavisks [[ezers]] [[Vācija]]s dienvidos, [[Bavārija|Bavārijā]], [[Alpi|Alpos]] pie [[Austrija]]s robežas.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krustpils muižas parks Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Ieplaka''' ir sekls, plašs zemes virsas padziļinājums ar samērā līdzenu dibenu, kas veidojies [[litosfēra]]s plātnēm attālinoties vienai no otras vai uzkrājoties [[Ledājs|ledāju]] ūdeņiem [[Reljefs|reljefa]] padziļinājumos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.uzdevumi.lv/p/geografija/7-klase/zeme-saules-sistemas-planeta-1069/re-bfd0cbc0-2aaa-4e66-be61-d50c1b83af21|title=Zemes reljefa galvenās formas — teorija. Ģeogrāfija, 7. klase.|website=www.uzdevumi.lv|access-date=2022-01-25|language=lv}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/ieplaka:1|title=ieplaka {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2022-01-25}}</ref> Ieplakas ir gan sauszemē, gan okeānu un ūdenstilpju gultnē.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Džūlija Vanga''' (dzimusi {{dat|1981|10|29}} [[Firstenberga/Hāfele|Firstenbergā]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas zemē]] [[Vācija|Vācijā]]<ref>[http://skaties.lv/sievietei/intervija-latvijas-ekstrasense-dzulija-vanga-atklati-par-savam-spejam-magiju-un-citu-pasauli/ Intervija. Latvijas ekstrasense Džūlija Vanga atklāti par savām spējām, maģiju un citu pasauli] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160316070609/http://skaties.lv/sievietei/intervija-latvijas-ekstrasense-dzulija-vanga-atklati-par-savam-spejam-magiju-un-citu-pasauli/ |date={{dat|2016|03|16||bez}} }} Aiva Kanepone, žurnāls "Ieva" 2016. gada 10. janvārī</ref><ref>lapā [http://www.vokrug.tv/person/show/Dzhuliya_Vang/ Джулия Ванг] rakstīts, ka dzimusi [[Rīga|Rīgā]] (krieviski)</ref>) ir [[stilistika|stiliste]] un [[mode]]le no [[Latvija]]s, kļuva populāra kā [[gaišreģis|gaišreģe]] pēc uzvaras krievu [[televīzija]]s [[TNT (televīzijas kanāls)|TNT]] kanāla [[mistika]]s raidījuma "[[Ekstrasensu cīņas]]" 15. sezonā (2015).<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= MŪSU EKSTRASENSE: Džūlija Vanga ekstrasensu cīņās |author= Sandris Vanzovičs |date= 2015. gada 11. augusts |publisher= [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] |url= http://nra.lv/izklaide/147629-musu-ekstrasense-dzulija-vanga-ekstrasensu-cinas.htm |language= latviski |accessdate= 2016. gada 19. martā}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Erhards Bricke
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1953
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Zinaīda Sitina
|          bērni = Maksimiliāns Bricke
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896–1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne = [[Ķīmijas tehnoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Maksimiliāns Glāzenaps]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Erhards Bricke''' ({{val-de|Erhard Britzke}}, {{val-ru|Эргард Викторович Брицке}}; 1877–1953) bija vācbaltiešu izcelsmes [[Krievijas impērija]]s, vēlāk [[PSRS]] [[ķīmiķis]]. [[Rīgas Politehniskais institūts (1896–1919)|Rīgas Politehniskā institūta]] (1910–1917) un Pļehanova Maskavas tautsaimniecības institūta (1919–1929), [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] Militāri Ķīmiskās akadēmijas profesors (1932-1939). Mākslīgā mēslojuma zinātniskā institūta direktors (1923-1938). Pētīja un patentēja minerālmēslu iegūšanas metodes un piedalījās [[Ķīmiskie ieroči|ķīmisko ieroču]] ražošanas tehnoloģiju izstrādē. [[PSRS Zinātņu akadēmija]]s īstenais loceklis, Ļeņina prēmijas laureāts (1929).<ref>{{LPE|2|136}}</ref>

sentences: '''Tarirīnskābe''' (6-oktadecīnskābe, CH3(CH2)10C≡C(CH2)4−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Tarirīnskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā - [[stearolskābe]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūliuss fon Zēfelds
|     vārds_orig = {{val-de|Julius von Seefeld}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1802
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Gramzda]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1878
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 28
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ierēdnis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Oto fon Zēfelds, māte - Šarlote, dzimusi fon Brinkena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Loving''
| attēls                   =  Loving (2016 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = biogrāfiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džefs Nikolss]]
| producents               =
* [[Džeds Dohertijs]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Nensija Buirska]]
* [[Sāra Grīna]]
* [[Marks Turtltaubs]]
* [[Pīters Sarafs]]
| scenārija autors         = Džefs Nikolss
| galvenajās lomās         =
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Rūta Nega]]
* [[Martons Sokass]]
* [[Niks Krolls]]
* [[Maikls Šenons]]
| mūzika                   = [[Deivids Vingo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Big Beach]]''
* ''[[Raindog Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|5|16|Kannu filmu festivāls|2016|11|4|ASV|2017|2|3|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/loving-2016|title=Loving|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 27, 2019|archive-date={{dat|2019|09|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190927165053/https://bbfc.co.uk/releases/loving-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Franču valoda|Franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|9,1 miljon2}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=loving.htm|title=Loving|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Loving''''' ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kas balstīts uz Nensijas Buirskas dokumentālo filmu ''The Loving Story''. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Džefs Nikolss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džoels Edžertons]], [[Rūta Nega]], [[Martons Sokass]], [[Niks Krolls]] un [[Maikls Šenons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|5|16||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija: Kinofestivāli]]
[[Kategorija: Latvijas kino]]
[[Kategorija:Apbalvojumi kino]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Mumbaja
 | official_name            = ''Mumbai''
 | settlement_type          = pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = MumbaiMontage.png
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Indija#Mahārāštra
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 18 | latm  = 58 | lats  = 30 | latNS  = N
 | longd = 72 | longm = 49 | longs = 33 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = {{karogs|Indija}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Mahārāštra]]
 | area_total_km2           = 603
 | elevation_m              = 14
 | population_total         = 12478447
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | website                  = {{URL|http://www.mcgm.gov.in/}}
 | footnotes                =
}}
'''Mumbaja''' (līdz 1995. gadam — '''Bombeja''') ir pilsēta [[Indija|Indijā]], [[Indostānas pussala]]s rietumkrastā pie [[Arābijas jūra]]s. Atrodas uz Salsetas salas pie dabīgas ostas. [[Mahārāštra]]s štata galvaspilsēta. Visapdzīvotākā pilsēta Indijā. Lielākā Rietumindijas osta.

sentences: {{Citas nozīmes|dzejoli|krauklis (nozīmju atdalīšana)|krauklis}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dace Dzenovska
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1971
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = sociālantropoloģe
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Dace Dzenovska''' (dzimusi {{dat|1971|10|25}}) ir kultūras un sociālantropoloģe, kas dzīvo [[Rīga|Rīgā]] un [[Oksforda|Oksfordā]]. Dzenovska pēta un raksta par nacionālismu, rasismu, migrāciju un valstiskumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.satori.lv/profile/dace-dzenovska|title=Profils|website=www.satori.lv|access-date=2018-04-09|language=en}}</ref> 2009. gadā ieguvusi ''PhD'' grādu [[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)|Kalifornijas Universitātē (Bērkli)]] (University of California, Berkeley).<ref name="antropologubiedriba.wikidot.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://antropologubiedriba.wikidot.com/dace-dzenovska|title=Dace Dzenovska - Latvijas Antropologu biedrība|website=antropologubiedriba.wikidot.com|access-date=2018-04-09|language=en}}</ref>

sentences: '''Madonas pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 89 [[iela]]s [[Madona|Madonā]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Madona, Madonas nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|7||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Pērses ūdenskritums
| photo          = Zem Perses udenskrituma.1920-1930.jpg
| photo_width    = 250
| photo_caption  =
| map_type       = Latvija
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 56 | latm  = 38 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 24 | longs = 41 | longEW = E
| region         =
| location       = [[Aizkraukles novads]]<br/>[[Koknese]]
| type           =
| elevation      =
| height         = 2,4 m
| height_longest =
| number_drops   =
| width          =
| average_width  =
| watercourse    = [[Pērse]]
| average_flow   =
| world_rank     =
}}

sentences:
, sengrieķu matemātiķis, 3. gadsimtā p.m.ē. ([[Rafaēls|Rafaēla]] glezna)]]
'''Matemātika''' ({{val-el2|mathēmatikē}} — ‘mācība’, ‘zinība’) ir [[zinātne]] par reālās pasaules skaitliskajām attiecībām un telpiskajām formām.<ref>{{lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | title= Matemātika | publisher= tezaurs.lv | accessdate= 2010-08-19 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20110722164752/http://www.tezaurs.lv/lvv/?vards=Matem%C4%81tika | archivedate= 2011-07-22 }}</ref> <!--Tās pamatjēdzieni ir [[skaitlis]] un [[lielums]].--> Cilvēkus, kuru mērķis ir izprast un veicināt tālāku matemātikas attīstību, sauc par [[matemātiķis|matemātiķiem]].

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls    =
| tauta     = Apači
| skaits    = aptuveni 56 tūkstoši
| vieta     = [[Arizona|Arizonā]], [[Ņūmeksika|Ņūmeksikā]], [[Oklahoma|Oklahomā]] (visi ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] štati)
| valoda    = atšķirīgas ciltis runā dažādās dienvidu [[atapasku valodas|atapasku valodās]], runā arī [[angļu valoda|angļu valodā]]
| reliģija  =
| grupas    =
| radi      = [[navahi]]
}}

sentences: '''Petrogrāfija''' (no {{val-el|πέτρος}} "akmens" un ''γράφω'' "rakstīt") ir [[petroloģija]]s novirziens, zinātne par [[ieži]]em - heterogēnām litosfēras sastāvdaļām. Tā pēta iežu sastāvu, uzbūvi, izcelsmi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Quagga photo.jpg
| att_nosaukums =Kvaga [[Londonas zoodārzs|Londonas zoodārzā]], [[1870]]. gadā
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus quagga
| suga_lv =Līdzenumu zebra
| pasuga =Equus quagga quagga
| pasuga_lv =Kvaga
| binomial =† Equus quagga quagga
 ([[Boddaert]], 1785)
}}

sentences: '''Oranžais aģents''' ({{val|en|Agent Orange}}) ir ķīmiskais kaujas [[defoliants]], herbicīds. Tas ir divu vielu — [[2,4,5-trihlorfenoksietiķskābe]]s (2,4,5-T) un [[2,4-dihlorfenoksietiķskābe]]s (2,4-D) maisījums attiecībā 1:1. Izveidots 20. gadsimta vidū zemes virsmas atbrīvošanai no [[augājs|augāja]] aizsega. To ražoja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kompānijas ''Dow Chemical Ltd'' un ''Monsanto Ltd''. Kopš [[1961]]. gada 10. augusta plaši lietots [[Vjetnamas karš|Vjetnamas kara]] laikā, kad to sāka lietot ASV kara aviācija.<ref>[http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+WDECL+P6-DCL-2006-0026+0+DOC+WORD+V0//LV&language=LV Eiropas Parlamenta Deklarācija par starptautisko ķīmisko ieroču upuru piemiņas dienu 26.4.2006 0026/2006]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls =Ardea cinerea 7 (Marek Szczepanek).jpg
| binomial = Ardea cinerea
| autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Aves
| klase_lv = Putni
| kārta = Pelecaniformes
| kārta_lv = Pelikānveidīgie
| dzimta = Ardeidae
| dzimta_lv = Gārņu dzimta
| apakšdzimta = Ardeinae
| apakšdzimta_lv = Gārņu apakšdzimta
| ģints = Ardea
| ģints_lv = Gārņi
| suga = Ardea cinerea
| suga_lv = Zivju gārnis
| izplatība =
<br />
{{legend|#00FF00|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#007FFF|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
| kategorijas = nē
}}
'''Zivju gārnis''' jeb '''dzēse'''<ref name=vid>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=122&what=34 |title=Stārķa radinieks ar ērgļa atvēzienu |access-date={{dat|2011|03|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304235313/http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=122&what=34 |archivedate={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> (''Ardea cinerea'') ir liela auguma [[gārņu dzimta]]s (''Ardeidae'') putns, kas pieder [[gārņi|gārņu ģintij]] (''Ardea''). Sugai ir 4 [[pasuga]]s. Zivju gārnim ir plašs izplatības areāls, tas mājo [[Eirāzija|Eirāzijā]] no [[Rietumeiropa]]s līdz [[Mandžūrija]]i un [[Indija]]i, kā arī [[Āfrika|Āfrikā]]. Ziemeļu daļā ligzdojošie putni ir [[gājputni]], kas ziemo Āfrikā uz dienvidiem no [[Sahāra]]s tuksneša un [[Āzija]]s dienvidos.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/144670/0 |title=Ardea cinerea |access-date={{dat|2011|03|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110921090751/http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/144670/0 }}</ref> Daļa putnu pārziemo ligzdošanas apgabalos.<ref name=orn>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_ardcin.htm |title=Zivju gārnis Ardea cinerea |access-date={{dat|2011|03|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110811230526/http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_ardcin.htm |archivedate={{dat|2011|08|11||bez}} }}</ref> Vasarā [[Norvēģija|Norvēģijā]] to var novērot pat aiz [[polārais loks|polārā loka]] gar [[jūra]]s krastu. [[Latvija|Latvijā]] zivju gārnis ir parasts ligzdotājs un caurceļotājs, tas sastopams izkliedēti visā teritorijā. Tā tuvākais radinieks ir [[lielais zilais gārnis]] (''Ardea herodias''), kas dzīvo [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{Navbox
| name = Golfs olimpiskajās spēlēs
| title = [[File:Olympic rings without rims.svg|30px]] Golfs olimpiskajās spēlēs
| titlestyle = background:#BFD7FF
| basestyle = background:#DDEBFF
| abovestyle = background: #D5E6FF
| belowstyle = background: #D5E6FF
| bodyclass = hlist
| state = {{{state|autocollapse}}}

sentences: {{Commonscat|Geography of Papua New Guinea}}

sentences: '''Roots reggae''', ''roots regejs'' ir [[regejs|regeja]] mūzikas stils, kas sevišķi populārs bija 1970. gadu otrajā pusē. Roots regeja dziesmu teksti parasti balstās uz [[rastafari]] ticējumiem, kā arī kritizē [[Jamaika|Jamaikā]] valdošo nabadzību un valdības politiku.

sentences: '''Kušanas temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] kūst (paaugstinot temperatūru) vai kristalizējas (pazeminot temperatūru). Tīrām, kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti ir konstants lielums. [[Amorfa viela|Amorfās vielas]] ([[piķis]], [[stikls]]) kūst un sacietē temperatūru intervālā (tām nav vienas noteiktas kušanas temperatūras). Kristāliskai vielai kušanas temperatūrā pastāv līdzsvars starp cieto un šķidro fāzi.

sentences: '''Lāsteka''' ir dabīgi veidojies [[ledus]] gabals, kas nokarājas no kādas ēkas jumta, [[vadi|vada]], [[koks|koka]] [[zars|zara]] u.c. Dažreiz par lāstekām sauc arī citus nokarenas formas cietus notecējumus, piemēram, [[stalaktīts|stalaktītus]].

sentences:
[[Kategorija:Tēlotāja māksla]]
[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Galvassega]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Dusky_Warbler.jpg
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |          suga = Phylloscopus fuscatus
 |       suga_lv = Tumšais ķauķītis
 |      binomial = Phylloscopus fuscatus
([[Edward Blyth|Blyth]], 1842)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
{{legend|yellow|Ligzdošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
{{legend|blue|Ziemošanas areāls|border=1px solid #aaa}}
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls= Malonskābes struktūrformula
 Malonskābes molekulas modelis
|CAS numurs=141-82-2
|ķīmiskā formula=HOOC–CH2–COOH
|molmasa=104,03
|blīvums=1631
|kušanas temperatūra=135 - 137 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}

sentences:
s pilsētiņas ēkām]]
'''Universitāte''' (no {{val|de|Universität}}, kas no {{val|la|universitas}} — 'kopība') ir autonoma augstākās izglītības (bakalaura, maģistra un doktora studiju programmas) un zinātnes institūcija ar pašpārvaldes tiesībām.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums      = Amazones
| attēls         = Amazona pretrei -Brazil-8.jpg
| att_nosaukums  = [[Sarkanacu amazone]] (''Amazona pretrei'') [[Brazīlija|Brazīlijā]]
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Psittaciformes
| kārta_lv       = Papagaiļveidīgie
| dzimta         = Psittacidae
| dzimta_lv      = Papagaiļu dzimta
| apakšdzimta    = Arinae
| apakšdzimta_lv = Neotropikas papagaiļi
| ģints          = Amazona
| ģints_lv       = Amazones
| ģints_r        = Amazones (putni)
| binomial       = Amazona <small>([[René Primevère Lesson|Lesson]], 1830)</small>
| kategorijas    = nē
}}
'''Amazones''' (''Amazona'') ir [[papagaiļveidīgie|papagaiļveidīgo]] [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Meksika|Meksikā]] un [[Karību reģions|Karību reģionā]]. Kopumā tiek izdalītas apmēram 30 amazoņu [[suga]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Delphinus delphis with calf.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Delphinus delphis|Delfīni}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Agnatha|Bezžokļaiņi}}
* {{TaksoSaite|Gnathostomata|Žokļaiņi}}
| kategorijas =nē
| binomial = Vertebrata <small>([[Cuvier]], 1812)</small>
}}
'''Mugurkaulnieki''' (''Vertebrata'') vai '''galvaskausaiņi''' (''Craniata'') — [[Hordaiņi|hordaiņu]] apakštips. Dominējošā (līdz ar [[kukaiņi]]em) [[dzīvnieki|dzīvnieku]] grupa gan uz zemes, gan gaisā.

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Centrālparka Zooloģiskais dārzs<br />''Central Park Zoo''
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Central Park Zoo area.jpg
|image_width         = 250px
|image_caption       = Zooloģiskais dārzs
|map_type            = Ņujorka
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd  = 40 | latm  =46  | lats  =4  | latNS  =N
|longd =73  | longm =58  | longs =18  | longEW = W
|coordinates_type    =
|coordinates_region  =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = [[1864. gads]]
|date_closed         =
|location            = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana}}
|area                = 0,026 [[km²]]
|num_animals         = 2150
|num_species         =
|members             =
|exhibits            =
|annual_visitors     =
|website             = {{url|http://centralparkzoo.com/}}
}}
'''Centrālparka Zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Central Park Zoo}}) ir [[zooloģiskais dārzs]] [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Zooloģiskais dārzs atrodas [[Manhatana|Manhatanā]], [[Centrālparks|Centrālparka]] dienvidu daļā. Tas ir daļa no Ņujorkas četriem zooloģiskajiem dārziem un akvārija.

sentences: '''Svētā Jura baznīca''' ir ēka [[Vecrīga|Vecrīgā]], Skārņu ielā 10/16. Mūsdienās ēka ir [[valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]] un tajā atrodas [[Dekoratīvās mākslas un dizaina muzejs]].

sentences:
'''Blumbahs''' var būt:
* [[352646 Blumbahs]] — asteroīds.

sentences: '''Mazais ledus laikmets''' ir vēsāka [[klimats|klimata]] periods pēc [[viduslaiki|viduslaiku]] siltā perioda. Tradicionāli tas tiek definēts kā laikposms no 16. līdz 19. gadsimtam, taču daļa ekspertu to definē kā laikposmu no 1300. līdz 1850. gadam. Lai arī tehniski šis nebija [[ledus laikmets]], terminu zinātniskajā literatūrā 1939. gadā ieviesa francūzis [[Fransuā Matē]] (''François E. Matthes''). [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] Zemes observatorija atzīmējusi trīs patiesi auksta laika periodus: viens sākās ap 1650. gadu, otrs — ap 1770. gadu, pēdējais — 1850. gadā. Ir tikuši izvirzīti vairāki cēloņi: [[Saules starojums|Saules starojuma]] cikliskie kritumi, paaugstināta vulkāniskā aktivitāte, izmaiņas okeāna cirkulācijas procesā, izmaiņas Zemes orbītā un aksiālais slīpums un cilvēku populācijas samazināšanās.

sentences:
{{cita nozīme|valsti|tenisistu|Huans Monako}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Principauté de Monaco''
''Principatu de Múnegu''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Monako Firstiste
|            valsts_nosaukums = Monaco
|               karoga_attēls = Flag of Monaco.svg
|            karoga_nosaukums = Monako karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Monaco.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Monako ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Hymne Monégasque]]''
|               kartes_attēls = Location Monaco Europe.png
|             kartes_paraksts = Monako atrašanās vieta Eiropā
|               galvaspilsēta = Monako
| latd= 43 | latm= 43 | latNS= N | longd= 7 | longm= 25 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]] un [[firstiste]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Monako valdnieku uzskaitījums|Princis]]
|                valsts_galva = [[Albērs II]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Monako valsts ministru uzskaitījums|Valsts ministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Pjērs Dartū]]
|        neatkarības_iegūšana = Atdalīšanās no Dženovas
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Frančesko Grimaldi]] iekaro Dženovas koloniju Monako
|          neatkarības_datums = {{dat|1297|1|8}}
|       neatkarības_notikums2 = Konstitūcija
|         neatkarības_datums2 = 1911. gadā
|                 platība_km2 = 2.02
|               platība_rangs = 248.
|              procenti_ūdens = 0,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 39 150
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 217.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 19 381
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 1.
|                     IKP_PPP = 4,888 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 65 928
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = 1,000 ļoti augsts
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.mc]]
|              tālsarunu_kods = 377
|                iso_kods_num = 492
|              iso_kods_alfa2 = MC
|              iso_kods_alfa3 = MCO
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}
'''Monako''' ({{val|fr|Monaco}}, [[monegasku valoda|monegasku]]: ''Munegu''), oficiāli '''Monako Firstiste''' (''Principauté de Monaco'',  ''Principatu de Munegu'') ir valsts [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], [[Franču Rivjēra|Franču Rivjērā]], dažus kilometrus no [[Itālija]]s robežas. Monako no rietumu, austrumu un ziemeļu puses ieskauj [[Francija]], bet dienvidos to apskalo [[Vidusjūra]]. Monako sauszemes robeža ir 4,4 km gara, bet krasta līnija ir 4,1 km gara. Monako kopējā platība ir 2,02 [[km²]], un pēc teritorijas lieluma tā ir otrā mazākā valsts pasaulē aiz [[Vatikāns|Vatikāna]]. Pēc 2013. gada datiem, Monako dzīvo 36 950 iedzīvotāji un tā ir visblīvāk apdzīvotā valsts pasaulē. Pēc 2014. gada datiem, vairāk nekā 30% valsts iedzīvotāju ir miljonāri.<ref>[http://profit.ndtv.com/news/global-economy/article-one-in-three-is-a-millionaire-in-monaco-study-650514 NDTV: One in Three is a Millionaire in Monaco]</ref>

sentences: '''10. maijs''' ir gada 130. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (131. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 235 dienas.

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = sārmu metāls
 |       kārtas skaitlis = 19
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 8
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = K
 |              atommasa = 39,0983
 |    valences elektroni = [Ar]4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Kālija gabaliņš [[tetrahidrofurāns|tetrahidrofurānā]] un kālija jonu dotā violetā [[liesma]]s krāsa
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1'''
 |   elektronegativitāte = 0,82
 |               blīvums = 856
 |   kušanas temperatūra = 336,53 K (63,38 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1032 K (759 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 7,2{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = (20 °C) 2000
 | Van der Vālsa rādiuss = 275
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Bārnija versija
 | oriģinālnos = ''Barney's Version''
 |      attēls = Barneys version.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma, komēdija
 |    režisors = [[Ričards Dž. Lūiss]]
 |  producents = [[Roberts Lantoss]]
 |   scenārijs = [[Maikls Konaivss]]
 |     aktieri =
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Minnija Draivere]]
* [[Pols Džamati]]
* [[Skots Spīdmens]]
* [[Reičela Lefevre]]
* [[Dastins Hofmans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2010|9|10|Venēcijas filmu festivāls|2010|12|24|Kanāda|}}
 |      ilgums = 134 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/barneys-version-2010|title=Barney's Version|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 24, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{CAN}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=barneysversion.htm|title=Barney's Version (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Bārnija versija"''' ({{val|en|Barney's Version}}) ir 2010. gada [[Kanāda]]s drāma, kuras režisors ir [[Ričards Dž. Lūiss]]. Filma ir balstīta uz [[Mordekajs Ričlers|Mordekaja Ričlera]] tāda paša nosaukuma noveli un stāsta par impulsīvā Bārnija Panovska dzīvi. Galvenās lomas atveido [[Rozamunda Paika]], [[Minnija Draivere]], [[Pols Džamati]], [[Skots Spīdmens]], [[Reičela Lefevre]] un [[Dastins Hofmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|9|10||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Marona
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Maronne
| attēls            = Vaiiée-de-la-Maronne-dpt-Cantal-DSC_3525.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Maronas ieleja
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dordoņa (upe)|Dordoņa]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=07 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=37 | sāk_gar_s=36 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=45 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=21 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=01 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=39 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 92,57
| iztekas_augstums  = 1 430
| ietekas_augstums  = 167
| kritums           =
| caurtece          = 19,9
| gada_notece       =
| baseins           = 823
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|dzimta=Gentianaceae|binomial=Gentianella amarella (L.) Börner|suga_lv=Rūgtā drudzenīte|suga=Gentianella amarella|ģints_lv=Drudzenītes|ģints=Gentianella|dzimta_lv=Genciānu dzimta|rinda=Gentianales|attēls=Gentianella amarella ssp. acuta kz01.jpg|rinda_lv=Genciānu rinda|nosaukums=|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|sinonīmi=- Gentianella axillaris (F.W.Schmidt) Á. et D.Löve,
- Gentiana amarella (L.)}}'''Rūgtā drudzenīte''' ({{val|la|Gentianella amarella}}) ir mainīga paskata augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Drudzenītes|drudzenīšu ģintī]], kurai nodala vairākas pasugas. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa]]s austrumu un ziemeļu daļā, kā arī rietumu un centrālajā [[Sibīrija|Sibīrijā]]. [[Latvija|Latvijā]] reti sastopama visā valsts teritorijā, mitrās [[Pļava|pļavās]] (tajā skaitā — piejūras), krūmainās ganībās un atmatās.

sentences:
un [[tritijs|tritija]] kodolsintēzes modelis.]]
'''Kodolsintēze''' ir process, kura laikā pretēji [[atoma kodols|kodolu]] [[kodolu dalīšanās|dalīšanās]] procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai [[temperatūra]]i un [[spiediens|spiedienam]], lai pārvarētu kodolu atgrūšanās [[spēks|spēku]] un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, [[enerģija]]s [[ražošana]]i. Kodolsintēzi izmanto [[ūdeņraža bumba|ūdeņraža bumbās]], bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek [[zvaigzne|zvaigznēs]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bertolds
|     vārds_orig = ''Berthold''
|         attēls = Bertold2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1198
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Daugavas Līvzeme]]<br />(tagad - {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džeinas stāsts
| attēls                   = Becoming jane ver4.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Becoming Jane''
| žanrs                    = romantiska filma, biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džulians Džerolds]]
| producents               =
* [[Greiems Brodbents]]
* [[Roberts Bernšteins]]
* [[Duglass Rejs]]
| scenārija autors         =
* [[Kevins Hūds]]
* [[Sāra Viljamsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Džūlija Voltersa]]
* [[Džeimss Kromvels]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika                   = [[Edriens Džonstons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[HanWay Films]]''
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Ecosse Films]]''
* ''[[2 Entertain]]''
* ''[[Blueprint Pictures]]''
* ''[[Bord Scannán na hÉireann]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Buena Vista International]]''
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2007|3|9}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/becoming-jane-2007|title=Becoming Jane|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2018|archive-date={{dat|2016|04|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160416203045/http://www.bbfc.co.uk/releases/becoming-jane-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|16,5 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|37,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=becomingjane.htm|title=Becoming Jane (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džeinas stāsts"''' ({{val|en|Becoming Jane}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Džulians Džerolds]]. Filma ir daļēji balstīta uz Džona Hantera Spensa grāmatu "Džeinas Ostinas stāsts" (''Becoming Jane Austen''). Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džeimss Makevojs]], [[Džūlija Voltersa]], [[Džeimss Kromvels]] un [[Megija Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|3|9||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alfrēds Andersons
|     vārds_orig =
|         attēls = Alfreds_Andersons.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Duntes muiža, [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], {{flaga|Krievija}} [[Krievijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Rīga]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes = [[File:LVA Order of the Three Stars - Knight BAR.png|100px]] [[Triju zvaigžņu ordenis]]
|    kategorijas =
}}
'''Alfrēds Andersons''' (dzimis {{dat|1879|4|7}}, miris {{dat|1937|2|13}}) bija [[Rīga]]s pilsētas galva (no [[1921]]. līdz [[1928]]. gadam), būvinženieris, literāts, pedagogs, izglītības darbinieks un sabiedrisks darbinieks. [[Vilis Olavs|Viļa Olava]] draugs un centienu biedrs. Ar pseidonīmu Andrass sarakstījis drāmu "Ķēniņš Dāvids", tulkojis [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] operas. Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas [[Rīgas loža "Jāņuguns"|Jāņuguns]] oratora vietnieks, brāļa ievedēja vietnieks (1927-1937).

sentences: '''Avanturīns''' ({{val|en|aventurineno}}, no {{val|it|a ventura}} — 'pie izdevības', atsaucoties uz avanturīna stikla nejaušu izgudrošanu XVIII gadsimtā [[Murāno]] darbnīcās)) ir [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Tas ir daļēji caurspīdīgs akmens ar plāniem [[Vizla (minerāls)|vizlas]] plātnīšu ieslēgumiem, kas liek akmenim mirdzēt (avanturescence).

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Teofrasts
|          vārds_orig = Θεόφραστος
|              attēls = Theophrastus.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap 371. gadu p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Eresa, [[Lesba]], [[Senā Grieķija]]
([[Ziemeļegejas perifērija]], {{GRE}})
|           m_dat_alt = ap 287. gadu p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Atēnas]], [[Senā Grieķija]]
([[Atikas perifērija]], {{GRE}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Sengrieķu filozofija]]
|           intereses = [[botānika]], [[ģeoloģija]], [[ētika]], [[gramatika]], [[vēsture]], [[loģika]], [[metafizika]], [[fizika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs = [[Aristotelis]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Platons]], [[Aristotelis]]
|          ietekmējis = [[Stratons]], [[Afrodisijas Aleksandrs]], [[parapatētiķi]]
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''WASP-3b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-3]] [[Lira (zvaigznājs)|Liras zvaigznājā]] 223 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s. Planētas vidējais attālums no zvaigznes ir tikai 0,0317 AU un gads uz tās ilgst tikai 44,324 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur būtu dzīvībai komfortabli apstākļi. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-3b, tad uz tās būtu 1811 °C liels karstums — pietiekami, lai izkausētu tēraudu.

sentences:
[[Kategorija:Datu pārvaldība]]
[[Kategorija:Serveri]]
[[Kategorija:Datori]]

sentences:
{{Motorsportista infokaste v2
 |            vārds = Ķasts Puodžuks
 |       vārds_oriģ =
 |           attēls = Kjastas Puodzuks.jpg
 |          att_izm =
 |         paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |      pilns vārds =
 |           dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|8|23}}
 |          dz_viet ={{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Daugavpils|td=Latvija}}
 |          mir_dat =
 |         mir_viet =
 |          tautība =[[lietuvietis]]
 |             taut = {{LAT}}
 |           garums =
 |            svars =
 |             alga =
 |          iesauka =
 |        izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |          kar_sāk =2001
 |         kar_beig =
 |            klubs ={{LVA}} [[Daugavpils "Lokomotīve"]]
 |          komanda =
 |           numurs =
 |           veids0 =
 |         treneris =
<!------ Pirmais veids ------>
 |            veids = ''[[Speedway Grand Prix]]''
 |        zvaigznes =
 |          sezonas =
 |        sacīkstes =
 |          ralliji =
 |           tituli = 0
 |          uzvaras = 0
 |       pjedestāli = 0
 |       p_position =
 |           ā_apļi =
 |       p_sacīkste =
 |        p_rallijs =
 |         p_uzvara =
 |     pēd_sacīkste =
 |      pēd_rallijs =
 |       pēd_uzvara =
<!------ Klubi ------>
 |          kl_sez1 =
 |           klubs1 =
 |          kl_sez2 =
 |           klubs2 =
 |          kl_sez3 =
 |           klubs3 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |       sasniegumi =
 |           aģenti =
 |            slavz =
 |          dzimums =V
 |        atjaunots =
}}
'''Ķasts Puodžuks'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.fim-live.com/fileadmin/alfresco/Manifestations/SWC_Riders_Declared_I_QR2_in_Daugavpils_(LAT)_2009.pdf |title=2009 FIM SPEEDWAY WORLD CUP |access-date={{dat|2009|04|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120225044225/http://www.fim-live.com/fileadmin/alfresco/Manifestations/SWC_Riders_Declared_I_QR2_in_Daugavpils_(LAT)_2009.pdf |archivedate={{dat|2012|02|25||bez}} }}</ref> (dzimis {{dat|1986|8|23}} [[Daugavpils|Daugavpilī]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.gorod.lv/novosti/17569-kyastas_puodzhuks_stal_vitse_chempionom_evropyi|title=Кястас Пуоджукс стал вице-чемпионом Европы|publisher=Gorod.lv|accessdate={{dat|2014|8|18||bez}}}}</ref><ref name="laiks">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.latgaleslaiks.lv/lv/2002/4/16/8355|title=Iepazīstinām ar komandu "Spīdvejs-Lokomotīve"|last=Visockis|first=Ēvalds|publisher=Latgaleslaiks.lv|accessdate={{dat|2014|8|18||bez}}|archive-date={{dat|2008|06|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20080625004749/http://www.latgaleslaiks.lv/lv/2002/4/16/8355}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://speedway.com.pl/riders/kasts-puodzuks/|title=Puodžuks, Ķasts {{!}} Polish Speedway Database|website=speedway.com.pl|access-date=2019-09-25}}</ref> ir [[Latvijas lietuvieši|lietuviešu]] izcelsmes Latvijas [[spīdvejs|spīdvejists]], pārstāv Latvijas izlasi un klubu [[Daugavpils "Lokomotīve"]].

sentences: '''Staļina augstceltnes''' ({{val|ru|Сталиские высотки}}) ir neformāls nosaukums septiņām [[staļinisma arhitektūra]]s lielākajām ēkām [[Maskava|Maskavā]], kuru celtniecība tika uzsākta 1947. gadā. Tās ir [[Maskavas Valsts Universitāte]]s ēka, nams Kotelničeskajas krastmalā, viesnīca "Ukraina", Ārlietu ministrijas ēka, nams Kudrinskas laukumā, nams Sarkano vārtu laukumā, viesnīca "Ļeņingrada".

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Rokua nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Rokua_pine_forest.JPG
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            = Somija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 64.556111| latNS  = N
| longd = 26.51  | longEW = E
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Somija|Ziemeļpohjanmā}}
| nearest_city        =
| area                = 8,8 km2
| established         = 1956
| visitation_num      = 23 500
| visitation_year     = 2009
| governing_body      =
| url                 = https://www.nationalparks.fi/rokuanp
| child               =
| embedded            =
}}
<mapframe text="Rokua nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=11 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2313367"
}
</mapframe>
'''Rokua nacionālais parks''' ({{val|fi|Rokuan kansallispuisto}}) ir 1956. gadā izveidots [[nacionālais parks]] [[Somija]]s centrālajā daļā, [[Ziemeļpohjanmā]]. Viens no mazākajiem nacionālajiem parkiem valstī. Nacionālajam parkam ir [[UNESCO ģeoparks|UNESCO ģeoparka]] statuss. Parka teritorijā tiek aizsargāti veci priežu meži, atrodami [[drumlins|drumlini]], [[oss|osi]], [[robežmorēna]]s.

sentences:
s ''SN 1604'' atlikums mākslīgās krāsās]]
{{cita nozīme|zvaigznes eksploziju|konkursu|Supernova (konkurss)}}
'''Pārnova''' jeb '''supernova''' ir [[zvaigzne]]s eksplozija. Eksplozija parasti ir ļoti spoža un izsauc starojuma zibsni, kas bieži līdzinās veselas [[galaktika]]s kopējam spožumam. Šāda eksplozija norisinās no dažām nedēļām līdz pat dažiem mēnešiem. Šajā īsajā laika periodā pārnova var izstarot tik daudz [[enerģija]]s, cik [[Saule]] neizstaro visas savas dzīves laikā.<ref>{{Laikraksta atsauce | last=Giacobbe | first=F. W. | title=How a Type II Supernova Explodes | journal=Electronic Journal of Theoretical Physics | year=2005 | volume=2 | issue=6 | pages=30–38 | url=http://adsabs.harvard.edu/abs/2005EJTP....2f..30G | accessdate = 2007-08-03}}</ref> Sprādziena brīdī no zvaigznes tiek izsviesta daļa vai pat visa [[viela]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | date =2006-07-27 | url = http://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/objects/snrs/snrstext.html | title = Introduction to Supernova Remnants | publisher = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[Goddard Space Flight Center]] | accessdate = 2006-09-07}}</ref> ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz desmito daļu no [[gaismas ātrums|gaismas ātruma]], tādā veidā izraisot [[triecienvilnis|triecienvilni]],<ref>{{Laikraksta atsauce | author=Schawinski, K. Justham, S.; Wolf, C.; Podsiadlowski, P.; Sullivan, M.; Steenbrugge, K. C.; Bell, T.; Röser, H.-J.; Walker, E. S.; Astier, P.; Balam, D.; Balland, C.; Carlberg, R.; Conley, A.; Fouchez, D.; Guy, J.; Hardin, D.; Hook, I.; Howell, D. A.; Pain, R.; Perrett, K.; Pritchet, C.; Regnault, N.; Yi, S. K. | title=Supernova Shock Breakout from a Red Supergiant | journal=Science Express | year=2008  | doi= 10.1126/science.1160456 | pmid=18556514 | volume=321 | pages=223}}</ref> kas izplatās [[starpzvaigžņu vide|starpzvaigžņu vidē]]. Šis triecienvilnis izveido gāzu un putekļu apvalku, ko sauc par [[pārnovas atlikums|pārnovas atlikumu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria daltoniana.jpg
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = ''Fragaria daltoniana''
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria daltoniana
| suga_lv       =
| binomial      = Fragaria
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}
'''F''ragaria daltoniana''''' ir savvaļas [[zemene|zemeņu]] suga, kas aug [[Himalaji|Himalajos]]. Auglim nav ne laba garša, ne vērtība tautsaimniecībā.{{fact}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikiseminārs NVO namā
| datums     = {{dat|2017|5|15}}
| laiks      = 18.00—21.00
| vieta      = NVO nams, auditorija Nr. 206
| apraksts   = Sanāksme NVO namā, līdzi ņemam savus datorus, aicinām interesentus.
| virtuve    = uzkodas ņemam paši
| wifi       = Jā
| adrese     = Ieriķu iela 43a, Rīga [http://osm.org/go/0wMKGNr~q?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Zuiks}}
# {{u|Voll}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Ahmeta
| official_name            = ახმეტა
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline             = Akhmeta municipal building.jpg
| image_caption            = Ahmetas pašvaldības ēka
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Kahetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Ahmetas municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 1966
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 6363
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (96,8%)
[[osetīni]] (1,7%)
[[kišti]] (0,8%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 02|lats= |latNS=N
| longd= 45|longm= 12|longs= |longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 0900
| area_code                = +995 349
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 567
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Ahmeta''' ({{val|ka|ახმეტა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Kahetija]]s mharē, [[Ahmetas municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts ziemeļaustrumos [[Alazani]] upes krastā {{nobr|184 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|21}}</ref>   [[Līgatne]]s sadraudzības pilsēta.<ref>[http://www.ligatne.lv/jaunumi/gruzija-musu-sadraudzibas-pilseta-akhmeta-viens-no-laukumiem-nosaukts-ligatnes-varda Ligatne.lv Gruzijā, mūsu sadraudzības pilsētā Akhmetā, viens no laukumiem nosaukts Līgatnes vārdā!]</ref>

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Jeņisejas līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       =
| paraksts     =
|vietaskarte         = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija
|mark                =
|position            =
|reljefa_karte = jā
| vieta        = {{RUS}}
| vieta2       = [[Krasnojarskas novads]]
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Karas jūra]]
| plat_d=72| plat_m=00| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=81| gar_m=45| gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 300
| platums      = 5.5—120
| Vid_dziļums  = 6—20
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Diksona]]
}}
'''Jeņisejas līcis''' ({{val|ru|Енисейский залив}}) ir [[Jeņiseja]]s upes [[grīvlīcis]] jeb estuārs [[Karas jūra]]s dienvidu krastā [[Krievija]]s [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]]. Rietumos to norobežo [[Gidanas pussala]], austrumos — [[Taimira]]s pussala. Līcis ir ap 300 km garš. Pie līča atveres Karas jūrā atrodas [[Sibirjakova sala]], gar kuru no līča uz ziemeļrietumiem atzarojas Ovcina šaurums. Citas lielākās līcī ietekošās upes ir Goļčiha, Jakovļeva, Mongočejaha. Lielāko daļu gada līcis aizsalis, atbrīvojas no ledus vasarā uz trīs mēnešiem.<ref>[http://bse.sci-lib.com/article037477.html Определение "Енисейский залив" в Большой Советской Энциклопедии]</ref> Kuģojams visā garumā. Krasti maz apdzīvoti, lielākā apdzīvotās vietas krastā ir [[Diksona]] pie līča atveres Karas jūrā. Citas pastāvīgi apdzīvotās vietas ir [[Voroncova]]s ciems, [[Sopočnaja Karga]]s polārstacija, [[Villembarenca]]s bioloģiskā stacija, kā arī slēgtā [[Ļeskina]]s polārstacija.

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas sportisti|Vieglatlezti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Baltkrievijā|Vieglatlezti]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Kālija cianīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi = ciānkālijs
|      ķīmiskā formula = KCN
|              molmasa = 65,12
|              blīvums = 1520
|  kušanas temperatūra = 634 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 71,6g/100ml (25 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija cianīds''' (KCN, ciānkālijs) ir [[ciānūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto [[cukurs|cukuru]]. [[Etanols|Etanolā]] ciānkālijs šķīst slikti, [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražos]] nešķīst.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Kanādas Arktiskais arhipelāgs
|attēls              = Queen Elizabeth Islands 2009-08-27 (MODIS).jpg
|attēla paraksts     = [[Karalienes Elizabetes salas|Karalienes Elizabetes salu]] satelītattēls
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = Canadian Arctic Archipelago.svg
|mark                =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Ziemeļu ledus okeāns]], [[Atlantijas okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=75|latm=0|lats=0|latNS=N |longd=90|longm=0|longs=0|longEW=W
|platība             = 1 424 500
|garums              = 2400
|platums             = 1900
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Barbo kalns]]
|augstums            = 2616
|salu skaits         = 36 563
|valsts              = Kanāda
|valsts adm vienības tips  = Teritorija
|valsts adm vienība        = {{CA-NU}}<br />{{CA-NT}}
|iedzīvotāji         = 14 000
|blīvums             = 0,01
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Ikaluita]]
|piezīme =
}}
'''Kanādas Arktiskais arhipelāgs''' ({{val|en|Canadian Arctic Archipelago}}) ir [[arhipelāgs]] [[Kanāda]]s ziemeļos. Tas ir pasaulē lielākais arhipelāgs. Pie arhipelāga tiek pieskaitītas visas salas [[Nunavuta|Nunavutā]] un [[Ziemeļrietumu Teritorijas|Ziemeļrietumu Teritorijās]] uz ziemeļiem no Kanādas kontinentālās daļas.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-triptofāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C11H12N2O2
|molmasa=204,23
|blīvums=
|kušanas temperatūra=289 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,89
}}
'''Triptofāns''' ('''''Trp''''', ''l'' -α-amino-β-(3-indolil)-propionskābe, β-(3-indolil)-alanīns, C11H12N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Triptofāns kristalizējas no atšķaidīta etanola kā bezkrāsaini heksagonālu plāksnīšu veida kristāli. Triptofāna molekula satur heterociklisko [[indols|indola]] grupējumu.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of Zimbabwe''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Zimbabves Republika
|            valsts_nosaukums = Zimbabwe
|               karoga_attēls = Flag of Zimbabwe.svg
|            karoga_nosaukums = Zimbabves karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Zimbabwe.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Zimbabves ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto = "Vienotība, brīvība, darbs"<ref name="BEAVERCT">{{publikācijas atsauce |url=https://news.google.com/newspapers?id=AFwtAAAAIBAJ&sjid=ydkFAAAAIBAJ&pg=3340,2548451&dq=zimbabwe+unity-freedom-work&hl=en |title=Zimbabwe |work=The Beaver County Times |date=13 September 1981 |accessdate=2 November 2011}}</ref>
|                valsts_himna = ''[[Simudzai Mureza wedu WeZimbabwe]]''<ref name="CIA-WF">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/zi.html |title=The World Factbook – Zimbabwe |publisher=Central Intelligence Agency |access-date={{dat|2010|12|15||bez}} |archive-date={{dat|2020|04|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200416053740/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/zi.html }}</ref>
|               kartes_attēls = Location Zimbabwe AU Africa.svg
|             kartes_paraksts = Zimbabves atrašanās vieta Dienvidāfrikā
|               galvaspilsēta = [[Harare]]
| latd= 17 | latm= 50 | latNS= S | longd= 31 | longm= 03 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = 16<ref name="constitution">The following languages, namely Chewa, Chibarwe, English, Kalanga, Koisan, Nambya, Ndau, Ndebele, Shangani, Shona, sign language, Sotho, Tonga, Tswana, Venda and Xhosa, are the officially recognised languages of Zimbabwe.  ([http://www.kubatana.net/docs/legisl/constitution_zim_draft_copac_130125.pdf CONSTITUTION OF ZIMBABWE (final draft)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131002110534/http://www.kubatana.net/docs/legisl/constitution_zim_draft_copac_130125.pdf |date={{dat|2013|10|02||bez}} }}).</ref> ([[Angļu valoda|angļu]], [[Šonu valoda|šonu]] un [[ziemeļndebelu valoda]])
|             etniskās_grupas =  {{unbulleted list
  | 82% šoni
  | 14% ndebeli
  | 2% citi āfrikāņi
  | {{nowrap|1% baltādainie}}
  | 1% krāsainie un indieši
 }}
|        etniskās_grupas_gads = 2003
|              valsts_iekārta = [[Pusprezidentālisms|Pusprezidentāla]], [[parlamentāra republika|parlamentāra]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Zimbabves prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Emersons Mnangagva]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Zimbabves viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = [[Constantino Chiwenga]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Zimbabves vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Dibināta
|          neatkarības_datums = [[1901]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = Proklamēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1965|11|11}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1980|4|18}}
|                 platība_km2 = 390,757
|               platība_rangs = 60.
|              procenti_ūdens = 1,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|          iedzīvotāju_skaits = 16 711 612<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Population of Zimbabwe |url=http://www.worldometers.info/world-population/zimbabwe-population/ |publisher=Worldometers |accessdate=23 December 2017}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 70.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 43
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
| GDP_nominal = $17.491 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=43&pr.y=6&sy=2017&ey=2019&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512%2C946%2C914%2C137%2C612%2C546%2C614%2C962%2C311%2C674%2C213%2C676%2C911%2C548%2C193%2C556%2C122%2C678%2C912%2C181%2C313%2C867%2C419%2C682%2C513%2C684%2C316%2C273%2C913%2C868%2C124%2C921%2C339%2C948%2C638%2C943%2C514%2C686%2C218%2C688%2C963%2C518%2C616%2C728%2C223%2C836%2C516%2C558%2C918%2C138%2C748%2C196%2C618%2C278%2C624%2C692%2C522%2C694%2C622%2C142%2C156%2C449%2C626%2C564%2C628%2C565%2C228%2C283%2C924%2C853%2C233%2C288%2C632%2C293%2C636%2C566%2C634%2C964%2C238%2C182%2C662%2C359%2C960%2C453%2C423%2C968%2C935%2C922%2C128%2C714%2C611%2C862%2C321%2C135%2C243%2C716%2C248%2C456%2C469%2C722%2C253%2C942%2C642%2C718%2C643%2C724%2C939%2C576%2C644%2C936%2C819%2C961%2C172%2C813%2C132%2C726%2C646%2C199%2C648%2C733%2C915%2C184%2C134%2C524%2C652%2C361%2C174%2C362%2C328%2C364%2C258%2C732%2C656%2C366%2C654%2C734%2C336%2C144%2C263%2C146%2C268%2C463%2C532%2C528%2C944%2C923%2C176%2C738%2C534%2C578%2C536%2C537%2C429%2C742%2C433%2C866%2C178%2C369%2C436%2C744%2C136%2C186%2C343%2C925%2C158%2C869%2C439%2C746%2C916%2C926%2C664%2C466%2C826%2C112%2C542%2C111%2C967%2C298%2C443%2C927%2C917%2C846%2C544%2C299%2C941%2C582%2C446%2C474%2C666%2C754%2C668%2C698%2C672&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPRPPPPC%2CNGDPDPC&grp=0&a= |title=World Economic Outlook Database: Zimbabwe |publisher=[[Starptautiskais Valūtas fonds|International Monetary Fund]] |date=April 2018 |accessdate=11 June 2018}}</ref>
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2017
| GDP_nominal_per_capita = $1,176<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                     IKP_PPP = $33.959 miljardi<ref name=imf2/>
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $2,079<ref name="imf2" />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0.516<ref name="HDI">{{Tīmekļa atsauce|url=http://hdr.undp.org/sites/default/files/2016_human_development_report.pdf|title=2016 Human Development Report|year=2016|accessdate=21 March 2017|publisher=United Nations Development Programme}}</ref>
|                    HDI_gads = 2015
|              HDI_kategorija = {{palielinājās}}
|                   HDI_rangs = 154
|                        Gini = 50.1<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=GINI Index|url=http://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI?page=3|publisher=World Bank|accessdate=21 July 2013}}</ref>
|                   Gini_gads = 1995
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[ASV dolārs]]
|                valūtas_kods = USD
|                  laika_zona = [[CAT]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.zw]]
|              tālsarunu_kods = 263
|                iso_kods_num = 716
|              iso_kods_alfa2 = ZW
|              iso_kods_alfa3 = ZWE
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Elde'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 208 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| Mēklenburgas-Priekšpomerānijas
dienvidos
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Elba]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}

sentences:
[[Kategorija:Limbažu novada pagasti]]
[[Kategorija:Alojas rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences: '', [[Vilijama-Ādolfes Bouguero]] idille, [[1889]]. gads]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Amazing Grace''
| attēls                   =  Amazinggraceposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maikls Epteds]]
| producents               =
* [[Patrīcija Hītone]]
* [[Deivids Hants]]
* [[Terenss Maliks]]
* [[Edvards R. Presmans]]
* [[Kens Veilss]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Naits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Joans Grifids]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Romola Garai]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[FourBoys Films]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Bristol Bay Productions]]''
* ''[[Ingenious Film Partners]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|16|Toronto kinofestivāls|2007|2|23|ASV|2007|3|23|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/amazing-grace-2006-0|title=Amazing Grace|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|29 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amazinggrace.htm|title=Amazing Grace (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Amazing Grace''''' ir 2006. gada Apvienotās Karalistes un ASV biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Epteds]]. Galvenās lomas atveido [[Joans Grifids]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Romola Garai]] un [[Alberts Finijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|16||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences: '''Panorāmas brīvība'''<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=freedom%20of%20panorama&list=Panorama&lang=EN|accessdate={{dat|2016|7|19||bez}}}}</ref> ir noteikums dažādu jurisdikciju [[autortiesības|autortiesību]] likumos, kas ļauj uzņemt ēku un dažkārt arī publiskā vietā novietotu skulptūru un citu mākslas formu fotogrāfijas un video, kā arī radīt cita veida attēlus (kā akvareļus un gleznas) un publicēt tos, nepārkāpjot autortiesības, kas uz šiem darbiem attiecas.<ref name="seiler">Seiler, D.: ''[http://www.fotorecht.de/publikationen/hundertwasserhaus3.html Gebäudefotografie in der EU — Neues vom Hundertwasserhaus] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160604150550/http://www.fotorecht.de/publikationen/hundertwasserhaus3.html |date={{dat|2016|06|04||bez}} }}'', in ''Photopresse'' 1/2 (2006), p. 16. URL last accessed 2007-09-20.</ref> Panorāmas brīvība ierobežo autortiesību īpašnieka iespējas vērsties pret šādu attēlu veidotājiem un izplatītājiem. Tas ir izņēmums parastajiem noteikumiem, kas nosaka, ka autortiesību īpašniekam ir ekskluzīvas tiesības dot atļauju [[atvasināts darbs|atvasinātu darbu]] izveidei un izplatīšanai. Šī frāze radusies no vācu valodas termina ''panoramafreiheit''. Latvijā šobrīd panorāmas brīvība nepastāv.

sentences: '''Ādere''' ir mītisks tīklojuma veida enerģijas strāvojums zemē. Ticība āderēm ir sastopama daudzās tautās, īpaši [[Vācija|Vācijā]] un [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]]. Āderu ekistence nav zinātniski pierādīta un tiek apšaubīta.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 95
 | lv  = Deviņdesmit pieci
}}
'''95 (deviņdesmit pieci)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[94 (skaitlis)|94]] un [[96 (skaitlis)|96]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit piektā diena ir [[5. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[4. aprīlis]]).

sentences:
{{Sporta infokaste
 | nosaukums   = Kalnu riteņbraukšana
 | attēls      = XCBikeRacer.jpg
 | att_izm     = 275px
 | paraksts    = Krosa (XC) sacensību dalībnieks
 | savienība   = [[Starptautiskā riteņbraukšanas savienība]] (UCI)
 | iesauka     =
 | pirmais     = 1976
 | reģistrētie =
 | klubi       =
 | kontakts    =
 | komanda     =
 | jdzimums    =
 | kategorijas = [[Riteņbraukšanas sports]]
 | bumba       =
 | olimpisks   = {{OSS|V=1996}}—pašlaik
}}
'''Kalnu riteņbraukšana''' ir [[riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas sporta]] disciplīna, kurā tiek veiktas distances bezceļa un mainīga reljefa trasēs uz īpaša veida MTB (Mountainbike) velosipēdiem. Kalnu riteņbraukšana ietver sevī vairakas apakšdisciplīnas, kurās tiek izmantoti dažādu konstrukciju un ģeometrijas MTB velosipēdi:

sentences:
{| class="wikitable" align="right"
| '''vienkāršā'''
| '''pamatnē centrētā'''
| '''telpiski centrētā'''
| '''malās centrētā'''
|-
||
||
||
||
|}

sentences: '''Indoeiropiešu pirmvaloda''' ir hipotētiski konstruēta visu [[indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu]] kopīgā priekštece. Ir vairākas konkurējošas hipotēzes par indoeiropiešu [[Pirmvaloda|pirmvalodas]] izcelsmi.<ref>[http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130612142703/http://www.pnas.org/content/early/2013/05/01/1218726110.full.pdf|date={{dat|2013|06|12||bez}}}} Pētījums par pirmvalodu {{en ikona}}</ref> Pašreiz populārākā ir „Kurgānu hipotēze”, saskaņā ar kuru sākotnējie šīs valodas runātāji mituši [[Melnā jūra|Melnās jūras]] ziemeļu piekrastes stepēs tagadējās [[Ukraina]]s dienvidos. Alternatīvā teorija aizstāv [[Anatolijas kalniene]]s izcelsmes vietu tagadējās [[Turcija]]s vidienē.<ref name="NE">[[Aigars Kalniņš]]. "[https://enciklopedija.lv/skirklis/123067-indoeiropiešu-pirmvaloda Indoeiropiešu pirmvaloda]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 05.09.2023)</ref>

sentences: '''Gateris''' ir kokapstrādes iekārta, ar kuru gareniski tiek zāģēti apaļkoki, iegūstot [[Zāģmateriāli|zāģmateriālus]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Hlorskābes struktūrformula

Hlorskābes molekulas modelis
| citi nosaukumi = ūdeņraža hlorāts, ūdeņraža trioksohlorāts(V)
| CAS numurs = 7790-93-4
| ķīmiskā formula = HClO3
| molmasa = 84,46
| blīvums = šķīdumam ap 1000
| kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī = jaucas jebkurās attiecībās
| citi =
}}
'''Hlorskābe''' (HClO3) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Hlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]].  Tīrā veidā nav pazīstama nestabilitātes dēļ, bet hlorskābes ūdens šķīdumi pieder pie stiprām skābēm. Hlorskābes maisījums ar [[slāpekļskābe|slāpekļskābi]] ir [[karaļūdens|karaļūdenim]] līdzīgs stiprs oksidētājs.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 289. lpp.</ref> Koncentrēts hlorskābes šķīdums ir dzeltenīgs, ar asu smaku kā slāpekļskābei, atšķaidītāki šķīdumi ir bezkrāsaini un bez smaržas. Hlorskābes sāļus sauc par [[hlorāti]]em.

sentences:
{{Protestantisms}}
'''Anglikānisms''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''anglicanus'') ir [[reformācija|reformācijā]] radies [[protestantisms|protestantisma]] novirziens. Ar šo vārdu apzīmē arī anglikāņu ticības, tradīcijas un reliģiskās dzīves kopumu. Lielākā anglikāņu daļa (aptuveni 77 miljoni) ir apvienota starptautiskā [[Anglikāņu sadraudzība|Anglikāņu sadraudzībā]] — 44 autonomās nacionālajās baznīcās, kas vēsturiski saistītas ar [[Anglijas Baznīca|Anglijas Baznīcu]].

sentences: [[File:Valga Gümnaasium.jpg|thumb|Valgas ģimnāzija, 2020.]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Igors Zemļanskihs
 |       name_orig = ''Ігор Землянських''
 |           image = Ігор Іванович Землянських. Фото із сайту.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dzimšanas datums un vecums|1974|12|9}}
 |        location = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Oleksandrivska|td=Ukraina}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
 |         website =
}}
'''Igors Zemļanskihs''' ({{val|uk|Ігор Іванович Землянських}}, dzimis {{dat|1974|12|9}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[gleznotājs]]—animālists<ref>https://ukraine.segodnya.ua/ukraine/khudozhnik-animalict-iz-voronkova-zhenjuc-tolko-na-toj-kotoraja-ponravitcja-moim-ptitsam-92396.html</ref><ref>https://focus.ua/long/359608</ref>, ilustrators un [[ornitoloģija|ornitologs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dziļais miegs
| operators =
| attēls = Bigsleep2.JPG
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir''
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hokss
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Lorēna Bekola]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''The Big Sleep''
| studija = ''[[Warner Bros.]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| izdošana = {{Filmas datums|1946|8|23}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,9 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dziļais miegs"''' ({{Val|en|The Big Sleep}}) ir 1946. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'', kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]] un [[Lorēna Bekola]]. Filma ir balstīta uz [[Reimonds Čendlers|Reimonda Čendlera]] 1939. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
|-
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
|-
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
|-
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
|-
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
|-
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
|-
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
|-
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
|-
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Apvienotās Karalistes latvieši''' ir [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijā]] dzīvojoša [[Latvieši|latviešu]] minoritāte.

sentences:
{{sadalīt|Mameluks|Mameluku sultanāts}}
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = سلطنة المماليك<br />[Saltanat Al-Mamale:k]
|nosaukums_latv_val     = Mameluku sultanāts
|sugasvārds             = Mameluku sultanāta
|kontinents             = Afroāzija
|reģions                = Tuvie Austrumi
|valsts                 =
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = Monarhija
|gads_sākums            = 1250
|gads_beigas            = 1517
|event_start            = [[As-Salih Ajjub|As-Saliha Ajjuba]] nāve
|event_end              = [[Ridaniehas kauja]]
|image_flag             = Mameluke Flag.svg
|flag_type              = Mameluku karogs
|image_map              = Eastern Mediterranean 1450 .svg
|image_map_caption      = Vidusjūras austrumu daļa (1450)
|galvaspilsēta          = [[Kaira]]
|kopīgas_valodas        = [[Arābu valoda|arābu]], [[Kipčaku valoda|tjurku-kipčaku]]
|reliģija               = [[Islāms]]
|nauda                  =
|flag_p1                =
|p1                     = Aijūbidu dinastija
|s1                     = Osmaņu impērija
|flag_s1                = Flag of the Ottoman Empire (Thicker Crescent).svg
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Neo-noir''''' (neonuārs) ir filmu žanrs kas veidojies no ''[[film noir]]'' žanra, kas bija populārs [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] 1940. un 1950. gados. ''Neo-noir'' filmām raksturīgas līdzīgas iezīmes ar ''film noir'', kas apvienotas ar modernākām tēmām, stilu un tehniku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nofilmschool.com/neo-noir-definition-and-examples|title=What is Neo Noir? Definition and Essential Examples|website=nofilmschool.com|access-date=2023-09-28|language=en}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Philosophy of Neo-noir|last=Conard|first=Mark|publisher=The Univ of Kentucky Press|year=2007|pages=2}}</ref> ''Neo-noir'' filmām bieži vien raksturīga ekstensīvāka [[vardarbība]]s un [[seksualitāte]]s atainošana.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/art/neo-noir|title=Neo-noir {{!}} Definition, Movies, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-09-28|language=en}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 70
 | lv  = Septiņdesmit
}}

sentences:
{{Tēla infokaste
| series           = "[[Radīti skatuvei]]"
| image            =
| caption          = Lomas atveidotāja [[Lija Mišela]]
| first            = ''[[Pilot (Radīti skatuvei)|Pilot]]''
| creator          = [[Raiens Mērfijs]]
[[Breds Falčuks]]
[[Jans Brenans]]
| portrayer        = [[Lija Mišela]]
| name             = Reičela Berija
| occupation       = NYADA studente, WMHS, aktrise Brodvejā, dziedātāja
| family           = [[Hirams Berijs]] (tēvs)
[[Līrojs Berijs]] (tēvs)
[[Šelbija Korkorana]] (bioloģiskā māte)
[[Beta Korkorana]] (adoptētā māsa)
| significantother = [[Finns Hadsons]] (saderinājusies)
[[Džesījs Sentdžeimss]] (precējušies)
| religion         = [[jūdaisms]]
| nationality      = [[amerikāņi (nācija)|amerikāniete]]
}}
'''Reičela Bārbra Berija''' ({{val|en|Rachel Barbra Berry}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] televīzijas seriālā "[[Radīti skatuvei]]". Viņu attēlo aktrise [[Lija Mišela]]. Pirmoreiz televīzijā R. Berija parādījās seriāla ''pilot'' sērijā {{dat|2009|5|19||bez}}. Viņu izveidoja un tālāk attīstīja "Radīti skatuvei" veidotāji [[Raiens Mērfijs]], [[Breds Falčuks]] un [[Jans Brenans]].

sentences:
'''Kultūras materiālisms''' ir zinātniskās izpētes stratēģija un teorētiskā perspektīva [[antropoloģija|antropoloģijā]], kas ietver uzskatu, ka pastāv cēloniska saikne starp materiālajiem spēkiem un [[kultūra]]s aspektiem, ka fiziskā pasaule var ietekmēt un noteikt [[cilvēks|cilvēka]] uzvedību. Kultūras materiālisma pamatlicējs ir [[Marvins Hariss]].
Hariss kultūras materiālisma jēdzienu ieviesa 1968. gada darbā ''The Rise of Anthropological Theory'',<ref name=Harris2001a>{{citation |date=2001a. pirmizdevums 1968 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=The Rise of Anthropological Theory: A History of Theories of Culture |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0132-9 |url=http://books.google.com/books?id=yUUYN3X18dwC&printsec=frontcover&dq=Rise+Anthropological+Theory&hl=en&ei=KySLTMqBFI2IvgOjtY0Y&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=1&ved=0CCkQ6AEwAA#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0133-7}} {{en ikona}}</ref> bet pilnībā to attīstīja 1979. gada darbā ''Cultural Materialism''.<ref name=Harris2001b>{{citation |date=2001b. pirmizdevums 1979 |author=Harris, Marvin |authorlink=Marvins Hariss |title=Cultural Materialism: the Struggle for a Science of Culture |edition=Updated |place=Walnut Creek, California |publisher=AltaMira Press |isbn=0-7591-0134-5|url=http://books.google.com/books?id=8Xc9DMbB5KQC&printsec=frontcover&dq=%22materialism%22&hl=en&ei=meSKTIetFMu8cZOwyMkE&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=10&ved=0CFUQ6AEwCQ#v=onepage&q&f=false |accessdate=2010. gada 10. septembris}} Paperback {{ISBN|0-7591-0135-3}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Barselonas akvārijs
|image         =
|image_width   =
|image_caption = Barselonas okeanārija tunelis
|date_opened   = 1995. gada 8. septembrī
|location      = {{flaga|ESP}} [[Barselona]], [[Katalonija]], [[Spānija]]
|area          =
|coordinates   = {{Coord|41|22|36|N|2|11|03|E|display=it|type:landmark_source:cawiki}}
|num_animals   = 11 000<ref>https://web.archive.org/web/20110719153522/http://www.aquariumbcn.com/AQUARIUM/info_quienessomos.php</ref>
|num_species   = 450
|members       = [[Aspro Parks]]
|exhibits      =
|website       = https://www.aquariumbcn.com/
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Mežciems|Mežciems}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Mežciems
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = Mežciema stacija pēc atvēršanas 1938.jpg
| attēla_apraksts     = Mežciema stacija pēc atvēršanas 1938. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|Krustpils—Daugavpils]]
| atvērta             = 1938
| slēgta              = 2011
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 55 | latm  = 54 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 29 | longs = 05 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Daugavpils Pasažieru parks|Daugavpils]] (6 km)
 [[Daugavpils Šķirošanas parks|Šķirošanas parks]] (6 km)
 [[Līksna (stacija)|Līksna]] (9 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[383. kilometrs (ceļa postenis)|383. km]] (2 km)
 [[387. kilometrs (ceļa postenis)|387. km]] (3 km)
 [[525. kilometrs (pieturas punkts)|525. km]] (10 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 212
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Mežciems''' ir neizmantots [[pieturas punkts]] [[Daugavpils|Daugavpilī]], [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|līnijā Krustpils—Daugavpils]]. Stacijas ēka tiek izmantota kā dzīvojamā māja, tajā nav biļešu kases.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-08-04}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Shooters from Belgium|Beļģijas šāvēji}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Rekonstruētais tilts uz Krustpils saliņu.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Neenciklopēdisks}}
'''Dabsteps''' (''dubstep'') ir [[elektroniskā mūzika|elektroniskās mūzikas]] virziens, kas radies [[Londona|Londonā]] 20. gadsimta 90. gadu beigās, ietekmējoties no vairākiem mūzikas stiliem. Šī mūzikas žanra īpatnība ir spēcīgas baslīnijas un temps vidēji ap 140 sitieniem minūtē. Savu uzvaras gājienu tas piedzīvoja 2006. gadā, kad šim žanram tika pievērsta pastiprināta uzmanība pasaules līmenī.

sentences: '''Poliandrija''' ({{val|grc|πολυανδρία}} ''(polyandria)'', no ''πολύ- (poly-)'' — 'daudz' un ''ἀνήρ (anēr)'' — 'vīrs') jeb '''daudzvīrība''' ir [[poligāmija]]s forma, kurā sieviete ir vienlaikus precēta ar diviem vai vairāk vīriem. [[19. gadsimts|19. gadsimtā]] poliandrija bija sastopama pie [[aleuti]]em un [[eskimosi]]em, bet mūsdienās ir sastopama dažās [[Indija]]s daļās, [[Himalaji|Himalajos]] ([[Tibeta|Tibetā]], [[Kašmira|Kašmirā]], [[Sikima|Sikimā]] un [[Butāna|Butānā]]), atsevišķos reģionos [[Mongolija|Mongolijā]], [[Ķīna|Ķīņā]] un dažos Subsahāras rajonos [[Āfrika|Āfrikā]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Kabula
| citvaloda      = ps
| oriģinālnosaukums = کابل
| citvaloda2      = prs
| oriģinālnosaukums2 = کابل
| attēls            = Valley_between_Jalalabad_and_Kabul.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kabula starp Kabulu un Džalālābādu
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Hindukušs|Hindukuša]] dienvidu nogāzes
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Inda]]
| sāk_plat_d=34 | sāk_plat_m=25 | sāk_plat_s=53 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=68 | sāk_gar_m=28 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=33 | iet_plat_m=55 | iet_plat_s=07 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=72 | iet_gar_m=13 | iet_gar_s=49 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AFG}}<br />{{PAK}}
| garums            = apm. 700
| iztekas_augstums  = 2400
| ietekas_augstums  = 700
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 66 000
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Afganistāna#Āzija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 | platums =
 | attēls = Eurasian_Rock_Pipit,_Helgoland_1.jpg
 | att_nosaukums =
 | valsts = Animalia
 | valsts_lv = Dzīvnieki
 | tips = Chordata
 | tips_lv = Hordaiņi
 | klase = Aves
 | klase_lv = Putni
 | kārta = Passeriformes
 | kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 | dzimta = Motacillidae
 | dzimta_lv = Cielavu dzimta
 | ģints = Anthus
 | ģints_lv=Čipstes
 | suga = Anthus petrosus
 | suga_lv = Akmeņu čipste
 | binomial = Anthus petrosus <small>([[George Montagu|Montagu]], 1798)</small>
 | kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spoku mednieki 2
| attēls                   = Ghostbusters ii poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ghostbusters II''
| žanrs                    =
* [[zinātniskā fantastika]]
* [[komēdija]]
| režisors                 = [[Aivans Raitmans]]
| producents               = Aivans Raitmans
| scenārija autors         =
* [[Harolds Reimiss]]
* [[Dens Akroids]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bills Marijs]]
* Dens Akroids
* [[Sigurnija Vīvere]]
* Harolds Reimiss
* [[Riks Moraniss]]
* [[Ērnijs Hadsons]]
* [[Enija Potsa]]
| mūzika                   = [[Rendijs Edelmens]]
| operators                = [[Maikls Čapmans]]
| montāža                  =
* [[Dons Kembērns]]
* [[Šeldons Kāns]]
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1989|06|16}}
| ilgums                   = 108 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30-40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|215 miljoni}}
| iepriekšējā              = "[[Spoku mednieki]]"
| nākamā                   = "[[Spoku mednieki: Viņā pusē]]"
| imdb                     = 0097428
}}
'''"Spoku mednieki 2"''' ({{val|en|Ghostbusters II}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zinātniskās fantastikas kinokomēdija, kuras režisors ir [[Aivans Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bills Marijs]], [[Dens Akroids]], [[Sigurnija Vīvere]], [[Harolds Reimiss]], [[Riks Moraniss]], [[Ērnijs Hadsons]] un [[Enija Potsa]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Wilhelma Riesentausendfüßer.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Myriapoda|Tūkstoškājis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Ecdysozoa
| virstips_lv =Kutikulārie
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Tardigrada|Gauskāji}}
* {{TaksoSaite|Kinorhyncha|Kinorinhi}}
* {{TaksoSaite|Loricifera|Loriciferi}}
* {{TaksoSaite|Nematomorpha|Matoņi}}
* {{TaksoSaite|Nematoda|Nematodes}}
* {{TaksoSaite|Onychophora|Onihofori}}
* {{TaksoSaite|Arthropoda|Posmkāji}}
* {{TaksoSaite|Priapula|Priāpuli}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Moltrehts
|     vārds_orig = ''Karl Moltrecht''
|         attēls = Karlis-Alberts-Johans-Moltrehts.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Matīši]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Karātavu kalns]], pie [[Tukums|Tukuma]], [[Latvijas SPR]]
([[Tukuma novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Moltrehts, māte - Matilde, dzimusi Millere
|          brāļi = [[Arnolds Moltrehts]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Mildronāta struktūrformula

Mildronāta molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Mildronāts;
2-(2-karboksietil)-1,1,1-trimetilhidrazīnija
hidroksīda iekšējais sāls (betaīns);
3-(2,2,2-trimetilhidrazīnija propionāts; kvaterīns, vazonāts, trimetilhidrazīnijs
|           CAS numurs = 76144-81-5<ref>[http://www.chemblink.com/products/76144-81-5.htm Mildronate]</ref>
86426-17-7 (dihidrāts)<ref>[http://www.chemblink.com/products/86426-17-7.htm Mildronate dihydrate] {{en ikona}}</ref>
|      ķīmiskā formula = C6H14N2O2
|              molmasa = 146,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 85—90 °C<ref>[http://www.chemicalbook.com/ChemicalProductProperty_EN_CB9850590.htm Mildronate]</ref>
| viršanas temperatūra =
}}
'''Meldonijs''' ([[Starptautiskais nepatentētais nosaukums|starptautiskais nepatentētais]] aktīvās vielas nosaukums) ir [[Latvija|Latvijā]] izgudrots medikaments [[sirds]] un [[asinsvadi|asinsvadu]] slimību (piemēram, [[sirds išēmiskā slimība|sirds išēmiskās slimības]]) ārstēšanai, sirds enerģētiskā patēriņa samazināšanai<ref name="strakovs">A. Strakovs, J. Dzenītis, N. Jevharitska. Ārstniecības vielu ķīmija un tehnoloģija. R:, RTU izdevniecība, 2007, 106. lpp.</ref> un vispārējai darbaspēju paaugstināšanai. Meldonijs, atkarībā no ordinētās devas, tiek lietots gan kā recepšu medikaments dažādu sirds un asinsvadu slimību ārstēšanā, gan darbaspēju paaugstināšanai veseliem cilvēkiem pie fiziskām un garīgām pārslodzēm un atveseļošanās periodā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ross Dependency
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Ross Dependency
|               karoga_attēls = Flag_of_New Zealand.svg
|            karoga_nosaukums = Jaunzēlandes karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Antarctica,_New_Zealand_territorial_claim.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta =
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = [[Makmerdo]] ([[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]])
|              valsts_valodas = [[angļu valoda|angļu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Jaunzēlande]]s atkarīgā teritorija
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1923]].g.
|                 platība_km2 =  450000
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 300-1400
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Jaunzēlandes dolārs]]
|                valūtas_kods = NZD
|                  laika_zona = NZST
|                  utc_offset = +12
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = +13
|                      domēns = .nz, .aq
|              tālsarunu_kods = 64 2409
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Rosa Teritorija''' ir [[Jaunzēlande]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], kas iekļauj sektoru uz dienvidiem no 60° dienvidu paralēles un starp 160° austrumu un 150° rietumu garumu meridiāniem. Rietumos tā robežojas ar [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālijas Antarktisko Teritoriju]], bet austrumos ar Antarktikas sektoru, uz kuru neviena valsts nav pieteikusi pretenzijas. Teritorija nosaukta britu polārpētnieka [[Džeimsa Klarks Ross|Džeimsa Klarka Rosa]] vārdā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Haims Veicmans
| vārds_orģ           =חיים עזריאל ווייצמן
| attēls              =ChaimWeizmann1948.jpg
| apraksts            =Haims Veicmans 1948. gadā
| amats               =1. [[Izraēlas prezidents]]
| term_sākums         ={{Dat|1949|02|17|N}}
| term_beigas         ={{Dat|1952|11|09|N}}
| priekštecis         =-
| pēctecis            =[[Jichaks Ben Cvi]]
| premjers            =[[Dāvids Ben Gurions]]
| dzim_dati           ={{Dat|1874|11|27|N}}
| dzim_vieta          =[[Motaļa]], [[Krievijas Impērija]]<br />([[Ivanavas rajons]], [[Brestas apgabals]], {{BLR}})
| mir_dati            ={{Dat|1952|11|09|N}}
| mir_vieta           =[[Rehovota]], {{ISR}}
| tautība             =[[ebrejs]]
| partija             =[[Vispārīgie cionisti]]
| dzīvesb             =[[Vera Veicmane]]
| profesija           =ķīmiķis
| alma_mater          =[[Darmštates Tehnoloģiskā Universitāte]], [[Fribūras Universitāte]]
| reliģija            =[[jūdaisms]]
| paraksts            =Chaim Weizmann Signature.svg
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
'''Lāzerdifrakcijas spektroskopija''' ir daļiņu lieluma mērīšanas metode, kas izmanto [[Lāzers|lāzera]] stara difrakcijas ainu, kura mainās atkarībā no mērāmās daļiņas izmēra. Ar šo metodi var noteikt izmērus mikro un nanolieluma objektiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.malvernpanalytical.com/en/products/technology/light-scattering/laser-diffraction|title=Laser Diffraction Particle Size Analysis {{!}} Malvern Panalytical|website=www.malvernpanalytical.com|access-date=2020-05-13|language=en-US}}</ref>

sentences: '''D vitamīns''' jeb '''kalciferols''' ir taukos šķīstošu sekosteroīdu grupa, kas regulē [[kalcijs|kalcija]] jonu un [[fosfors|fosfātu]] daudzumu un uzsūkšanos [[tievā zarna|tievajā zarnā]] un nodrošina [[kauli|kaulu]] un [[zobi|zobu]] veidošanos, kā arī palīdz nostiprināt [[imūnsistēma|imūnsistēmu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lpi.oregonstate.edu/mic/vitamins/vitamin-D|title=Vitamin D|website=Linus Pauling Institute|access-date=2023-02-15|date=2014-04-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ods.od.nih.gov/factsheets/VitaminD-HealthProfessional/|title=Office of Dietary Supplements - Vitamin D|website=ods.od.nih.gov|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> Cilvēkiem šīs grupas svarīgākie savienojumi ir D3 vitamīns (holekalciferols) un D2 vitamīns (ergokalciferols).

sentences: '''MD5''' [[ziņojumu īssavilkums|ziņojumu īssavilkuma]] ({{val-en|message-digest}}) algoritms ir bieži izmantota [[kriptogrāfija|kriptogrāfiska]] [[jaucējfunkcija]], kuras rezultāts ir 128 bitus jeb 16 baitus gara [[jaucējvērtība]], ko parasti izsaka teksta veidā kā 32 ciparus garu [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālu]] skaitli. MD5 ir plašs pielietojums kriptogrāfijā, tāpat to mēdz izmantot lai pārbaudītu [[datu integritāte|datu integritāti]].

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name = Starptautiskā kino kritiķu federācija (FIPRESCI)
| type = Kino kritiķu organizācija
| location =
| founding_location = [[1930. gads]]
| native_name = ''Fédération Internationale de la Presse Cinématographique''<br />''International Federation of Film Critics''
| formation =
| headquarters = {{vieta|Vācija|Minhene}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Gallus_gallus_female_-_Kaeng_Krachan.jpg
 | att_nosaukums =[[Sarkanā savvaļas vista]] (''Gallus gallus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |  apakšklase=Neornithes
 | apakšklase_lv=Īstie putni
 | infraklase=Neognathae
 | infraklase_lv=Neognati
 | virskārta = Galloanserae
 | virskārta_lv = Vistu un zosu virskārta
 | binomial = Galloanserae <small>([[Philip Sclater|Sclater]], 1880)</small>
 |   kategorijas = nē
 | iedalījums =
2 mūsdienās dzīvojošas kārtas:
*{{TaksoSaite|Galliformes|Vistveidīgie}}
*{{TaksoSaite|Anseriformes|Zosveidīgie}}
}}
'''Vistu un zosu virskārta''' (''Galloanserae'') ir [[neognati|neognatu infraklses]] (''Neognathae'') [[putni|putnu]] virskārta, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas [[kārta]]s<ref>[http://tolweb.org/Galloanserae/15840 Tolweb: Galloanserae]</ref> un vairākas izmirušas putnu grupas. [[Vistveidīgo kārta]] (''Galliformes'') un visas izmirušās putnu grupas, kas ir tuvāk radniecīgas vistveidīgajiem putniem, nevis [[zosveidīgie|zosveidīgajiem]] (''Anseriformes'') tiek apvienotas kopīgā kladā ''[[Pangalliformes]]''.<ref>[http://digitallibrary.amnh.org/dspace/bitstream/handle/2246/454/B286.pdf;jsessionid=94E81BD6BCAEC5E79E8C9F542488CA53?sequence=1 Clarke, Julia A. (2004): Morphology, Phylogenetic Taxonomy, and Systematics of Ichthyornis and Apatornis (Avialae: Ornithurae)]{{Novecojusi saite}}</ref> Zosveidīgie un vistveidīgie putni ir samērā tuvu radniecīgi, ko apstiprina arī jaunākie [[DNS]] pētījumi.<ref>Chubb, A. (2004): New nuclear evidence for the oldest divergence among neognath birds: the phylogenetic utility of ZENK(i). Molecular Phylogenetics and Evolution 30: 140-151</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|debess ķermeņa trajektoriju kosmiskajā telpā|Orbīta (nozīmju atdalīšana)|Orbīta}}
'''Orbīta''' ir [[debess ķermenis|debess ķermeņa]] [[trajektorija]] [[kosmiskā telpa|kosmiskajā telpā]]. Galvenie orbītas raksturlielumi ir [[lielā pusass]] (eliptiskai orbītai) un [[orbītas ekscentricitāte|ekscentricitāte]].

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences: '''17. decembris''' ir gada 351. diena (352. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 14 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anrī Barbiss
|         vārds_orig = ''Henri Barbusse''
|             attēls = Henri-Barbusse.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1873
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 17
|           dz_vieta = {{flagicon image|Flag of France.svg}} [[Asnjērsursēna]], [[Francijas Trešā republika]]
|             m_gads = 1935
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = {{vieta|Padomju Savienība|Krievijas PFSR|Maskava}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Envoi de Barbusse.JPG
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = romānu rakstnieks, žurnālists, scenārists, biogrāfs, politiķis
| rakstīšanas valoda = {{ubl|[[franču valoda]]|[[esperanto]]}}
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[proletāriešu literatūra]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Sorbonas Universitāte]]s literatūras fakultāte
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Anomalisa
| attēls                   = Anomalisa poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Anomalisa''
| žanrs                    = animācijas filma, komēdija, drāma
| režisors                 =
* [[Čārlijs Kaufmans]]
* [[Djūks Džonsons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Toms Nūnans]]
* [[Dženifere Džeisone Lī]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|4|Teluridas kinofestivāls|2014|12|30|ASV|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/anomalisa-2015|title=Anomalisa|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 17, 2018|archive-date={{dat|2017|07|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170704012950/http://bbfc.co.uk/releases/anomalisa-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=anomalisa.htm|title=Anomalisa (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= August 17, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Anomalisa"''' ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Čārlijs Kaufmans]] un [[Djūks Džonsons]]. Galvenos tēlus ir ierunājuši [[Deivids Tjūliss]], [[Toms Nūnans]] un [[Dženifere Džeisone Lī]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|4||bez}} Teluridas kinofestivālā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Telegonija''' ir [[iedzimtība]]s teorija, kas paredz, ka [[pēcnācēji]] var pārmantot vecāka iepriekšējā partnera īpašības; tādējādi sievietes bērnam var būt raksturīgas iepriekšējā seksuālā partnera īpašības. Eiropā teoriju izvirzīja [[Aristotelis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ibtimes.co.uk/aristotle-right-about-telegony-previous-partner-can-influence-another-males-offspring-1468015|title=Aristotle's Telegony Has Merit: Previous Male Partners Can Influence Other Men's Offspring|last=Smith|first=Lydia|website=International Business Times UK|access-date=2023-12-03|date=2014-10-01|language=en}}</ref> Eksperimenti 19. gadsimta beigās ar vairākām sugām nesniedza pierādījumus tam, ka pēcnācēji pārmantotu mātes iepriekšējo partneru īpašības.<ref>{{publikācijas atsauce|last=Burkhardt|first=R. W.|year=1979|title=Closing the door on Lord Morton's mare: the rise and fall of telegony|journal=Studies in History of Biology|volume=3|pages=1–21|pmid=11610983}}</ref> Šo teoriju aizstāja [[Gregors Mendelis|Mendeļa]] mantojamības teorijas un Boveri-Satona [[Hromosoma|hromosomu]] teorijas atkārtota atklāšana.

sentences:
{{Valodas infokaste
|name          = Tamilu valoda
|nativename    = தமிழ் ''{{ISOtranslit|tamiḻ|ta}}''
|pronunciation = [t̪ɐmɨɻ]
|states        = [[Indija|Indijā]], [[Šrilanka|Šrilankā]], [[Singapūra|Singapūrā]], kur šai valodai ir oficiāls statuss, kā arī [[Malaizija|Malaizijā]], [[Maurīcija|Maurīcijā]], [[Reinjona|Reinjonā]] un emigrantu kopienās visā pasaulē<ref name="ethnologue2005">Gordon, Raymond G., Jr. (ed.), 2005. Ethnologue: Languages of the World, Fifteenth edition. Dallas, Tex.: SIL International.</ref>
|speakers = Dzimtā val. 66 milj.<ref name="vistawide">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vistawide.com/languages/top_30_languages.htm|title=Top 30 Languages by Number of Native Speakers: sourced from Ethnologue: Languages of the World, 15th ed. (2005)|accessdate=2007-04-03 |format= |work=Vistawide - World Languages & Cultures}}</ref><ref name="encarta-table">{{Tīmekļa atsauce|url=http://encarta.msn.com/media_701500404/Languages_Spoken_by_More_Than_10_Million_People.html|title=Languages Spoken by More Than 10 Million People|accessdate=2007-04-02|format=|work=MSN Encarta|archiveurl=https://web.archive.org/web/20071203134724/http://encarta.msn.com/media_701500404/Languages_Spoken_by_More_Than_10_Million_People.html|archivedate=2007-12-03}}</ref>
Kopā 77 milj.<ref name="vistawide" />
|rank          = 20, 16<ref name="ethnologue2005"/>, 15<ref>{{Laikraksta atsauce |author=George Weber |year=1987 |month=December |title=Top Languages |journal=Language Today |volume=2 |pages=87–99 |editor=Geoffrey Kingscott |url=http://www.frenchteachers.org/bulletin/articles/promote/top%20languages.pdf |format=pdf |accessdate=2007-04-02 |laysummary= |laysource=AATF National Bulletin, Vol. 24, No. 3 (January 1999) |laydate= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071126234452/http://www.frenchteachers.org/bulletin/articles/promote/top%20languages.pdf |archivedate=2007-11-26 }}</ref> (dzimtā val.)
|familycolor   = Dravīdu
|fam1          = [[Dravīdu valodas|Dravīdu]]
|fam2          = [[Dienviddravīdu valodas|Dienviddravīdu]]
|fam3          = [[Tamilu-kannadu valodas|Tamilu-kannadu]]
|fam4          = [[Tamilu-kodagu valodas|Tamilu-kodagu]]
|fam5          = [[Tamilu-malajalu valodas|Tamilu-malajalu]]
|script=[[Tamilu raksts]]
|nation        = {{IND}}
 {{LKA}}
{{SGP}}
|agency        = Dažādas akadēmijas un [[Tamilnāda]]s valdība
|map=
Tamilu valodā runājošie areāli Dienvidindijā un Šrilankā

|iso1=ta| iso2=tam |iso3=tam | notice=Indic
}}

sentences: '''Alkilnitrīti''' ir ķīmisko savienojumu grupa, kuru kopējā formula ir R−O−NO. Tie uzskatāmi par [[slāpekļpaskābe]]s [[esteri|alkilesteriem]]. Tie ir nošķirami no [[nitrosavienojumi]]em, kam kopējā formula ir R−NO2 (alkilgrupa pievienota tieši slāpekļa atomam, nevis ar skābekļa tiltiņa starpniecību). Pirmie alkilnitrītu grupas pārstāvji ir gaistoši šķidrumi; [[metilnitrīts]] un [[etilnitrīts]] ir gāzveida stāvoklī, ja atrodas istabas temperatūrā un attiecīgā spiedienā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''Adobe Flash''' (iepriekš '''Macromedia Flash''' un '''FutureSplash''') ir multivides programmatūras platforma, ko izmanto animāciju, interneta lietojumprogrammu, [[Lietojumprogrammatūra|galddatoru lietojumprogrammu]], [[Mobilā lietotne|mobilo lietotņu]], mobilo spēļu, u.c. veidošanai.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Grifters''
| operators =
| attēls = TheGrifters.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Mārtins Skorsēze]]
* [[Roberts A. Heriss]]
* [[Džims Peintens]]
| scenārijs = * [[Donalds E. Vestleiks]]
| aktieri = * [[Džons Kjūsaks]]
* [[Andželika Hjūstone]]
* [[Anete Beninga]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''The Grifters''
| studija = ''Cineplex Odeon Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Miramax]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|12|5}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Grifters''''' ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]], bet producents [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Kjūsaks]], [[Andželika Hjūstone]] un [[Anete Beninga]]. Filma balstīta uz [[Džims Tompsons|Džima Tompsona]] 1963. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Real_Lanthanotus_borneensis.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|        dzimta = Lanthanotidae
|     dzimta_lv = Čūskķirzaku dzimta
|   apakšdzimta =
|         ģints = Lanthanotus
|          suga = Lanthanotus borneensis
|       suga_lv =
|      sinonīmi =
|      binomial = Lanthanotus borneensis <small>Steindachner, 1878</small>
|    iedalījums =
|     izplatība =
|   kategorijas = nē
}}
'''Čūskķirzaka''' ({{val|la|Lanthanotus borneensis}}) ir čūskķirzaku dzimtas rāpuļu suga. Savvaļā sastopama tikai [[Saravaka|Saravakas]] štatā [[Kalimantāna|Borneo salā]]. Tā ir vidēja lieluma ķirzaka ar 42-43 cm garu ķermeni.<ref name="PiankaVitt2003"/>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies concolor|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies concolor|suga_lv=Vienkrāsas baltegle|attēls=Abies concolor tree.jpg|attēls2=}}
'''Vienkrāsas baltegle''' ({{val-la|Abies concolor}}) ir [[Priežu dzimta|priežu dzimtas]] suga. Tā ir sastopama [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rietumu štatos un ziemeļu [[Meksika|Meksikā]], savvaļā tīras audzes atrodamas reti.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2727|title=Vienkrāsas baltegle|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-09|archive-date=2022-06-09|archive-url=https://web.archive.org/web/20220609194331/https://database.smartgardens.eu/plant/2727}}</ref>

sentences: '''Kontakttīkls''' ir inženiertehniskas būves un iekārtas, kas kalpo elektrotransportam — [[Dzelzceļš|dzelzceļam]], pilsētas sabiedriskajam transportam ([[tramvajs]], [[trolejbuss]], [[metro]]politēns), [[Funikulers|funikuleram]] u.c., lai elektroenerģiju no vilces apakšstacijām pievadītu elektroritošajam sastāvam (turpmāk - ERS).

sentences:
ir tipisks saprofīta paraugs]]
 [[rizomorfas]] uz koksnes]]
'''Saprotrofi''' ({{val|el|σαπρός}} — puve, ''τροφή'' — pārtika) ir organismi ([[baktērijas]] un [[sēnes]]), kas noārda organismu mirušās vai pūstošās atliekas, pārvēršot tās neorganiskos un vienkāršos organiskos savienojumos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Leccinum quercinum 2.jpg
| att_nosaukums=Ozolu lācītis
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Leccinum
| ģints_lv =Lācīši
| suga =L. quercinum
| suga_lv =Ozolu lācītis
| binomial =Leccinum quercinum
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Ultraskaņa''' ir ciklisks [[skaņa]]s [[spiediens]] ar lielāku [[frekvence|frekvenci]] nekā cilvēka [[dzirde]]s augstākā robeža. Lai gan šī robeža katrai personai atšķiras, tomēr [[fizika|fizikā]] tiek uzskatīts, ka ultraskaņas zemākais raksturojošais lielums ir 20kHz. Ultraskaņa tiek izmantota dažāda veida [[tehnika|tehnikā]], un tai ir liela nozīme arī [[dzīvnieks|dzīvnieku]] dzīvē. Vispopulārākais ultraskaņas pielietojuma veids ir [[ultrasonogrāfija]], lai iegūtu [[Embrijs|embriju]] attēlus [[Dzemde|dzemdē]]. Mūsdienās pastāv vēl liels skaits ultraskaņas pielietošanas veidu.

sentences: '''Depozīta sistēma''' ir [[sistēma]], kas nodarbojas dažādu iepakojuma priekšmetu, visbiežāk ar tukšo [[plastmasa]]s un [[Stikls|stikla]] pudeļu un [[Skārdene|skārdeņu]] pieņemšanu caur taromātiem, vai caur manuālajiem pieņemšanas punktiem. Depozīta sistēma darbojas, pircējam samaksājot ķīlas maksu par [[Tara (ekonomika)|taru]], kuru vēlāk ir iespējams atgūt taru nododot. Katra [[valsts]] nosaka savu depozīta sistēmas ķīlas maksu, piemēram, [[Latvija|Latvijā]] šī maksa ir 10 [[Eiro cents|centi]] par vienu taras iepakojumu. Sistēmas galvenais mērķis ir samazināt iepakojumu nokļūšanu [[Daba|dabā]] un veicināt to pārstrādi vai atkārtotu uzpildi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Brachdico.jpg
| att_nosaukums =Slēdzenes pleckāji ''[[Cyrtospirifer gabaui]]'' un ''[[Terebratalia tranversa]]''
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Brachiopoda
| tips_lv =Pleckāji
| klase =Articulata
| klase_lv =Slēdzenes pleckāji
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Lavs''' ({{val-en|Love}}) ir angļu uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences: '''Spalvu skeletveidīgie mākoņi''' ''Cirrus vertebratus'' (Ci ve) ir plāni [[mākoņi]] ar blīvāku vidusdaļu, no kuras uz abām pusēm iziet diegiem līdzīgi spalvu mākoņi. Ārējais izskats atgādina zivs skeletu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis un tiem ir pārtraukta forma. Visbiežāk Ci vert vērojami labos laikapstākļos, kā arī ja ir augšupejoša [[gaiss|gaisa]] plūsma un [[turbulence]] augšējā [[troposfēra|troposfērā]]. Pamata augstums ir 7—10 km, bet tropos var sasniegt arī 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Ci vert ir causpīdīgi, cauri tiem spīd [[Saule]], [[Mēness]] un spožas [[zvaigzne]]s. Dienā tie nesamazina apgaismojumu.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Džeimss Konolijs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''James Connolly''
 |              attēls = James Brendan Connolly, 1906 1.JPG
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Džeimss Brendans Benets "Džeimijs" Konolijs
 |              dz_dat = {{dat|1868|10|28}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bostona}}
 |             mir_dat = {{dat|1957|1|20}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Bruklaina}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 2 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]] un [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900]]) un [[1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles|1906 (neof.)]]
 |          os_medaļas = 4 (1 zelta, 2 sudraba, 1 bronzas)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika]]}}
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalGold        | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — augstlēkšana vīriešiem|Augstlēkšana]]}}
{{MedalSilver      | [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|Parīze 1900]] | [[Vieglatlētika 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — trīssoļlēkšana vīriešiem|Trīssoļlēkšana]]}}
{{MedalBronze      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — tāllēkšana vīriešiem|Tāllēkšana]]}}
}}

sentences:
[[File:Best01.jpg|thumb|Vertikālais vēja tunelis Latvijas paviljonā [[Expo 2010]].]]
'''Vertikālais vēja tunelis''' ir tunelis, kurā tiek radīta augšupejoša gaisa plūsma. Vertikālos vēja tuneļus izmanto [[aerodinamika]]s izpētei, taču to plašākais pielietojums ir [[izpletņlēkšana]]s treniņiem vai atpūtai — [[cilvēks]] var lidot gaisa strūklā, kuras ātrums aptuveni sakrīt ar cilvēka ķermeņa krišanas [[ātrums|ātrumu]] (vidēji 200 km/h).

sentences: '''Taiga''' (no {{val|mn|тайга}} — ‘mūžamežs’) ir [[dabas zona]], kurā pārsvarā sastopami [[Skujkoki|skujkoku]] meži. Taiga ir plašākā sauszemes dabas zona un klāj plašus [[Krievija]]s, it īpaši [[Sibīrija]]s reģionus. Tā aptver plašus apvidus arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Somija|Somijā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]] un citur. Raksturīgākie dzīvnieki — burunduks, lūsis, brūnais lācis, bebrs, tinis, staltbriedis, alnis, sabulis, mednis. Klimata josla ir mērenā josla. Vidējā gaisa temperatūra ir −10 °C. Nokrišņu daudzums ir 213 mm gadā. Tur ir sastopamas melnās egles, Kanādas egles, balzāma baltegles, priedes, apses, papīra bērzi, baltegles un lapegles.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lepus europaeus (Causse Méjean, Lozère)-cropped.jpg
|    att_izmērs = 220px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Lagomorpha
|      kārta_lv = Zaķveidīgie
|        dzimta = Leporidae
|     dzimta_lv = Zaķu dzimta
|         ģints = Lepus
|      ģints_lv = Zaķi
|          suga = Lepus europaeus
|       suga_lv = Pelēkais zaķis
|      binomial = Lepus europaeus <small>([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1778)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
{{legend|#A52A2A|Dabīgais izplatības areāls}}
{{legend|red|Introdukcijas izplatības areāls}}
}}

sentences:
 [[303. ekspresbusu maršruts (Rīga)|303]] · [[363. ekspresbusu maršruts (Rīga)|363]]

<noinclude>[[Kategorija:Apakšveidnes]]</noinclude>

sentences: '''Venturi caurule''' ir eksperimentāla iekārta [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kur novērojama dinamiskā [[Spiediens|spiediena]] mazināšanās, plūsmai nonākot sašaurinājumā. Izmērot spiedienu atšķirības, iespējams noteikt [[Lidmašīna|lidmašīnas]] [[Ātrums|ātrumu]] attiecībā pret [[Gaiss|gaisu]], [[Laiva|laivas]] ātrumu attiecībā pret [[Ūdens|ūdeni]], dažādu [[Šķidrums|šķidrumu]] un [[Gāze|gāzu]] ātrumus. Pēc Venturi caurules principa darbojas arī dažu veidu [[Manometrs|manometri]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vislabākais
| attēls                   =  The Greatest poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Greatest''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Šeina Feste]]
| producents               =
* [[Linete Hauela]]
* [[Bo Sentklēra]]
| scenārija autors         = Šeina Feste
| galvenajās lomās         =
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Kerija Maligana]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Barbarian Film Group]]''
* ''[[Oceana Media Finance]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Irish DreamTime]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2010|4|2|ASV}}
| ilgums                   = 96 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/greatest-2009|title=The Greatest|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190901120527/https://bbfc.co.uk/releases/greatest-2009|archivedate={{dat|2019|09|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=greatest2010.htm|title=The Greatest (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|474,129}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vislabākais"''' ({{val|en|The Greatest}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Šeina Feste]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Pīrss Brosnans]], [[Sūzana Sarandona]] un [[Kerija Maligana]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilglioksāla struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H4O2
|molmasa=72,06
|blīvums=1045,5
|kušanas temperatūra=?°C
|viršanas temperatūra=72 °C
}}
'''Metilglioksāls''' (pirovīnogskābes aldehīds, 2-oksopropanāls, acetilformaldehīds, propāndions, α-ketopropionaldehīds, propanolons, CH3−CO−CHO) ir vienkāršākais keto[[aldehīds]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ādams Kadmons''' - garīgais pirmcilvēks [[Kabala]]s mācībā, pirmo reizi minēts [[Īzaks Luria|Īzaka Lurias]] atklāsmēs. Plašākā nozīmē tiek saprasts kā cilvēka arhetips, kura līdzinieki šajā pasaulē ir cilvēki, kas tomēr ir zaudējuši trīs sākotnējās īpašības - dievišķo gudrību, daili un nemirstību. Cilvēkos ir ielikta neapzināta tieksme šo zaudēto stāvokli atkal atgūt.

== Ādams Kadmons kā Dzīvības koks ==

sentences: . Labajā pusē: [[plēkšņu kvieši]]. Apakšā: [[mieži]]. Kreisajā pusē: [[rudzi|rudzu]] pārslas]]

sentences: '''Goldbaha problēma''' (arī '''Goldbaha hipotēze''') ir viena no senākajām un plašāk zināmākajām neatrisinātajām problēmām [[skaitļu teorija|skaitļu teorijā]] un [[matemātika|matemātikā]] kopumā. Tā apgalvo, ka

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zilais samts
| operators = [[Frederiks Elmess]]
| attēls =  Blue Velvet (1986).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', mistērija, trilleris
| režisors = [[Deivids Linčs]]
| producents = [[Freds Karuzo]]
| scenārijs = Deivids Linčs
| aktieri = * [[Kails Maklahlens]]
* [[Izabella Roselīni]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lora Derna]]
* [[Houpa Lenga]]
* [[Džordžs Dikersons]]
* [[Dīns Stokvels]]
| mūzika = [[Andželo Badalamenti]]
| oriģinālnos = ''Blue Velvet''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[De Laurentiis Entertainment Group]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|9|12|Toronto starptautiskais kinofestivāls|1986|9|19|ASV|}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|8,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl155616769/weekend/|title=Blue Velvet (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= June 23, 2021}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Zilais samts"''' ({{Val|en|Blue Velvet}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' mistērijas [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Linčs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kails Maklahlens]], [[Izabella Roselīni]], [[Deniss Hopers]], [[Lora Derna]], [[Houpa Lenga]], [[Džordžs Dikersons]] un [[Dīns Stokvels]]. Filma ir nosaukta pēc tāda paša nosaukuma 1951. gada dziesmas.

sentences:
{{cita nozīme|elementu|hokejistu|Ronalds Cinks}}
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 30
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 2
 |               simbols = Zn
 |              atommasa = 65,38<ref name="jlab"/>
 |    valences elektroni = [Ar]3d104s2
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Cinka gabaliņi un no cinka izgatavots auto modelītis
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+2''', +1
 |   elektronegativitāte = 1,65
 |               blīvums = 7134<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 692,68 K (419,53 °C)
 |  viršanas temperatūra = 1180 K (907 °C)
 |    trīskāršais punkts =
 |     kritiskais punkts =
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 5,90{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3850
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,139
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Sārtais flamings
|         binomial = Phoenicopterus roseus
|           autors = Pallas, 1811
|           attēls = Greater flamingo (Phoenicopterus roseus) Bahrain.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Phoenicopteriformes
|         kārta_lv = Flamingveidīgie
|          kārta_r = Flamingi
|           dzimta = Phoenicopteridae
|        dzimta_lv = Flamingu dzimta
|         dzimta_r = Flamingi
|            ģints = Phoenicopterus
|         ģints_lv = Flamingi
|             suga = P. roseus
|          suga_lv = Sārtais flamings
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Brīvā tirdzniecība''' ir [[tirdzniecība]]s [[politika]], kas atbalsta preču un pakalpojumu kustību pāri administratīvajām robežām. Piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ASV Konstitūcija|Konstitūcija]] nosakā brīvas tirdzniecības režīmu starp [[ASV politiskais iedalījums|pavalstīm]]. [[Eiropas savienība|Eiropas Savienības]] ietvaros brīvo tirdzniecību nodrošina brīvas preču kustības princips.<ref>[http://www.mfa.gov.lv/lv/eu/3883/3749/3826/3827/ Latvijas Republikas Ārlietu Ministrija: 1.sadaļa: Brīva preču kustība]{{Novecojusi saite}}</ref> Starptautiski [[Pasaules Tirdzniecības organizācija]] nosaka brīvās tirdzniecības režīmu starp tās dalībvalstīm.

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Skrundas rajons]]
[[Kategorija:Kuldīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikitikšanās
| datums     = {{dat|2017|8|29}}
| laiks      = no 19.00
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Atskats uz Wikimania, vikidarbnīcu par Igauniju, WLM organizēšana, citas aktuālas tēmas.
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Titāns}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|Biafra}}
# {{u|Feens}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noburtā
| attēls                   = Enchantedposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Enchanted''
| žanrs                    = komēdija, fantāzija, muzikāla filma, romantiska filma
| režisors                 = [[Kevins Lima]]
| producents               =
* [[Berijs Džozefsons]]
* [[Berijs Sonenfelds]]
| scenārija autors         = [[Bills Kellijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Patriks Dempsijs]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Timotijs Spols]]
* [[Idina Menzela]]
* [[Sūzana Sarandona]]
| mūzika                   = [[Alans Menkens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Sonnenfeld Productions]]''
* ''[[Josephson Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|10|20|Londonas pirmizrāde|2007|11|21|pasaules pirmizrāde|2007|12|7|Latvija}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/enchanted-2007|title=Enchanted|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 6, 2019|archive-date={{dat|2019|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190407060606/http://www.bbfc.co.uk/releases/enchanted-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=enchanted.htm|title=Enchanted (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 6, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|340,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noburtā"''' ({{val|en|Enchanted}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Kevins Lima]]. Galvenās lomas atveido [[Eimija Adamsa]], [[Patriks Dempsijs]], [[Džeimss Mārsdens]], [[Timotijs Spols]], [[Idina Menzela]] un [[Sūzana Sarandona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|20||bez}} Londonā.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Aizliegtā pilsēta
| image       = Forbidden City Courtyard.jpg
| imagesize   = 300px
| caption     =
| Country     = {{CHN}}
| Location    = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| Type        = Kultūra
| Criteria    = i, ii, iii, iv
| ID          = 439
| Region      = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year        = 1987
| Session     = 11
| Extension   = 2004
| Danger      =
| map_type            = Pekina
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  39 | latm  = 54 | lats  = 53 | latNS  = N
| longd = 116 | longm = 23 | longs = 26 | longEW = E
}}
'''Aizliegtā pilsēta''' ir [[Ķīna]]s imperatoru pils, kas kalpoja kā rezidence imperatoriem no [[Minu dinastija]]s līdz [[Cjinu dinastija]]i. Tā atrodas Ķīnas galvaspilsētas [[Pekina]]s centrālajā daļā, mūsdienās Aizliegtajā pilsētā atrodas Pils muzejs. Aizliegtajā pilsētā imperatori un viņu ģimenes locekļi dzīvoja gandrīz piecus gadsimtus. Objektu būvēja laika posmā no 1406. līdz 1420. gadam.

sentences: '''Pensionēšanās vecums''' attiecināms uz valstīm, kurās sociālās apdrošināšanas [[pensija]]s saņemšana ir noteikta likumā. Piemēram, [[Pensiju sistēma Latvijā|pensiju sistēmu Latvijā]] regulē likums "Par valsts pensijām".

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Vanemuine
| nosaukums_orig   = ''Vanemuine''
| attēls           = Vanemuine_theatre_(Gardmanahay).JPG
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Igaunija|Tartu}}
| karte            = Igaunija
| kartes_izmērs    =
| plat_d = 58.376341 | plat_NS = N
| gar_d  = 26.724152 | gar_EW  = E
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = {{dat|1870|6|24|N|bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        = Kristīna Aliksāra
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            =
| zāle1_vietas     =
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
<!---ja ir vairāk zāļu, var pievienot līdz pat 10, pārsaucot zāle# un zāle#_vietas--->
| citas_daļas      =
| mājas lapa       = {{URL|https://www.vanemuine.ee/}}
}}

sentences: '''Rumānijas vēsture''' ir [[Eiropas vēsture]]s daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu [[Rumānija]]s teritorijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Garcinia mangostana
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|        attēls = Mangosteens - whole and opened.jpg
| att_nosaukums = Mangostāna augļi
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Malpighiales
|      rinda_lv = Malpīgiju rinda
|        dzimta = Clusiaceae
|     dzimta_lv = Asinszāļu dzimta
|         ģints = Garcinia
|      ģints_lv = Garīcijas
|          suga = G. mangostana
|       suga_lv = Mangostāns
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls = Scaumenacia curta-2.jpg
| att_nosaukums = ''[[Scaumenacia curta]]'' pārakmeņojums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Scaumenaciidae
| dzimta_lv = Skaumenakīdas
| iedalījums =
|   binomial = Scaumenaciidae
Berg, 1940
|   kategorijas = nē
}}
'''Skaumenakīdas''' (''Scaumenaciidae'') ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] dzimta no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Dzimtu 1940. gadā izdalīja krievu ihtiologs [[Ļevs Bergs]]. Zivis bija izplatītas [[Augšdevons|augšdevona]] laikā [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Tipveida ģints ir ''[[Scaumenacia]]'' Traquair, 1893. Bez šīs ģints reizēm dzimtā nosacīti ieskaita ''[[Oervigia]]'' Lehman 1959 ģinti. Beidzamā laikā bieži vien ''Scaumenacia'' ģinti nosacīti vai tieši ieskaita ''[[Phaneropleuridae]]'' dzimtā.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdiskais stils+}}
{{cita nozīme|pārvietošanās veidu|sporta veidu|Peldēšana (sports)}}

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Finanses]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2012-08-26_Boletus_fechtneri_Velenovsky_254739_crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Butyriboletus
| ģints_lv =
| suga =Butyriboletus fechtneri
| suga_lv =Sudrabainā beka
| binomial =Butyriboletus fechtneri
| kategorijas =nē
| sononīmi =
*''Boletus fechtneri''
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Lotsijs''' var būr:

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Svalbāras Globālā sēklu glabātuve
| native_name         = ''Svalbard globale frøhvelv''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Svalbard seed vault.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ieeja sēklu glabātuvē
| altitude            = 130 m vjl
| building_type       = pazemes glabātuve
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                = 45 000 000 [[Norvēģijas krona|NOK]]
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Longjērbīene]]
| location_country    = [[Svalbāra]], {{NOR}}
| pushpin_map         = Svalbāra
| latd  = 78 | latm  = 14 | lats  = 09 | latNS  = N
| longd = 15 | longm = 29 | longs = 29 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           = Sēklu glabātuve
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date = 2006
| start_date          =
| completion_date     = 2008
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         = 1
| floor_area          = 1000 m²
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{URL|http://www.seedvault.no/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Svalbāras Globālā sēklu glabātuve''' ({{val|no|Svalbard globale frøhvelv}}) ir droša [[kultūraugi|kultūraugu]] [[sēkla|sēklu]] glabātuve. Izveidota [[Norvēģija]]i piederošajā [[Svalbāra]]s arhipelāgā [[Arktika|Arktikā]], netālu no [[Longjērbīene]]s pilsētiņas. Glabātuve ierīkota speciāli izbūvētā tunelī 130 m virs jūras līmeņa un 120 m dziļumā. Šobrīd glabātuvē atrodas vairāk nekā miljons sēklu paraugu no 76 pasaules valstīm. Glabātuvi uz trīpusējas vienošanās pamata pārvalda Norvēģijas valdība, [[Vispasaules Kultūraugu daudzveidības fonds]] un [[Ziemeļvalstu Ģenētisko resursu centrs]].<ref>[https://www.newfoodmagazine.com/news/65063/seed-vault-marks-10th-anniversary/ Seed Vault marks 10th anniversary with 70,000 new samples]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Aizkalnes baznīca 2001-04-08.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Jasmuižas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| map_label = Jasmuižas baznīca
| position = left
| latd  = 56  | latm  = 11  | lats  = 56  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 46  | longs = 43  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Aizkalnes pagasts]], [[Aizkalne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1815]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Fēliks Šnevels
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1815]]
| length                = 30m
| width                 = 20m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = mūra
}}
'''Jasmuižas Svētā Krusta pagodināšanas Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref name="nosaukums-1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.katolis.lv |access-date={{dat|2012|01|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071216021326/http://www.katolis.lv/main.php?parent=235&show=1#sub486 |archivedate={{dat|2007|12|16||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Preiļu novads|Preiļu novada]] [[Aizkalnes pagasts|Aizkalnes pagasta]] centrā [[Aizkalne|Aizkalnē]].

sentences:
[[Kategorija:Filozofija| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc temata]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
o-Krezola struktūrformula

m-Krezola struktūrformula

p-Krezola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H8O
|molmasa=108,14
|blīvums=1020 - 1050
|kušanas temperatūra=29,8 °C (o-krezols)
11,8 °C (m-krezols)
35,5 °C (p-krezols)
|viršanas temperatūra=191,0 °C (o-krezols)
202,0 °C (m-krezols)
201,9 °C (p-krezols)
}}
'''Krezoli''' (metilfenoli, oksitoluoli, C6H4(CH3)OH) - pie [[fenoli]]em piederoši aromātiskie savienojumi ar 1 metilgrupu un 1 hidroksilgrupu pie benzola gredzena. Kā visiem divaizvietotajiem benzola atvasinājumiem, krezoliem ir 3 [[izomēri]] - orto-krezols (o-krezols), meta-krezols (m-krezols) un para-krezols (p-krezols). Krezoli ir šķidrumi vai cietas vielas, atkarībā no izomēru sastāva un temperatūras. Gaisā krezoli pamazām oksidējas un no bezkrāsainiem kļūst dzeltenīgi līdz sarkanbrūni.

sentences:
[[Kategorija:Zemesragi]]
[[Kategorija:Latvijas ģeogrāfija]]
[[Kategorija:Eiropas zemesragi]]

sentences: '''"Mazsalacas meteorīts"''' bija mobilo sakaru kompānijas [[Tele2]] mārketinga akcija {{dat|2009|10|25}}, kas ievadīja reklāmas kampaņu par jaunu kompānijas tarifu plānu "Meteorīts". Akcija izraisīja starptautisku ažiotāžu un tās organizatoriem nācās publiski atvainoties un kompensēt radītos izdevumus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Talija
| operators =
| attēls = Tully (2018 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdijdrāma
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Rons Livingstons]]
* [[Marks Duplass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tully''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Right of Way Films''
* ''Denver and Delilah Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''Sierra/Affinity''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl620987905/|title=Tully |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Talija"''' ({{Val|en|Tully}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Makenzija Deivisa]], [[Rons Livingstons]] un [[Marks Duplass]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Svina acetāta kristāli
|ķīmiskā formula=Pb(CH3COO)2 · 3H2O
|molmasa=379,33
|blīvums=2550
|kušanas temperatūra=75 °C (trihidrāts),
 204 °C<ref>Investigation of the pyrolysis of lead zirconate titanate gels with coupled differential thermal analysis, thermogravimetry and infrared spectroscopy. R.Merkle, H.Bertagnolli. Journal of Materials Science 33 (1998) 4341-4348</ref> (anhidrīds)
|viršanas temperatūra=sadalās
|šķīdība ūdenī=75 g/l
}}
'''Svina acetāts''' (svina(II) acetāts, Pb(CH3COO)2) ir salda, indīga, balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Svina acetāts šķīst arī [[glicerīns|glicerīnā]] un etiķskābē. Parasti tas kristalizējas trihidrāta formā (ar 3 ūdens molekulām). Saldās garšas dēļ svina acetātu dēvē arī par '''svina cukuru'''. Svina acetātu lieto par citu svina savienojumu izejvielu. Svina acetātu iegūst, svina(II) oksīdam (PbO) reaģējot ar etiķskābi.
{{Inde|Svina acetāts ir indīga viela ar saldu garšu!}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Baireitas festivāls''' ({{val-de|Bayreuther Festspiele}}) ir mūzikas festivāls, kas katru gadu norisinās [[Vācija]]s pilsētā [[Baireita|Baireitā]]. Šajā festivālā atskaņo vienīgi [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vācu komponista [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] skaņdarbus. Festivālu aizsāka pats Vāgners ar mērķi popularizēt savus skaņdarbus, it īpaši operas „[[Nībelunga gredzens]]” (''Der Ring des Nibelungen'') un „Parsifāls” (''Parsifal'').
Operas uzved Baireitas opernamā (''Bayreuth Festspielhaus''), kura celtniecību Vāgners uzraudzīja personiski. Ēkas dizainā ir izmantoti vairāki arhitektūras jaunievedumi, kas bija gan īpaši pielāgoti lielajiem [[orķestris|orķestriem]], kuri izpildīja Vāgnera darbus, gan atbilda komponista redzējumam par darbu iestudējumu. Opernamā ir unikāla akustika, orķestris skatītājiem nav redzams un būtībā ir paslēpts zem skatuves. Laika gaitā festivāls ir kļuvis par nozīmīgu galamērķi Vāgnera mūzikas cienītājiem, kuriem bieži vien nākas gaidīt pat vairākus gadus, lai iegādātos biļetes.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lepidolīts
|attēls=
|klase= [[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID= 09.EC.20
|ķīm_formula= K(Li,Al)3(Al,Si,Rb)4O10(F,OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Rozā, gaiši violeta, balta
|svītra=Balta
|habituss=Veido prizmatiskus kristālus vai lielas slēptkristāliskas masas ar izteikti slāņainu struktūru vertikālā virzienā
|skaldnība=Ļoti labs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 2,5-3
|spīdums=Stiklveida, pērļains
|caurspīdīgums= Pārredzams, caurspīdīgs
|laušanas_koef= nα=1.525–1.548, nβ=1.551–1.58, nγ=1.554–1.586
|pleohroisms=X= gandrīz bezkrāsains,Y=Z=rozā, gaiši violeta
|blīvums=
}}
'''Lepidolīts''' ir rozā krāsas minerāls ar sarežģītu ķīmisko uzbūvi. Tā sastāvā ietilpst [[kālijs]], [[litijs]], [[alumīnijs]], [[silīcijs]] un [[fluors]]. Tas veidojas, kad litija [[alumosilikāts|alumosilikāta]] slāņos tiek saistīti [[kālija joni]]. Lepidolīts ir bieži sastopams tajās pašās vietās, kur [[turmalīns|turmalīna]] un [[spodumens|spodumena]] paveidi, jo visi šie minerāli satur litiju.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Darsūnišķu katoļu baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Darsuniskis_church.jpg
| image_size            =
| caption               = Darsūnišķu katoļu baznīca
| map_type              = Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Darsūnišķu katoļu baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.7365
| longd                 = 24.1202
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņas apriņķis|Kaišadores rajona pašvaldība|Darsūnišķi}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[klasicisms]], [[baroks|baroka]] iezīmes
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1848. gads
| year_completed        = 1855. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Darsūnišķu katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16449298"
}
</mapframe>
'''Darsūnišķu Vsv. Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas baznīca''' ({{val|lt|Darsūniškio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia}}) ir 19. gadsimta vidū uzbūvēts [[Romas katoļi|Romas katoļu]] [[baznīca (ēka)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s centrālajā daļā, [[Kauņas apriņķis|Kauņas apriņķia]], [[Kaišadores rajona pašvaldība]]s [[Darsūnišķi|Darsūnišķu]] ciemā, [[Nemuna]]s labajā krastā. Baznīca celta [[klasicisms|klasicisma]] stilā, ar [[baroks|baroka]] iezīmēm.

sentences:
Sakņu paviljons]]
'''Tirgus''' [[saimniecība|saimniecībā]] ir saimniecisko, juridisko un citu nosacījumu kopums, ar kura palīdzību [[pārdevējs|pārdevēji]] un [[pircējs|pircēji]], kas tirgū ir galvenās darbojošās puses, brīvprātīgi vienojas par [[prece|preču]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] apmaiņu, t.i., veic [[tirdzniecība|tirdzniecību]]. Šaurākā nozīmē ar jēdzienu "tirgus" tiek apzīmēta vieta vai teritorija, kur fiziski notiek preču vai pakalpojumu apmaiņa. Tie ir tirgus laukumi, ielas utt. galvenokārt [[pilsēta|pilsētās]] vai [[ciemats|ciematos]], kā, piemēram, [[Rīgas Centrāltirgus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Tyto alba close up.jpg
 | att_nosaukums =[[Plīvurpūce]] (''Tyto alba'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 | virskārta=Neognathae
 | virskārta_lv=Neognati
 |         kārta = Strigiformes
 |      kārta_lv = Pūčveidīgie
| dzimta=Tytonidae
| dzimta_lv=Plīvurpūču dzimta
| binomial=Tytonidae, <small>([[Ridgway]], 1914)</small>
|   kategorijas = nē
| iedalījums =
*[[Brūnās plīvurpūces]] (''Phodilus'')
*[[Plīvurpūces]]  (''Tyto'')
}}
'''Plīvurpūču dzimta''' (''Tytonidae'') ir viena no divām [[pūčveidīgie|pūčveidīgo]] (''Strigiformes'') putnu dzimtām, otra ir [[pūču dzimta]] (''Strigidae''). Plīvurpūču dzimtā ir 20 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas iedalītas 2 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/owls/ World Bird List: Owls]</ref> Plīvurpūču dzimtas sugas pamatā ir nakts putni un nometnieki. Tās var dzīvot pa pāriem vai pa vienam.

sentences: '''Osmoze''' ({{val|el|ὄσμος (ōsmos)}} — 'spiediens, grūdiens') ir izšķīdušu [[viela|vielu]] sūkšanās caur [[šūnas membrāna|puscaurlaidīgo membrānu]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Guerichosteus heterolepis orbitālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''G. heterolepis'' orbitālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Guerichosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Guerichosteus
| ģints_lv =
| suga = Guerichosteus heterolepis
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= <small>(Preobrazhensky, 1911)</small>
}}
'''''Guerichosteus heterolepis''''' ir [[Gīrihosteīdas|gīrihosteīdu]] dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja I.Preobraženskis 1911. gadā kā ''Psammosteus heterolepis''. 1933. gadā [[Valters Roberts Gross|V. Gross]] sugu pieskaitīja [[psammolepji]]em, 1940. gadā [[Dmitrijs Obručevs|D. Obručevs]] — [[šizosteji]]em, bet 2018. gadā [[Vadims Glinskis|V. Glinskis]] un [[Darja Pinakina|D. Pinakina]] to pieskaitīja [[gīrihosteji]]em. ''G. heterolepis'' [[lektotips]] ir [[branhialā plātne|branhialās plātnes]] fragments, kas tika atrasta pie [[Tori]] [[Pernu]] upes krastos [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[pērnavas svīta]]s, nogulumos. Nosaukums ''G. heterolepis'' nozīmē (''hetero'' — dažāds + ''lepis'' — zvīņa) dažādzvīņains gverihostejs, sakarā ar dažāda izmēra ādas zobiem uz plātnēm. Suga ir izplatīta Igaunijas pērnavas svītas nogulumos pie Oores un Tori ciema Pernu upes krastā, kā arī, iespējams, [[Lietuva|Lietuvā]], Krekenavas urbumā (dziļums 383,5-383,6 m). Šī suga ir pērnavas svītas ihtiofaunas zonas vadfosilija.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Elkšņi
| settlement_type          = pilsētas daļa
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Ogres novads]]
| subdivision_name2        = [[Ikšķile]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         =
| population_footnotes     =
| population_total         =
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 49| lats  = 09| latNS  = N
| longd = 24| longm = 31| longs = 54| longEW = E
| elevation_m              = 25
| website                  =
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-5052 Ikšķile
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Hlorūdeņradis|Hlorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar 30% sālsskābi
|       citi nosaukumi = hlorūdeņražskābe
|           CAS numurs = 7647-01-0
|      ķīmiskā formula = HCl ūdenī (H2O)
|              molmasa = 36,46
|              blīvums = (37% šķīdums) 1180
|  kušanas temperatūra = 247 K (-26 °C) (38% šķīdums)
| viršanas temperatūra = 321 K (48 °C) (38% šķīdums)
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|planētu|zeme (nozīmju atdalīšana)|zeme}}
{{Planētas infokaste
| bgcolour                 = #c0c0ff
| name                     = Zeme
| symbol                   =
| image                    = ]]
| caption                  = Slavenā Zemes fotogrāfija "[[Zilā marmora bumbiņa]]", kas uzņemta no ''[[Apollo 17]]''.
| epoch                    = [[J2000]]
| aphelion                 = 152 097 701 km
1,0167103335 [[astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion               = 147 098 074 km
 0,9832898912 AU
| semimajor                = 149 597 887,5 km
 1,0000001124 AU
| eccentricity             = 0,016710219
| inclination              = sakrīt (0°) pret Zemi
 7,25° pret [[Saule]]s ekvatoru
| asc_node                 = 348,73936°
| arg_peri                 = 114,20783°
| period                   = 365,256366 dienas
 1,0000175 [[gads|gadi]]
| avg_speed                = 29,783 km/s
 107 218 km/h
| satellites               = 1 ([[Mēness]])
| physical_characteristics = yes
| flattening               = 0,0033528 <ref name=wgs84/>
| equatorial_radius        = 6 378,1 km <ref name=wgs84>The [[WGS 84]] [[reference ellipsoid]].</ref>
| polar_radius             = 6 356,8 km <ref name=wgs84/>
| mean_radius              = 6 371,0 km <ref name=wgs84sphere>This is the radius that gives a sphere with the same volume as the [[WGS 84]] [[reference ellipsoid]].</ref>
| circumference            = 40 075,02 km ([[ekvators|ekvatoriālais]])
40 007,86 km (pa [[meridiāns|meridiānu]])
40 041,47 km (vidējais)
| surface_area             = 510 072 000 km²<ref>{{Laikraksta atsauce
 |last         = Pidwirny
 |first        = Michael
 |date         = {{Dat|2006|2|2}}
 |title        = Surface area of our planet covered by oceans and continents.(Table 8o-1)
 |publisher    = University of British Columbia, Okanagan
 |url          = http://www.physicalgeography.net/fundamentals/8o.html
 |accessdate   = 2007-11-26
 |journal      =
 |archive-url  = https://web.archive.org/web/20061209125035/http://www.physicalgeography.net/fundamentals/8o.html
 |archive-date = 2006-12-09
}}</ref>
148 940 000 km² sauszeme  (29,2 %)

361 132 000 km² ūdeņi (70,8 %)
| volume = 1,0832073{{e|12}} km³
| mass = 5,9736{{e|24}} kg
| density = 5 515,3 kg/m³
| surface_grav = [[Earth's gravity|9,780327]] [[metre per second squared|m/s²]]<ref name="yoder12" />
0,99732 [[g-force|''g'']]
| escape_velocity = 11,186 km/s
40,270 km/h
| sidereal_day = 0,997258 d
23h 56m 04,09054s<ref name="yoder12">Yoder, C. F. (1995) p. 12.</ref>
| rot_velocity = 465,11 m/s
| axial_tilt = 23,439281°
| albedo = 0,367
| adjectives = sauszemes, zemes, telūr-, pasaulīgs, kontinentāls
| atmosphere = yes
| temperatures = yes
| temp_name1 = [[Kelvins|Kelvinos]]
| min_temp_1 = 184 K
| mean_temp_1 = 287 K
| max_temp_1 = 331 K
| temp_name2 = [[pēc Celsija]]
| min_temp_2 = −89 °C
| mean_temp_2 = 14 °C
| max_temp_2 = 57,7 °C
| surface_pressure = 101,3 [[kPa]] ([[jūras līmenis|jūras līmenī]])
| atmosphere_composition = 78,08% [[Slāpeklis]] (N2)
 20,95% [[Skābeklis]] (O2)
 0,93% [[Argons]]
 0,038% [[Oglekļa dioksīds]]
[[Ūdens tvaiks]] (atkarībā no [[klimats|klimata]])
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīnumu rats
| attēls                   =  Wonderwheelfilmposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wonder Wheel''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Edvards Volsons]]
* [[Ērika Āronsone]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Beluši]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džastins Timberleiks]]
* [[Džūno Templa]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Perdido Productions]]''
* ''[[Gravier Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Amazon MGM Studios|Amazon Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2017|12|1|ASV|}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017|title=Wonder Wheel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 9, 2019|archive-date={{dat|2019|10|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191009164715/https://bbfc.co.uk/releases/wonder-wheel-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|15,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wonderwheel.htm|title=Wonder Wheel|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīnumu rats"''' ({{val|en|Wonder Wheel}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Beluši]], [[Keita Vinsleta]], [[Džastins Timberleiks]] un [[Džūno Templa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #005096
| nos = ''Paris Saint-Germain''
| logo_links = Paris Saint-Germain logo.svg
| logo_izm = 175px
| pilns = ''Paris Saint-Germain Football Club''
| iesauka = ''Les Rouge-et-Bleu'' (sarkani-zilie)<br/>''Les Parisiens'' (parīzieši)
| pilsēta = {{Vieta|Francija|Parīze}}
| dib = 1970
| dib_mēn = 8
| dib_dat = 12
| stad = ''[[Parc des Princes]]''
| ietilp = 47 929
| prez = {{flaga|Katara}} [[Nasers Al-Helaifi]]
| tren = {{flaga|Spānija}} [[Luiss Enrike]]
| līga = [[Francijas futbola 1. līga|Francijas 1. līga]]
| sez = [[2022.—2023. gada Francijas futbola 1. līgas sezona|2022.—2023.]]
| poz = 1. vieta
| pattern_la1 = _psg2122h
| pattern_b1 = _psg2122h
| pattern_ra1 = _psg2122h
| pattern_sh1 = _psg2122h
| pattern_so1 = _psg2122h
| leftarm1 = 0A1254
| body1 = 0A1254
| rightarm1 = 0A1254
| shorts1 = 0A1254
| socks1 = 0A1254
| pattern_la2 = _psg2122A
| pattern_b2 = _psg2122A
| pattern_ra2 = _psg2122a
| pattern_sh2 =
| pattern_so2 = _psg2122A
| leftarm2 = FFFFFF
| body2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FFFFFF
| socks2 = FFFFFF
| pattern_la3 = _psg2122t
| pattern_b3 = _psg2122t
| pattern_ra3 = _psg2122t
| pattern_sh3 = _monterrey1213t1
| pattern_so3 = _monterrey1213t1
| leftarm3 = 000000
| body3 = 000000
| rightarm3 = 000000
| shorts3 = 000000
| socks3 = 000000
}}

sentences: [[Vikipēdija]]s noteikumi ir sekundāri attiecībā pret tās mērķiem. Tādējādi, ja noteikumi traucē Jums uzlabot Vikipēdiju vai saglabāt Vikipēdijas funkcionalitāti, ignorējiet tos!

sentences: '''Konrāds no Meiendorpas''' ({{val-de|Conrad von Meyendorff}}, {{val-la|Conradus de Meyendorpe}}) bija [[Livonijas krusta kari|krusta karotājs Livonijā]] laikā no 1185. gada līdz 1217. gadam. Viens no Livonijas bīskapa Alberta pirmajiem vasaļiem, [[Ikskilu dzimta]]s ciltstēvs.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Aspergera sindroms''' (saīsināti '''AS''') ir viens no [[autisms|autisma]] paveidiem, kas parasti attiecināms uz vieglu autisma formu. Šo terminu [[1981]]. gadā ieviesa [[Lorna Vinga]]. Viņa šo [[slimība|slimību]] nosauca [[Austrija|austriešu]] [[psihiatrs|psihiatra]] un [[pediatrs|pediatra]] [[Hanss Aspergers|Hansa Aspergera]] vārdā, kura darbs netika novērtēts līdz pat 1990. gadiem. Ar Aspergera sindromu slimiem cilvēkiem parasti ir grūti iekļauties [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Toties viņi daudz vieglāk saskata dažādas [[likumsakarība]]s, kuras citiem paliek nepamanītas. Daži uzskata, ka ar šo slimību slimoja [[Sokrats]], [[Čārlzs Darvins]],<ref name="DarvinAutism">{{Tīmekļa atsauce|url=http://bookclubs.barnesandnoble.com/t5/Unabashedly-Bookish-The-BN/Did-Charles-Darwin-Have-Asperger-s-Syndrome/ba-p/379141|title=Did Charles Darwin Have Asperger's Syndrome? 08-12-2009 by Ilana Simons.|publisher=Barnes&Noble.com|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> [[Īzaks Ņūtons]] un [[Alberts Einšteins]],<ref name="EinstNewAutism">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.newscientist.com/article/dn3676-einstein-and-newton-showed-signs-of-autism.html#.U9a6F2PixlM|title=Einstein and Newton showed signs of autism. 30 April 2003 by Hazel Muir.|publisher=New Scientist|accessdate={{dat|2014|7|28||bez}}}}</ref> kaut arī nevienam no viņiem dzīves laikā diagnoze netika uzstādīta.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Basketbola dienasgrāmatas
| attēls = The Basketball Diaries Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Basketball Diaries''
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Skots Kalverts]]
| producents = * [[Liza Hellere]]
* [[Džons Bārds Manuliss]]
| scenārija autors = [[Braiens Golubovs]]
| galvenajās lomās = * [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Bruno Kirbijs]]
* [[Loreina Brako]]
* [[Ērnijs Hadsons]]
* [[Patriks MakGo]]
* [[Džeimss Madio]]
* [[Maikls Imperioli]]
* [[Marks Volbergs]]
| mūzika = [[Grems Revels]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Island Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1995|1|27|[[Sandensas kinofestivāls]]|1995|4|27|ASV|}}
| ilgums = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/basketball-diaries-1995|title=The Basketball Diaries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 26, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430193735/http://www.bbfc.co.uk/releases/basketball-diaries-1995}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=basketballdiaries.htm|title=The Basketball Diaries (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 26, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Basketbola dienasgrāmatas"''' ({{val|en|The Basketball Diaries}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kura balstīta uz Džima Kerola tāda paša nosaukuma autobiogrāfisku darbu. Filmas režisors ir [[Skots Kalverts]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Bruno Kirbijs]], [[Loreina Brako]], [[Ērnijs Hadsons]], [[Patriks MakGo]], [[Džeimss Madio]], [[Maikls Imperioli]] un [[Marks Volbergs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|1|27||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=
| image_size=
| title="Cūka"
| artist=[[Teodors Zaļkalns]]
| year=1937
| type=[[granīts]]
| dimensions=71 cm
| city={{vieta|Latvija|Rīga}}
| museum=[[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs]]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Martēns''' var būt:
* [[Franks Martēns]] (''Frank Martin''; 1890—1974) — šveiciešu komponists;
* [[Ernests Martēns]] (''Ernest Martin''; 1878—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs;
* [[Luijs Martēns]] (''Louis Martin''; 1875—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs;
* [[Viljams Martēns]] (''William Martin''; 1828—1905) — franču burātājs.

sentences:
]]
'''Psilocibīna sēnes''' (zināmas arī kā '''maģiskās sēnes''' jeb '''halucinogēnās sēnes''') ir [[sēne]]s, kas satur psihotropās vielas [[psilocibīns|psilocibīnu]] un [[psilocīns|psilocīnu]]. Šīs psihotropās vielas ir aptuveni 190 uz pasaules sastopamo sēņu sastāvā, kas pārstāv [[tīrumeņu ģints|tīrumeņu]] (''Agrocybe''), [[samtmicītes|samtmicīšu]] (''Conocybe''), ''[[Copelandia]]'', [[ķiverenes|ķivereņu]] (''Galerina''), [[geronēmas|geronēmu]] (''Gerronema''), [[liesmenes|liesmeņu]] (''Gymnopilus''), [[sērsēnes|sērsēņu]] (''Hypholoma''), [[šķiedrgalvītes|šķiedrgalvīšu]] (''Inocybe''), [[sēntiņas|sēntiņu]] (''Mycena''), [[svārstenes|svārsteņu]] (''Panaeolus''), [[jumtenes|jumteņu]] (''Pluteus'') un [[kailgalves|kailgalvju]] (''Psilocybe'') ģintis. Lielākā daļa psilocibīna sēņu nāk no kailgalvju ģints.

sentences: '''Pusplakne''' ir viena no [[plakne]]s daļām, kas veidojas tad, kad [[taisne]] sadala plakni divās vienādās daļās.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 25. lpp.</ref>

sentences: '''29. aprīlis''' ir gada 119. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (120. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 246 dienas.

sentences: '''Okeāna dibens''' (arī '''jūras dibens''') ir [[okeāns|okeāna]] vai [[jūra]]s apakšējā daļa. Okeāna dibens nav mazāk daudzveidīgs kā [[sauszeme]]. Arī jūras dibenā, tāpat kā uz sauszemes, atrodas [[kalnu grēda]]s, [[aiza]]s un [[ieleja]]s. Jūras dibens tiek iedalīts vairākās daļās. Šīs daļas ir [[kontinentālais šelfs]], [[kontinentālā nogāze|nogāze]], [[kontinentālā pakāje|pakāje]], [[okeāna gultne]], [[okeāna vidusgrēda]]s un [[dziļvaga]]s.

sentences:
{{līdzīgs|Allens}}
{{Vielas infokaste
|attēls=
Allēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2=C=CH2
|molmasa=40,06
|blīvums=šķidrā fāze 669,9
|kušanas temperatūra=-135 °C
|viršanas temperatūra=-34 °C
}}
'''Allēns''' (1,2-propadiēns, dimetilēnmetāns, CH2=C=CH2) ir vienkāršākais nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar divām kumulētām dubultsaitēm (dubultsaitēm, kas atrodas blakus viena otrai). Allēns ir gāzveida viela.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
{{Zinātnieka infokaste
| alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]] (1976)
| att_nosaukums = Valodniece Astra Skrābane
| attēls = Astra Skrābane.jpg
| darba_vietas = [[Ventspils Augstskola]], [[Latvijas Universitāte]]
| dz_diena = 11
| dz_gads = 1953
| dz_mēnesis = 03
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Durbe}} (tagad {{LAT}})
| tautība = [[Latvieši|latviete]]
| vārds = Astra Skrābane
| zinātne = [[valodniecība]]
| dzimums = S
}}
'''Astra Skrābane''' (dzimusi [[1953. gads|1953]]. gada 11. martā [[Durbe|Durbē]]) ir [[latviešu valoda|latviešu]] valodniece, atdzejotāja, filoloģijas zinātņu doktore, franču valodas un literatūras, kā arī starpkultūru komunikācijas eksperte, [[tulkotāja]] un pasniedzēja.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/en/person/Astra-Skrabane/874739|title=Astra Skrābane|last=|first=|website=literatura.lv|access-date=2020-12-17|date=|language=en|archive-date=2021-06-20|archive-url=https://web.archive.org/web/20210620214431/https://www.literatura.lv/en/person/Astra-Skrabane/874739}}</ref>

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
 [[Dollija]], vēsturisks klonēšanas rezultāts, [[izbāznis]] muzejā [[Skotija|Skotijā]] ]]
'''Klonēšana''' (no {{val|el|κλών}} (''klōn'') — 'zars, dzinums') ir ģenētiski identisku [[gēns|gēnu]], [[šūna|šūnu]] vai [[organisms|organismu]] iegūšana un pavairošana [[bezdzimumvairošanās]] ceļā.

sentences:
[[Kategorija:3D grafika]]
[[Kategorija:Datorizētā projektēšana]]
[[Kategorija:Programmatūra]]

sentences: '''Hī kvadrāta kritērijs''' ir biežāk izmantotais no [[Neparametriskā statistika|neparametriskās statistikas rādītājiem]]. Ar tā palīdzību ir iespējams noteikt, vai rezultāti kādā mērījumā ir atbilstoši kādam teorētiskam sadalījumam vai nē. Hī kvadrātu izmanto gadījumos, ja visiem rezultātiem būtu jāsadalās vienlīdzīgi visā mērījumu skalā, bet ir aizdomas, ka tā varētu nenotikt. Piemērs ir spēļu metamā kauliņa pārbaude. Teorētiski, metot kauliņu 300 reizes, katram ciparam būtu jāizkrīt līdzīgu skaitu reižu (šinī gadījumā aptuveni 50). Ja kauliņš šķiet neprecīzs, piemēram, ir aizdomas, ka sešinieks izkrīt pārāk bieži, tad, izmantojot '''Hī kvadrāta kritēriju''', to ir iespējams noskaidrot. Protams, tāpat kā visās citās statistikas metodēs, jo mērījumu skaits ir lielāks, jo metode sniegs precīzāku atbildi.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Ruslana
| Attēls = Ruslana Eurovision 2005 final.jpg
| Att_izm = 200 px
| Fons = solists
| Dz_vārds = Ruslana Ližičko
| Dzimis = {{dat|1973|5|24}}
| Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Ļviva|td=Ukraina}}
| Instrumenti = balss
| Žanrs = [[popmūzika|pops]], [[deju mūzika]], [[etniskā mūzika]]
| Nodarbošanās = dziedātāja, dejotāja, producente, komponiste
| Gadi = [[1996]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[EMI]]
| Mlapa = [http://www.ruslana.ua ruslana.ua]
| Dzimums = S
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Kazari
| citvaloda         = et
| oriģinālnosaukums = Kasari jõgi
| attēls            = Kasari_jõgi_1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Kazari upe
| izteka            = pie [[Rabivere]]s ciema
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Matsalu līcis]]
| sāk_plat_d=59 | sāk_plat_m=07 | sāk_plat_s=15 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m= 40| sāk_gar_s=14 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=58 | iet_plat_m=45 | iet_plat_s=02 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=23 | iet_gar_m=43 | iet_gar_s=14 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{EST}}
| garums            = 114
| iztekas_augstums  = 64,5
| ietekas_augstums  = 0
| kritums_km     =
| caurtece          = 23-28
| gada_notece       =
| baseins           = 3213,1
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Igaunija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: {{Commonscat|Sports in North America|Sports Ziemeļamerikā}}

sentences:
s. Animācijā var redzēt vidējās temperatūru izmaiņu gada laikā pa mēnešiem]]
'''Klimatoloģija''' ir [[zinātne]] par [[klimats|klimatu]]. Speciālisti nodarbojas ar klimatu izpēti, pēta klimatu atšķirības, [[klimata izmaiņas]], izmaiņu cēloņus un šo izmaiņu sekas. Klimatoloģija pamatā balstās uz [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], kur galvenā uzmanība tiek pievērsta [[atmosfēra|atmosfērā]] notiekošajiem procesiem. Klimatoloģijā apskata arī citus klimatu ietekmējošos faktorus, piemēram, [[jūras straume]]s un [[kalnu grēdas]].

sentences: '''Krūgerrands''' ir [[DĀR]] zelta monēta. Tā izlaista ar mērķi palielināt Dienvidāfrikas zelta pārdošanu pasaulē. Apgrozībā tika laistas zelta monētas, kas svēra 1 [[Trojas unce|Trojas unci]], kuras sāka pārdot par zelta tirgus vērtību, pievienojot nelielu uzcenojumu. Mūsdienās Krūgerrands ir pasaulē visvairāk pārdotā zelta monēta. Krūgerrandu kopējā tirāža pārsniedz visu pārējo no tīra zelta kalto monētu tirāžu (apmēram 54 milj.). Zelta [[raudze]] - 917.

sentences: '''Holocēna kalendārs''' ir populārs nosaukums [[Holocēna ēra|Holocēna]] jeb [[Cilvēku ēra]]i — gadu numerācijas sistēma tuva gadu astronomiskajam pierakstam ({{val|en|Astronomical year numbering}}), vienīgi tai tiek pieskaitīti 10 000, izvietojot savu pirmo gadu kā Cilvēku ēras jeb cilvēces civilizācijas sākumu, vienkāršojot [[Holocēns|holocēna epohas]] (pēc [[Ledus laikmets|ledus laikmeta]]) skaitīšanu. Tas vienkāršo [[Ģeoloģija|ģeoloģisko]], [[Arheoloģija|arheoloģisko]], [[dendrohronoloģija|dendrohronoloģisko]] un [[Vēsture|vēsturisko]] datēšanu. Pašreizējais [[gregoriāniskais kalendārs]] var tikt pārveidots ar vienkāršu vieninieka pievienošanu pirms tā. Piemēram, 2017. gads m.ē. atbilst 12017. holocēna gadam. Holocēna kalendāru pirmais piedāvāja [[Čezare Emiliani]]<ref>[http://www.readersadvice.com/mmeade/house/holocene.html The Holocene Calendar]</ref> [[1993. gads|1993. gadā]] (11993.g.e.).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|           platums =
|             vārds = Harolds Pinters
|        vārds_orig = ''Harold Pinter''
|            attēls = Harold-pinter-atp.jpg
|        att_izmērs = 200px
|     att_nosaukums = Harolds Pinters 2005. gadā
|           dz_gads = 1930
|        dz_mēnesis = 10
|          dz_diena = 10
|          dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|            m_gads = 2008
|         m_mēnesis = 12
|           m_diena = 24
|           m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|      dzīves_vieta =
|         pilsonība = Apvienotā Karaliste
|           tautība = ebrejs
|           dzimums = V
|            vecāki =
|             brāļi =
|             māsas =
|      dzīvesbiedrs =
|             bērni =
|          paraksts =
|        pseidonīms =
|      nodarbošanās = dramaturgs, scenāriju autors, aktieris, teātra režisors, dzejnieks
|rakstīšanas valoda =
|           periods = 1947-2008
|             žanri = [[absurda drāma]]
|            temati =
|      lit virzieni =
|  slavenākie darbi =
|       ietekmējies = [[Semjuels Bekets|Semjuela Beketa]], [[Tomass Stērnss Eliots|Tomasa Stērnsa Eliota]], [[Ernests Hemingvejs|Ernesta Hemingveja]], [[Džeimss Džoiss|Džeimsa Džoisa]], [[Francs Kafka|Franča Kafkas]], [[Marsels Prusts|Marsela Prusta]], [[Viljams Batlers Jeitss|Viljama Batlera Jeitsa]]
|        ietekmējis =
|        alma_mater =
|       apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2005)
|          piezīmes =
|       kategorijas = nē
}}

sentences: '''Aleuti''' (pašnosaukumi — ''unangan'' / ''unaӈan'') ir [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] [[Aleutu salas|Aleutu salu]] pamatiedzīvotāji. Lielākā daļa no tiem dzīvo [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ([[Aļaska|Aļaskā]]), mazāka daļa — [[Krievija|Krievijā]] ([[Kamčatkas novads]]). Mazāka daļa aleutu runā [[Aleutu valoda|aleutu valodā]], tomēr lielākoties lieto [[Angļu valoda|angļu valodu]], kā arī [[Krievu valoda|krievu]] Krievijā.

sentences: '''Teorija''' ({{val-el|θεωρία - aplūkošana, pētījums}}) ir [[zinātne|zinātnisku]] atziņu paveids, kas dod vienotu, sistemātisku [[priekšstats|priekšstatu]] par esamības [[likumsakarība|likumsakarībām]]. Noteiktas zinību [[nozare]]s pamatideju [[sistēma]]. Teorijas tiek formulētas, attīstītas un pārbaudītas saskaņā ar [[zinātniskā metode|zinātnisko metodi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nogalini savus mīļotos
| operators =
| attēls = Kill Your Darlings poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska drāma
| režisors = [[Džons Krokidass]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denjels Redklifs]]
* [[Deins Dehāns]]
* [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]]
* [[Maikls Hols]]
* [[Džeks Hjūstons]]
* [[Dženifere Džeisone Lī]]
* [[Elizabete Olsena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Kill Your Darlings''
| studija = * ''Killer Films''
* ''Benaroya Pictures''
* ''Future Film''
| montāža =
| izplatītājs = ''Sony Pictures Classics''
| izdošana = {{Filmas datums|2013|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,6 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2136770049/weekend/|title=Kill Your Darlings |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nogalini savus mīļotos"''' ({{Val|en|Kill Your Darlings}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džons Krokidass]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Redklifs]], [[Deins Dehāns]], [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]], [[Maikls Hols]], [[Džeks Hjūstons]], [[Dženifere Džeisone Lī]] un [[Elizabete Olsena]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Slāpekļa(V) oksīda molekulas modelis

Slāpekļa(V) oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dislāpekļa pentoksīds, slāpekļskābes anhidrīds, nitronija nitrāts
|           CAS numurs = 10102-03-1
|      ķīmiskā formula = N2O5
|              molmasa = 108,01
|              blīvums = 1642
|  kušanas temperatūra = 41 °C
| viršanas temperatūra = 47 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Slāpekļa(V) oksīds''' (N2O5) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — [[slāpekļa oksīdi|slāpekļa oksīds]], kurā slāpeklis ir augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +5. Slāpekļa(V) oksīds ir bezkrāsaina, ļoti gaistoša kristāliska viela. Istabas temperatūrā ļoti nestabils, var bez iemesla eksplodēt. Temperatūrā, zemākā par 10 °C, kļūst stabils. Ar N2O5 jāapietas uzmanīgi, jo tā ir toksiska viela, kas sadaloties dod ļoti indīgo NO2 gāzi.

sentences: '''Miega apnoja''' ir stāvoklis, kuru raksturo pēkšņa [[elpošana]]s apstāšanās [[miegs|miega]] laikā (uz 10 [[sekunde|sekundēm]] un ilgāk) un ar to saistīta strauja [[skābeklis|skābekļa]] līmeņa samazināšanās organismā. Tā var skart jebkura vecuma cilvēku, pat bērnu.

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 25em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =''55P/Tempel-Tuttle''
| discovery = yes
| discovery_ref =
| discoverer =[[Ernsts Tempels]]<br />[[Horass Pernels Tatls]]
| discovered ={{Dat|1865|12|19}}
| designations = yes
| mp_name =1366 U1; 1699 U1;
1699 II; 1865 Y1;
1866 I; 1965 M2;
1965 IV; 1965i;
1997 E1
| epoch ={{Dat|1998|3|8|N}} ([[Jūlija diena|JD]] 2450880.5)
| aphelion =19.6924 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =0.9766 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =10.3345 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.9055
| period =33.2226 [[Jūlija gads|a]]
| inclination =162.486°
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = ''Discord''
| developer = ''[[Discord Inc.]]''
| screenshot =
| operating system = {{Unbulleted list|[[Windows]]|[[macOS]]|[[Linux]]|[[iOS]]|[[Android (operating system)|Android]]|[[Web lietojumprogramma|Tīmekļa_pārlūkprogramma]]}}
| logo =
| released = 2015. gada 13. maijs; pirms 5 gadiem
| language = Angļu (AK / ASV), bulgāru, ķīniešu (vienkāršotā / tradicionālā), horvātu, čehu, dāņu, holandiešu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, japāņu, korejiešu, lietuviešu, norvēģu, poļu, portugāļu (Brazīlija) , Rumāņu, krievu, spāņu, zviedru, taizemiešu, turku, ukraiņu un vjetnamiešu valodā
| logo_size = 150px
}}
'''''Discord''''' ir teksta, balss un video tērzēšanas programma, ko sākotnēji izveidoja datorspēļu spēlētājiem, lai tie varētu viens ar otru sazināties, bet mūsdienās ''Discord'' izmanto ne tikai sākotnējā mērķauditorija. To izlaida 2015. gada 6. martā. ''Discord'' ir pieejams ''[[Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Android]]'', [[iOS]], ''[[Linux]]'' un [[interneta pārlūks|interneta pārlūkos]]. 2017. gada decembrī ''Discord'' bija aptuveni 87 miljonu unikālu lietotāju. 2019. gada jūlijā ''Discord'' bija aptuveni vairāk nekā 250 miljonu unikālu lietotāju.

sentences: '''Serums''' ir [[asins plazma]] bez [[Fibrinogēns|fibrinogēna]]. Serumu var iegūt dabiskas plazmas [[sarecēšana]]s ceļā (natīvi serumi) vai fibrinogēna nogulsnēšanas ceļā ar [[Kalcijs|kalcija]] joniem. Serumos saglabājas [[Antivielas|antivielu]] lielākā daļa, un līdz ar fibrinogēna neesamību krasi palielinās to stabilitāte.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Dženifera Ēzere
 |          attēls = Jennifer Oeser Berlin 2009.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dž. Ēzere 2009. gada Pasaules čempionātā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|11|29}}
 |         dz_viet = [[Brunsbutele]], {{GER}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{GER}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 176 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 64 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Septiņcīņa
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Dženifera Ēzere''' ({{val|de|Jennifer Oeser}}; dzimusi {{dat|1983|11|29}} [[Brunsbutele|Brunsbutelē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir profesionāla vācu [[vieglatlēte]], startē septiņcīņas sacensībās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Eds Vuds
| attēls                   = Ed Wood film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ed Wood''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tims Bērtons]]
| producents               =
* [[Denīze Di Novi]]
* Tims Bērtons
| scenārija autors         =
* [[Skots Aleksandrs]]
* [[Lerijs Karasževskis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Mārtins Landau]]
* [[Sāra Džesika Pārkere]]
* [[Patrīcija Ārkete]]
* [[Džefrijs Džonss]]
* [[Bills Marijs]]
| mūzika                   = [[Hauards Šors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1994|9|23|Ņujorkas filmu festivāls|1994|10|30|ASV|}}
| ilgums                   = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ed-wood-1994|title=Ed Wood|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=edwood.htm|title=Ed Wood (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Eds Vuds''' ({{val|en|Ed Wood}}) ir 1994. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Mārtins Landau]], [[Sāra Džesika Pārkere]], [[Patrīcija Ārkete]], [[Džefrijs Džonss]] un [[Bills Marijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1994|9|23||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: '''Iekļaujošā izglītība''' ir [[izglītība]]s veids, kurš cenšas sniegt vienādas izglītības iespējas visiem neatkarīgi no tā, kādas ir [[Cilvēki|cilvēka]] spējas, vajadzības, vecums un/vai [[veselība]]s stāvoklis un citas atšķirības.<ref name="Iekļaujošā izglītība">[http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ Iekļaujošā izglītība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150428165438/http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ |date={{dat|2015|04|28||bez}} }}, iac.edu.lv, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref> Iekļaujošās izglītības mērķi ir mazināt barjeras, uzlabot rezultātus un izbeigt [[diskriminācija|diskrimināciju]].<ref>[http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 Inclusive Education: a critical perspective, Geoff Lindsay] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305013252/http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, readcube.com, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Fudzi
| Photo                = Kodaki fuji frm shojinko.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Skats no Šojiko ezera puses
| karte                = Japāna
| paraksta_izvietojums =
| latd= 35|latm= 21|lats= 29|latNS= N
| longd= 138|longm= 43|longs= 52|longEW= E
| Augstums         = 3776
| Atrašanās vieta  = {{flaga|Japāna}} [[Japāna]]
| Kalnu grēda      =
| Augstiene        =
| Kāpums           =
| Parent peak      =
| Coordinates      =
| Topographic map  =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Volcanic_Arc/Belt=
| Age              =
| Last eruption    = 1707.-1708. gadā
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Grid_ref_UK      =
| Grid_ref_Ireland =
| Listing          =
| Translation      =
| Language         =
| Pronunciation    =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Četras svētās pilsētas''', [[jūdaisms|jūdaisma]] tradīcijā iekļauj [[Jeruzaleme|Jeruzalemi]], [[Halīla|Hebronu]], [[Tiberija|Tiberiju]] un [[Safeda|Safedu]].

sentences:
{{citas nozīmes|apkaimi Rīgā|Dzirciems|Dzirciems}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Dzirciems
|attels             =
|paraksts           = Dzirciema iela
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            = {{Rīga}}
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,444 km²
|iedzivotaju_skaits = 11 273 ([[2020. gads|2020]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       = [[Zunds]]
|parki              = [[Dzegužkalns]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|3|4|4z|13|21|30|37|38|39|41|46|54|63}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=trolejbuss|9|25}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tramvajs|1|2|5}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1007; LV-1083
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/dzirciems/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Armins van Bīrens
| Attēls = Armin van Buuren Armin Only Embrace 2017.jpg
| Att_izm = 260px
| Apraksts =
| Fons = instrumentālists_bez_vokāla
| Vieta_dz = {{flag|Nīderlande}}
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
| Žanrs = [[Transs (mūzika)|Trance]], [[Progressive]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[1995]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Armada]]
| Mlapa = [http://www.arminvanbuuren.com/ arminvanbuuren.com]
| Dzimums = V
| Paraksts = Armin van Buuren Autograph.png
}}
'''Armins Jozefs Jakobs Daniels van Bīrens''' ({{val|nl|Armin Jozef Jacobus Daniël van Buuren}}, dzimis [[1976]]. gada [[25. decembris|25. decembrī]]) ir [[Transs (mūzikas žanrs)|trans]] mūzikas producents un dīdžejs. Dzimis [[Nīderlande]]s pilsētā Leidenē, bet uzaudzis nelielā ciematā Kaudekerkā pie Reinas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Detective Chinatown 3''
 | oriģinālnos = 唐人街探案 3
 |      attēls = Detective Chinatown 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Čens Sičens]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Čens Sičens
* Vusi Liu
* Nomī Ksu
* Jinins Jans
* Čuns Žans
* Lians Žou
 |     aktieri =
* [[Vans Baokians]]
* [[Liu Haorans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Wanda Media|Wanda Pictures]]''
* ''Beijing Yitong Legend Films''
* ''China Film Co., Ltd.''
 | izplatītājs = ''Wanda Pictures''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|2|12|Ķīna}}
 |      ilgums = 136 minūtes
 |      valsts = {{CHN}}
 |      valoda = [[mandarīnu valoda|mandarīnu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|117 miljons}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2021/02/12/box-office-detective-chinatown-3-tops-avengers-endgame-with-160-million-friday/amp/|title= Box Office: 'Detective Chinatown 3' Tops 'Avengers: Endgame' With $160M Friday |work= Forbes |date= February 12, 2021 |access-date= February 16, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|686,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021|title=Detective Chinatown 3 (2021)|website=Entgroup|access-date=March 12, 2021|archive-date={{dat|2021|11|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211116222545/http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt10370822/?ref_=bo_se_r_6 |title=Detective Chinatown 3 (2021) |website=[[Box Office Mojo]]|access-date={{dat|2021|12|29||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = ''[[Detective Chinatown 2]]''
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Detective Chinatown 3''''' ({{val|zh|唐人街探案 3}}) ir 2021. gada Ķīnas [[mistērija (filmu žanrs)|mistērijas]] [[komēdija]]. Filmas režisors un scenārists ir [[Čens Sičens]], galvenajās lomās [[Vans Baokians]] un [[Liu Haorans]]. Šis ir turpinājums 2018. gada filmai ''[[Detective Chinatown 2]]'' un ir trešā daļa ''Detective Chinatown'' filmu sērijā. Filmas pirmizrāde Ķīnā notika {{dat|2021|2|12||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|elektomagnētisko starojumu|Gaisma (nozīmju atdalīšana)|Gaisma}}
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Gaisma''' parasti ir [[elektromagnētisks starojums]], ko spēj uztvert cilvēka [[acs]]. Šī starojuma [[viļņa garums]] ir robežās no 400 līdz 740 [[nanometrs|nm]]. Vispārīgi ar terminu "gaisma" apzīmē jebkura viļņu garuma elektromagnētisko starojumu, tādēļ zinātniski to elektromagnētiskā starojuma daļu, kuru var redzēt cilvēks, sauc arī par [[redzamā gaisma|redzamo gaismu]]. Dažādās redzamās gaismas frekvences cilvēka [[smadzenes]] interpretē kā [[krāsa]]s — no [[violetā krāsa|violetās]] augstākajām frekvencēm caur [[zilā krāsa|zilu]], [[gaiši zilā krāsa|gaiši zilu]], [[zaļā krāsa|zaļu]], [[dzeltenā krāsa|dzeltenu]] un [[oranžā krāsa|oranžu]] līdz [[sarkanā krāsa|sarkanajai]] zemākajām frekvencēm.

sentences:
{{infokaste+}}
'''"Svari"''' bija latviešu [[Satīra|satīrisks]] mākslas žurnāls, kurš iznāca no 1920. līdz 1931. gadam.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://literatura.lv/lv/organization/Zurnals-Svari/939617|title=Žurnāls "Svari"|website=literatura.lv|access-date=2021-05-05|language=lv|archive-date=2021-05-05|archive-url=https://web.archive.org/web/20210505211006/https://literatura.lv/lv/organization/Zurnals-Svari/939617}}</ref>

sentences: '''Stabilitrons''' ir īpaša [[pusvadītājs|pusvadītāja]] [[diode]], kas paredzēta [[spriegums|sprieguma]] stabilizācijai.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Rafaels Holcdepe
 |      vārds_orig = ''Raphael Holzdeppe''
 |          attēls = Raphael Holzdeppe Ostrava 2011.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Rafaels Holcdepe 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Rafaels Marsels Holcdepe
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1989|9|23}}
 |         dz_viet = {{vieta|Vācija|Kaizerslauterne}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta = {{vieta|Vācija|Zveibrukena}}
 |          garums = {{mērvienība|cm=181}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=80}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Kārtslēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs = ''LAZ Zweibrücken''
 |        treneris = [[Andrejs Tivončiks]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 5,91 m
 |           PR1_d = [[Kārtslēkšana]]
 |             PR2 = 5,82 m
 |           PR2_d = Kārtslēkšana (telpās)
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Vācija}}}}
{{MedalCompetition|[[Olimpiskās spēles]]}}
{{MedalBronze|[[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londona 2012]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Maskava 2013]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalBronze|[[2012. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Helsinki 2012]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas U-23 čempionātāts vieglatlētikā|Eiropas U-23 čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2009. gada Eiropas U-23 čempionāts vieglatlētikā|Kauņa 2009]]|Kārtslēkšana}}
{{MedalCompetition|[[Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Pasaules junioru čempionāts]]}}
{{MedalGold|[[2008. gada Pasaules junioru čempionāts vieglatlētikā|Bidgošča 2008]]|Kārtslēkšana}}
}}
'''Rafaels Marcels Holcdepe''' ({{val|de|Raphael Marzel Holzdeppe}}, dzimis {{dat|1989|9|28}} [[Kaizerslauterne|Kaizerslauternē]]) ir [[Vācija]]s [[kārtslekšana|kārtslēcējs]], [[2013. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2013. gada Pasaules čempions]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada Olimpisko spēļu]] bronzas medaļas ieguvējs.

sentences:
[[Kategorija:Varakļāni]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Varakļāni]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Varakļāni]]

sentences:
{{cita nozīme|jēdzienu reliģijā|igauņu valodnieku|Tenu Karma}}
 mākslā]]
'''Karma''' ({{val|sa|कर्म}}, ''{{IAST|[[:wikt:karman|kárman]]-}}'' "rīcība, darbība"; [[Pāli valoda|pāli]]: ''kamma'') ir "rīcību" vai "darbību" apzīmējošs jēdziens [[Indija]]s izcelsmes reliģiski filozofiskajās mācībās — [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]], [[budisms|budismā]] un [[sikhisms|sikhismā]]. Ar to apzīmē darbību, kas aizsāk cēloņu un seku ciklu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{vikisaites+}}

sentences:
jaukteni]]
'''Veterinārārsts''' ir sertificēts [[Veterinārmedicīna|veterinārmedicīnas]] speciālists, kas veic [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] medicīnisko aprūpi, konsultē par dzīvnieku aprūpi un labklājību, kā arī veic [[Profilakse|profilaktiskos]] pasākumus dzīvnieku veselības un aprūpes jomā. Veterinārārsti var strādāt veterinārās klīnikās, [[Zvēraudzētava|zvēraudzētavās]], [[Dzīvnieku patversme|patversmēs]], vai strādāt kā [[Pašnodarbinātais|pašnodarbināta]] persona, individuālais [[komersants]], vai algots darbinieks privātpraksē.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/veterinararsts|title=Veterinārārsts {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2023-03-01}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
 dzimšanas un troņa kartušas]]
[[Ēģiptiešu hieroglifi|Ēģiptiešu hieroglifos]] '''kartuša''' ir vertikāli novietots ovāls kontūrs ar horizontālu pieskari apakšā vai horizontāli novietots ovāls kontūrs ar vertikālu pieskari sānā. Kartuša norāda, ka tajā rakstītais ir [[Faraons|valdnieka]] vārds.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Golfingia.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Golfingia}} sp.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Sipuncula
| tips_lv =Sipunkuli
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Phascolosomatidea}}
* {{TaksoSaite|Sipunculidea}}
| kategorijas = nē
}}
'''Sipunkuli (''Sipuncula'')''' (no latīņu val. ''siphunculus'' — stabulīte) ir [[jūra]]s [[Tārpi|tārpveidīgu]] organismu [[Tips (zooloģija)|tips]]. Sākotnēji tika uzskatīts, ka sipunkuli ir [[Posmtārpi|posmtārpu]] pēcteči, kas rokoša dzīvesveida dēļ ir zaudējuši ķermeņa segmentāciju. Tomēr vēlākie dati liecina, ka ne pieaugušiem sipunkuliem, ne arī to attīstības gaitā nekādas [[metamērija]]s pazīmes netiek konstatētas. Līdzīgi [[ehiūri]]em tie ir primāri nesegmentēti celomiski [[dzīvnieki]] un ieņem starpstāvokli starp [[posmtārpi]]em un [[moluski]]em.

== Morfoloģija ==
Ķermenis plats, nesegmentēts, garumā no 1 līdz 50 cm. Tas dalās [[rumpis|rumpī]] un šaurā snuķveidīgā galā ar muti un īsu taustekļu vainagu, kas spēj ievilkties rumpī. Tā kā sipunkuli ierokas [[dūņas|dūņās]], to garais, cilpveidīgais [[zarnu kanāls]] caur [[Anālā atvere|anālo atveri]] atveras ķermeņa muguras puses augšdaļā aiz [[mute]]s. Tas ļauj tiem brīvi izvadīt vidē indīgos [[vielmaiņa]]s produktus. Sipunkuliem ir labi attīstīts ādas - muskuļu maiss. To ķermenī ir [[celoms]], un atsevišķi celomiski dobumi aizpilda taustekļus, ļaujot pārnest uz ķermeņa dobumu ar taustekļu virsmu apsorbēto [[Skābeklis|skābekli]]. [[Elpošanas orgānu sistēma|Elpošanas]] un [[Asinsrites sistēma|asinsrites sistēmu]] nav. [[Izvadorgānu sistēma|Izvadorgānu sistēmu]] veido 1—3 [[metanefrīdiji|metanefrīdiju]] pāri. Sipunkuliem ir [[nervu sistēma]]. Tie ir šķirtdzimuma organismi. [[Gonādas]] izteikti parādās tikai vairošanās periodā. [[Oliņas]] drostalojas spirālveidīgi. No tām izšķiļas [[kāpuri]] — [[trohofori]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zēni malā
| operators =
| attēls = Boys on the Side poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Herberts Ross]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vūpija Goldberga]]
* [[Mērija Luīza Pārkere]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Metjū Makonahijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Boys on the Side''
| studija = * ''[[Le Studio Canal+]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''Alcor Films''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|2|3}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zēni malā"''' ({{Val|en|Boys on the Side}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Herberts Ross]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vūpija Goldberga]], [[Mērija Luīza Pārkere]], [[Drū Berimora]] un [[Metjū Makonahijs]]. Šī bija pēdējā režisētā Rosa filma.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirovīnogskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С3Н4О3
|molmasa=88,06
|blīvums=1250
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=165 °C (sadalās)
}}
'''Pirovīnogskābe''' (2-oksopropānskābe, α-ketopropionskābe, acetilskudrskābe, piruvīnskābe, CH3CO−СООН) ir vienkāršākā keto[[karbonskābe]]. Pirovīnogskābe ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Pirovīnogskābes sāļus un esterus sauc par '''piruvātiem''' ({{Val-el|pyr}} - uguns + {{Val-la|uva}} - vīnoga).

sentences:
(''Bombus confusus'')]]
'''Gada kukainis''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 1999. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Entomoloģijas biedrība]].<ref name=skudra>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.dabasdati.lv/lv/article/spoza-skudra-2012-gada-kukainis/|title=Spožā skudra - 2012. gada kukainis|date=2012-1-10|work=Dabasdati.lv}}</ref> Parasti par Gada kukaini tiek izraudzīta suga, kurai [[entomoloģija|entomologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada kukaini kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Angelina Topiča
 |      vārds_orig = ''Ангелина Топић''
 |          attēls = Angelina Topic 2022.png
 |         att_izm =
 |        paraksts = Angelina Topiča 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|2005|7|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|Serbija un Melnkalne|Belgrada|td=Serbija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SRB}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a = 1 ([[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 1,97 m (2023) {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = Eiropas vieglatlētikas uzlecošā zvaigzne — 2023
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|}}
}}
'''Angelina Topiča''' ({{val|sr|Ангелина Топић}}; dzimusi {{dat|2005|7|26}} [[Belgrada|Belgradā]]) ir serbu [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir [[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2022. gada Eiropas čempionāta]] bronzas medaļas ieguvēja.

sentences:
{{infokaste+}}
 Ādams Johans fon Fītinghofs (ap 1850)]]
'''Ādams Kristaps Johans fon Fītinghofs''' ({{val|de|Adam Christoph Johann von Vietinghoff genannt Scheel}}; 1797-1871) bija vācbaltiešu muižnieks, [[Krievijas Impērija]]s kavalērijas ģenerālis, kirasieru divīzijas komandieris.

sentences: '''Tūkstošgades Attīstības Mērķi''' ir mērķi, ko 191 ANO dalībvalsts apņēmās sasniegt līdz 2015. gadam

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Albuma infokaste
| Nosaukums             = Videos 1995—2012
| Izpildītājs           = "[[Rammstein]]" DVD un Blu-ray
| Vāks                  = Videos cover-zoom.jpg
| Background            = burlywood
| Izdots                = {{dat|2012|12|14}}
| Ierakstīts            =
| Žanrs                 = ''[[Neue Deutsche Härte]]'', [[Industriālais metāls]]
| Garums                = 455 minūtes
| Ierakstu kompānija    = [[Motor Music]]
| Producents            =
| Izpildītājsģen        = "[[Rammstein]]" DVD
| Iepriekšējais albums  =
''[[Völkerball]]''
([[2006]])
| Šis albums            =
''[[Videos 1995—2012]]''
([[2012]])
| Nākamais albums       =
''[[Rammstein in Amerika]]''
([[2015]])
}}
'''''Videos 1995-2012''''' ir grupas ''[[Rammstein]]'' ceturtais [[DVD]] un pirmais ''[[Blu-ray]]'' disks, kas izdots 2012. gada 14. decembrī. Šajā diskā ir iekļauti visi grupas videoklipi, to filmēšanas aizkulises, kā arī divi iepriekš neizdoti videoklipi dziesmai ''"[[Mein Herz Brennt]]"''. Izlase izdota divos variantos: DVD un ''Blu-ray'' diskos.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Zemites]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Zemites]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Vjatka
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Вятка
  | citvaloda1        = tt
  | oriģinālnosaukums1= Нократ
  | attēls            = Vyatka.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Схема бассейна реки Вятка.svg
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Krievijas Eiropas daļa#Eiropa#Krievija
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Jaras rajons]], [[Udmurtija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Kama (upe)|Kama]], [[Tatarstāna]]
  | baseina_valstis   = {{RUS}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1314
  | iztekas_augstums  = 240
  | ietekas_augstums  = 53,1
  | kritums           =
  | caurtece          = 890
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = {{nobr|129 000}}
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 58 | sāk_plat_m= 26 | sāk_plat_s= 52 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 52 | sāk_gar_m= 10 | sāk_gar_s= 38 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 55 | iet_plat_m= 35 | iet_plat_s= 27 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 51 | iet_gar_m= 29 | iet_gar_s= 46 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Vikikrātuves kategorija|Old Prussians|Senprūši}}
{{Pamatraksts|Senprūši}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Stožices stadions
| native_name         = ''Stadion Stožice''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Stožice (31523159192).jpg
| image_size          = 250px
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|Slovēnija|Ļubļana}}
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =46  | latm  =04  | lats  =50  | latNS  =N
| longd =14  | longm =31  | longs =27  | longEW =E
| coordinates_type    = landmark
| coordinates_region  = Slovenia
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        = 2009. gadā
| built               =
| opened              = {{dat|2010|8|11}}
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = zāle
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         = ''Sadar Vuga architects d.o.o''
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            =
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105 x 68 m
| acreage             =
| tenants             = [[Slovēnijas futbola izlase]]<br>''[[NK Olimpija Ljubljana|NK Olimpija]]''
| cap_concert         = 23 000
| cap_athletics       =
| cap_football        = 16 038
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 103
|             7. čaula = 3
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 32
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Lr
|             atommasa = [262]
|   valences elektroni = [Rn]5f147s27p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1900 K (1627 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada marts}}
{{Observatorijas infokaste
|name            = RATAN-600
|image           = RATAN 600.jpg
|caption         = RATAN-600
|organization    = [[KZA Speciālā astrofiziskā observatorija]]
|code            =
|location        = {{vieta|Krievija|Karačaja-Čerkesija|Zalenčukskas rajons|Zalenčukska}}
| map = Krievija#Krievijas Eiropas daļa#Kaukāzs#Eiropa
| latd=43.8258|latNS=N
| longd=41.5864|longEW=E
|altitude        = 970 m v.j.l.
|weather         =
|established     = 1968–1977
|website         = https://www.sao.ru/ratan/
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
 |name         = Mākslas vēstures muzejs
 |image        = File:Maria-Theresien-Platz Kunsthistorisches Museum Wien 2010.jpg
 |established  = 1871-1891
 |location     = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| map_type            = Vīne
| latd  = 48 | latm  = 12 | lats  = 13.2 | latNS  = N
| longd = 16 | longm = 21 | longs = 41 | longEW = E
 |visitors     = 1 384 553 (2015)<ref>Kunsthistorisches Museum Wien (Hrsg.): Geschäftsbericht 2015, Kunsthistorisches Museum mit Museum für Völkerkunde und Österreichischem Theatermuseum, Wien 2015, S. 3</ref>
 |director     =
 |website      = {{URL|www.khm.at}}
{{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Vīnes vēsturiskais centrs
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv, vi
|        designation1_date = 2001
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1033 1033]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Austrija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 371 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Mākslas vēstures muzejs" width=260 height=260 zoom=16 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q95569"
}
</mapframe>
'''Mākslas vēstures muzejs''' ({{val|de|Kunsthistorisches Museum}}) ir mākslas muzejs [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]]. Lielākais mākslas muzejs valstī. Ar ''Kunsthistorisches Museum'' apzīmē gan iestādi, gan arī galveno ēku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Ornithopus sativus flower, serradelle bloem.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Ornithopus
| ģints_lv = Seradellas
| suga = Ornithopus sativus
| suga_lv = Sējas seradella
| binomial = Ornithopus sativus
| kategorijas =
| autors = Brot.
}}'''Sējas seradella''' (''Ornithopus sativus'') ir augu suga [[Seradellas|seradellu]] ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Vidusjūra]]s apgabala rietumdaļā, taču kā [[Nezāles|nezāle]] un kultivēts augs tā ir plaši izplatījusies [[Eiropa|Eiropā]]. Suga ir arī sastopama [[Latvija|Latvijā]] kā ļoti rets dārzbēglis.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/ornithopus-sativus-brot/|title=sējas seradella - Ornithopus sativus Brot. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-01-11}}</ref>

sentences:
{{mākslas darba infokaste/wikidata}}
'''''Brīvība uz barikādēm''''' ({{val|fr|La Liberté guidant le peuple}}) ir franču gleznotāja [[Ežēns Delakruā|Ežēna Delakruā]] glezna, kas tapusi par godu 1830. gada [[Jūlija revolūcija]]i, kurā tika gāzts karalis [[Šarls X]]. Tajā attēlota sieviete, kas simbolizē [[brīvība]]s konceptu un [[Brīvība (dieviete)|dievieti]], kura ir cilvēku pūļa priekšgalā, kuri dodas pār barikādēm un kritušo ķermeņiem, turot [[Franču revolūcija]]s karogu — [[Francijas karogs|trikoloru]], kas joprojām ir Francijas nacionālais karogs — vienā rokā un [[Muskete|musketi]] ar [[Iesmdurklis|durkli]] otrā. Brīvības tēls tiek uzskatīts arī par Francijas republikas simbolu un tiek saukts par [[Marianna|Mariannu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džerijs Magvairs
| attēls = Jerry Maguire movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jerry Maguire''
| žanrs = komēdija, romantiska filma, drāma, sporta filma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Džeimss Brukss]]
* [[Ričards Sakajs]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Toms Krūzs]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Bonija Hānta]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Gracie Films]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1996|12|13||bez}}
| ilgums = 136 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996|title=Jerry Maguire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 14, 2019|archive-date={{dat|2016|08|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160819075308/http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jerrymaguire.htm|title=Jerry Maguire (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 14, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|273,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Džerijs Magvairs"''' ({{val|en|Jerry Maguire}}) ir 1996. gada romantiska sporta drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Renē Zelvēgere]], [[Kellija Prestone]], [[Džerijs O'Konels]], [[Džejs Mors]] un [[Bonija Hānta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|12|13||bez}}.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Bruno Tauts
| image =
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1880|05|04}}
| location = [[Kēnigsberga]], [[Vācijas Impērija]]<br />([[Kaļiņingrada]], {{RUS}})
| deathdate = {{dat|1938|12|24}}
| deathplace =  [[Stambula]], {{TUR}}
| nationality = [[ebrejs]]
| field = [[arhitektūra]]
| training =
| movement = [[ekspresionisms]], [[modernisms]]
| famous works = [[modernisms|modernistiskās]] [[Berlīne]]s dzīvojamās ēkas (1913-1930)
| influenced by = [[Teodors Fišers]], [[Valters Gropiuss]]
| influenced = [[Valters Gropiuss]], [[Lekorbizjē]]
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
[[Kategorija:Sabiedrība pēc valsts]]
[[Kategorija:Urugvaja]]

sentences:
darināja un pirmoreiz lietoja jēdzienu "mīms" savā 1976. gadā izdotajā grāmatā "[[Savtīgais gēns]]"]]
'''Mīms'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_lemumi_2014.pdf|title=Svarīgākie lēmumi 2014. gadā|publisher=[[Valsts valodas centrs]]|accessdate={{dat|2015|06|01||bez}}|quote=LVEK 2014. gada 8. oktobra sēdē (protokola Nr. 37 2. §) atbalstīja svešvārda ''meme'' atbilsmi latviešu valodā formā '''mīms''' ar nozīmi 'angļu biologa R. Dokinsa postulētā kultūras pārmantošanās vienība, kas funkcionē analoģiski bioloģiskās iedzimtības vienībai gēnam, piem., melodija, mode, tradīcija, tikumisks princips, teorija, jēdziens; ar mīmiem, tāpat kā ar gēniem, var notikt mutācijas un dabiskā izlase', kas fiksēta "Svešvārdu vārdnīcas" 1999. gada izdevumā.|archive-date={{dat|2017|12|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171215084054/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_lemumi_2014.pdf}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.valodaskonsultacijas.lv/lv/questions/486|title=Kā latviešu valodā tulkot "meme"?|access-date=24.03.2022|date=24.03.2022}}</ref> ({{val|en|meme}}), arī '''mēme''',<ref>[https://www.apollo.lv/6851645/izskaidrota-2019-gada-popularaka-meme-uz-dusmigo-kaki-kliedzosa-sieviete Apollo. Izskaidrota 2019. gada populārākā mēme "Uz dusmīgo kaķi kliedzošā sieviete"]</ref><ref>[https://rebaltica.lv/2018/08/10-popularakas-politiskas-memes-sovasar/ ReBaltica. 10 populārākās politiskās mēmes šovasar]</ref> ir ideja, uzvedība vai kāds cits kultūras elements, kas izplatās no indivīda uz indivīdu.<ref name="p03">[http://www.merriam-webster.com/dictionary/meme Meme]. ''Merriam-Webster Dictionary''.</ref> Ideju, simbolu vai prakšu pārnese ar mīmiem attiecas uz rakstos, runā, žestos, rituālos vai citās imitējamās formās ietvertu kultūras elementu izplatīšanos sabiedrībā vai kādā sociālajā grupā. Mīmi ir kultūras analogi [[gēns|gēniem]], un to pavairošanās un mutēšanās notiek pēc līdzīgas loģikas.

sentences:
kreisajām parādes durvīm]]
'''Romiešu skaitļi''' ir skaitļu sistēma, kuru izmantoja [[Senā Roma|senie romieši]]. Tā radās apmēram 500 gadus pirms mūsu ēras.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2480
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2480''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2012
| Starts                 = {{dat|2012|5|17|SK}} 14:05 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-U]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2012
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~130 dienas
| Beigu_gads             = 2012
| Beigu_datums           = {{dat|2012|9|24|SK}} 17:03 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2012-024A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2472]]''
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2495]]''
}}
'''''Kosmos-2480''''' (''Космос-2480'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2012. gadā.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = سلطنة عمان, ''Salṭanat ʻUmān''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Omānas Sultanāts
|            valsts_nosaukums = Oman
|               karoga_attēls = Flag of Oman.svg
|            karoga_nosaukums = Omānas karogs
|              ģerboņa_attēls = National emblem of Oman.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Omānas emblēma
|                 symbol_type = Emblēma
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Nashid as-Salaam as-Sultani]]''
|               kartes_attēls = Oman in its region.svg
|             kartes_paraksts = Omānas atrašanās vieta Arābijas pussalā
|               galvaspilsēta = [[Maskata]]
| latd= 23 | latm= 36 | latNS= N | longd= 58 | longm= 33 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Absolūta monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Omānas sultāni|Sultāns]]
|                valsts_galva = [[Haitams ibn Tariks al Saīds]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Omānas kanclers|Kanclers]]
|               valsts_galva2 = ''[[Fahad ibn Mahmood Al Said]]''
|        neatkarības_iegūšana = [[Omānas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = [[1970]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 309 500
|               platība_rangs = 70.
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021. gada decembrī
|          iedzīvotāju_skaits = 4 527 446<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ncsi.gov.om/Elibrary/LibraryContentDoc/bar_monthly%20statistical%20bulletin%20Jan%202022_cff66e97-a7db-4265-a22d-5d42509261f4.pdf|title=Monthly Statistica Bulletin : Jan 2022|publisher=ncsi.gov.om|access-date={{dat|2022|01|23||bez}}|archive-date={{dat|2022|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20220123004127/https://www.ncsi.gov.om/Elibrary/LibraryContentDoc/bar_monthly%20statistical%20bulletin%20Jan%202022_cff66e97-a7db-4265-a22d-5d42509261f4.pdf}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 125.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 14,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 222.
|                     IKP_PPP = 74,431 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009. gadā
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 25 109
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,846 augsts
|                   HDI_rangs = 56.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Omānas riāls]]
|                valūtas_kods = OMR
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST = +4
|                      domēns = [[.om]]
|              tālsarunu_kods = 968
|                iso_kods_num = 512
|              iso_kods_alfa2 = OM
|              iso_kods_alfa3 = OMN
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Giant Puffball with Head.jpg
| att_nosaukums=Milzu apaļpūpēdis salīdzinājumā ar cilvēka galvu.
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Atmateņu klase
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints =Calvatia
| ģints_lv =Pūpēži
| suga =C. gigantea
| suga_lv =Milzu apaļpūdēdis
| binomial =Calvatia gigantea
| binomial_authority = ([[Augusts Batčs|Bačs]] un [[Kristiāns Hendriks persons|Persons]]) [[Kērtiss Geitss Loids|Loids]]
| sinonīmi=''Langermannia gigantea''
(Batčs un Persons) [[Frīdrihs Vilhelms Rostkoviuss|Rostk.]]
| kategorijas =nē
}}
{{Sēnes infokaste
| name = Calvatia gigantea
| whichGills = NA
| capShape = no
| hymeniumType= gleba
| stipeCharacter= NA
| ecologicalType=mycorrhizal
| sporePrintColor=brown
| howEdible=edible
| howEdible2 = inedible }}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teodors Volfs fon Līdinghauzens
|     vārds_orig =
|         attēls = Volfs fon Ludinghauzens.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Bīskaps T. Volfs fon Līdinghauzens (pa kreisi). Augšējā daļā bīskapa baznīca Daugavpilī, augšā pa labi - bīskapa ģerbonis (no albuma ''Terra Mariana'', 1888)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1662
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Līksnas muiža]] [[Inflantijas vaivadija]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
([[Augšdaugavas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1712
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Varšava]], [[Polijas—Lietuvas ūnija|Žečpospolita]]
({{POL}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''The Homesman''
| attēls = The Homesman poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, vēsturiska filma
| režisors = [[Tomijs Lī Džonss]]
| producents = * [[Pīters M. Brants]]
* [[Braiens Kenedijs]]
* [[Liks Besons]]
| scenārija autors = * [[Veslijs Olivers]]
* [[Kīrans Ficdžeralds]]
* Tomijs Lī Džonss
| galvenajās lomās = * Tomijs Lī Džonss
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika = [[Marko Beltrami]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[EuropaCorp]]''
* ''[[The Javelina Film Company]]''
* ''[[Ithaca]]''
| izplatītājs = * ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[Saban Films]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2014|5|18|Kannu filmu festivāls|2014|11|14|ASV|}}
| ilgums = 122 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://bbfc.co.uk/releases/homesman-film|title=The Homesman|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 9, 2019|archive-date={{dat|2014|11|29||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20141129070655/http://bbfc.co.uk/releases/homesman-film}}</ref>
| valsts = * {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|16 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=homesman.htm|title=The Homesman|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}

sentences:
{{noformējums+}}<!-- html tagi un daudz kas cits -->
{{vikisaites+}}
 <p>'''Kvadrātfunkcija''' ir [[funkcija]], kuru apraksta [[vienādojums]] <math>y={ax^2+bx+c}</math>, kur a,b,c ∈ R un a≠0.
  <ref> "Beyond the Quadratic Formula", Ron Irving, 21. lpp, {{ISBN|978-0883857830}}  </ref>
  Funkcijas [[grafiks]] ir [[parabola]].
  <ref> "Introductory and Intermediate Algebra: An Applied Approach", Richard Aufmann, Joanne Lockwood, 616 lpp., {{ISBN|978-1133365419}} </ref>
 </p>
<p> Šīs funkcijas definīcijas un vērtību apgabals ir visi reālie skaitļi. </p>

sentences: '''Siguldas viduslaiku pils''' ({{val|la|castellum Sygewaldensis, de castello Sygewaldensi}}, {{val|de|Schloss Segewold}}) ir viduslaiku pils [[Sigulda|Siguldā]], [[Gaujas senleja]]s kreisajā krastā, pilsētas ziemeļaustrumu daļā. Celta [[Zobenbrāļu Ordeņa mestri|Zobenbrāļu ordeņa mestra]] [[Venno]] laikā starp [[1207]]. un [[1209. gads|1209. gadu]]. Tā bija viena no pirmajām četrām konventa mītnēm,<ref name="Caune">Caune A., Ose I. Latvijas 12. gadsimta beigu — 17. gadsimta vācu piļu leksikons. Rīga, 2004.</ref> no 1432. gada kalpoja par [[Livonijas ordeņa landmaršali|Livonijas ordeņa landmaršala]] mītni. [[Livonijas karš|Livonijas kara]] laikā Siguldas pils bija [[Livonijas hercogiste]]s pārvaldnieka jeb "Livonijas hetmaņa" [[Jānis Hodkevičs|Jāņa Hodkeviča]] rezidence (1566—1578).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
'''Finanšu nozares arodbiedrība''' ir neatkarīga [[sabiedriska organizācija]], kas
uz brīvprātības principiem apvieno biedrus (darba ņēmējus,
pašnodarbinātos un uzņēmējus), kuri darbojas finanšu un
kapitāla tirgus sfērā, kā arī komercsabiedrībās, uzņēmumos,
iestādēs vai organizācijās, kas apkalpo minēto sfēru vai
izmanto tās pakalpojumus<ref>[http://finansu-nozares-arodbiedriba.lv/index.php?page=par-mums Par Finanšu nozares arodbiedrību]</ref>.

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
 | nosaukums     = Neogēns
 | karte         =Late Miocene Europe.jpg
 | o2            = 21.5
 | co2           = 280
 | temp          = 14
 | jūras līmenis = <!-- aprakstošs teksts -->
}}
'''Neogēns''' ir [[kainozojs|kainozoja]] [[ēra]]s otrais periods [[ģeoloģiskā laika skala|ģeoloģiskajā laika skalā]] pēc [[Paleogēns|paleogēna]]. Tas sākās pirms 23,05 ± 0,05 miljoniem gadu un beidzās pirms 2,588 miljoniem gadu. Neogēna periodu sīkāk iedala [[Miocēns|miocēna]] un [[pliocēns|pliocēna]] epohā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bīstamās spēles 2
| attēls                   =  Cruelintentions2-2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Cruel Intentions 2''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Rodžers Kambls]]
| producents               = [[Nīls H. Morics]]
| scenārija autors         = Rodžers Kambls
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Danns]]
* [[Sāra Tompsone]]
* [[Keri Linna Prata]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Mimija Rodžersa]]
* [[Terēza Hilla]]
| mūzika                   = [[P. Dž. Hanke]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Original Film]]''
* ''[[Newmarket Capital Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia TriStar Home Video]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|11|9|Ungārija|2001|3|13|ASV}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/cruel-intentions-2-manchester-prep-2000|title=Cruel Intentions 2: Manchester Prep|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bīstamās spēles 2"''' ({{val|en|Cruel Intentions 2}}) ir 2000. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Rodžers Kambls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Danns]], [[Sāra Tompsone]], [[Keri Linna Prata]], [[Eimija Adamsa]], [[Mimija Rodžersa]] un [[Terēza Hilla]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|11|9||bez}} Ungārijā. Filma veidota kā prīkvels 1999. gada filmai "[[Bīstamās spēles]]".

sentences:
{{infokaste+}}
'''Hamiltons Moriss''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Hamilton Morris''; dzimis 1987. gada 14. aprīlī) ir amerikāņu [[žurnālists]], dokumentālists un zinātniskais pētnieks. Viņš ir televīzijas raidījuma "''Hamilton's Pharmacopeia"'' veidotājs un režisors, kurā viņš pēta dažādu [[Psihotropā viela|psihoaktīvo vielu]] [[Vēsture|vēsturiskos]], [[Ķīmija|ķīmiskos]] un [[kultūra]]s aspektus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada decembris}}
'''Peičs''' var būt:
* [[Hugo Peičs]] (''Hugo Peitsch''; 1878—1951) — vācu vingrotājs;
* [[Leonhards Peičs]] (1904—1984) — latviešu jurists un šahists.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''HDI-Arena''
|attēls            = [[File:HDI-Arena 5612.JPG|250px|border]]
|valsts            = {{vieta|Vācija|Hannovere}}
|pilsēta           = Hannovere
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|pabeigts          =
|atklāts           = 1954
|izmaksas          =
|izmaksas1         = 82.8
|izmaksas2         =
|ēkas-garums       =
|stadiona-garums   =
|ēkas-platums      =
|stadiona-platums  =
|ēkas-augstums     =
|ēkas-apb-lauk     =
|stadiona-apb-lauk =
|kopējā-platība    =
|kubatūra          =
|arēnas-laukums    = 105 x 68 m
|koncerts          =
|vieglatlētika     =
|futbols           = 49 200
|basketbols        =
|hokejs            =
|klubu-mājvieta    = ''[[Hannover 96]]'' ([[Vācijas futbola Bundeslīga|Vācijas Bundeslīga]])
|mājas-lapa        =
}}
'''''HDI-Arena''''' ir [[stadions]] [[Hannovere|Hannoverē]], [[Vācija|Vācijā]]. Stadionā ir 49 200 sēdvietas un tajā savas mājas spēles aizvada ''[[Hannover 96]]''.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
| infobox_width         =
| image                 = Roma_San_Paolo_fuori_le_mura_BW_1.JPG
| image_size            =
| caption               = Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
| map_type              = Roma#Itālija#Eiropa
| telief = yes
| map_size              =
| map_label = Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
| position = left
| latd  = 41.858611 | latNS  = N
| longd = 12.477222 | longEW = E
| location              = {{vieta|Itālija|Lacio|Roma}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[bazilika]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neoklasicisms]]
| architect             = [[Luidži Poleti]] (rekonstrukcija)
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 4. gs
| year_completed        = 1840
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romas vēsturiskais centrs, Svētā Krēsla īpašumi šajā pilsētā ar ekstrateritoriālajām tiesībām un Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1980. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/91 91]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ITA}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 1430,8 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Svētā Pāvila bazilika ārpus mūriem" width=290 height=300 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q231699"
}
</mapframe>

sentences: '''25. februāris''' ir gada 56. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 309 (310 garajā gadā) dienas.

sentences:
s voltampēru raksturlīkne]]
'''Voltampēru raksturlīkne''' - [[elektronika|elektronikā]] bieži izmantojams grafiks, kas attēlo caur divizvadu ierīci (elementu) plūstošās [[strāva]]s atkarību no tai pieliktā [[spriegums|sprieguma]]. Šāds grafiks attēlo [[līdzstrāva]]s iedarbību uz elektronisku ierīci. Parasti apskata nelineāru elementu ([[diode|diožu]], [[dinistors|dinistoru]]) voltampēru raksturlīknes, jo lineāriem elementiem (piemēram, [[rezistors|rezistoriem]]), šis grafiks ir vienkārša [[taisne]]. Trīsizvadu elementiem ([[triode|triodēm]], [[tranzistors|tranzistoriem]]) uzņem raksturlīkņu kopas uz diviem izvadiem, uzdodot parametrus uz trešā izvada.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alberts Bērs
|         attēls = Alberts Bērs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1860
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Smiltene]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Alberts Bērs''' (''Albert Behr'', 1860-1919) bija ārsts [[psihiatrija|psihiatrs]], ''dr. med.'' (1891). [[Strenču psihiatriskā slimnīca|Strenču psihiatriskās slimnīcas]] pirmais direktors.

sentences: '''Augu šūnas''' ir [[eikariots|eikariotiskas]] [[šūna]]s, kas daļēji atšķiras no citu eikariotisko organismu šūnām.<ref>[http://micro.magnet.fsu.edu/cells/plantcell.html Molecular Expressions Cell Biology: Plant Cell Structure<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> Galvenās augu šūnas atšķirīgās sastāvdaļas ir:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei
| attēls                   = Spider-Man- Across the Spider-Verse poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spider-Man: Across the Spider-Verse''
| žanrs                    = supervaroņu filma, animācijas filma
| režisors                 =
* [[Žuakins Duš Santušs]]
* [[Kemps Pauerss]]
* Džastins K. Tompsons
| producents               =
* [[Avi Arads]]
* [[Eimija Paskāla]]
* [[Fils Lords]]
* [[Kristofers Millers]]
* Kristīna Šteinberga
| scenārija autors         =
* Fils Lords
* Kristofers Millers
* [[Deivids Kalahems]]
| galvenajās lomās         =
* [[Šamiks Mūrs]]
* [[Heilija Steinfelda]]
* [[Džeiks Džonsons]]
* [[Isa Reja]]
* [[Denjels Kaluja]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Braiens Tairī Henrijs]]
* [[Lorēna Velesa]]
* [[Grēta Lī]]
* [[Reičela Dreča]]
* [[Jorma Takouni]]
* [[Šejs Vigems]]
* [[Oskars Aizeks]]
| mūzika                   = [[Denjels Pembertons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Sony Pictures Animation]]''
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[Arad Productions]]''
* ''[[Lord Miller Productions]]''
* ''[[Pascal Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2023|6|2|ASV, Latvija}}
| ilgums                   = 140 min
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce |last=Couch |first=Aaron |date=May 25, 2023 |title=The Widening Web of Phil Lord and Chris Miller |work=The Hollywood Reporter |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |dead-url=no|access-date=May 25, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230525155902/https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/spider-man-across-the-spider-verse-phil-lord-chris-miller-1235497971/ |archive-date=May 25, 2023}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|689,3 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Spider-Man: Across the Spider-Verse (2023) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9362722/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2023|9|4||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Zirnekļcilvēks: Ceļojums Zirnekļpasaulē]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Zirnekļcilvēks: Pāri Zirnekļpasaulei"''' ({{val|en|Spider-Man: Across the Spider-Verse}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] [[datoranimācija]]s filma. Filmas režisori ir [[Žuakins Duš Santušs]], [[Kemps Pauerss]] un Džastins K. Tompsons. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Šamiks Mūrs]], [[Heilija Steinfelda]], [[Džeiks Džonsons]], [[Isa Reja]], [[Denjels Kaluja]], [[Džeisons Švarcmans]], [[Braiens Tairī Henrijs]], [[Lorēna Velesa]], [[Grēta Lī]], [[Reičela Dreča]], [[Jorma Takounei]], [[Šejs Vigems]] un [[Oskars Aizeks]].

sentences:
[[Kategorija:Tula]]
[[Kategorija:Tulas apgabalā dzimušie]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Marta Rācene (Dzērbele)
|     vārds_orig =''Zilākalna Marta''
|         attēls =Zilākalna Marta jaunībā.jpg
|     att_izmērs =150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1908
|     dz_mēnesis =3
|       dz_diena =30
|       dz_vieta =[[Dauguļu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1992
|      m_mēnesis =5
|        m_diena =22
|        m_vieta =[[Iecava]]
|   nodarbošanās =medmāsa, dziedniece
| dzimums = S
}}
'''Zilākalna Marta''', īstajā vārdā '''Marta Rācene''' (1908—1992), bija latviešu [[dziednieki|tautas dziedniece]], kas lielāko mūža daļu pavadīja savā zemnieku saimniecībā [[Zilākalna pagasts|Zilākalna pagasta]] "Žāzēnu" mājās.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Ghana|Gana}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mihaels Jozefs fon der Borhs
|     vārds_orig = ''Michael Josef von der Borch''
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|         attēls =

sentences:
{{cita nozīme|botānikas apakšdisciplīnu|medicīnas nozari|Algoloģija (medicīnas nozare)}}
'''Algoloģija''' ir [[botānika]]s apakšdisciplīna, zinātne par [[aļģes|aļģēm]].

sentences: '''Kvartets''' ({{val-la|quartus}} — ceturtais) ir muzikāls [[skaņdarbs]] ar četriem izpildītājiem vai četru izpildītāju [[ansamblis]]. Izplatīts klasicismā.

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Ghelamco arēna
| native_name         = ''Ghelamco Arena''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Gent_Ghelamco_Arena_panorama.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| map_type            = Beļģija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  51.016111 | latNS  = N
| longd =  3.734167 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 2013. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = ''Mixto Hybrid Grass Technology''
| scoreboard          =
| cost                =
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 20 000
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             = ''[[KAA Gent]]''
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences: '''Geštalts''' ({{val-de|Gestalt}} — 'forma', 'veids', 'struktūra') ir [[psiholoģija]]s [[teorija]] un [[psihoterapija]]s metode, uztveramo priekšmetu telpiski uzskatāma forma, ja šo priekšmetu būtiskākās īpašības nevar uztvert kā to daļu īpašību summu <ref name="ReferenceA">„Psiholoģija Mums” 2005.gada decembra numurs, 55.lpp.</ref>.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Trauna
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Traun
| attēls            = 0846-0847_-_Obertraun_-_Looking_west.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Traunas augštece
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Totes kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=39 | sāk_plat_s=03 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=13 | sāk_gar_m=56 | sāk_gar_s=49 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=48 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=22 | iet_gar_s=28 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}
| garums            = 153
| iztekas_augstums  = 940
| ietekas_augstums  = 251
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4277
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{dat|2004|12|26}}.]]
'''Cunami'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=76}}</ref> ({{val|ja|津波}} — 'ostas vilnis') ir milzu seismiski [[ūdens viļņi|jūras viļņi]], kurus galvenokārt izraisa zemūdens vai piekrastes [[zemestrīce]]s, reizēm [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumi, zemes nogruvumi un [[noslīdenis|noslīdeņi]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Var gadīties, ka tos izraisa arī liela [[meteorīts|meteorīta]] kritiens [[okeāns|okeānā]], kā arī [[kodolieroči|kodolieroču]] izmēģinājumi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Sechuran fox.jpg
| att_izmērs = 200px
| binomial = Pseudalopex sechurae
| autors = [[Oldfield Thomas|Thomas]], 1900
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Canidae
| dzimta_lv = Suņu dzimta
| ģints = Pseudalopex
| ģints_lv = Zorro
| suga = P. sechurae
| suga_lv = Sečuras zorro
| kategorijas = nē
| izplatība =

sentences:
[[File:18. Амперова сила.ogv|thumb|right|280px|Ampēra spēka demonstrējums]]
'''Ampēra spēks''' ir [[spēks]], ar kādu [[magnētiskais lauks]] iedarbojas uz [[strāva]]s vadu. Ja [[magnētiskā lauka indukcija]]s līniju virziens ir zināms, tad Ampēra spēka virzienu nosaka pēc kreisās rokas likuma. Ja kreisās rokas plaukstu novieto perpendikulāri magnētiskā lauka indukcijas līnijām tā, lai līnijas ieietu plaukstā un četri izstieptie pirksti būtu vērsti strāvas plūšanas virzienā, tad atliektais īkšķis norāda Ampēra spēka virzienu.

sentences: {{Commonscat|Military of Estonia|Militārisms Igaunijā}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Krimas kalni
|attēls                 = Crimea.Yayla.Cliff-2.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Krimas kalni pie [[Alušta]]s
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =45|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =34|lon_min =30|lon_sec =
|region                = Eiropa
|CoordScale            =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{UKR}} (de jure)/{{RUS}} (faktiski)
|ģeo_apgabals           = [[Krima]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 160
|platums                = 50
|kalns                  = [[Romankošs]]
|augstums               = 1545
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Krimas kalni''' ({{val|uk|Кримські гори}}, {{val|crh|Qırım dağları}}, {{val|ru|Крымские горы}}) ir kalnu sistēma [[Ukraina]]s [[Krima]]s pussalas dienviddaļā paralēli dienvidu piekrastei. Augstākā virsotne ir [[Romankošs]] 1545 m vjl, kas izvietojies grēdas vidusdaļā.<ref>{{PZT|392}}</ref> Grēdas garums ir ap 160 km, platums — līdz 50 km. Veidojas no galvenās grēdas [[Jaila]]s un diviem [[kuests|kuestiem]] — Vidusgrēdas (līdz 750 m augsta) un Ziemeļu grēdas (līdz 350 m). Galvenajā grēdā vairākas platoveida virsotnes. Sastāv no māla slānekļa, smilšakmeņiem, kaļķakmeņiem, izvirdumiežiem. Raksturīgi [[karsts|karsta]] procesi. Grēdā 1923. gadā izveidots Krimas rezervāts.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Kipra]]s prezidenti''', kopš [[1960]]. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agvilarīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls
|ŠtruncaID=2/B.05-50
|ķīm_formula=Ag4SeS
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Tumši sudrabaini pelēks, melns
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Masīvs
|skaldnība=Nav
|lūzums=Āķains
|cietība=2,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=7,48
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Adipīnskābes struktūrformula

Adipīnskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=HOOC(CH2)4COOH
|molmasa=146,15
|blīvums=1192
|kušanas temperatūra=149 - 150 °C
|viršanas temperatūra=337 °C
}}
'''Adipīnskābe''' (heksāndiskābe, 1,4-butāndikarbonskābe, HOOC—(CH2)4—COOH) pieder pie piesātinātajām divvērtīgajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Adipīnskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''adipinātiem''' (no {{val|la|adeps}} — '[[tauki]], [[speķis]]'). Adipīnskābe ir balta, kristāliska viela, kas nedaudz šķīst ūdenī.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Scotland'', ''Alba''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Skotija
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Scotland.svg
|            karoga_nosaukums = Skotijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Royal Arms of the Kingdom of Scotland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Skotijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Flower of Scotland]]'' (''[[de facto]]'')
|               kartes_attēls = Scotland in the UK and Europe.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Edinburga]]
| latd= 55 | latm= 57 | latNS= N | longd= 3 | longm= 12 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = [[Glāzgova]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
[[skotu gēlu valoda]]
|             etniskās_grupas = 89% [[skoti]]
7% [[angļi]], [[īri]], [[velsieši]]
4% citi
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Atkarīga no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Skotijas pirmais ministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Humza Jusafs]]
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 78772
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens = 1,9
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 5 194 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 65,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = 194 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2006
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 39680
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona = GMT
|                  utc_offset = 0
|              laika_zona_DST = BST
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.uk]]
|              tālsarunu_kods = 44
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Brenguļu pagasts
| karte             = Brenguļu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Brenguļi
| platība           = 80,2
| iedzīvotāji       = 923<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 923 / 80.2 round 1}}
| izveidots         = 1474<!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Alt-Wrangelshof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = <!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences: '''IAAF Slavas zāle''' ir [[Starptautiskā Vieglatlētikas federācija|Starptautiskās Vieglatlētikas federācijas]] 2012. gadā izveidota slavas zāle. Katru gadu Slavas zālē tiek uzņemti jauni biedri.

sentences:
sporas [[aski|askos]] mikroskopā]]
s bazīdijsporas uz bazīdijām]]
 (''Asplenium scolopendrium'') sporangiju kopas ar sporām lapu apakšpusē]]

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Vilhelms Romāns Reslers
| image         = Vilhelms Reslers.png
| imagesize     = 160px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1879|12|27}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
| deathdate     = 1949
| deathplace    = [[Ramštate]], {{DEU}}
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autoceļš Nr. 60
| operators =
| attēls = Interstate 60'2002.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Bobs Geils]]
| producents =
| scenārijs = Bobs Geils
| aktieri = * [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Eimija Smārta]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Eimija Džo Džonsone]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Ārts Evanss]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Maikls Dž. Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Interstate 60''
| studija = * ''Fireworks Pictures''
* ''Seven Arts Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Samuel Goldwyn Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|10|4}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autoceļš Nr. 60"''' ({{Val|en|Interstate 60}}) ir 2002. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bobs Geils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Gērijs Oldmens]], [[Eimija Smārta]], [[Kristofers Loids]], [[Eimija Džo Džonsone]], [[Anna Mārgreta]], [[Ārts Evanss]], [[Kriss Kūpers]], [[Kurts Rasels]] un [[Maikls Dž. Fokss]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Kauja par Vīni
|partof=[[Lielais turku karš|Lielā turku kara]] un [[Osmaņu-Hābsburgu kari]]em
|image=
|caption=Kauja par Vīni [[1683]]. gada [[12. septembris]]
|date=[[1683]]. gada [[12. septembris]]
|place=[[Vīne]], [[Svētā Romas impērija]] (tagad [[Austrija]])
|result=Izšķiroša [[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētās savienības]] uzvara
 Vīnes aplenkums tika noņemts
Osmaņu spēki cieta smagus zaudējumus un tika novājināti
|coordinates=
|combatant1='''[[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētā savienība]]''':

 [[Polija-Lietuva]]
 [[Svētā Romas impērija|Austrija]]
 [[Saksija]]
 [[Bavārija]]

 [[Frankonija]]
[[Švābija]]
|combatant2={{OTA}}
 [[Krimas haniste]]
[[Transilvānija]]
[[Valahija]]
[[Moldāvija]]
|commander1=[[Jans III Sobeskis]]
|commander2=[[Merzifonlu Kara-Mustafa pašā]]
|strength1=70 000
|strength2=138 000
~150 lielgabalu
|casualties1=4 000 nogalināti
|casualties2=15 000 nogalināti<ref>[https://books.google.lv/books?id=1MhaAAAAYAAJ&redir_esc=y ''A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East'', 2. sējums, Spencer Tucker, ABC-CLIO, 2010]</ref>
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Pasaules Tūrisma organizācija
|bgcolor      =
|fgcolor      =
|image        =
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      =
|map          =
|msize        =
|malt         =
|mcaption     =
|abbreviation = UNWTO
|motto        =
|formation    = 1974
|extinction   =
|type         = [[organizācija]]
|status       = aktīva
|purpose      =
|headquarters =
|location     =
|coords       =
|region_served = pasaule
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      =
}}

sentences:
{{Commons cat|Urban legends|Mūsdienu teikas}}
{{Cat main|Mūsdienu teika}}

sentences:
'''Ķērpji''' ({{val-la|Lichenes}}) ir kompleksi [[simbiotiski organismi]], kas ir izveidojušies [[Aļģes|aļģu]] un [[Sēnes|sēņu]] kopdzīves rezultātā. Tos veido [[asku sēnes]] ar [[zaļaļģes|zaļaļģēm]] vai [[zilaļģes|zilaļģēm]]. Trīs ķērpju ģintīs ietilpst [[bazīdiju sēnes]]. Šie koporganismi ir ļoti stabili un vienoti kā morfoloģiski, tā fizioloģiski. Ķērpjos esošās [[aļģes]] sauc par gonīdijām. Daži pētnieki to neuzskata par [[simbioze|simbiozi]], bet par īpašu [[Sēnes|sēņu]] [[parazītisms|parazītisma]] veidu uz aļģēm: sēne uzsūc [[ūdens|ūdeni]] un [[minerālvielas]], bet aļģe sintezē [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]]. Vairāki pētnieki atraduši, ka ķērpju [[laponis|lapoņos]] ir arī [[baktērijas]] ([[Azotobacter]]), kas saista [[slāpeklis|slāpekli]]. Botānikas nozari, kas pēta ķērpjus sauc par [[Lihenoloģija|lihenoloģiju]], pētniekus - par lihenologiem.<br>
Tā kā ķērpjiem piemīt īpašības un pazīmes, kas raksturīgas gan sēnēm, gan aļģēm, gan tikai ķērpjiem, tās mēdz izdalīt atsevišķā nodalījumā<ref>A. Piterāns, E. Vimba, L. Vulfa Zemāko augu sistemātika. Rīga, 1975.</ref> vai pieskaitīt sēņu (Fungus) valstij un klasificēt atbilstoši ķērpju laponī esošajai sēnei<ref name="auto">{{Cite web|url=https://enciklopedija.lv/skirklis/7254|title=ķērpji Latvijā|website=enciklopedija.lv}}</ref>.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences: '''Vadības grāmatvedība''' ir informācijas identificēšanas, rādītāju aprēķināšanas un novērtēšanas procesi [[Uzņēmums|uzņēmumā]] vai organizācijā.

sentences: '''Hoveni''' ({{val|de|von der Howen}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Fransuā Anglērs
|     vārds_orig = ''François Englert''
|         attēls = Francois Englert.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = {{vieta|Beļģija|Brisele}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{BEL}}
|        tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kornela Universitāte]]
[[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
[[Telavivas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Briseles Brīvā universitāte (franču valoda)|Briseles Brīvā universitāte]]
|        zinātne = Teorētiskā [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2013)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Fransuā Anglērs''' ({{val|fr|François, Baron Englert}}; dzimis {{dat|1932|11|6}}) ir beļģu [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2013. gadā kopā ar [[Pīters Higss|Pīteru Higsu]] saņēmis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju]] par teorētiskā [[Higsa mahānisms|Higsa mehānisma]] atklāšanu, kas deva ieguldījumu izpratnē par [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] masas izcelsmi, un kas guva apstiprinājumu, atklājot iepriekš paredzēto, fundamentālo [[Higsa bozons|Higsa bozonu]] ATLAS un [[Kompaktais mionu solenoīds|CMS]] eksperimentos [[CERN]]-a [[Lielais hadronu pretkūļu paātrinātājs|Lielajā hadronu pretkūļu paātrinātājā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2013 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.diena.lv/pasaule/nobela-premija-fizika-pieskirta-higsa-bozona-atklajejiem-14027887|title=Nobela prēmija fizikā piešķirta Higsa bozona atklājējiem|publisher=Diena.lv|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2013/press.html|title=The Nobel Prize in Physics 2013|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2013|10|8||bez}}}}</ref>

sentences:
spēle LU stadionā 2007. gadā]]
'''Latvijas Universitātes stadions,''' agrāk '''ASK stadions''', bija stadions [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]], kura tribīņu ietilpība bija aptuveni 5000 sēdvietu. Stadionā notika [[futbols|futbola]] un [[regbijs|regbija]] sacensības. Tajā savas mājas spēles aizvadīja [[FK Rīga]], kā arī [[Latvijas regbija izlase]].

sentences:
[[Kategorija:Sabiedriskās kustības un organizācijas Latvijas teritorijā]]
[[Kategorija:Vācbaltieši]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-nonāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)7CH3
|molmasa=128,2
|blīvums=718
|kušanas temperatūra=−53 °C
|viršanas temperatūra=151 °C
}}

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
Barons '''Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs''' ({{val-de|Wilhelm Friedrich Freiherr von Ungern-Sternberg}}, [[1752]]-[[1832]]) ieņēma augstu vietu Vidzemes guberņas sociālajā hierarhijā 18. gs. beigās un 19. gs. sākumā. Viņš bija [[Vidzemes guberņa|Vidzemes provinces]] padomnieks un Zemes tiesas asesors ([[1784]]-[[1785|85]]). Vidzemes landrātu kolēģijas un hoftiesas loceklis ([[1821]]), [[galma padomnieks]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija dihromāta formulvienības struktūrformula

Amonija dihromāta kristālrežģa modelis

 Amonija dihromāta paraugs
|       citi nosaukumi = amonija bihromāts, amonija pirohromāts
|           CAS numurs = 7789-09-5
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Cr2O7
|              molmasa = 252,07
|              blīvums = 2115
|  kušanas temperatūra = 168 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,2 g/100ml (0 °C)
 35,6 g/100ml (20 °C)
 40 g/100ml (25 °C)
 156 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija dihromāts''' ((NH4)2Cr2O7) ir oranžsarkani [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[dihromskābe]]s amonija sāls. Amonija dihromāts šķīst arī [[etanols|etanolā]], nešķīst [[acetons|acetonā]].

sentences: '''Tanka''' ({{val|ja|短歌}} (''tanka'') — 'īsā dziesma') ir sena [[japāņi|japāņu]] [[dzeja]]s forma, kas radusies apmēram [[7. gadsimts|7. gadsimtā]]. Tas ir piecu rindu bezatskaņu pants, kuram pirmajā un trešajā rindā ir piecas zilbes, bet pārējās — septiņas. Tankā kopā ir trīsdesmit viena zilbe (5—7—5—7—7). Galvenā atziņa tiek pausta pirmajās trijās rindās, nākamajās — noskaņa vai vispārinājums. Tankas tematika ir saistīta ar [[daba|dabu]], mīlas [[dzeja|dzeju]].

sentences:
[[Kategorija:Lielbritānijas riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Velsas sportisti|riteņbraucēji]]
[[Kategorija:Riteņbraucēji]]

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Labiāli''' līdzskaņi (saukti arī par '''lūpeņiem''') tiek artikulēti vai nu ar abām lūpām ('''bilabiāla''' artikulācija), vai ar apakšlūpu un augšzobiem ('''labiodentāla''' artikulācija).<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences: Šajā lapā apkopoti galvenie '''noteikumi''' un labas prakses piemēri [[:Vikipēdija:Portāls|Vikipēdijas portāliem]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Emīlija Ozoliņa
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Katlakalna pagasts|Katlakalna pagastā]], [[Rīgas apriņķis|Rīgas apriņķī]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1975
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[pedagoģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[LU Botāniskais dārzs]], [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]], [[Daugavpils Pedagoģiskais institūts]].
|     akad_amats = vecākā pasniedzēja
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]], [[Pauls Galenieks]], [[Aleksandrs Zāmelis]], [[Heinrihs Skuja]].
|       studenti = [[Laima Tabaka]], [[Kornēlija Birkmane]], [[Alfons Piterāns]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|     sasniegumi = Usmas ezera veģetācijas pētījumi, mācību grāmatas Augstāko auga sistemātika līdzautore
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
|align     = right
|direction = horizontal
|width     =
|image1    = USS Enterprise (CVN-65) underway in the Atlantic Ocean on 14 June 2004 (040614-N-0119G-020).jpg
|width1    = 200
|caption1  = ASV Jūras kara flotes aviācijas bāzeskuģis ''USS Enterprise''
|image2    = Ferryland Lighthouse.jpg
|width2    = 93
|caption2  = Bāka Kanādā
}}
'''Leģenda par bāku un kuģi''' ir [[mūsdienu teika]], kurā aprakstīta izdomāta saruna starp lielu kara [[kuģis|kuģi]] un, kā sākumā šķiet, mazāku kuģi, ar ko draud sadursme, bet kas beigās izrādās [[bāka]]. Stāstā [[ASV Jūras kara flote]]s kuģis (parasti [[līnijkuģis]] vai [[aviācijas bāzeskuģis]]) prasa citam kuģim mainīt savu kursu, lai nenotiktu sadursme. Otra puse (parasti [[Īrija]]s, [[Kanāda]]s vai [[Spānija]]s) atbild, ka kursu nemainīs un prasa to darīt kara kuģim. Kara kuģis uz to atbild identificējot sevi kā lielu un labi bruņotu kara kuģi un piedraud, ka ja otra puse nemainīs kursu, viņi neatbild par sekām. Otra puse uz to atbild, ka viņi ir bāka krastā un, ja kara kuģis nemainīs savu kursu, arī viņi par sekām neatbild.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
s polārstacijā [[Antarktīda|Antarktīdā]]]]
'''''Tucker Sno-Cat''''' ir ar [[kāpurķēdes|kāpurķēdēm]] aprīkots visurgājējs transportlīdzeklis, kas paredzēts ekspluatācijai [[sniegs|sniega]] apstākļos šķēršļotā apvidū. Ražo [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] kompānija ''Tucker Sno-Cat Corporation'' [[Medforda|Medfordā]], [[Oregona]]s pavalstī. No citiem līdzīga tipa sniega visurgājējiem atšķiras ar četrām neatkarīgām kāpurķēžu moduļu piekarēm. Tiek izmantoti transportam, sniega blietēšanai, sniega novākšanai, slēpošanas trašu ierīkošanai, glābšanas darbos u.c. Plaši izmantoti izpētes darbos [[Arktika|Arktikā]] un [[Antarktika|Antarktikā]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
[[File:Sēlijas novadu apvienība.svg|thumb|400px|Sēlijas novadu apvienības novadi]]
'''Sēlijas novadu apvienība''' ir brīvprātīga [[Latvija]]s [[pašvaldība|pašvaldību]] apvienība, kas tika dibināta 2012. gada 14. decembrī kopīgu mērķu un uzdevumu sasniegšanai. Tā darbojas kā [[Latvijas Pašvaldību savienība]]s struktūrvienība.

sentences:
[[Kategorija:Viļāni]]
[[Kategorija:Ielas Rēzeknes novadā|Viļāni]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Viļāni]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =2008-Indian-Rock-Python.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Python molurus|Tīģerpitons}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| virsdzimta = Henophidia
| virsdzimta_lv = Zemākās čūskas
| binomial = Henophidia
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Boidea''<ref>[http://www.apus.ru/site.xp/056052055048.html Инфраотряд Низшие ·змеи - Henophidia (Boidea)]</ref>
}}
'''Zemākās čūskas''' jeb '''zemāko čūsku virsdzimta''' (''Henophidia'') ir primitīvākā no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku infrakārtas]] (''Alethinophidia'') grupām. Tā apvieno cauruļčūskas, žņaudzējčūskas un pitonus, kopumā 10 dzimtas.<ref>[http://eol.org/pages/1301536/hierarchy_entries/51368697/overview EOL: Henophidia]{{Novecojusi saite}}</ref> Visām primitīvajām čūskām (zemākajām čūskām un [[akleņi]]em, kas nepieder pie [[īstās čūskas|īstajām čūskām]]) ir saglabājušies [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudimenti, bet priekškāju rudimenti nav saglabājušies nevienai mūsdienās dzīvojošai čūsku sugai.<ref>[http://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=1060194&fileOId=1060220 snakes]</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|tips=sārmu metāls
|kārtas skaitlis=3
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=
|2. čaula=1
|1. čaula=2
|simbols=Li
|atommasa=6,941
|valences elektroni=[He]2s1
|tabulas attēls=
|attēls=
Parafīna eļļā uzglabāti litija gabaliņi
|oksidēšanas pakāpes=+1
|elektronegativitāte=0,98
|blīvums=535
|kušanas temperatūra=453,69 K (180,54 °C)
|viršanas temperatūra=1615 K (1342 °C)
}}
'''Litijs''' ir vieglākais no [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], kas brīvā veidā [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] nav [[gāze]]. Tā simbols ir '''Li''' un kārtas numurs [[Elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir 3 un tas ir vieglākais pazīstamais [[metāls]]. Tas ir [[sārmu metāls]], jo ir ķīmiski ļoti aktīvs (reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdens|ūdeni]]), tāpēc brīvā veidā dabā nav sastopams. Litijs ir ķīmiski vismazāk aktīvais sārmu metāls. Dabā, savienojumu veidā litijs ir sastopams vairākos minerālos. Tāpat kā visi sārmu metāli, litijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans Dosē''' (''Jean Dausset''; dzimis {{dat|1916|10|9}} [[Tulūza|Tulūzā]], miris {{dat|2009|6|6}}) bija [[Francija|franču]] [[imunoloģija|imunologs]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums =  Новгородская Pеспублика
|nosaukums_latv_val  = Novgorodas Republika
|sugasvārds          = Novgorodas Republikas
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Austrumeiropa
|valsts              = Krievija
|laikmets            = Viduslaiki
|statuss             = <!--- Norāda valsts statusu --->
|statusa_teksts      = <!--- Brīvs teksts, kurš apraksta valsts stāvokli infokastes augšpusē. Bez vajadzības nelietot! --->
|impērija            =
|valdības_veids      = [[Jauktās pārvaldes]] [[Republika]]
|
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai  vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1136
|gads_beigas         = 1478
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled
                             government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in
                             exile)--->
|
|event_start         = <!--- Default: "Established" --->
|date_start          = <!--- Optional: Date of establishment, enter dates in
                             this format [[1 January]], [[1801]]--->
|event_end           = <!--- Default: "Disestablished" --->
|date_end            = <!--- Optional: Date of disestablishment --->
|
|event1              = <!--- Optional: other events between "start" and "end" --->
|date_event1         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place after "event_end"--->
|date_post           =
|
|p1                  = [[Kijivas Krievzeme]]
|flag_p1             = Coin of Vladimir the Great (reverse).svg
|s1                  = [[Pleskavas Republika]]
|flag_s1             = Символ господарства Псковского.png
|
|s2                  = [[Maskavija]]
|flag_s2             = Знамя Дмитрия Донского со Спасом.svg
|
|s3                  =  Perma (zeme)
|flag_s3             = Эмблема пермской земли (Саадачный покровец, около 1626 год).gif
|image_flag          =  Banner of the Novgorod Republic (c. 1385).svg
|flag                = Novgorodas Republika karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Coat of arms of the Novgorod Republic (c. 1385).svg
|symbol              = Novgorodas Republika ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Novgorod1400.png
|image_map_caption   = Novgorodas Teritorija 1400. gadā
|
|galvaspilsēta       = [[Novgoroda]]
|galvaspilsēta_exile = <!-- If status="Exile" -->
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[sennovgorodas dialekts]], [[Baznīcslāvu valoda]]
|reliģija            = [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|nauda               =
|
|<!--- Titles and names of the first and last leaders an their deputies --->
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|title_leader        = [[Novgorodas kņazi]]
|representative1     = <!--- Name of representative of head of state
                             (eg. colonial governor)--->
|representative2     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = Novgorodas veče<br>Bajāru padome
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area,
                             population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces),
                             area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population
                             density is calculated if area is also given --->
|footnotes           =
}}
s kartē pirms mongoļu iebrukuma]]
'''Novgorodas Republika''' ({{val|ru|Новгородская Pеспублика}}) jeb '''Novgorodas zeme''' (''Новгородскаѧ землѧ''), lokāli dēvēta par '''Dižās Novgorodas Kungu''' ({{val|ru|Господин Великий Новгород)}}, bija [[Veļikijnovgoroda|Novgorodas]] pilsētvalsts, kas izveidojās pēc [[Rurikoviču dinastija]]i piederošo [[Novgorodas kņazi|Novgorodas kņazu]] varas sairuma.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Aleksandrs Melders
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Jelgava
|         m_gads = 1986
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas =
* [[Latvijas Universitāte]]
* [[Upsālas Universitāte]]
* [[Britu Dabas vēstures muzejs]] (''Natural History museum'')
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol., graudzāļu dzimtas ''(Poaceae)'' sistemātika un taksonomija pasaules mērogā.
}}
'''Aleksandrs Melderis''' (1909—1986) bija latviešu [[botāniķis]], [[Latvijas Universitāte]]s privātdocents, [[Britu muzejs|Britu muzeja]] Eiropas [[herbārijs|herbārija]] vadītājs. Aprakstījis divas zinātnei jaunas [[graudzāļu dzimta]]s (''Poaceae'') ģintis un 50 citus taksonu. Veicinājis [[informācijas tehnoloģijas|informācijas tehnoloģiju]] ieviešanu [[botānika|botānikā]].

sentences: '''Ģeogrāfija''' ({{val|el|γεωγραφία}}: ''γεια'' — ‘Zeme’ un ''γραφειν'' — ‘rakstīt, aprakstīt’) ir [[dabaszinātne|dabaszinātņu]] un [[sociālās zinātnes|sociālo zinātņu]] sistēma, kas pēta [[Zeme|Zemi]], tai raksturīgās īpatnības, dzīvības izplatību uz Zemes, tai skaitā cilvēka izplatību un cilvēka darbības ietekmi. Ģeogrāfija ir joma, kur saskaras dabaszinātnes un sociālās zinātnes.

sentences:
[[Kategorija:Čīle]]
[[Kategorija:Dienvidamerikas vēsture]]
[[Kategorija:Vēsture pēc valsts]]

sentences:
{{nepilnīgs saraksts}}
Šajā uzskaitījumā apkopotas latviešu komponista '''[[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmas'''. Norādīti dziesmu vārdu autori.
{| class="wikitable"
|-
! Dziesmas nosaukums
! Vārdu autors
! Papildus informācija
|-
| "2006"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Adiet, meitas"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Afēra"
| [[Kārlis Anitens]]
| No izrādes "Dāvana mūsdienu sievietei"
|-
| "Ai, čigān, ceļiniek!"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Latvijas čigānu motīvi"
|-
| "Ai, dundur"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ai, vēja māt"
| [[Leons Briedis]]
| No radio iestudējuma "Ir jāņem viena balta zoss"
|-
| "Aicinājums"
| [[Aspazija]]
| No 5 dziesmu cikla zēnu korim un klavierēm ar Aspazijas vārdiem
|-
| "Aijas strīpainais sapnis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiviekste (Jāņu rīts)"
| [[Inese Zandere]]
| No cikla "Dziesmas par Latvijas upēm"
|-
| "Aiviekstes balāde"
| [[Juris Brežģis]]
|
|-
| "Aiz horizonta"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aiz kalniņa"
| [[Jānis Anerauds]]
| No kino filmas "[[Melnā vēža spīlēs]]"
|-
| "Aiziet!"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Aizturi elpu"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ak, jaukie laimes mirkļi"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Ak, sievietes"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Ak, tu Dieva tēva ziņa"
| [[Rūdolfs Blaumanis]]
| No izrādes "Īsa pamācība mīlēšanā"
|-
| "Akmens tilts"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Akmeņi Vidzemes jūrmalā"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Alise"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Allaž un mūžam"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Alus ziņģe"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Amālijas pažarnieks"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Amerika"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Amerikā snieg"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ances romance"
| [[Jānis Peters]]
| No kino filmas "[[Klāvs — Mārtiņa dēls]]"
|-
| "Anniņa vanniņā"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Anno Domini"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Ap Jāņiem Mārtiņos"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Apsveikums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Ar balsi viens"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Ar dievu neveiksmes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ar ķeizarkroni"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Ar mani atkal runā kaijas"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ar tevi vien"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Ardievas vasarai"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Arizona"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Arvien, arvien"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Asniņu dziesma"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Atceries gan"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Atceries mani vēl"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atgriešanās"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Atlantijas viļņos"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Atmiņas par Karpatiem"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Atmiņas par labiem laikiem"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Atmiņu uguns"
| [[Laimonis Pēlmanis]]
|
|-
| "Atnāk jauka vasariņa"
| [[Latviešu tautas dziesmas]] vārdi
|
|-
| "Atvadas vasarai"
| Alfrēds Krūklis
|
|-
| "Atvasaras stāsts"
| [[Alfrēds Krūklis]]
| No kino filmas "[[Lielais dzintars (filma)|Lielais dzintars]]"
|-
| "Atziedi, dvēsele"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Autobraucēju dziesmiņa"
| [[Laimonis Vāczemnieks]]
| No kino filmas "[[Dāvana vientuļai sievietei]]"
|-
| "Ābols"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādams un Ieva"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Ādolf, Ādolf"
| [[Evita Mamaja]]
| No mūzikla "Marlēna"
|-
| "Āzis"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Baba"
| [[Alberts Kronenbergs]]
| No cikla "Mazais ganiņš"
|-
| "Bad bad boys"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Balāde manam vectēvam"
| [[Arnolds Auziņš]]
|
|-
| "Balāde par Polārzvaigzni"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Balāde par skaudību"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Balāde par tukšu zārku"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Vecās Rīgas vitrāžas"
|-
| "Baldriānu songs"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Nāc pie puikām!"
|-
| "Balkons"
| [[Jānis Sudrabkalns]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Balta kaza"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Balta pūka"
| [[Imants Ziedonis]]
|
|-
| "Baltais menuets naktstumsā"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltais pusnakts putns"
| [[Biruta Skujeniece]]
| No izrādes "Trubadūrs uz ēzeļa"
|-
| "Baltas ābeles zied"
| [[Jānis Jurkāns (dramaturgs)|Jānis Jurkāns]]
| No mūzikla "Vella būšana"
|-
| "Baltā dziesma"
| [[Guntars Račs]]
| No mūzikla "Leģenda par Zaļo Jumpravu"
|-
| "Baltā saule"
| [[Ziedonis Purvs]]
|
|-
| "Baltā ziema"
| [[Rainis]]
|
|-
| "Baltijas jūra"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Balts sniedziņš snieg"
| [[Jānis Poruks]]
|
|-
| "Balvu valsis"
| [[Andris Vējāns]]
|
|-
| "Banāns"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Banknošu dziesma"
| [[Hermanis Paukšs]]
| No izrādes "Ceturtais skriemelis"
|-
| "Bāreņa lūgums"
| [[Jānis Peters]]
|
|-
| "Beigas labas, viss labs"
| [[Ārija Elksne]]
|
|-
| "Bez mīlestības nevaru nekā"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bez vēja mani laiva nes"
| [[Leons Briedis]]
|
|-
| "Bezdelīdzēns un zēns"
| [[Fricis Bārda]]
|
|-
| "Bēgšana"
| [[Hermanis Paukšs]]
|
|-
| "Bērnībā dzirdēts motīvs"
| [[Jānis Peters]]
| No cikla "Spuldze un nakts taureņi"
|-
| "Bērns un liepa"
| Moriss Karēms, atdz. [[Cecīlija Dinere]]
| No cikla "Mazs, laimīgs zēns"
|-
| "Bērzu birzīte"
| [[Egils Plaudis]]
|
|-
| "Bij' manā somiņā"
| [[Vilis Plūdons]]
| No cikla "Vītola stabules dziesmas"
|-
| "Bija reiz puķe"
| [[Jānis Peters]]
| No mūzikla "Māsa Kerija"
|-
| "Bildinājums"
| [[Alfrēds Krūklis]]
|
|-
| "Blēdība teātrī"
| [[Valdis Artavs]]
|
|-
| "Brauciet lēnām pār tiltu"
| [[Ādolfs Alunāns]]
| No izrādes "Džons Neilands"
|-
| "Brālītis mācījās dziedāt"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brālītis spēlē paslēpes"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīdinājums"
| [[Austra Skujiņa]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Guntars Račs]]
|
|-
| "Brīnums"
| [[Māra Zālīte]]
| No mūzikla "Meža gulbji"
|-
| "Es aiziet nevaru"
| [[Vizma Belševica]]
|}

sentences:
'''Žesti''' ir apzinātas vai neapzinātas [[Roka|roku]], [[Kāja|kāju]] vai [[Galva|galvas]] kustības, kas pavada [[Cilvēks|cilvēku]] saskarsmi.
	Lielākā daļa galveno saprašanās žestu ir vienādi visā pasaulē. Kad cilvēki ir priecīgi, viņi smaida; kad bēdājas vai ir dusmīgi, viņi sarauc [[Piere|pieri]] vai drūmi skatās.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Ukrainā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Ukrainas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Džāmas minarets
| Image       =
| State Party = {{flag2|Afghanistan}}
| Type        = Kultūra
| Criteria    = ii, iii, iv
| ID          = 211
| Region      = Āzija un Klusā okeāna reģions
| Year        = 2002
| Session     = 26.
| Danger      = 2002—pašlaik
| locmapin    = Afghanistan
| latitude    = 34.396667
| longitude   = 64.516111
}}
'''Džāmas minarets''' ({{val|fa|منار جام}}, ''Minār-e Ǧām'') ir 65 metrus augsts [[minarets]], kas tika uzcelts ap 1190. gadu no ķieģeļiem. Slavens ar sarežģīto ķieģeļu, apmetuma un glazēto flīžu apdari. Atrodas gandrīz nepieejamā reģionā [[Gouras province|Gouras provincē]], [[Afganistāna|Afganistānā]], pie [[Harīrūda]]s.

sentences:
'''Metaanalīze''' ir kvantitatīvās analīzes instruments, lai salīdzinātu un kombinētu vairāku pētījumu rezultātus. Metaanalīzi definē kā pētījumu rezultātu no individuāliem pētījumiem, kopuma statistisko analīzi ar mērķi apvienot secinājumus vienā kopīgā. Tā ir sistemātiska tehnika esošo kvantitatīvo pētījumu rezultātu atrašanai, pārbaudīšanai, apkopošanai un analīzei. Metaanalīze ir veicama, lai izdarītu vispārējus secinājumus no vairākiem empīriskiem pētījumiem par kādu konkrētu tēmu, kā arī lai palīdzētu formulēt hipotēzes pirms konkrētā pētījuma sākuma.
== Metaanalīzes būtība ==
Termins '''metaanalīze''' nozīmē pētījumu analīze. Daudzi pētījumi atkārtojas dažādos līmeņos, izmantojot, piemēram, dažādus [[izlase]]s lielumus, dažādu vecumu cilvēkus un tiek veikti dažādās valstīs dažādos vidēs. Metaanalīze atļauj veikt precīzu salīdzinājumu, nevis tikai virspusēju subjektīvu novērtējumu. Metaanalīze ir kļuvusi populāra samērā nesen līdz ar elektronisko datubāzu attīstību, un līdz ar to vienkāršāku un ātrāku piekļuvi pētījumiem, kā arī tādēļ, ka pieaudzis pētījumu apjoms par līdzīgām tēmām. Sistemātiski apkopojot un savienojot vairākus pētījumus, ir iespējams salīdzināt paša veiktos pētījumus ar citiem nozarē veiktiem pētījumiem un izdarīt ticamākus un visaptverošākus secinājumus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Turkestan Ground-Jay.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |  dzimta = Corvidae
 | dzimta_lv = Vārnu dzimta
 | ģints =Podoces
 | ģints_lv=Zemessīļi
 | suga=Podoces panderi
 | suga_lv=Saksaulu sīlis
 |      binomial = Podoces panderi<small> ([[Johann Fischer von Waldheim|Fischer]], 1821)</small>
  |   kategorijas = nē
}}
'''Saksaulu sīlis''' jeb '''Turkestānas zemessīlis''' (''Podoces panderi'') ir [[vārnu dzimta]]s (''Corvidae'') putnu suga, kas ir tuvu radniecīgs [[Irānas zemessīlis|Irānas zemessīlim]] (''Podoces pleskei'') no [[Irāna]]s. Izdala divas pasugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ World Bird List: Crows, mudnesters & birds-of-paradise, 2018]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2CH2OH
|molmasa=60,09
|blīvums=803,4
|kušanas temperatūra=146,7 K (-126,5 °C)
|viršanas temperatūra=370,3 K (97,1 °C)
}}
'''Propanols''' (propanols-1, propilspirts, CH3CH2CH2OH) ir pirmējais [[spirts]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums, kas šķīst ūdenī. Propanolam ir divi [[izomēri]] - propanols-1 (jeb propanols) un [[izopropanols|propanols-2]] (jeb izopropanols).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Švarce Elstere
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Schwarze Elster
| attēls            = Schwarze Elster Boot 0912 d3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Švarce Elstere pie Elsterverdas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Elstra, Baucenes apriņķis, [[Saksija]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 179
| iztekas_augstums  = 317
| ietekas_augstums  = 69
| kritums           = 248
| caurtece          = 18,1
| gada_notece       =
| baseins           = 5705
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=37 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=14 | sāk_gar_m=7 | sāk_gar_s=44| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=49 | iet_gar_s=57 | iet_gar_EW=E
}}
'''Švarce Elstere''' ({{val-de|Schwarze Elster}}) vai '''Čorni Halštrova''' ({{val-hsb|Čorny Halštrow}}) ir 179 km gara upe Vācijā, [[Elba]]s labā krasta pieteka. Švarce Elstere iztek [[Lauzicas augstiene|Lauzicas augstienē]], Elstras pilsētas teritorijā, Saksijā un tek caur [[Saksija|Saksijas]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]] un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] zemju teritorijām.

sentences:
zīmējums).]]
'''Talsu vēsture''' rakstītajos avotos sākas no [[1231]]. gada, kad tie pieminēti kā ciems (''villa Talse'') [[Vanema]]s [[kurši|kuršu]] līgumā ar [[Romas pāvests|Romas pāvesta]] sūtni [[Alnas Balduīns|Balduīnu no Alnas]] par pāriešanu kristīgajā ticībā. 1422. gadā pieminēta Talsu senpilsēta pie kuršu [[Talsu pilskalns|Talsu pilskalna]] ({{val-de|pilsahten to Talsen}}).

sentences: '''Privātpersonas bankrots''' ir [[Maksātnespēja|maksātnespējas procesa]] stāvokļa risinājums, kas izpaužas kā finansiālo, tiesisko un organizatorisko pasākumu kopums, kura mērķis ir pēc iespējas pilnīgāk apmierināt [[Kreditors|kreditoru]] prasījumus un likvidēt parādnieku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://m.likumi.lv/ta/id/166663|title=Zaudējis spēku - Maksātnespējas likums|website=m.likumi.lv|access-date=2021-02-12}}</ref> Bankrota procedūras ietvaros tiek realizēta visa parādnieka manta, un no tās realizācijas iegūtie līdzekļi novirzīti kreditoru prasījumu apmierināšanai.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://m.likumi.lv/ta/id/214590-maksatnespejas-likums|title=Maksātnespējas likums|website=m.likumi.lv|access-date=2021-02-12}}</ref>

sentences:
'''Rondo''' var būt:
* [[Ražons Rondo]] — amerikāņu basketbolists;
* [[Rondo forma]] — mūzikas forma;
* [[Rondo (dzeja)|Rondo]] — dzejas forma;
* [[Rondo (žanrs)|Rondo]] — vokāls solo žanrs operā;
* [[Rondo alla turca]] — Mocarta sacerēta sonāte.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Raudive
|     vārds_orig =
|         attēls =Konstantins_Raudive.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = [[Asūnes pagasts]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Badkrocingene]], {{DEU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Zenta Mauriņa]]
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte]], [[Madrides Universitāte]]
|        zinātne = [[filozofija]], [[parapsiholoģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Elektronisko balsu fenomens
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|kartogrāfu|iespiedēju ar līdzīgu uzvārdu|Nikolajs Mollīns}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Augusts Mellīns
|     vārds_orig = ''Ludwig August Mellin''
|         attēls = Ludwig August von Mellin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Tuhala, [[Igaunijas guberņa]] (tagad [[Harju apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1835
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = Kartogrāfija
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Boloņas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ludvigs Augusts Mellīns''' ({{val|de|Ludwig August Mellin}}; dzimis {{dat|1754|1|3}}, miris {{dat|1835|3|24}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedrisks darbinieks, kartogrāfs.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'' bāzes moduli vidū, ''[[Wentian]]'' moduli kreisajā pusē, ''[[Mengtian]]'' moduli labajā pusē, kravas kuģi ''[[Tianzhou]]'' aizmugurē un dieviem kosmosa kuģiem ''[[Shenzhou]]'' (priekšā un apakšā)]]
'''''Tiangong''''' ({{val|zh|天宫}}, {{zh-p|Tiāngōng}} — "Debess pils"), oficiāli '''''Tiangong'' kosmosa stacija''' ({{val|zh|天宫空间站}}) ir [[Ķīna]]s būvniecības posmā esoša [[orbitālā stacija|orbitālā stacija]] zemā [[Zeme]]s orbītā. Tā ir Ķīnas pirmā ilgtermiņa kosmosa stacija, Ķīnas pilotējamās kosmosa programmas "trešā soļa" mērķis. Pēc pabeigšanas ''Tiangong'' konstrukcijas masa būs no 80 līdz 100 t, kas ir aptuveni viena piektā daļa no [[Starptautiskā kosmosa stacija|Starptautiskās kosmosa stacijas]] masas un apmēram tāda pati kā bijusī PSRS un Krievijas kosmosa stacija ''[[Mir (orbitālā stacija)|Mir]]'', bet ar modernākām tehnoloģijām.

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
 |          nosaukums = Hansa Egedes statuja
 |vietējais_nosaukums = ''Hans Egedes statue''
 |             attēls = Egede_nuuk.JPG
 |    attēla_paraksts = Hansa Egedes statuja Nūkā, fonā [[Nūkas katedrāle]]
 |    atrašanās_vieta = {{vieta|Grenlande|Nūka}}
 |             autors =
 |        arhitektūra =
 |               tips =
 |          materiāls = [[bronza]]
 |            platība =
 |             garums =
 |            platums =
 |           augstums =
 |              sākts =
 |           pabeigts =
 |            atklāts =
 |          īpašnieks =
 |            veltīts =
 |        apmeklētāji =
 |          map_image = Grenlande#Ziemeļamerika
 |           map_text =
 |          map_width =
 |latd = 64.179611  | latNS = N
 |longd= 51.745528 | longEW= W
}}

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Dombes putnu parks
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Hiacintes_ara.JPG
|image_width         = 230px
|image_caption       = Hiacinšu aras ''(Anodorhynchus hyacinthinus)'' Dombes putnu parkā
|map_type            = Francija
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd  = 45 | latm  = 59 | lats  = 36 | latNS  = N
|longd =  5 | longm =  1 | longs = 36 | longEW = E
|coordinates_type    =
|coordinates_region  =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = 1970
|date_closed         =
|location            = {{vieta|Francija|Ēna (Rona-Alpi)|Villarsledomba}}
|area                = 35 ha
|num_animals         = 2000
|num_species         = 400
|members             =
|exhibits            =
|annual_visitors     = 300 000
|website             = {{url|http://www.parcdesoiseaux.com/}}
}}
'''Dombes putnu parks''' (''Parc des oiseaux'') ir [[zoodārzs]], kas atrodas [[Villarsledomba]]s komūnā, [[Ēna (Rona-Alpi)|Ēnas (Rona-Alpi)]] [[Francijas departamenti|departamentā]], [[Francija|Francijā]]. Parka teritorija ir 35 [[hektārs|ha]], un tajā mīt ap 400 sugas, kas pārstāv visus Zemeslodes [[kontinents|kontinentus]] un [[klimats|klimatiskās zonas]].

sentences: '''Valūtas tirgus''' ir [[tirgus]], kur viena [[valūta]] tiek apmainīta pret otru. Tas sevī ietver tirdzniecību starp vislielākajām pasaules bankām, [[centrālā banka|centrālajām bankām]], valūtas spekulantiem, starptautiskajiem uzņēmumiem, [[valdība|valdībām]] kā arī citiem finanšu tirgiem un institūcijām. Tirgošanās valūtas tirgos visā pasaulē šobrīd ir ap 2 [[triljons|triljoniem]] [[ASV dolārs|ASV dolāru]] dienā.{{nepieciešama atsauce}} Individuālie spekulanti šajā tirgū šobrīd aizņem ļoti mazu daļu un var tikai piedalīties netieši — izmantojot brokerus vai bankas.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Baltijas elektrostacija
| native_name         = ''Balti soojuselektrijaam''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map = Igaunija
| status              =
| image               = Balti_Soojuselektrijaam.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Narva]], [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}}
| latd  = 59  | latm  = 21 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 28 | longm = 07 | longs = 22 | longEW = E
| groundbreaking_date = 1959. gads
| start_date          =
| completion_date     = 1965. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{jāuzlabo|Teksts nesaskan, piemēram, ar angļu versijā teikto}}
'''Grieķu krusts''' var atsaukties uz diviem dažādiem simboliem: viens ir krusts ar četrām vienāda garuma astotstūra virsotnēm, bet otrs ir krusts ar apļa formām katrā stūrī.

sentences:
{{notiek}}
 dalībvalstis (zilā krāsā) un valstis ([[Bosnija un Hercegovina]] gaišzilā, [[Gruzija]] un [[Ukraina]] violetā krāsā), kas izteikušas vēlmi iestāties NATO. [[Kolektīvās drošības līguma organizācija]]s (KDLO) valstis ([[Krievijas Federācija]], [[Baltkrievija]], [[Armēnija]], [[Kazahstāna]]) iezīmētas sarkanā krāsā]]
 [[Krima|Krimā]] un netālu no [[Krievijas—Ukrainas robeža]]s izvietotajiem [[Krievijas Bruņotie spēki|Krievijas Bruņotajiem spēkiem]]]]

sentences:
{{Commonscat|Phoenix Coyotes|Fīniksas "Coyotes"}}
{{Catmore}}

sentences:
{{citas nozīmes|pilsētu|Ķegums (nozīmju atdalīšana)|Ķegums}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Ķegums
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Ķegums Power Station.jpg
| image_caption = [[Ķeguma HES]]
| image_shield = Kegums COA.svg
| shield_link = Ķeguma ģerbonis
| shield_size =
| pushpin_map = Latvija
| latd = 56
| latm = 44
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 43
| longs = 17
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Ogres novads]]
| established_title = Pilsētciemats
| established_date = kopš 1949. gada 16. jūnija
| established_title2 = Pilsēta
| established_date2 = kopš 1993. gada 11. marta
| leader_title = Ķeguma pilsētas pārvaldes vadītājs
| leader_name = Juris Laizāns
| seat_type = Vēsturiskie<br>nosaukumi
| seat = {{val-de|Keggum}}
| area_total_km2 = 6.8
| elevation_m = 40
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Ķegums}}
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5020 Ķegums
| website = [https://www.kegums.lv/ www.kegums.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Digitaria sanguinalis.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Digitaria
| ģints_lv = Pasāres
| suga = Digitaria sanguinalis
| suga_lv = Asinssarkanā pasāre
| binomial = Digitaria sanguinalis
| autors = (L.) Scop.
| sinonīmi =
}}'''Asinssarkanā pasāre''' ({{val|la|Digitaria sanguinalis}}) ir mainīga izskata [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas sastopama [[Centrālāzija|Āzijas centrālajā]] un [[Austrumāzija|austrumu]] daļā. [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], tā ir reti sastopama, adventīva suga.

sentences:
{{citas nozīmes|pāvestu|Lins (nozīmju atdalīšana)|Lins}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Lins
| vārds_orģ           = ''Linus''
| attēls              = Linus2.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Pāvests Lins
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|67|||N}}
| term_beigas         = {{dat|76|||N}}
| priekštecis         = [[Svētais Pēteris]]
| pēctecis            = [[Anaklēts]]
| dzim_dati           = nezināms
| dzim_vieta          = [[Etrūrija]], [[Romas impērija]]
([[Toskāna]], {{ITA}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|76||}}
| mir_vieta           = [[Roma]], [[Romas impērija]]
({{ITA}})
| apglabāts           =
| tautība             = itālis
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Ungārijas Padomju Republika''' jeb '''Padomju Republika Ungārijā''' ([[Ungāru valoda|ungāru]]: ''Magyarországi Tanácsköztársaság'') bija politisks režīms, kas pastāvēja [[Ungārija|Ungārijā]] no 1919. gada 21. marta līdz tā paša gada 6. augustam (133 dienas) un ieņēma 23% tās teritorijas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Varmes pagasts}}
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Grācas lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Graz''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = 16-07-05-Flughafen-Graz-RR2_0341.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = GRZ
| ICAO                       = LOWG
|lat_deg=46.993056|lat_dir=N
|lon_deg=15.439167|lon_dir=E
| karte                      = Austrija#Eiropa
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Grācas lidosta
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civila
| ipasnieks-operators        = ''Flughafen Graz Betriebs GmbH''
| ipasnieks                  = ''Holding Graz - Kommunale Dienstleistungen GmbH''
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Austrija|Štīrija|Grācas apkaimes apriņķis}}
| apkalpo                    = [[Grāca]]
| elevation-f                = 1115
| elevation-m                = 340
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 16L/34R
| r1-length-f                = 2 100
| r1-length-m                = 640
| r1-surface                 = zālājs
| r2-number                  = 16C
| r2-length-f                = 8 989
| r2-length-m                = 2 740
| r2-surface                 = asfalts
| r3-number                  = 34C
| r3-length-f                = 9 842
| r3-length-m                = 3 000
| r3-surface                 = asfalts
| r4-number                  = 16R/34L
| r4-length-f                = 2 493
| r4-length-m                = 760
| r4-surface                 = zālājs
| pasazieru_skaits           = 1 036 929 (2019)
| lidojumu_skaits            = 	14 727 (2019)
}}

sentences: "'''Karaliskā uguņošanas mūzika'''" ir [[Svīta (mūzika)|svīta]], kuru sacerējis [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]. Svīta pirmo reizi tika atskaņota [[1749]]. gada 27. aprīlī [[Londona|Londonā]], kad notika svētki par godu [[Austrija]]s un [[Anglija]]s miera līgumam un [[Karš par Austrijas mantojumu|kara par Austrijas mantojumu]] beigām. Rakstot "Uguņošanas mūziku", komponistam bija jārēķinās ar [[troksnis|troksni]], ko radīs [[pirotehnika]], tāpēc sākotnēji svītas izpildīšanas [[orķestris|orķestra]] sastāvā tika iekļautas 24 [[oboja]]s, [[baroks|baroka]] orķestrim raksturīgo trīs vietā. Kopā šajā orķestrī bija 24 obojas, 12 [[fagots|fagoti]], 9 [[trompete]]s, 9 [[mežrags|mežragi]], 3 pāri [[Timpāni|timpānu]], [[kontrafagots]] un vēl viens [[sitaminstrumenti|sitaminstruments]]. Svītas pirmās atskaņošanas laikā uz skatuves nokrita dažas [[petarde]]s, kas izraisīja ugunsgrēku. Par spīti ugunij, Hendelis turpināja diriģēt orķestri. Vēlāk skaņdarbs tika pārrakstīts tradicionālam baroka orķestra sastāvam, lai uzstātos [[Faundlingas slimnīca|Faundlingas slimnīcā]]. Šajā orķestrī [[vijole]]s spēlēja oboju daļas, [[Čells|čelli]] fagotu daļas, kā arī notika citas izmaiņas orķestra sastāvā.

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Foksa baseins
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       = Foxe.jpg
| paraksts     = Foksa baseina satelītaina
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| karte        =
  | vietaskarte          = Kanāda#Nunavuta
  | label                =
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 =
  | reljefa_karte              = jā
| ietilpst     =
| plat_d= 65| plat_m= 55| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 77| gar_m= 52| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 600
| platums      = 500
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 110—400
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = [[Prinča Čārlza sala]]
| pilsētas     = [[Iglulika]], [[Holbīča]]
| citas_daļas  =
}}
'''Foksa baseins''' ({{val|en|Foxe Basin}}, {{val|iu|ᐊᒥᑦᑑᑉ ᑕᕆᐅᖓ}}, ''Amittuup Tariunga'')<ref>[http://ihti.ca/eng/place-names/images/Map-WhereWeLiveTravel-1636px.jpg Nunavut, Where we Live and Travel]</ref> ir plašs līcis [[Kanāda]]s [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojies starp [[Bafina sala|Bafina salu]] ziemeļos un austrumos un [[Melvila pussala|Melvila pussalu]] rietumos.<ref>{{PZT|211}}</ref> [[Foksa šaurums]] dienvidos to savieno ar [[Hudzona līcis|Hudzona līci]] un [[Hudzona šaurums|Hudzona šaurumu]], bet šaurais [[Fjūri un Heklas šaurums]] ziemeļrietumos — ar [[Būtijas līcis|Būtijas līci]]. Krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu. Foksa baseina ziemeļdaļā daudz salu, lielākā no kurām ir [[Prinča Čārlza sala]]. Līcis lielāko daļu gada pildīts ar ledu, kuģojams augustā un septembrī. Krasti mazapdzīvoti, vienīgās pastāvīgās apdzīvotās vietas ir [[Iglulika]] un [[Holbīča]] Melvila pussalas piekrastē.

sentences:
{{informācijas izklāsts|konsekventi rakstā uzsvērta Latvija, lai gan Latvijai nav tik būtiska loma - par Latviju rakstam atsevišķi}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
 reljefs [[Ņujorka]] ]]
'' radio, 1931. gads]]
 "Babilona", [[Berlīne]] 1928. gads ]]
'' auto plūdlīnijas]]
 reklāmas [[plakāts]] ]]
'''''Art Deco''''' ir [[māksla]]s termins, kas apzīmē elegantu eklektisku [[Dizains|dizaina]] stilu ar aizsākumiem ap 1920. gadu [[Parīze|Parīzē]]. Stils izplatījās [[Latvija|Latvijā]]<ref>{{Grāmatas atsauce|last = Krastiņš |first=Jānis |authorlink= |title=Rīgas arhitektūras meistari 1850-1940 : The masters of architecture of Riga 1850-1940. |language=Latvian, English |publisher=Jumava |location=Riga |series= |year=2002 |isbn=9984-05-450-0}}</ref><ref>[http://www.makslasvesture.lv/index.php/1915_–_1940._g._Klasiskā_modernisma_un_jaunreālisma_periods] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171226145552/http://www.makslasvesture.lv/index.php/1915_%E2%80%93_1940._g._Klasisk%C4%81_modernisma_un_jaunre%C4%81lisma_periods|date={{dat|2017|12|26||bez}}}} Mākslas vēsture {{lv ikona}}</ref><ref>[http://www.dizainastudija.eu/index.php/lv/1/112/323/331/index.html] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120108150618/http://www.dizainastudija.eu/index.php/lv/1/112/323/331/index.html|date={{dat|2012|01|08||bez}}}} Ansis Cīrulis Parīzē {{lv ikona}}</ref> un gandrīz pa visu pasauli līdz pat [[otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām. Stils ietekmēja praktiski visas nozares, ieskaitot [[arhitektūra|arhitektūru]], [[tēlotāja māksla|tēlotāja mākslu]], lietišķo mākslu, interjera dizainu, rūpniecisko dizainu, [[mode]]s un juvelierizstrādājumus, kā arī [[glezniecība|glezniecību]], [[grafika|grafiku]] un [[kino]].

sentences: '''Konglomerāts''' ({{val|la|conglomero}} — 'savācu ciešā kaudzē') ir [[iezis]], kas sastāv no noapaļotām dažādu iežu atlūzām, un būtībā ir sacementētu [[oļi|oļu]] masa. Konglomerāti ir izplatīti daudzos pasaules reģionos.

sentences: '''12. marts''' ir 71. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (72. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 294 dienas.

sentences: s teritorijā. Aisti (kartes augšējā labajā stūrī) lokalizēti Lietuvas teritorijā.]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums = Sjerraleone
| attēls = Sierra Leone River Estuary ESA353596.jpg
| attēla_izmērs = 250px
| paraksts = Upes estuārs
| karte =
| kartes_paraksts =
| kartes_izmērs =
| vietaskarte       = Sjerraleone#Āfrika
| reljefs           = jā
| garums = 40
| garums_latvijā =
| iztekas_augstums =
| ietekas_augstums =
| kritums =
| kritums_latvijā =
| caurtece =
| gada_notece =
| baseins =
| baseins_latvijā =
| izteka = Bankasokas un Rokelas sateka ([[Sjerraleone]])
| ieteka = [[Atlantijas okeāns]]
| tek_caur = [[Sjerraleone]]
| baseina_valstis =
| pietekas =
| sāk_plat_d = 8
| sāk_plat_m = 34
| sāk_plat_s = 34
| sāk_plat_NS = N
| sāk_gar_d = 12
| sāk_gar_m = 57
| sāk_gar_s = 29
| sāk_gar_EW = W
| iet_plat_d = 8
| iet_plat_m = 30
| iet_plat_s = 14
| iet_plat_NS = N
| iet_gar_d = 13
| iet_gar_m = 11
| iet_gar_s = 10
| iet_gar_EW = W
}}
'''Sjerraleones upe''' ir upes [[grīva]] estuāra formā [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]] [[Sjerraleone|Sjerraleones]] valsts rietumos. To veido Bankasokas un Rokelas upju satece, un tās platums ir no 6 līdz 16 km, garums — 40 km. Tās  krastos atrodas galvenās valsts ostas — Karalienes Elizabetes II osta [[Frītauna|Frītaunā]] un Pepela. Estuārs ir svarīgs arī iekšējai kuģošanai un ir plašākā dabiskā osta Āfrikas kontinentā. Estuārā ir vairākas salas, tai skaitā Taso sala (lielākā no visām), Tombo sala un vēsturiski nozīmīgā Bansas sala ar senu vergturu būvētu apmetni.<ref>[http://www.britannica.com/eb/article-9067679/Sierra-Leone-River "Sierra Leone River"] britannica.com</ref> Upes daļas tiek sauktas arī par Tumbu ezeru (augštecē) un Tagrinas līci (lejtecē).

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences: '''Gaisa mitrums''' ir [[ūdens]] [[tvaiks|tvaiku]] daudzums [[gaiss|gaisā]]. Ūdens tvaiks ir ūdens [[gāze|gāzveida]] [[Agregātstāvoklis|stāvoklis]]. Silts gaiss spēj saturēt vairāk ūdens tvaika, tāpēc, gaisam atdziestot, mitruma var kļūt par daudz un tas izdalīsies no gaisa tai vai citā formā. Šo stāvokli ar gaisa 100% mitrumu sauc par [[rasas punkts|rasas punktu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ģeogrāfija 6. klasei|last=Biseniece|first=Anita|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC, SIA|year=2002|isbn=9984-22-115-6|location=Rīga|pages=146}}</ref> Mitruma ietekmē rodas [[nokrišņi]], [[rasa]] vai [[migla]]. Augsts mitruma daudzums samazina ķermeņa svīšanas efektivitāti, jo [[sviedri]] grūtāk iztvaiko no [[āda]]s; līdz ar to cilvēks var pārkarst.

sentences: '''Nirnbergas kodekss''' ({{val|de|Nürnberger Kodex}}) ir [[ētika]]s normu kopums, kas regulē [[Pētniecība|pētniecību]] ar cilvēku iesaisti. Tas tika izveidots [[1947. gads|1947.]] gadā pēc [[Nirnbergas process|Nirnbergas procesa]], kurā tiesāja [[Otrais pasaules karš|Otrā Pasaules kara]] noziedzniekus, tai skaitā ārstus un zinātniekus, kuri bija veikuši eksperimentus ar cilvēkiem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =
|          vārds_orig =''Wilhelm Reich''
|              attēls =Wilhelm Reich in his mid-twenties.JPG
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =Vilhelms Reihs 20. gadsimta divdesmito gadu vidū
|             dz_gads =1897
|          dz_mēnesis =3
|            dz_diena =24
|            dz_vieta =Dobrjaniči, [[Austroungārija]]
(ciems [[Ļvivas apgabals|Ļvivas apgabala]] [[Peremišļanu rajons|Peremišļanu rajonā]], {{UKR}})
|              m_gads =1957
|           m_mēnesis =11
|             m_diena =3
|             m_vieta =[[Levisburga]]s cietums, [[Pensilvānija]], {{USA}}
|           pilsonība =
|             tautība =[[austrieši|austrietis]]
|            paraksts =WilhelmReichsignature.jpg
|               skola =[[freidisms]]
|           intereses =[[seksualitāte]], [[marksisms]]
|              idejas =[[freidomarksisms]], [[seksuālā revolūcija]], [[vegetoterapija]], [[orgons]]
|          alma_mater =[[Vīnes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Juliuss Vāgners-Jauregs]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Zigmunds Freids]], [[Gustavs Landauers]], [[Kārlis Markss]], [[Makss Štirners]]
|          ietekmējis =[[Sols Belovs]], [[Viljams Barouzs]], [[Gī Debors]], [[Žils Delēzs]], [[Arturs Dženevs]], [[Normens Meilers]], [[Herberts Markūze]], [[A. S. Nīls]], [[Fricis Perlzs]], [[situacionisti]], [[Roberts Antons Vilsons]]
|               darbi =''Charakteranalyse'' (1933)
''Die Massenpsychologie des Faschismus'' (1933)
''Die Sexualität im Kulturkampf'' (1936)
|              valoda =[[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
'''Biovaras''' (''Biopower'') jēdzienu pirmais lieto [[Mišels Fuko]], bet vēlāk arī [[G. Agambens]], [[A. Negri]] un [[M. Harts]], lai apzīmētu īpašu varas formu, kura veic indivīdu kontroli un optimizēšanu, kas ir atšķirīga no varas formas, kura dominējusi aptuveni līdz 17 g.s. vidum un kuru raksturoja noteikta [[Valdnieks|valdnieka]] vara un indivīdu atrašanās šīs noteiktās varas ietekmē. Biovara ir decentralizēta varas forma, kura sevi izplata caur dažādām sabiedriskām institūcijām, kā piemēram, skolām, armijas struktūrām, [[Rūpnīca|fabrikām]] un psihoneiroloģiskajām klīnikām.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Benijs Benasi
|      Vārds_orig = ''Benny Benassi''
|          Attēls = Benassi@ElSalvador cropped.JPG
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Benijs Benasi koncerta laikā [[Salvadora|Salvadorā]] 2004. gadā
|        Dz_vārds = Marko Benasi
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1967|7|13}}<ref name="Benny Benassi - About">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.bennybenassi.com/about.html|title= Benny Benassi - About|accessdate= 2008-06-12|publisher= Benny Benassi|archiveurl= https://web.archive.org/web/20081013213147/http://bennybenassi.com/about.html|archivedate= 2008-10-13}}</ref>
|        Vieta_dz = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[House (mūzikas žanrs)|House]], [[Electro house]], [[Techno]]
|    Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[mūzikas producents]]
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1980—''pašlaik''
|Izdevējkompānija = Energy Prod. - D:Vision, Airplay, [[Ministry of Sound]], [[Ultra Records|Ultra]]
|   Darbojies_arī = [[Benassi Bros.]], Bat67, The Biz, FB, KMC, M&M, Two Men, [[Skrillex]], [[Gary Go]]
|           Mlapa = {{URL|http://www.bennybenassi.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Marko Benasi''' ({{val|it|Marco Benassi}}; dzimis {{dat|1967|7|13}}),<ref name="Benny Benassi - About" /> plašāk pazīstams kā '''Benijs Benasi''' (''Benny Benassi''), ir [[Itālija|itāļu]] [[dīdžejs]] un [[electro house]] mūzikas producents, ieguvis [[Grammy balva|Grammy balvu]]. Viņš ir labāk pazīstams ar savu 2002. gada vasaras hitu "[[Satisfaction]]". Benijs Benasi ieņem 13. vietu starp pasaules labākajiem DJ TheDJList mājaslapā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.thedjlist.com/djs/|title=theDJlist.com|access-date={{dat|2009|04|11||bez}}|archive-date={{dat|2015|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151208192901/http://thedjlist.com/djs/}}</ref> un 39. vispopulārākā DJ vietu oficiālajā 2008. gada globālajā ''[[DJ Magazine]]'' balsojumā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://djmag.com/index.php?op=top_100&story=home|title=DJmag.com: Top 100 DJs - Results & History<!-- Bot generated title -->}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Reinjona
 | native_name             = ''La Réunion''
 | settlement_type         = [[Francijas aizjūras departamenti|Francijas aizjūras departaments]]
 | image_skyline           =
 | imagesize               =
 | image_caption           =
 | image_flag              =Flag_of_France_(1794–1815,_1830–1974).svg
 | image_shield            = Blason Réunion DOM.svg
 | capital                 = [[Sendenī (Reinjona)|Sendenī]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Reunion in France.svg
 | mapsize                 = 235px
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{FRA}}
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 2512
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 844994
 | population_as_of        = 2013
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = RET
 | utc_offset              = +4
 | timezone_DST            =
 | utc_offset_DST          =
 | website                 =
 | blank_name              = [[Domēna nosaukums]]
 | blank_info              = [[.re]]
 | footnotes               =
}}
'''Reinjona''' ({{val|fr|La Réunion}}) ir [[Francija]]s aizjūras reģions un arī [[Francijas aizjūras departamenti|aizjūras departaments]]. Šī vulkāniskās izcelsmes sala atrodas [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], aptuveni 700 kilometrus uz austrumiem no [[Madagaskara]]s, bet 200 kilometrus uz dienvidrietumiem no [[Maurīcija]]s.

sentences: '''Hialuronidāzes''' ir [[fermenti]], kas sašķeļ [[hialuronskābe|hialuronskābi]]. 1971. gadā Karls Meijers sadalījis tos trijās grupās, pamatojoties uz fermentu reakcijas produktiem. Divas no šīm grupām ir sastopamas [[eikarioti|eikariotu]] šūnās un viena [[prokarioti|prokariotos]].<ref name="Meyer1971"/> Cilvēka šūnās ir seši gēni, kas kodē hialuronidāzes, tai skaitā [[HYAL1]], [[HYAL2]], [[HYAL3]] un PH-20/[[SPAM1]].<ref name="Csoka2001"/>

sentences:
{{Cita nozīme|mācītāju|juristu|Baltazars Bergmanis}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Baltazars Bergmanis
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1703
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 2
|            dz_vieta = [[Rīga]], [[Zviedru Vidzeme]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1768
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Bukulti]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Baltazars Bergmanis''' ({{val-de|Baltasar Bergmann}}, 1703–1768) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs.

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Iecavas vidusskola
|attēla_nos   =
|att_izm      =
|att_apraksts =
|dibin        = 1876
|vieta        = Skolas iela 37, [[Iecava]], {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Kārlis Kravis
|skoleni      = 801(2022)
|mlapa        = http://iecavas-vsk.lv/
}}
'''Iecavas vidusskola''' ir pamatizglītības un vispārējās vidējās izglītības iestāde [[Iecava|Iecavā]], kurā mācības notiek no 1. līdz 12. klasei.

sentences: '''Tilpuma elastības''' '''modulis''' ''K'' ir rādītājs, kurš raksturo [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] ([[viela]]s) spēju pretoties vispusīgai [[Stiepes un spiedes deformācija|spiedei]] ([[tilpuma deformācija]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|         attēls = Kroma.jpg
|          vārds = Monta Kroma
|        dz_gads = 1919
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{Vieta|Latvija|Jelgava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{Vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta = [[Rīga]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Kārlis Kroms
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejniece
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]]
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1948 Winter Olympics|1948. gada Ziemas Olimpiskās spēles}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Bonriki starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Bonriki International Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Aéroport_de_Bonriki.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = TRW
| ICAO                       = NGTA
|lat_deg=1.381667|lat_dir=N
|lon_deg=173.146944|lon_dir=E
| karte                      = Kiribati#Klusais okeāns
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Bonriki starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = right
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Tarava]], {{KIR}}
| elevation-f                = 9
| elevation-m                = 3
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 6598
| r1-length-m                = 2011
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences:
{{TOCright}}
{{Vikipēdija:Vikitikšanās/plānotās}}
Šajā lapā apkopotas '''aktualitātes''' [[Vikipēdija latviešu valodā|Vikipēdijā latviešu valodā]]. Vikipēdijā latviešu valodā notiekošajām aktualitātēm iespējams sekot līdzi arī tās [https://twitter.com/wikipedia_lv ''Twitter''], [https://www.facebook.com/wikipedialv ''Facebook''] un [https://www.instagram.com/lv.wikipedia ''Instagram''] lapās.

sentences: '''Digitālais mārketings''' ir [[tirgzinība]]s forma, kas koncentrējas uz mārketinga aktivitātēm digitālajā vidē, ar to saprotot vairākas galveno aktivitāšu platformas – e-pasta mārketingu, interneta pārlūku mārketingu, sociālo tīklu mārketingu, mobilo (viedtālruņu) mārketingu.<ref>[http://www.huffingtonpost.com/johana-reyes/digital-marketing-the-bes_b_5716955.html The 5 Most Common Digital Marketing Strategies]</ref> Katrā no šīm platformām tiek izmantoti dažādi mērķa tirgus sasniegšanas kanāli un tehniskie risinājumi, bet, ņemot vērā digitālo tehnoloģiju savstarpējo saistību, laba digitālā mārketinga kampaņa parasti notiek visās platformās. Piemēram, [[viedtālrunis|viedtālruņa]] lietotājam tiek nosūtīts [[e-pasts]], kura saturā iekļauta saite uz [[tiešsaistes sociālais tīkls|sociālā tīkla]] lapu ar informāciju, kas atrodama arī [[tīmekļa pārlūkprogramma|interneta pārlūka]] meklēšanas rezultātos.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 60
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 22
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Nd
|             atommasa = 144,242
|   valences elektroni = [Xe]4f46s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Neodīma paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un neodīma magnēti
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,14
|              blīvums = 7010
|  kušanas temperatūra = 1297 K (1024 °C)
| viršanas temperatūra = 3347 K (3074 °C)
}}
'''Neodīms''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Nd''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 60. Tas ir ķīmiski aktīvs retzemju [[metāls]]. Tāpat, kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]], neodīmu iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]]. Neodīmu dažreiz lieto [[stikls|stikla]] krāsošanai, un Nd2Fe14B lieto ļoti spēcīgu [[magnēts|magnētu]] izgatavošanai. Savienojumos neodīms parasti ir trīsvērtīgs.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 91
 | lv  = Deviņdesmit viens
}}
'''91 (deviņdesmit viens)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[90 (skaitlis)|90]] un [[92 (skaitlis)|92]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit pirmā diena ir [[1. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[31. marts]]).

sentences: '''Šķidrais slāpeklis''' ir bezkrāsains [[šķidrums]] - [[slāpeklis|slāpekļa]] šķidrais [[agregātstāvoklis]]. [[Atmosfēras spiediens|Atmosfēras spiedienā]] šķidrais slāpeklis vārās pie –195,8° C, tā [[blīvums]] ir 0,808 g/cm3. Šķidrais slāpeklis nav indīgs vai sprādzienbīstams. Izolētos konteineros, piemēram, [[Djuāra trauks|Djuāra traukos]], to var pārvadāt bez ievērojamiem iztvaikošanas zudumiem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|        platums =
|          vārds = Noams Čomskis
|     vārds_orig = ''Noam Chomsky''
|         attēls = Noam Chomsky portrait 2015.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Noams Čomskis 2015. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|       paraksts =
|          skola =
|      intereses = [[Valodniecība]], [[metavalodniecība]], [[psiholoģija]], [[politika]], [[ētika]]
|     alma_mater = [[Pensilvānijas Universitāte]]
|      skolotājs =
|      skolnieks =
|     ietekme_no =
|     ietekmējis =
|          darbi =
|         valoda =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Avrams Noams Čomskis''' ({{val|en|Avram Noam Chomsky}}, {{izrunā|æˈvrɑːm ˈnoʊm ˈtʃɒmski}}, dzimis {{dat|1928|12|7}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[valodnieks]], [[filozofs]] [[kognitīvā zinātne|kognitīvais zinātnieks]], [[vēsturnieks]], sabiedrības struktūru kritiķis un [[politiskais aktīvisms|politiskais aktīvists]]. Čomskis ir [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts|Masačūsetsas Tehnoloģiju institūta]] valodniecības profesors, un [[Čomska hierarhija]]s — formālu valodu klasifikācijas — autors. Viņa darbiem valodniecībā ir bijusi liela loma [[biheiviorisms|biheiviorisma]] norietā un apziņas izpētē. Čomskis ir [[anarhosindikālisms|anarhosindikālists]] un kļuvis pazīstams ar politisko aktīvismu, saviem [[liberālisms|liberāli]] [[kreisa politika|kreisajiem]] politiskajiem uzskatiem, un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ārpolitikas kritiku. Viņš ir sarakstījis desmitiem grāmatu par valodniecību un ASV ārpolitiku.

sentences:
{{infokaste+}}
[[file:Ibn Bājja, Sayr mulhimah min al-Sharq wa-al-Gharb.png|thumb|]]
'''Ibn Badža''' (ابن باجة, ''Ibn Bajjah''), pilnā vārdā '''Abu Bakrs Muhamads ibn Jahja ibn al-Sajehs ''' (أبو بكر محمد بن يحيى بن الصايغ, ''Abu Bakr Muhammad Ibn Yahya Ibn al-Sayegh''), [[kristietība|kristiešu]] [[Eiropa|Eiropā]] pazīstams kā '''Avempass''' (''Avempace'') (dzimis starp 1070. un 1090. gadu [[Saragosa|Saragosā]], miris 1138. gadā [[Fesa|Fesā]]) - [[arābi|arābu]] [[filozofija|filozofs]] un [[medicīna|ārsts]].

sentences:
{{Cita nozīme|juristu|mācītāju|Baltazars Bergmanis (mācītājs)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Baltazars fon Bergmanis
|     vārds_orig = ''Balthasar von Bergmann''
|         attēls = Baltazars_Bergmans.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Baltazara fon Bergmana (apakšā) ēnu profils (J.K.Broces zīmējums)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]
([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1789
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 17
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Baltazars Bergmanis (mācītājs)|Baltazars Bergmanis]]; māte - Anna Elizabete, dzim. Depkina
|          brāļi = [[Ambrozijs fon Bergmanis]] (''Ambrosius von Bergmann'', 1740-1784, ārsts), [[Gustavs fon Bergmanis]] (''Gustav von Bergmann'', 1749-1814, mācītājs) un [[Liborijs fon Bergmanis]] (''Liborius von Bergmann'', 1754-1823, mācītājs)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Margarēte, dzim. Berga (kāzas 1768. gada 27. novembrī [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]])
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
]]
'''Ženēvas konvencijas''' ir četri [[miera līgums|miera līgumi]] ar trim papildprotokoliem, kas nosaka [[starptautiskās tiesības|starptautiskās tiesību]] standartu humanitārai attieksmei pret [[karš|kara]] upuriem. Termins izmantots vienskaitlī (''Ženēvas konvencija'') pārsvarā norāda uz nolīgumiem, kas tika parakstīti pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] 1949. gadā, kad tika papildināti pirmie trīs miera līgumi un pievienots ceturtais.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Jēkabs Rūsiņš
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1917
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = [[Bārtas pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1994
|          m_mēnesis = 06
|            m_diena = 08
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Milda Vecvarare]]
|              bērni = Andris Rūsiņš
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Tulkotājs]], [[dzejnieks]], [[novadpētniecība|novadpētnieks]], [[žurnālists]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[lietuviešu valoda|lietuviešu]]<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.irliepaja.lv/lv/raksti/liepajnieki/pirms-100-gadiem-dzimis-literats-un-zurnalists-jekabs-rusins/|title=Pirms 100 gadiem dzimis literāts un žurnālists Jēkabs Rūsiņš|publisher=irliepaja.lv|accessdate={{dat|2018|12|1||bez}}}}</ref>
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Jēkabs Rūsiņš''' (dzimis {{dat|1917|3|28}}, miris {{dat|1994|6|8}}) bija [[latvieši|latviešu]] [[dzejnieks]], [[tulkotājs]], [[novadpētniecība|novadpētnieks]] un [[žurnālists]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Opel''
| Uzņēmuma_veids      = kapitālsabiedrība
| Logo                =
| Dibināšanas_datums  = 1862. gads
| Sēdeklis            = [[Riselsheima]], {{DEU}}
| Vadība              =
| Darbinieku_skaits   = 37 000 (2017)
| Apgrozījums         = 18,6 miljardi Eiro (2016)
| Bilance             =
| Nozare              = [[autobūve]]
| Produkti            = [[automašīna]]s
| Mājaslapa          = [https://www.opel.com/ opel.com]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Leopolds Dītrihs Ernsts fon Pecolds
|     vārds_orig = ''Leopold Dietrich Ernst von Pezold''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1832
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Viljandi]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 21
|        m_vieta = [[Karlsrūe]] [[Vācijas impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mākslinieks, mākslas vēsturnieks, žurnālists
|        dzimums = V
|         vecāki = Augusts fon Pecolds, Karolīne, dzimusi Tīlinga
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija, dzimusi Millere
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{| class="wikitable" align=right
|-
!
Precizitāte
! [[Noapaļošana|Apaļošana]] līdz
zīmīgajiem cipariem
! Apaļošana līdz
vietām aiz komata
|-
| Pieci
| align=center | 12,345
| align=center | 12,34500
|-
| Četri
| align=center | 12,35
| align=center | 12,3450
|-
| Trīs
| align=center | 12,3
| align=center | 12,345
|-
| Divi
| align=center | 12
| align=center | 12,35
|-
| Viens
| align=center | 10
| align=center | 12,3
|-
| Nulle
| align=center | —
| align=center | 12
|}
'''Zīmīgie cipari''' ir [[cipars|cipari]], kas satur informāciju par skaitļa precizitāti. Zīmīgie cipari sākas ar pirmo no nulles atšķirīgo ciparu, sākot skatīties no kreisās puses, un beidzas ar pēdējo pareizo ciparu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Ročesteras katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = 2006SweepsCath1crop.jpg
| image_size            =
| caption               = Ročesteras katedrāle
| map_type              = Anglija#Lielbritānija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Ročesteras katedrāle
| position              = left
| latd                  = 51.388962
| longd                 = 0.503293
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Kenta|Ročestera (Kenta)}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Ročesteras Gandalfs]]
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1079. gads
| year_completed        = 1238. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Ročesteras katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2635720"
}
</mapframe>

sentences:
{{citas nozīmes|ASV prezidenta rezidenci|Baltais nams (nozīmju atdalīšana)|Baltais nams}}
{{Ēkas infokaste
|name=Baltais nams
|native_name= ''the White House''
|image=White House north and south sides.jpg
|image_size = 250px
|caption=
|map_type=Vašingtonas centrs
|latd=38.8977
|latNS=N
|longd=77.0365
|longEW=W
|location= {{vieta|ASV|Vašingtona}}
|current_tenants=[[ASV prezidents]] [[Džo Baidens]] un ASV pirmā ģimene
|architect=[[Džeimss Hobens]]
|floor_area= 5100 m²
|client=
|engineer=
|start_date={{dat|1792|10|13|N|bez}}
|completion_date = {{dat|1800|11|1|N|bez}}
|structural_system=
|size=
}}
'''Baltais nams''' ({{val|en|White House}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prezidenta rezidence [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Tas atrodas Pensilvānijas avēnijā 1600. Baltā nama arhitekts ir [[Džeimss Hobens]]. Celtniecības darbi sākās [[1792]]. gadā un beidzās {{dat|1800|11|1}}. Tai dienā par pirmo tā saimnieku kļuva toreizējais prezidents [[Džons Adamss (prezidents)|Džons Adamss]].

sentences: '''Garša''' ir viena no sarežģītākajām un grūtāk izskaidrojamām [[maņa|maņām]]. Tās galvenais orgāns ir [[mēle]] un uz tās izvietotie garšas pumpuriņi. Parasti, runājot par garšu, piemin garšas kārpiņas, taču pirmos signālus par [[ēdiens|ēdienu]] uztver tieši šie sīpolveida garšas pumpuriņi, kas izvietoti iepriekš pieminētajās kārpiņās.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Lielais Sālsezers
|attēls=Great Salt Lake ISS 2003.jpg
|paraksts=Lielais Sālsezers no kosmosa, 2003. gads
|vieta={{USA}}
|vieta2=[[Jūta]]
| map = ASV#Jūta
| plat_d=41 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=112 | gar_m=35 | gar_s= | gar_EW=W
|platība=~4400
|garums=120
|Vid_dziļums=4,3
|Max_dziļums=~10
|tilpums=18,92
|augstums_vjl=1283
|izteka=nav
|baseins=55 685
|valstis=[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|salas=8—15
|pilsētas=[[Soltleiksitija]]<br />[[Ogdena]]
}}

sentences: {{Commonscat|Religion in Poland|Reliģija Polijā}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Enciklopēdija"
| attēls        = Encyclopedie de D'Alembert et Diderot - Premiere Page - ENC 1-NA5.jpg
| att_izm       = 220px
| image_caption = "Enciklopēdijas" titullapa
| author        = redaktori: [[Denī Didro]], [[Žans Lerons Dalambērs]]
| country       = {{FRA}}
| language      = Franču
| release_date  = 1751—1772
| genre         = [[Enciklopēdija]]
| publisher     =
}}
'''"Enciklopēdija jeb Zinātņu, mākslu un amatu skaidrojošā vārdnīca"''' ({{val|fr|Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers}}) ir vispārēja satura [[enciklopēdija]], kas tika izdota [[Francija|Francijā]] laikā no 1751. līdz 1772. gadam.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kerija Andervuda
|      Vārds_orig = ''Carrie Underwood''
|          Attēls = Carrie Underwood 2, 2012.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Kerija Andervuda 2012. gadā
|        Dz_vārds = Kerija Marija Andervuda
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1983|3|10}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|ASV|Oklahoma|Muskogī}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[kantrimūzika|kantri]], [[kantripops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja, dziesmu autore, aktrise
|     Instrumenti = Vokāls, ģitāra, klavieres
|            Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[19 Entertainment|19]], [[Arista Nashville]], [[Arista Records|Arista]]
|   Darbojies_arī = [[Brad Paisley]], [[Randy Travis]]
|           Mlapa = {{URL|http://www.carrieunderwoodofficial.com}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = S
}}
'''Kerija Marija Andervuda''' ({{val|en|Carrie Marie Underwood}}; dzimusi {{dat|1983|3|10}} [[Muskogī]], [[Oklahoma]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise. Viņa uzvarēja ASV televīzijas šova "[[Amerikāņu elks]]" ceturtajā sezonā 2005. gadā.<ref name="foxnews">{{ziņu atsauce|title= Carrie Underwood Is America's 'Idol'|url= http://www.foxnews.com/story/0,2933,157706,00.html|publisher= Fox News|date= May 26, 2005|accessdate= December 15, 2007|archiveurl= https://web.archive.org/web/20110906094306/http://www.foxnews.com/story/0,2933,157706,00.html|archivedate= {{dat|2011|09|06||bez}}}}</ref> K. Andervuda ir saņēmusi vairākas [[Grammy award|''Grammy'' balvas]]. Viņa izdevusi četrus albumus, ir devusies piecās tūrēs. Ir filmējusies vairākās filmās, no kurām lielākā daļa vēl nav iznākušas. Viņas pirmais albums ''[[Some Hearts]]'' tika sertificēts ar septiņkāršo platīna disku pēc [[Amerikas Ierakstu industrijas asociācija|RIAA]] sistēmas, tāpat tas ''[[Billboard]]'' vērtējumā tika atzīts par 2000. gadu dekādes labāko kantrimūzikas albumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.billboard.com/charts-decade-end#/charts-decade-end/country-albums?year=2009 |title=Music Charts, Most Popular Music, Music by Genre & Top Music Charts |work=Billboard |date=December 31, 2009 |accessdate=January 6, 2011 |archive-date={{dat|2010|07|15||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100715151758/http://www.billboard.com/charts-decade-end#/charts-decade-end/country-albums?year=2009 }}</ref>

sentences: '''Lokatīvs''' ({{val|la|locativus}}) ir [[locījums]], kas apzīmē atrašanās vietu. Tas atbild uz jautājumu ''kur?''.

sentences:
{{infokaste+}}
s.]]
'''Rūdolfs Fēlikss Bauers''' (''Rudolph Felix Bauer''; [[1667]]—[[1717]]), pēc pāriešanas krievu dienestā '''Rodions Hristianovičs Baurs''' ({{val|ru|Родион Христианович Баур}}), arī '''Kristiāns Fēlikss Bauers''' ({{val|de|Christian Felix Bauer}}) bija zviedru, pēc tam krievu virsnieks [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] laikā.
[[Kurzemes gubernatoru uzskaitījums|Kurzemes kara gubernators]] (1705—1706).

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Ziediņš
| vārds_orig =
| attēls = Kārlis Ziediņš.jpg
| att_izmērs = 120px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1885
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Mežotnes pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 22
| m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = kara flotes praporščiks
|  dienesta_laiks = 1914—1919
|          valsts =  [[Krievijas Impērija]]
 [[Krievijas PFSR]]
|       struktūra = jūras kara flote
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Latvijas brīvības cīņas]]
|       izglītība = Mangaļu jūrskola
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Kārlis Ziediņš''' ({{val|ru|Карл Янович Зедин}}; 1885—1919) bija latviešu jūrnieks un [[lielinieki|lielinieku]] partijas vadošs darbinieks. Vadīja revolucionāro matrožu vienību [[Oktobra revolūcija]]s laikā [[Petrograda|Petrogradā]] (1917). Piedalījās [[Brestļitovskas miera līgums|Brestļitovskas miera sarunās]] (1917). Baltijas kara flotes revolucionārās kara padomes loceklis, [[LSPR]] Jūrlietu pārvaldes priekšnieks (1919).

sentences: '''Oratorija''' ({{Val-it|oratorio}}; no {{Val-la|orare}} — runāt, lūgt) ir vairākdaļīgs lielas formas [[skaņdarbs]] [[koris|korim]], solistiem un [[orķestris|orķestrim]], kas, atšķirībā no [[opera]]s, paredzēts koncertizpildījumam. Atšķirība no operas ir tāda, ka oratorija ir bez teatrāla uzveduma.

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Tokijas Debesu koks
|alternat nosaukums     = ''Tōkyō Sukaitsurī''<br />''東京スカイツリ''
|attēls                 = Tokyo Sky Tree 2012.JPG
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =Japāna
|latd =35 | latm =42 | lats =36.5 | latNS =N
|longd =139 | longm =48 | longs =39 | longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Japāna|Tokija}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[2008]]-[[2012]]
|pamatakmens            = [[2008]]. gada [[14. jūlijs]]
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = [[2012]]. gada [[29. februāris]]
|atverts                = [[2012]]. gada [[22. maijs]]
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = TV tornis, observatorija un restorāns
|antena spice           = 634
|jumts                  = 495
|augsej stava           = 451,2
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 29
|liftu skaits           = 13
|izmaksas               =
|platiba                =
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            = {{URL|http://www.tokyo-skytree.jp/}}
}}
'''Tokijas Debesu koks'''<ref>[http://www.diena.lv/sodien-laikraksta/tokijas-debesu-koks-13942488 Tokijas debesu koks] Diena</ref> ({{val|ja|東京スカイツリ}}, ''Tōkyō Sukaitsurī'') ir televīzijas, restorāna un skatu tornis, kas atrodas [[Tokija|Tokijā]], [[Japāna|Japānā]]. Torņa kopējais augstums ir 634 metri. Tā ir augstākā celtne Japānā, otrā augstākā celtne pasaulē aiz [[Halīfa tornis|Halīfa torņa]] un augstākais tornis pasaulē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Sildenafils
|                 attēls =
Sildenafila struktūrformula

Sildenafila molekulas modelis
|         citi nosaukumi = sildenafila citrāts, ''Viagra'', ''Revatio'' un citi
|             CAS numurs = 139755-83-2
|        ķīmiskā formula = C22H30N6O4S
|                molmasa = 474,58
|                blīvums =
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Sildenafils''' ir [[zāles]], ko izmanto [[erekcija]]s izraisīšanai [[erektilā disfunkcija|erektilās disfunkcijas]] gadījumā. Tiek pārdots ar dažādām [[preču zīme|preču zīmēm]], no kurām pazīstamākā ir ''[[Pfizer]]'' '''''Viagra'''''.

sentences: '''Lineārs vienādojums''' ir [[vienādojums]], kura abas puses var būt izteiktas ar pirmās pakāpes [[polinoms|polinomiem]] (no nezināmajiem). Vienādojuma vispārīgais veids ir <math>ax+b=0</math>, kur a un b ir koeficienti un x ir nezināmais.

sentences:
'''Belgrano''' var būt:
* [[Belgrano I]] (Henerala Belgrano) — vissezonas Argentīnas polārstacija Antarktīdā;
* [[Belgrano II]] — vissezonas Argentīnas polārstacija Antarktīdā;
* [[Belgrano III]] — vissezonas Argentīnas polārstacija Antarktīdā.
* [[Adelaidas sala]]s argentīniešu nosaukums

sentences: '''Kimono''' ir [[Japāņi|japāņu]] [[tautastērps]]. Tas ir garš T veida apģērbs, parasti šūts no zīda vai kokvilnas. [[Japāna|Japānā]] kimono valkā gan vīrieši, gan sievietes. Kimono tiek sasiets ar jostu, ko sauc par ''obi.'' Tradicionāli kimono tiek šūti ar rokām. Parasti kimono tiek valkāts formālos gadījumos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Hugo Bells
|         vārds_orig = ''Hugo Ball''
|             attēls = Hugoball.jpg
|         att_izmērs = 150px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1886
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 22
|           dz_vieta = {{vieta|Vācija|Pirmazensa}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1927
|          m_mēnesis = 9
|            m_diena = 14
|            m_vieta = {{vieta|Šveice|Santabondio}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = vācietis
|            dzimums = V
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = [[dadaisms]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
.]]
'''Bankas automāts''' jeb '''bankomāts''' ir pašapkalpošanās iekārta, kurā cilvēki var iemaksāt [[nauda|naudu]] vai no kuras var izņemt skaidru naudu, izmantojot kredītkarti vai debetkarti.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefs Konrads
|     vārds_orig = ''Joseph Conrad''
|         attēls = Joseph Conrad2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Berdičeva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1924
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 03
|        m_vieta = Bišopsborne (''Bishopsbourne'') [[Kenta]],
{{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}/{{GBR}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Apollo Kožeņovskis un Evelīna Kožeņovska (dzim. Bobrovska)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džesija Džordža
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Tumsas sirds]]"
(''Heart of Darkness'', 1899)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Ernests Hemingvejs]], [[D. H. Lorenss]], [[Frānsiss Skots Ficdžeralds]], [[Greiems Grīns]], [[Viljams Barouzs]], [[Džozefs Hellers]], [[Vidijadhars Suradžprasads Naipols]], [[Italo Kalvīno]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Tomass Stērnss Eliots]], [[Sols Belovs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-undekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)9CH3
|molmasa=156,31
|blīvums=740
|kušanas temperatūra=−26 °C
|viršanas temperatūra=196 °C
}}

sentences:
[[Kategorija:Sacensību norises vietas pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Regbijs]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
{{iw+}}
'''Globālā stratifikācija''' ir pasaules valstu noslāņošanās, šķiriskais iedalījums arkarībā no dažādiem faktoriem, piemēram, varas, ietekmes, valsts bagātības. Globālā stratifikācija ir situācija, kurā katrai valstij globālā ziņā ir sava nozīme. Neviena valsts mūsdienās vairs nav nošķirta no pārējam, tās visas ir globāli saistītas. Socioloģijā tiek iedalīti trīs šāda veida darbības modeļi jeb trīs teorijas, kas skaidro globālo stratifikāciju valstiskā līmenī - modernizācijas teorija, atkarības teorija un pasaules sistēmas teorija.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ilgākais ceļojums
 | oriģinālnos = ''The Longest Ride''
 |      attēls = The Longest Ride poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Džordžs Tilmans jaunākais]]
 |  producents =
* [[Mārtijs Bouens]]
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Nikolass Spārks]]
* [[Terēze Parka]]
 |   scenārijs = [[Kreigs Bolotins]]
 |     aktieri =
* [[Skots Īstvuds]]
* [[Brita Robertsone]]
* [[Džeks Hjūstons]]
* [[Ūna Čaplina]]
* [[Alans Alda]]
 |      mūzika = [[Marks Izems]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|4|10||bez}}
 |      ilgums = 125 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-ride-2015|title=The Longest Ride|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2015|12|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151226141447/http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-ride-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|34 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thelongestride.htm|title=The Longest Ride (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|62,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ilgākais ceļojums"''' ({{val|en|The Longest Ride}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Nikolasa Spārksa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džordžs Tilmans jaunākais]]. Galvenās lomas atveido [[Skots Īstvuds]], [[Brita Robertsone]], [[Džeks Hjūstons]], [[Ūna Čaplina]] un [[Alans Alda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|10||bez}}.

sentences: '''Pielaide''' [[Inženierija|inženierijā]] ir [[Atņemšana|starpība]] starp lielāko un mazāko novirzes robežvērtību. Novirze ir reālās [[Parametrs (tehnika)|parametra]] vērtības atšķirība no uzdotās parametra vērtības: nominālā izmēra, masas vai citiem parametriem. Pielaide var tikt uzstādīta izstrādājumu ģeometriskajiem izmēriem — ģeometriskā pielaide, kā arī mehāniskajām, fiziskajām, ķīmiskajām īpašībām — funkcionālā pielaide. Pieļaujama ir jebkura parametra vērtība, kas ietilpst ar pielaidi noteiktajā intervālā. Parasti ar pielaides jēdzienu saprot ģeometrisko pielaidi.

sentences: '''26. septembris''' ir gada 269. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (270. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 96 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Mačatškijīts
|attēls=
|klase=Fosfāti, arsenāti un vanadāti
|ŠtruncaID=7/C.27-10
|ķīm_formula=Ca6(AsO4)(AsO3OH)3(PO4,SO4)·15(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=pseidoromboedriski kristāli
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=2-3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.593 nε = 1.585
|pleohroisms=
|blīvums=2,5
}}
__NOTOC__

sentences: '''Notikumu horizonts''' ir [[melnais caurums|melno caurumu]] apņemošās sfēras rādiuss, kuras iekšienē [[otrais kosmiskais ātrums]] pārsniedz [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Tā ir melnā cauruma robeža.

sentences: '''B grupa''' ir [[Motoru sports|autosporta]] termins, ar kuru tiek apzīmēts 1982. gadā konkretizēts [[Gran Turismo|''Gran Turismo'' automobiļu]] nolikums. Šī automobiļu klasifikācija ieguva lielu popularitāti pateicoties [[Pasaules rallija čempionāts|pasaules rallija čempionātam]], kurā tās automobiļi tika izmantoti no 1982. līdz 1986. gadam. B grupas nolikums veicināja dažu no visjaudīgāko un ātrāko sacīkšu automobiļu izveidi, kādu [[Autorallijs|rallijsports]] jebkad bija redzējis un tas bieži tiek dēvēts par rallija zelta laikmetu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.topgear.com/uk/photos/the-corner-that-killed-group-b-2013-5-19|title=The corner that killed Group B - BBC Top Gear|website=web.archive.org|access-date=2021-10-05|date=2013-06-07|archive-date=2013-06-07|archive-url=https://web.archive.org/web/20130607090023/http://www.topgear.com/uk/photos/the-corner-that-killed-group-b-2013-5-19}}</ref>

sentences:
'''Jēzus Kristus ikonogrāfija''' ir sistēmu, skolu un darbu kopums, kas attēlo [[Jēzus Kristus|Jēzu Kristu]].
== Agrīno kristiešu māksla ==
, 250. - 300. g., Priscillas katakombas, [[Roma]].]]Senākos [[Jēzus Kristus]] atveidus [[Simbols|simbolu]] un [[Alegorija|alegorisku]] tēlu veidā var atrast jau agrīno [[Kristietība|kristiešu]] kultūrā. To sakrālā nozīme vajāšanu dēļ bija saprotama vien pašiem kristiešiem. Šīs zīmes tika atstātas, lai iezīmētu savas tikšanās vietas vai apliecinātu savu ticību Kristum (zivs, gans, enkurs, dūja u.c.). Visvairāk agrīno kristiešu simboli atrodami Sv. Kalikstas katakombās [[Roma|Romā]], kurās apglabāti desmitiem tūkstoši kristiešu laika posmā no 150. - 410. gadam pēc Kristus.

sentences:
ir viena no altruisma izpausmēm]]
'''Altruisms''' jeb '''nesavtība''' ir pašaizliedzīga [[gādība]] par citiem, gatavība [[upurēšanās|uzupurēties]] citu labā, nedomājot par savu labumu. Altruisma pretstats ir [[egoisms]]. Altruisms ir sastopams ne tikai starp cilvēkiem, bet arī [[dzīvnieki|dzīvnieku]] pasaulē. Jēdzienu ‘altruisms’ ieviesa franču filozofs [[Ogists Konts]]. Latīņu vārds ''alter'', kas ir altruisma jēdziena pamatā, nozīmē ‘citam’, ‘citiem’. Altruismu nevajadzētu jaukt ar [[lojalitāte|lojalitāti]] vai [[atbildība|atbildību]].

sentences: '''Dženere''' (vīriešu dzimtē '''[[Dženers]]''') var būt:

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Kristofs Broce''' ({{val|de|Johann Christoph Brotze}}, {{datVS|{{dat|1742|9|12|N}}|{{dat||9|1|N}}}} — {{dat|1823|8|4|N}}) bija [[Apgaismības laikmets|Apgaismības laikmeta]] darbinieks, mākslinieks, gleznotājs, etnogrāfs, vēsturnieks, kas darbojās 19. gadsimta sākumā pašreizējā Latvijas teritorijā.

sentences: '''Bīdes deformācija''' jeb vienkārši '''bīde''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] slāņi pārvietojas paralēli attiecībā pret citiem [[slānis|slāņiem]], bet nemaina savstarpējos [[attālums|attālumus]] starp tiem.

sentences: {{Citas nozīmes|publiski tiesisku nodokli|Pagasts (nozīmju atdalīšana)|Pagasts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kur ir mans autiņš, vecīt?
| attēls                   = Dude Wheres My Car movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dude, Where's My Car?''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Denijs Leiners]]
| producents               = [[Džils Neters]]
| scenārija autors         = [[Filips Stārks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Šons Viljams Skots]]
* [[Kristija Svansona]]
* [[Dženifere Gārnere]]
* [[Marla Sokolova]]
| mūzika                   = [[Deivids Kitajs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Alcon Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|12|15||bez}}
| ilgums                   = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/dude-wheres-my-car-2000|title=Dude, Where's My Car?|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414134121/http://www.bbfc.co.uk/releases/dude-wheres-my-car-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=dudewheresmycar.htm|title=Dude, Where's My Car? (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|73,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kur ir mans autiņš, vecīt?"''' ({{val|en|Dude, Where's My Car?}}) ir 2000. gada komēdija, kuras režisors ir [[Denijs Leiners]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]], [[Šons Viljams Skots]], [[Kristija Svansona]], [[Dženifere Gārnere]] un [[Marla Sokolova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|15||bez}}.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Citrakonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C5H6O4
|molmasa=130,11
|blīvums=1617
|kušanas temperatūra=91 °C
|viršanas temperatūra=
}}
'''Citrakonskābe''' (''cis''-metilbutēndiskābe, metilmaleīnskābe, HOOC−C(CH3)=CH−СООН) ir nepiesātinātā divvērtīgā [[karbonskābe]]. Citrakonskābe ir ūdenī labi šķīstoša balta kristāliska viela. Citrakonskābei ir ''trans''-[[izomērs]] — [[mezakonskābe]] un struktūrizomērs [[itakonskābe]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furāna dažādu veidu struktūrformulas un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H4O
|molmasa=68,07
|blīvums=936
|kušanas temperatūra=-85,6 °C
|viršanas temperatūra=31,4 °C
}}
'''Furāns''' (no latīņu ''furfur'' - klijas; furānu var iegūt no [[furfurols|furfurola]]) (oksols, furfurāns, diviniloksīds, C4H4O) ir [[heterocikls|heterociklisks]] [[skābeklis|skābekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]]. Tas ir bezkrāsains, gaistošs, degtspējīgs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu smaržu.

sentences: '''8. novembris''' ir gada 312. diena (313. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 53 dienas.

sentences: '''Bazālā membrāna''' ir šaurs, fibrozs, bezšūnu slānis, kas atdala [[epitēlijs|epitēliju]] (ādā, elpceļos, gremošanas traktā u.c), mezotēliju ([[pleira]]s dobumā, [[sirds|perikarda]] dobumā u.c.), [[endotēlijs|endotēliju]] (asinsvados, limfvados u.c.) no zemāk pieguļošajiem [[saistaudi]]em.<ref>Kierszenbaum, Abraham; Tres, Laura (2012). ''Histology and Cell Biology, An Introduction to Pathology'' (3rd ed.). Elsevier. {{ISBN|978-0-323-07842-9}}.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Aklais randiņš
 | oriģinālnos = ''Man Up''
 |      attēls = AklaisRandins.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija
 |    režisors = [[Bens Palmers]]
 |  producents =
* [[Nira Parka]]
* [[Džeimss Bidls]]
* [[Reičela Priora]]
 |   scenārijs = [[Tesa Morisa]]
 |     aktieri =
* [[Leika Bella]]
* [[Saimons Pegs]]
* [[Kens Skots]]
* [[Harieta Voltera]]
* [[Olīvija Viljamsa]]
* [[Šārona Horgana]]
* [[Rorijs Kinnears]]
 |      mūzika = [[Dikons Kinčlifs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Anton Capital Entertainment]]''
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Big Talk Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[StudioCanal Saban Brands]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|4|19|Tribekas filmu festivāls|2015|5|29|Pasaules pirmizrāde|2015|6|12|Latvija|}}
 |      ilgums = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-2015|title=Man Up|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 21, 2018}}</ref>
 |      valsts =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=intl&id=manup.htm |title=Man Up (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 21, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160207145819/http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=intl&id=manup.htm |archivedate={{dat|2016|02|07||bez}} }}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Aklais randiņš"''' ({{val|en|Man Up}}) ir 2015. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Francija]]s romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Bens Palmers]]. Galvenās lomas atveido [[Leika Bella]], [[Saimons Pegs]], [[Kens Skots]], [[Harieta Voltera]], [[Olīvija Viljamsa]], [[Šārona Horgana]] un [[Rorijs Kinnears]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|19||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences: '''Valsts akciju sabiedrība''' ('''VAS''') [[Latvija|Latvijā]] ir [[komercsabiedrība]], kura sniedz pakalpojumus sabiedrībai un ar komercdarbību nodarbojas patstāvīgi. Sabiedrības dibināšanas procesā civiltiesiskās darbības valsts izpildījusi [[Juridiska persona|juridiskās personās]] vārdā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/ta/id/90220#p1407|title=Civillikums. CETURTĀ DAĻA. Saistību tiesības, 1407. pants.|website=LIKUMI.LV|access-date=2021-03-29|language=lv}}</ref>

sentences: '''Elektromagnētiskā mijiedarbība''' ir [[fundamentālā mijiedarbība|fundamentāla mijiedarbība]], kas realizējas ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskā lauka]] starpniecību. Mijiedarbojas daļiņas, kam ir elektriskais lādiņš vai magnētiskais moments. Elektromagnētiskajā mijiedarbībā pastāv vairāk nezūdamības likumi: [[enerģijas nezūdamības likums|enerģijas]], [[impulsa nezūdamības likums|impulsa]], [[impulsa momenta nezūdamības likums|impulsa momenta]], [[lādiņa nezūdamības likums|lādiņa]].<ref name="lpe">{{LPE|3|129}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Kinski''''' var būt:

sentences: '''Zīmogs''' ir nospiedums, ko uzspiež, vai pievieno, vai uzdrukā uz kāda dokumenta tā autentifikācijai, kopā ar parakstu vai tā vietā. Dažādas ierīces tā veidošanai, piemēram [[zīmoggredzens|zīmoggredzenus]], dēvē par spiedogiem.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|dzimta=Cyperaceae|binomial=Carex capillaris|autors=L.|suga_lv=Matveida grīslis|suga=Carex capillaris|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|rinda=Poales|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|attēls=Carex capillaris InsectImages 5548467 (cropped).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|attēls2=Carex capillaris InsectImages 5548466.jpg}}'''Matveida grīslis''' ({{val-la|Carex capillaris}}) ir mainīga izskata [[grīšļu dzimtas]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama kalnu un ziemeļu apvidos [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. [[Latvija]]s teritorijā sastopams nevienmērīgi purvainās un aizaugošās [[Pļava|pļavās]], atmatās un kaļķainos zāļu [[Purvs|purvos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-capillaris-l/|title=matveida grīslis - Carex capillaris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-06}}</ref>

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls        =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs =300
|paraksts      =Princeses Elizabetes Zemes atrašanās vieta.
|diametrs      =45
|poz_x         =87
|poz_y         =38
}}
'''Princeses Elizabetes Zeme''' ({{val|en|Princess Elizabeth Land}}) ir dabas apgabals [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]], [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] krastā. Formāli daļa no [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālijas Antarktiskās teritorijas]]. Austrumos robežojas ar [[Vilhelma II krasts|Vilhelma II Zemi]], rietumos — ar [[Eimerija šelfa ledājs|Eimerija šelfa ledāju]]. Piekraste nosacīti dalās sekojošos sektoros:
* [[Leopolda un Astridas krasts]]: 87°43'E līdz 81°24'E
* [[Ingridas Kristensenas krasts]]: 81°24'E līdz 73°35'E

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve

Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14 °C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87 °C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H2. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

sentences: '''1931. gada plūdi Jēkabpilī''' bija vieni no lielākajiem [[Daugava]]s plūdiem [[Jēkabpils]] vēsturē.

sentences:
]]
'''Hermeneitika''' ({{val|el|ἑρμηνευτῐκός}} (''hermēneutikós''), no ''ἑρμηνεύω'' (''hermēneúō'') — 'tulkot, skaidrot') ir [[filozofija|filozofiska]] mācība par [[interpretācija|interpretāciju]], tās [[teorija|teorijām]] un [[metode|metodēm]]. Hermeneitikai ir ļoti gara vēsture — tās aizsākumi meklējami jau antīkajā pasaulē, savukārt kopš [[viduslaiki]]em tā pastāvējusi kā [[Bībele]]s skaidrošanas nozare — [[ekseģēze]]. Līdz 19. gadsimtam vācu teologs un filozofs [[Frīdrihs Šleiermahers]] attīstīja hermeneitiku kā nozari, ar ko iespējams zinātniski skaidrot ikvienu [[teksts|tekstu]]. 20. gadsimtā hermeneitika turpināja attīstīties, balstoties vācu filozofa [[Edmunds Huserls|Edmunda Huserla]] [[fenomenoloģija]]s tradīcijā. Nozīmīgākie 20. gadsimta hermeneitikas pārstāvji bija [[Martins Heidegers]], [[Hanss Georgs Gadamers]] un [[Pols Rikērs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2010-11-13 Agaricus xanthodermus Genev 120348 crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. xanthodermus
| suga_lv =Indīgā atmatene
| binomial = Agaricus xanthodermus
| kategorijas =nē
}}
'''Indīgā atmatene''' (''Agaricus xanthodermus'', agrāk arī ''Agaricus xanthoderma'') ir Latvijā ļoti reta [[atmatenes|atmateņu ģints]] [[sēnes|sēne]], kuras augļķermeņi [[indīgās sēnes|ir indīgi]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Tūve Jansone
|         vārds_orig = ''Tove Jansson''
|             attēls = Tove Jansson 1956.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 9
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Somijas lielhercogiste|Helsinki|td=Somija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2001
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 27
|            m_vieta = {{vieta|Somija|Helsinki}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Rakstniece]], [[māksliniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Zviedru valoda|Zviedru]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Tūve Marīka Jānsone''' ({{val|sv|Tove Marika Jansson}}; dzimusi {{dat|1914|8|9}}, mirusi {{dat|2001|6|27}}) bija [[Somija]]s [[zviedri|zviedru]] [[rakstniece]] un māksliniece.

sentences:
{{jāuzlabo|atveidošana}}'''Dienvidkorejas vona''', oficiāli '''Korejas Republikas vona''' (simbols: '''₩;''' [[ISO 4217|kods]]: '''KRW'''; [[Korejiešu valoda|korejiski]]: ''대한민국 원''), ir [[Dienvidkoreja]]s oficiālā [[valūta]]. Vienā vonā ietilpst 100 monetārās apakšvienības jeb džoni. Džonus ikdienā vairs neizmanto to mazās vērtības dēļ, un tie parādās tikai ārvalstu valūtu kursos. Valūta tiek izdota Korejas Bankā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bok.or.kr/eng/main/main.do|title=Bank of Korea|website=www.bok.or.kr|access-date=2021-11-01}}</ref> kas atrodas Dienvidkorejas galvaspilsētā [[Seula|Seulā]].{{Valūtas infokaste|valūtas nosaukums=Dienvidkorejas vona|valūtas nosaukums cit val=대한민국 원|iso kods=KRW|oficiāli lieto=Dienvidkorejā|inflācijas līmenis=0.52%|inflācijas avota datums=2021
https://www.inflationtool.com/south-korean-won/2020-to-present-value|subvienības attiecība=1/100|subvienības nosaukums=džons (전/錢); netiek lietots|daudzskaitlis=vonas|bieži liet monētas=₩10, ₩50, ₩100, ₩500|reti liet monētas=₩1, ₩5|bieži liet banknotes=₩1,000, ₩5,000, ₩10,000, ₩50,000|reti liet banknotes=₩2,000|izdevēja iestāde=Korejas Banka|izdevēja iestādes mājas lapa=http://www.bok.or.kr/eng/main/main.do|attēls 1=[[File:Currency South Korea.jpg|thumb|Dienvidkorejas valūta]]}}

sentences: '''Instrumentālis''' ({{val|la|casus instrumentalis}}) ir [[locījums]], kas parasti parāda, ka vārds, uz ko tas attiecas, ir instruments, ar kuru [[teikuma priekšmets]] veic kaut ko.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Jeruzaleme: biogrāfija"
| attēls           = Jerusalem The Biography.jpg
| att_izm          =
| image_caption    = Grāmatas brošētā izdevuma vāks (''Phoenix'' izdevums, 2012. gads)
| author           = [[Saimons Sebags Montefjore]]
| title_orig       = ''Jerusalem: The Biography''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{vieta|Lielbritānija}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          = [[Jeruzaleme]]s vēsture
| genre            =
| publisher        = ''Weidenfeld & Nicolson''
| pub_date         = 2011. gada 27. janvārī
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = ''[[Young Stalin]]''
| followed_by      =
}}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Darzciems]]
[[Kategorija:Dārzciems]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Avicenna
|     vārds_orig = ''Abū Alī ibn Sīnā''
|         attēls = Avicenna TajikistanP17-20Somoni-1999 (cropped).png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = augustā ap [[980. gads|980]]. gadu
|       dz_vieta = [[Buhāra]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad {{UZB}})
|      m_dat_alt = [[1037. gads|1037]]. gada jūnijā (56 vai 57 gadi)
|        m_vieta = [[Hamadāna]] (tagad {{IRN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[persieši|persietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[medicīna]], [[filozofija]], [[loģika]], [[islāma teoloģija]], [[fizika]], [[dzeja]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = mūsdienu [[medicīna]]s "tēvs",
[[aromterapija]]s aizsācējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Viktors Grose
|     vārds_orig = ''Victor Carl Grosse''
|         attēls = Viktor Grosse.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1869
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Grīva (Daugavpils)|Grīva]], [[Kurzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1931
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Šanhaja]], [[Ķīnas Republika (1912—1949)|Ķīnas Republika]]
(tagad {{CHN}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diplomāts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Ella Marija Elmerice fon Līvena
|          bērni = Elizabete Grose; Anna Anita Mulinga; [[Aristīds Grose]], Leo Grose
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Krievu alfabēts''' mūsdienu [[krievu valoda]]s [[alfabēts]] un ir veidots uz [[kirilica]]s rakstu sistēmas pamata. Ieviests ap [[988]]. gadu laikā, kad [[Kijevas Krievzeme]] tika pievērsta [[kristietība]]i.

sentences:
'''Apgraizīšana''' jeb '''cirkumcīzija'''<ref>{{tezaurs|TM||cirkumcīzija}}</ref> ir ķirurģiska [[priekšādiņa]]s nogriešana [[dzimumloceklis|dzimumloceklim]]. Apgraizīšana var būt gan reliģisks [[rituāls]], gan atsevišķu [[cilts|cilšu]] tradīcija, gan veikta [[medicīna|medicīniskos]] nolūkos. Pieci visizplatītākie iemesli, kāpēc veic apgraizīšanu, ir šādi:
* [[islāms|islāmā]] un [[jūdaisms|jūdaismā]] uzskata, ka tā ir jāveic ikvienam vīrietim (musulmaņi apgraizīšanu veic zēniem līdz [[pubertāte]]s vecumam, bet jūdi to veic pirmajā dzīves nedēļā);
* noteiktās ciltīs, īpaši [[Āfrika|Āfrikā]], pusaudžu vecuma zēniem ir jāveic apgraizīšana, pretējā gadījumā zēns netiek iecelts vīru kārtā un viņš nevar precēties;
* ar apgraizīšanu tiek novērstas medicīniskas problēmas, piemēram, lai aiz priekšādiņas nekrātos [[infekcija|infekciju]] izraisoši [[mikroorganismi]] gadījumos, kad to nevar atvilkt;
* daži vecāki tic, ka pēc apgraizīšanas viņu dēli ir tīrāki un veselīgāki;
* daži vīrieši vēlas veikt apgraizīšanu, jo uzskata, ka tā vizuāli dzimumloceklis izskatās labāk.

sentences:
[[Kategorija:Datorika]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]
[[Kategorija:Tehnoloģija sabiedrībā]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada janvāris}}
'''Rahmans''' var būt:

sentences: '''Alotropija''' — parādība, kad viens [[ķīmiskais elements]] veido vairākas [[vienkārša viela|vienkāršas vielas]]. Šīs vienkāršās vielas atšķiras ar [[atoms|atomu]] skaitu [[molekula|molekulā]] vai strukturālo uzbūvi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Megalodon_shark_jaws_museum_of_natural_history_068.jpg
| att_nosaukums = Megalodona žokļi
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Chondrichthyes
|      klase_lv = Skrimšļzivis
|     virskārta = Selachimorpha
|  virskārta_lv = Haizivis
|         kārta = Lamniformes
|      kārta_lv = Makreļhaizivjveidīgās
|        dzimta = Otodontidae
|     dzimta_lv =
|         ģints = Carcharocles
|      ģints_lv =
|          suga = Carcharocles megalodon
|       suga_lv = Megalodons
|      binomial = †Carcharocles megalodon <small>([[Louis Agassiz|Agassiz]], 184)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Megalodons''' (''Carcharocles megalodon'') ir izmirusi aizvēsturiskā [[Haizivis|haizivju]] suga, kas dzīvoja pirms aptuveni 15,9 līdz 2,6 miljoniem gadu [[Kainozoja ēra|kainozoja ērā]]. Sugas nosaukums — megalodons — atvasināts no [[sengrieķu valoda]]s un latviski nozīmē: ''μέγας'' (''megas'') — 'liels, varens' un ''ὀδoύς'' (''odoús'') — 'zobs').

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=114|ipa=109|unicode=U+006D|ipa-image=Xsampa-m.png|xsampa=m|kirshenbaum=m|sound=bilabial nasal.ogg}}
Balsīgs '''bilabiāls nazāls līdzskanis''' tiek lietots lielākajā daļā pasaules valodu. Zināmas tikai dažas valodas (piem. [[mohauku valoda]]), kurās šī patskaņa nav.

sentences:
— [[magnēts]] [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[supravadītspēja|supravadītāja]]]]
'''Zinātne''' ir [[cilvēks|cilvēka]] darbības nozare, kuras mērķis ir iegūt [[zināšanas]]. Savukārt šīs zināšanas tiek iegūtas mērķtiecīgi, [[zinātnieks|zinātniekiem]] apkopojot un analizējot datus, ko tie iegūst, veicot [[novērojums|novērojumus]], [[pētījums|pētījumus]] un [[eksperiments|eksperimentus]]. Pēc tam iegūtās zināšanas ļauj [[teorija|teorētiski]] izskaidrot, kā notiek dažādas norises un [[parādība]]s gan [[daba|dabā]], gan [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Par zinātni sauc arī zināšanu sistemātisku kopumu kādā noteiktā jomā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Havis Amanda
| native_name         = ''Havis Amanda''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Helsinki#Somija#Eiropa
| status              =
| image               = "Havis_Amanda",_la_statue_de_la_fontaine_de_Vallgren_(Helsinki)_(2744386193).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Somija|Helsinki}}
| latd  = 60.1675 | latNS  = N
| longd = 24.951389 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1908. gads
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = ''Principat de Catalunya''<br />''Principatus Cathaloniæ''
|nosaukums_latv_val  = Katalonijas firstiste
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Eirāzija
|reģions             = Vidusjūra
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = [[Aragonas kronis|Aragonas kroņa]] firstiste
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|gads_sākums         = 12. gadsimts
|gads_beigas         = 1714
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = <!--- Optional: A crucial event that took place before before "event_start"--->
|date_pre            =
|event_post          = <!--- Optional: A crucial event that took place before after "event_end"--->
|date_post           =
|
|p1                  = Barselonas grāfiste
|flag_p1             = Coat of Arms of Catalonia (Simple).png
|image_p1            =
|s1                  = Spānija
|flag_s1             = Bandera de España 1701-1760.svg
|image_s1            =
|s2                  = Francija
|flag_s2             = Pavillon royal de France.svg
|image_s2            =
|
|image_flag          = Siñal d'Aragón.svg
|flag                =
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Royal arms of Aragon (Crowned).svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Catalunya 1349-1640.png
|image_map_caption   =
|
|galvaspilsēta       = [[Barselona]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[Katalāņu valoda|katalāņu]], [[Latīņu valoda|latīņu]]
|reliģija            = [[Romas Katoļu baznīca]]
|nauda               =
|
|leader1             = [[Alfonso II (Aragona)|Alfons I]]
|leader2             = [[Kārlis VI|Kārlis III]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1104–1134
|year_leader2        = 1479-1516
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Barselonas grāfs]]
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences: '''Citrīns''' (no {{val|la|citrus}} — 'citrons') ir dzeltenas krāsas caurspīdīgs [[kvarcs]]. Lieli labas kvalitātes [[kristāls|kristāli]] ir [[dārgakmens|dārgakmeņi]]. Citrīna krāsu nosaka divi faktori: viens no tiem ir submikroskopisku [[dzelzs]] daļiņu piejaukums kvarcam — šo daļiņu izmērs ir tāds, ka tās absorbē gaismas viļņus violetajā-zilajā spektra daļā. Otrs citrīna iekrāsošanās iemesls ir [[kvarca paveidi]], kas satur [[alumīnijs|alumīnija]], [[litijs|litija]] vai [[ūdeņradis|ūdeņraža]] ieslēgumus, radioaktīvā apstarojuma ietekmē var iegūt zaļgandzeltenu krāsu. Dabā šāds citrīns ir atrodams atradnēs, kur sastopams radioaktīvais [[kālijs|kālija]] izotops, [[urāns (elements)|urāns]] vai [[torijs]].

sentences: '''Veselības zinātne''' ir [[lietišķās zinātnes]] disciplīna, kas pēta [[cilvēks|cilvēku]] un [[dzīvnieks|dzīvnieku]] veselību. Pētījumi tiek balstīti uz [[bioloģija|bioloģiju]], [[ķīmija|ķīmiju]] un [[Sociālā zinātne|sociālājām zinātnēm]]. Veselības zinātnei ir divas daļas: studijas un pētījumi, un zināšanas par veselību un šo zināšanu izmantošana, lai uzlabotu veselību, ārstētu slimības un saprastu cilvēku un dzīvnieku funkcijas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dimetilētera struktūrformula
|ķīmiskā formula=C2H6O
|molmasa=46,07
|blīvums=1,59
|kušanas temperatūra=-138,5 °C
|viršanas temperatūra=-23 °C
}}
'''Dimetilēteris''' (metoksimetāns, koka ēteris, CH3−O−CH3) ir visvienkāršākais [[ēteri]]s. Dimetilēteris ir bezkrāsaina, sprādzienbīstama gāze. Dimetilēteris šķīst ūdenī.

sentences:
, [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Detektīvs''' ({{val|en|detective}}, no {{val|la|detectio}} — 'atklāšana') ir izmeklētājs, parasti tiesībsargājošas iestādes darbinieks. Viņi ievāc informāciju [[Noziegums|noziegumu]] atklāšanai, runājot ar lieciniekiem un informatoriem, vācot lietiskos [[Pierādījums|pierādījumus]] vai meklējot ierakstus [[datubāze|datubāzēs]]. Tā rezultātā viņi var arestēt [[Noziedznieks|noziedzniekus]] un nodod viņus [[tiesa|tiesāšanai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nyc.gov/site/nypd/bureaus/investigative/detectives.page|title=Detectives - NYPD|website=www.nyc.gov|access-date=2023-06-17}}</ref> Detektīvs var strādāt [[Policija|policijā]] vai privāti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Whimbrel_Numenius_phaeopus.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Numenius
|         ģints_lv = Kuitalas
|             suga = Numenius phaeopus
|          suga_lv = Lietuvainis
|         binomial = Numenius phaeopus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Lietuvainis''' (''Numenius phaeopus'') ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] putns.  Izšķir 5 pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Lietuvainis ir viena no izplatītākajām [[kuitalas|kuitalu]] sugām pasaulē, ligzdo [[Eiropa]]s, [[Āzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s Subarktikas un [[mērenā josla|mērenajā joslā]], bet ziemo [[Āfrika]]s, [[Dienvidāzija]]s, [[Austrālāzija]]s, [[Dienvidamerika]]s un Ziemeļamerikas dienvidu piekrastēs.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22693178/0 IUCN: Numenius phaeopus]</ref><ref name=all>[https://www.allaboutbirds.org/guide/Whimbrel/lifehistory All About Birds: Whimbrel]</ref> Arī migrācijas laikā lietuvainis uzturas piekrastēs.<ref>Birds. Collins Pocket Guide. 1998. p. 156.</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Nikolaje Čaušesku
| vārds_orģ           = ''Nicolae Ceaușescu''
| attēls              = Nicolae Ceaușescu.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = Rumānijas Komunistu partijas Ģenerālsekretārs
| term_sākums         = {{dat|1965|3|22|N}}
| term_beigas         = {{dat|1989|12|22|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = 1. [[Rumānijas Tautas Republika]]s prezidents
| term_sākums2        = {{dat|1974|3|28|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1989|12|22|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1918|1|26}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Rumānija|Skorničešti}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1989|12|25|1918|1|26}}
| mir_vieta           = {{vieta|Rumānija|Tirgovište}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Rumānis]]
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Nicolae Ceauşescu Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Nikolaje Čaušesku''' ({{val|ro|Nicolae Ceaușescu}}, {{izrunā|nikoˈla.e t͡ʃe̯a.uˈʃesku}}; dzimis {{dat|1918|1|26}}, miris {{dat|1989|12|25}}) bija [[Rumāņi|rumāņu]] [[komunisti|komunistu]] [[politiķis]] un valsts vadītājs.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Salavats Julajevs
|     vārds_orig = ''Салауат Юлай улы''
|         attēls = USSR stamp 1952 CPA 1685.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Salavats Julajevs PSRS 1952. gada pastmarkā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = Tekejeva, Šaitankudejevas uluss, [[Ufas province]], [[Orenburgas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Salatavatas rajons]], [[Baškortostāna]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1800
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Paldiski]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Krievija]]
|        tautība = [[baškīri|baškīrs]]
|   nodarbošanās = karavadonis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Julajs Aznaļins
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Salavats Julajevs''' ({{val|ba|Салауат Юлаев/Салауат Юлай улы}} — ‘Salavats Julaja dēls’; dzimis {{dat|1754|6|16}} [[Ufa]]s provincē, miris {{dat|1800|9|26}} [[Paldiski|Rogevīkā]]) ir [[baškīri|baškīru]] nacionālais varonis, viens no [[Krievija]]s [[Zemnieku karš (1773-1775)|zemnieku kara]] vadītājiem, [[Jemeļjans Pugačovs|Jemeļjana Pugačova]] cīņubiedrs.<ref>[http://www.ulaev-salavat.narod.ru/index.htm Салават Юлаев - национальный герой]</ref>

sentences:
(zvanveida līknes) grafiks. Katra iekrāsotā josla ir vienas standartnovirzes platumā.]]
'''Standartnovirze''' ir izlases variācijas rādītājs, ko nosaka, izvelkot kvadrātsakni no izlases [[Dispersija (statistika)|dispersijas]]. Viena standartnovirze nozīmē 68,28% rezultātu (standartizētā [[Normālsadalījums|normālsadalījumā]]), kas centrēti ap vidējo asi - 34,14% uz katru pusi no tās. Tiek izmantots arī ''divu standartnoviržu'' (95,45%) un ''trīs standartnoviržu'' (99,72%) jēdziens.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hlormetāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3Cl
|molmasa=50,49
|blīvums=2,1
|kušanas temperatūra=-98 °C
|viršanas temperatūra=-24 °C
}}
'''Hlormetāns''' (metilhlorīds, CH3Cl) ir vienkāršākais hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos hlormetāns ir bezkrāsaina, viegli uzliesmojoša [[gāze]] ar saldenu smaržu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =European_Greenfinch_male_female.jpg
 | att_nosaukums =Augšā — tēviņš, apakšā — mātīte
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
|     dzimta=Fringillidae
|    dzimta_lv=Žubīšu dzimta
| apakšdzimta=Carduelinae
| apakšdzimta_lv=Dadzīšu apakšdzimta
| ģints=Chloris
| ģints_lv=Zaļžubītes
| suga = Chloris chloris
| suga_lv = Zaļžubīte
| binomial = Chloris chloris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Carduelis chloris''
| izplatība =

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Andora]]s valdības vadītāji''' ({{val|ca|Cap de Govern del Principat d'Andorra}}) jeb '''Andoras premjerministri'''. Valdības vadītāju ieceļ [[Ģenerālpadome (Andora)|Ģenerālpadome]]. Šis amats tika izveidots [[1982]]. gadā, kad pēc konstitucionālās reformas tika nošķirta izpildvara un likumdošanas vara.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Artūra Kaminska (Goda prāvesta) piemiņas akmens (2010. gada 23. maijs)
| source         = {{own}}
| date           = 2010-05-23
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Ērgļu Skanstes kalniņš
| alternate_name =
| image          = Ērgļu Skanstes kalniņš - pilskalns (4).jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = jā
| latd=56.899961 |latNS=N
| longd=25.640759 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Madonas novads|Ērgļu pagasts|Ērgļi (Ērgļu pagasts)}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = -
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Ērgļu Skanstes kalniņš - pilskalns
|      numurs = 1676
|       grupa = Valsts nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Brennera pāreja
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Brennerpass_nordrampe.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Alpi#Austrija#Itālija#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte = jā
 | plat_d = 47.003333 | plat_NS = N
 | gar_d  = 11.5075 | gar_EW  = E
 |          atrašanās = [[Alpi]], [[Austrija]]s - [[Itālija]]s robeža
 |           augstums =
 |           piekļuve =
 |        sarežģītība =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Dvīņi
| attēls = Twins Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Twins''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Aivans Raitmans]]
| producents = Aivans Raitmans
| scenārija autors = * [[Viljams Deiviss]]
* [[Timotijs Heriss]]
* [[Viljams Osborns]]
* [[Heršels Veingrods]]
| galvenajās lomās = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Hloja Veba]]
* [[Bonija Bārtleta]]
* [[Tonijs Džejs]]
| mūzika = * [[Džordžess Delerū]]
* [[Rendijs Edelmans]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1988|12|9|}}
| ilgums = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/twins-1988|title=Twins|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190608155833/https://bbfc.co.uk/releases/twins-1988|archivedate={{dat|2019|06|08||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=twins.htm|title=Twins (1988)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|216,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dvīņi"''' ({{val|en|Twins}}) ir 1988. gada komēdija, kas balstīta uz Elmora Leonards tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un producents ir [[Aivans Raitmans]]. Galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Denijs DeVito]], [[Kellija Prestone]], [[Hloja Veba]], [[Bonija Bārtleta]] un [[Tonijs Džejs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1988|12|9||bez}}.

sentences:
{{Cita nozīme|antivielu fizikā|imunoloģiskajām antivielām|antivielas}}
'''Antiviela''' jeb '''antimatērija''' ir [[viela]] ([[matērija]]), kas sastāv no [[antidaļiņa|antidaļiņām]]. Tā tiek uzskatīta par matēriju "ar pretēju zīmi", jo parasto [[nuklons|nuklonu]] un [[elektrons|elektronu]] vietā sastāv no antinukloniem ([[antiprotons|antiprotoniem]] un [[antineitrons|antineitroniem]]) un [[pozitrons|pozitroniem]], kam [[masa]] un [[spins]] ir tādi paši kā atbilstošajām [[elementārdaļiņa|daļiņām]], bet [[elektriskais lādiņš]] - pretējs. Lielākajai daļai elementārdaļiņu, piemēram, [[mions|mioniem]], [[pions|pioniem]], [[kaons|kaoniem]] eksistē atbilstošas antidaļiņas (antimioni, antipioni, antikaoni u.c.) ar tādu pašu [[vidējais dzīves laiks|vidējo dzīves laiku]], bet pretēju lādiņu un citiem parametriem ([[barionu lādiņš|barionu lādiņu]], [[leptonu lādiņš|leptonu lādiņu]], [[dīvainība (fizika)|dīvainību]], [[šarms (fizika)|šarmu]], [[magnētiskais moments|magnētisko momentu]]<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 45. lpp.</ref>. Ir arī tādas daļiņas, kam nav antidaļiņu (var uzskatīt, ka tās ir pašas sev antidaļiņas), piemēram, [[fotons|fotoni]] un neitrālie pioni.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Flula Borgs
| vārds_orig = ''Flula Borg''
| attēls = Flula Borg Vlogbrothers 2016.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Flula Borgs 2016. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Vācija|Erlangene}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās = ''YouTube''
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2007—pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}
'''Flula Borgs''' ({{val|de|Flula Borg}}; dzimis {{dat|1982|3|28||bez}} [[Erlangene|Erlangenē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu aktieris, mūziķis, komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un [[diskžokejs|dīdžejs]], kurš pazīstams arī kā '''Flula''' un '''DJ Flula'''.<ref name="Allen American">{{Tīmekļa atsauce|url=http://starlocalmedia.com/allenamerican/news/the-accidental-tourist-flula-a-german-dj-gives-tour-for/article_544039d1-5b28-50ec-9b2a-fae91e6b6713.html|title=The Accidental Tourist: Flula, a German DJ, gives tour for Allen City TV|last1=Hageland|first1=Kevin|date=19 March 2013|website=StarLocalMedia.com|publisher=Star Local Media (Allen [TX] American online newspaper)|accessdate=6 January 2015}}</ref>

sentences: '''Aģitācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] ''agitatio'' — iekustināt) ir verbāla, [[Drukāšana|drukāta]] un vizuāla [[Politika|politiska]] darbība, kas ietekmē cilvēku domas un attieksmi, lai mudinātu viņus uz politisku vai citu rīcību.

sentences: '''Tukss''' ({{val|en|Tux}}) ir oficiālais ''[[Linux]]'' talismans.

sentences: '''Lielie gubumākoņi''' ''Cumulus congestus'' (Cu cong) ir spēcīgi vertikāli attīstīti [[mākoņi]]. Daži no tiem ir daļēji pārrauti, tie izskatās līdzīgi šķībiem torņiem. Mākoņu biezums 1,5—2 reizes pārsniedz to pamata biezumu. Mākoņa virsotne ir balta, bet pamats ir diezgan tumšs, pelēks. Mākoņa vidusdaļā tas pilnībā aizsedz [[Saule]]s starus, neļaujot tiem nokļūt zem mākoņa. Mākoņa malas gan laiž cauri Saules starus. [[Nokrišņi]] krīt reti. Veidojas galvenokārt spēcīgas vertikālas [[gaiss|gaisa]] plūsmas ietekmē. Lielo gubumākoņu attīstība vasarā noved pie [[gubu lietusmākoņi|gubu lietusmākoņu]] attīstības un intensīvu [[lietusgāze|lietusgāžu]] izveidošanās.

sentences:
individuālo simbolu rekonstrukcija]]
'''Ģerbonis''' ir simbolisks grafisks attēls vai reljefa atveidojums, kas apliecina ģerboņa nēsātāja piederību dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai, kuras simbols ir šis konkrētais ģerbonis, kuru nevar lietot neviens, kurš nav piederīgs šo ģerboni lietojošai dzimtai, pilsētai, kopienai, valstij, organizācijai. Ģerboņa raksturojumu sniedz nevis tā pretskatā, bet gan no ģerboņa nēsātāja puses.

sentences:
[[Kategorija:Grūtniecība]]
[[Kategorija:Medicīna]]
[[Kategorija:Veselības aprūpe]]

sentences:
{{Infobox IPA|ipa-number=119|ipa=331|unicode=U+014B|ipa-image=Xsampa-N2.png|xsampa=N|kirshenbaum=N|sound=velar nasal.ogg}}
'''Velārs nazāls līdzskanis''' ir [[mutvārdu valoda|mutvārdu valodās]] vidēji bieži sastopams [[līdzskanis]]. Daudzās valodās tas sastopams lielākoties kā {{IPA|/n/}} alofons pirms velāriem līdzskaņiem.

sentences: '''Strauja upe''' ir populāra [[Dainas|latviešu tautasdziesma]] [[Vīgneru Ernests|Vīgneru Ernesta]] apdarē jauktajam korim, kas pirmo reizi dziedāta [[III Vispārīgie latviešu Dziedāšanas svētki|Trešajos Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas svētkos]] 1888. gadā.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Žagares pilskalns
| native_name    =
| image          = Žagarės piliakalnis.JPG
| image_size     =
| caption        = Žagares pilskalns
| map_type       = Lietuva
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 56| latm = 21| lats = 25| latNS = N
| longd = 23| longm = 13| longs = 51| longEW = E
| location       = {{vieta|Lietuva}}
| region         = [[Lietuvas lielkņaziste]]
| type           = Pils
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Livonijas
| excavations    = no 1956. gada
| archaeologists = J. Nauduzs
| condition      = Pilskalns
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| notes          =
| designation    =
}}
'''Žagares pilskalns''', saukts arī par '''Žvelgaiču kalnu''', '''Aukštadvaru''', '''Pliko kalnu''' ir [[Lietuva]]s [[kultūras piemineklis]], kas atrodas [[Jonišķu rajona pašvaldība]]s, [[Žagares seņūnija|Žagares seņūnijā]]. Tas izvietots iegarena paugura augstākajā daļā, [[Svēte (upe)|Svēte]]s kreisajā krastā. Apmēram 700 m uz austrumiem no tā atrodas Žagares II pilskalns ([[Raktes pilskalns]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Japanese Foxtail millet 02.jpg
| att_nosaukums = Itālijas sarene (''Setaria italica'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Setaria
| ģints_lv = Sarenes
| kategorijas = nē
| binomial = Setaria italica
| autors =
| suga = Setaria italica
| suga_lv = Itālijas sarene
}}'''Itālijas sarene''' ({{val|la|Setaria italica}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Eirāzija]]s [[Subtropu josla|subtropu]] un [[Mērenā josla|mērenās klimata]] joslas dienviddaļā. Piemērotā klimatā tā tiek plaši kultivēta [[Labība|graudu ieguvei]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/setaria-italica-l-pbeauv/|title=Itālijas sarene - Setaria italica (L.) P.Beauv. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-03}}</ref> Vecākās liecības par sugas audzēšanu tika atrastas senajā [[Huanhe]] tecējumā Ķīnā — izmantojot [[Radioaktīvā oglekļa datēšana|radioaktīvo oglekļa datēšanu]], tika aprēķināts, ka atradnes vecums ir vairāk nekā 8000 gadu [[pirms mūsu ēras]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lu|first=Houyuan|last2=Zhang|first2=Jianping|last3=Liu|first3=Kam-biu|last4=Wu|first4=Naiqin|last5=Li|first5=Yumei|last6=Zhou|first6=Kunshu|last7=Ye|first7=Maolin|last8=Zhang|first8=Tianyu|last9=Zhang|first9=Haijiang|date=2009-05-05|title=Earliest domestication of common millet ( Panicum miliaceum ) in East Asia extended to 10,000 years ago|url=https://pnas.org/doi/full/10.1073/pnas.0900158106|journal=Proceedings of the National Academy of Sciences|language=en|volume=106|issue=18|pages=7367–7372|doi=10.1073/pnas.0900158106|issn=0027-8424|pmc=PMC2678631|pmid=19383791}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Purugganan|first=Michael D.|last2=Fuller|first2=Dorian Q.|date=2009-02-12|title=The nature of selection during plant domestication|url=https://www.nature.com/articles/nature07895|journal=Nature|language=en|volume=457|issue=7231|pages=843–848|doi=10.1038/nature07895|issn=0028-0836}}</ref>

sentences: '''Soģi''' ([[ivrits|ivritā]]: ''shoftim'' שופטים), seno [[izraēļi|izraēļu]] reliģiskie, politiskie un militārie vadoņi aptuveni 200 gadus ilgā posmā starp [[Kanaāna]]s iekarošanu un [[Izraēlas karaliste]]s izveidošanu, kuru darbība apraktīta [[Bībele]]s [[Soģu grāmata|Soģu grāmatā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |title=SOĢU GRĀMATA 1. nod<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|11|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091106071524/http://www.bibelesbiedriba.lv/latviesu-bibele/sogu/Sogugram01.htm |archivedate={{dat|2009|11|06||bez}} }}</ref>. Lai arī izraēļiem bija priesteru kārta un arī [[divpadsmit ciltis|divpadsmit cilšu]] vadoņi, tomēr vienotu visu cilšu vadību tie uzņēmties nespēja, tāpēc krīzes brīžos vadību uzņēmās soģi, kas par savas autoritātes pamatu uzskatīta Dieva iedvesmu.

sentences: '''Vairogdziedzeris''' ir [[dziedzeris]] ar ļoti svarīgu nozīmi vielu maiņas regulācijā. Šis iekšējās sekrēcijas dziedzeris atrodas [[kakls|kakla]] priekšpusē — virs lielā [[skrimslis|skrimšļa]], kas veido [[balsene]]s priekšējo sieniņu, t. i. virs vairogskrimšļa. No tā arī ir cēlies vairogdziedzera nosaukums. Tas ir vislielākais endokrīnais dziedzeris — vairogdziedzeris sver 30 — 40 gramus. Dziedzeri veido folikuli, kas pildīti ar koloidālu šķidrumu, kura sastāvā ir [[hormoni]], no kuriem svarīgākie ir jodu saturošie hormoni. Šie hormoni pastiprina vielmaiņu un enerģijas maiņu, it sevišķi [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] maiņu, līdz ar to [[organisms|organisma]] augšanu, attīstību un [[nervu sistēma]]s funkcionālo stāvokli.

sentences: '''24. decembris''' ir gada 358. diena (359. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 7 dienas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Sphere''
| former_names        = MSG Sphere
| image               = The Sphere at The Venetian Resort (53098837453).jpg
| building_type       = koncertzāle
| owner               = ''Sphere Entertainment Co.''
''Vici Properties''
| location            = {{flaga|ASV}} [[Paradaisa (Nevada)|Paradaisa]], [[Nevada]], [[ASV]]
| address             = 255 Sands Ave
| latd  =  36 | latm  = 07 | lats  = 14 | latNS  = N
| longd = 115 | longm = 09 | longs = 41 | longEW = W
| groundbreaking_date = {{dat|2018|9|27||bez}}
| opened_date         = {{dat|2023|9|29||bez}}
| cost                = 2,3 miljardi $
| height              = 112 m
| seating_capacity    = 18 600
| suites              = 23
| architecture_firm   = ''Populous''
| structural_engineer = ''Severud Associates''<ref>{{Ziņu atsauce |title=Southwest Snapshot: January 2023 |url=https://www.enr.com/articles/55723-southwest-snapshot-january-2023 |access-date=May 20, 2023 |work=Engineering News-Record |date=January 11, 2023 |archive-date=May 20, 2023 |archive-url=https://web.archive.org/web/20230520202557/https://www.enr.com/articles/55723-southwest-snapshot-january-2023 }}</ref>
| main_contractor     = AECOM
Madison Square Garden
| url                 = {{URL|www.thespherevegas.com/}}
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 63
 | lv  = Sešdesmit trīs
}}

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Rakstnieces]]
[[Kategorija:ASV rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences:
{{pareizrakstība+}}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Urugvaja|Urugvajā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. Kopā UNESCO sarakstā no Urugvajas ir iekļautas '''2 vietas''' (abi kultūras objekti), savukārt 8 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/uy Urugvaja]</ref>. Urugvaja Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1989]]. gada [[9. marts|9. martā]].

sentences:
celtniecība Rīgā]]
'''Celtniecība''' jeb '''būvniecība''' ir [[arhitektūra]]s un [[inženierija]]s process, kas ietver [[celtne|būvju]] vai [[infrastruktūra]]s projektēšanu, būvēšanu, paplašināšanu un atjaunošanu, lietojot būvizstrādājumus un būviekārtas.<ref name="termini.lza.lv" />
Celtniecība ir viena no svarīgākajām [[ražošana]]s nozarēm.<ref name="europa.eu" />

sentences:
{{noformējums+}}
'''Sistemātiska nomenklatūra''' ir 1892.gadā [[Ženēva|Ženēvā]] starptautiskajā ķīmiķu kongresā pieņemts noteikumu kopums, kas paredz [[ķīmiskā viela|ķīmisko vielu]] nosaukumu veidošanu. Starptautiskā teorētiskās un praktiskas ķīmijas savienība [[IUPAC]] šo starptautisko nomenklatūru ir pilnveidojusi, un nu tā pazīstama kā '''IUPAC nomenklatūra'''.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''PostgreSQL''''', bieži saukta arī vienkārši par '''''Postgres''''', ir bezmaksas atvērtā pirmkoda objektu relāciju [[datubāzes pārvaldības sistēma]] (DBVS).

sentences:
{{cita nozīme|purvu|pilsētas daļu|Mūkupurvs (apkaime)}}
{{Purva infokaste
| nosaukums       = Mūkupurvs
| attēls          = Mūkupurvs.jpg
| attēla apraksts = Mūkupurva ZA
| citi nosaukumi  = Zolitūdes purvs
| atrašanās vieta = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]] un [[Ķekavas pagasts]]
| tips = [[augstais purvs]]
| platība =
| lat_d             = 56.943244
| long_d            = 23.978617
| augi =
| dzīvnieki =
| ezeri =
| akači =
}}
'''Mūkupurvs''' (zināms arī kā '''Zolitūdes purvs'''<ref>[http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/history Mūkupurvs — vēsture] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160918171301/http://www.apkaimes.lv/sakums/mukupurvs/history |date={{dat|2016|09|18||bez}} }}, apkaimes.lv. Atjaunināts: {{Dat|2017|05|10}}.</ref>) ir [[purvs]] [[Rīga]]s dienvidrietumu daļā [[Mūkupurvs (apkaime)|Mūkupurva]] apkaimē. Purvu divās daļās sadala [[Lidosta Rīga|Lidostas "Rīga"]] teritorija, kas ir izbūvēta tieši purvam pa vidu. Purva ūdeņu dabiskā notece notiek pa [[Lāčupīte (Hapaka grāvja pieteka)|Lāčupīti]] un [[Hapaka grāvis|Hapaka grāvi]].<ref>[http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2015/02/IVN_zinojums_dzc_uz_lidostu_F_160611-2.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170505201756/http://www.marupe.lv/wp-content/uploads/2015/02/IVN_zinojums_dzc_uz_lidostu_F_160611-2.pdf |date={{dat|2017|05|05||bez}} }} Atjaunināts: {{Dat|2017|05|10}}.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Interneta kultūra]]
[[Kategorija:Kibertelpa]]
[[Kategorija:Noziedzība]]

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
| nosaukums            = Mi-8
''Mи-8''
| logo                 =
| logo_izm             =
| logo_paraksts        =
| attēls               = Mi-8 (14345997200).jpg
| att_izm              = 275px
| paraksts             =
| apakšveidne          =
| tips                 = Transporta [[helikopters]]
| valsts               = {{vieta|PSRS}} un {{vieta|Krievija}}
| ražotājs             = Kazaņas helikopteru rūpnīca
[[Ulanude]] helikopteru rūpnīca
| dizaineris           = M. L. Mila un N. I. Kamova vārdā nosauktais Nacionālais helikopteru inženierijas centrs
| pirmais lidojums     = 1961. gada 7. jūlijs
| komerc_lid           =
| noņemts              =
| status               = tiek ražots
| primārais            = [[PSRS Gaisa spēki]] un [[Krievijas Gaisa spēki]]
| ražošanā             = 1961—'pašlaik
| skaits               = 17000 un ražošana turpinās, visvairāk saražotais helikopters
| izmaksas             =
| attīstīts no         =
| modifikācijas        = [[Mil Mi-17]]
}}
'''Mil Mi-8''' ({{val|ru|Mи-8}}, [[NATO]] nosaukums — '''Hip''') ir 1960. gados izstrādāts [[Padomju Savienība|PSRS]] daudzfunkcionālais [[helikopters]]. 1968. gadā to ieviesa [[PSRS Gaisa spēki|PSRS Gaisa spēkos]]. 1975. gadā sāka ražot uzlabotu versiju Mi-8MT (eksporta piegādēm — [[Mil Mi-17|Mi-17]]). Papildu visbiežāk izmantotajai transporta helikoptera variācijai Mi-8 izmanto arī kā gaisa desanta komandpunktu, kaujas helikopteru un izlūkošanas platformu.

sentences: '''Žūšanas plaisas''' ir [[plaisas]], kas rodas [[žūšana|izžūstot]] un sablīvējoties ar [[Ūdens|ūdeni]] piesūcinātām mālainām vai kaļķainām [[Dūņas|dūņām]], kā rezultātā uz dūņu virsmas veidojas neregulāri poligonāli apgabali. Plaisu dziļums parasti nepārsniedz dažus centimetrus. [[Māls|Mālos]] ir zināmas žūšanas plaisas līdz 3 metru dziļumam un līdz 10—15 centimetriem platumā (ļoti reti līdz 1 metram). Žūšanas plaisas var būt taisnas un izliektas. Šķērsgriezumā var būt taisnstūrainas vai V-veida formas plaisas, retāk citas formas. Pēc V-veida plaisām var noteikt plasta augšējo un apakšējo robežu. [[Fosilijas|Fosilā]] stāvoklī žūšanas plaisas parasti ir aizpildītas ar [[drupu materiāls|drupu materiālu]] vai kādu citu [[Ieži|iezi]], kas ir izveidojies uz saplaisājušās virsmas.<ref>Геологический словарь, Том второй: Трещины усыхания (высыхания). Москва, Недра. 1978; 325. lpp</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls= Strobilomyces strobilaceus 110920wb.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints = Strobilomyces
| ģints_lv = Zvīņbeku ģints
| suga =S. strobilaceus
| suga_lv =Melnā zvīņbeka
| binomial = Strobilomyces strobilaceus
| kategorijas =nē
}}

sentences: denaturācija, ko izraisījis straujais temperatūras kāpums, tās [[cepšana]]s laikā]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =Республикæ Хуссар Ирыстон
სამხრეთი ოსეთი
Республика Южная Осетия
|    pilnais_valsts_nosaukums = Dienvidosetijas Republika
|            valsts_nosaukums = Dienvidosetija
|               karoga_attēls = Flag of South Ossetia.svg
|            karoga_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls =National Emblem of the Republic of South Ossetia.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Dienvidosetijas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 150px
|             nacionālā_himna = [[Dienvidosetijas himna]]
|               kartes_attēls =Europe_Location_South_Ossetia.svg
|               galvaspilsēta = [[Chinvala]]
|              valsts_valodas = [[Osetīnu valoda|Osetīnu]], [[Gruzīnu valoda|gruzīnu]], [[Krievu valoda|krievu]]
|             etniskās_grupas =  osetīni (66,5%), gruzīni (28,3%), krievi (1,6%)
|        etniskās_grupas_gads = 1970
|              valsts_iekārta = [[Prezidentāla republika]]
(''de jure'' [[Gruzija]]s sastāvdaļa)
|        valsts_galvas_tituls = prezidents
|                valsts_galva = [[Anatolijs Bibilovs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = premjerministrs
|               valsts_galva2 = Eriks Puhajevs
|        neatkarības_iegūšana = No [[Gruzija]]s
|         neatkarības_piezīme = {{dat|1991|11|28}}
|                 platība_km2 = 3900
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2015
|          iedzīvotāju_skaits = 53 500
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]]
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Dienvidosetija''' ({{val|os|Хуссар Ирыстон}}, ''Khussar Iryston''; {{val|ka|სამხრეთ ოსეთი}}, ''Samxret Oseti''; {{val|ru|Южная Осетия}}, ''Yuzhnaya Osetiya'') ir [[Gruzija]]s reģions, kas pēc [[PSRS sabrukums|PSRS sabrukuma]] pasludināja neatkarību, ko neatzīst lielākā daļa pasaules valstu.

sentences: '''Olīveļļa''' ir [[augu eļļa]], ko iegūst no [[olīvkoks|olīvkoka]] ''Olea europaea'' augļiem (olīvām). Olīveļļu iegūst kā no šo augļu mīkstuma, tā arī no [[sēkla|sēklām]]. Ķīmiski olīveļļa ir dažādu [[taukskābes|taukskābju]] [[triglicerīdi|triglicerīdu]] maisījums, kurā dominē [[oleīnskābe]]s esteri (virs 80%). Olīveļļā, salīdzinot ar citām eļļām, ir samērā maz [[E vitamīns|E vitamīna]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Uztura mācība |author1=Zigurds Zariņš |author2=Lolita Neimane |author3=Edgars Bodnieks |edition=6. pārstrādātais un papildinātais |year=2015 |publisher=[[LU Akadēmiskais apgāds]] |location=[[Rīga]] |page=221 |isbn=978-9984-45-932-5}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Deadliest Season''
| attēls                   =
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, sporta filma
| režisors                 = [[Roberts Markovics]]
| producents               =
* [[Roberts Berdžers]]
* [[Tomass de Volfs]]
| scenārija autors         = [[Ernests Kinojs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Moriārtijs]]
* [[Kevins Konvejs]]
* [[Merila Strīpa]]
| mūzika                   = [[Diks Haimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Titus Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[CBS]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1977|3|16|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
[[Kategorija:Filmas pēc žanra]]
[[Kategorija:Humors]]

sentences:
[[Kategorija:Krāslavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Krāslavas rajons]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Indras pagasts}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Intel Corporation''
| native_name =
| logo = Intel logo (2020, light blue).svg
| logo_size = 165px
| logo_caption =
| image = Intelheadquarters.jpg
| image_size =
| image_caption = ''Intel'' centrālais birojs [[Santaklēra|Santaklērā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]]
| type =
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation =
| founder = [[Gordons Moors]]<br />[[Roberts Noycs]]
| defunct =
| location_city =
| location_country =
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people = [[Bob Swan]] Izpilddirektors
| industry = [[elektroniskā rūpniecība]]
| products = [[mikroprocesors|mikroprocesori]], [[mātes plate]]s [[mikroshēmojums|mikroshēmojumi]], [[tīkla karte]]s, [[grafiskais procesors|grafiskie procesori]], iegultie procesori
| services =
| revenue = {{Increase}} {{USD|70.7 Miljardi|link=yes}} (2018)<ref name='xbrlus_1'>{{tīmekļa atsauce |url=https://www.google.com/finance?q=NASDAQ%3AINTC&fstype=ii&ei=GJ29V7n4M5C4ugTZ6YuYCQ|title=Intel Corporation 2016 Annual Report Form (10-K) |publisher=United States Securities and Exchange Commission |website=EDGAR |date=February 27, 2016 |access-date=February 3, 2017}}</ref>
| operating_income = {{Increase}} {{USD|23.3 Miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| net_income = {{Increase}} {{USD|21.0 miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| aum =
| assets = {{Increase}} {{USD|127.9 miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| equity = {{Increase}} {{USD|74.5 miljardi}} (2018)<ref name='xbrlus_1'/>
| owner =
| num_employees = 110,200 (2019)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://craft.co/intel|title=Intel company profile|date=August 8, 2019|access-date={{dat|2019|08|11||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190808095438/https://craft.co/intel|archivedate={{dat|2019|08|08||bez}}}}</ref>
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|www.intel.com}}
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Intel Corporation''''' ir pasaules lielākā [[pusvadītājs|pusvadītāju]] kompānija, kas ir radījusi [[X86 arhitektūra|x86]] sērijas mikroprocesorus, kurus izmanto daudzos [[personālais dators|personālajos datoros]]. Kompānija dibināta [[1968]]. gadā ar nosaukumu "'''Int'''egrated '''El'''ectronics Corporation". Tās centrālais birojs atrodas [[Santaklēra|Santaklērā]], [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Mulēna
| image_skyline = Moulins_-_Perspective3.JPG
| imagesize =
| image_caption =
| image_flag =
| image_shield = Blason_ville_fr_Moulin_(Allier).svg
| pushpin_map = Francija#Eiropa
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{FRA}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = {{flagicon image|Flag of the region Auvergne-Rhône-Alpes.svg}} [[Overņa-Rona-Alpi]]
| subdivision_type2 = Departaments
| subdivision_name2 = [[Aljē (departaments)|Aljē]]
| area_total_km2 = 8.61
| population_as_of = 2018
| population_blank1_title =
| population_blank1 =
| population_total = 19 563
| population_density_km2 =
| timezone = [[UTC+1:00]]/[[UTC+2:00]]
| utc_offset =
| timezone_DST =
| utc_offset_DST =
| latd = 46.5653| latNS = N
| longd = 3.3333| longEW = E
| elevation_m = 202–240
| website = http://www.ville-moulins.fr/
}}

sentences:
==Pielietojums==
<pre>
{{Kinoakadēmijas balvas infokaste
| nosaukums             = <!-- 81. Kinoakadēmijas balva -->
| attēls                =
| attēla izmērs         = <!-- noklusētais 200px -->
| paraksts              =
| datums                =
| vieta                 =
| labākā filma          =
| vadītājs              =
| producents            =
| režisors              =
| labākā filma          =
| visvairāk balvas      =
| visvairāk nominācijas =
| garums                =
| tv                    =
| tv lv                 =
| auditorija            =
| iepriekšējā           = <!-- 80. --><!-- tikai cipari un punkts (bez atstarpes) -->
| nākamā                = <!-- 82. --><!-- tikai cipari un punkts (bez atstarpes) -->
}}
</pre>

sentences: pielietošana brūču ārstēšanā ar sūkļa izmantošanu.]]'''Negatīvā spiediena brūču terapija''' ({{val-en|negative-pressure wound therapy}} jeb '''NPWT''') ir populārs akūtu un hronisku brūču ārstēšanas veids. Šo metodi plaši izmanto [[Ķirurgs|ķirurgi]]. Negatīva spiediena pielikšanu pirmo reizi aprakstīja 1993. gadā Flaišmans un līdzautori. Tie uzsvēra, ka šī metode dod pozitīvu efektu vaļējo [[kaula lūzums|lūzumu]] audu [[granulācija]]i. 1997. gadā Morikvas un Argenta pētīja pielietošanu puliuretāna sūkļu sūkšanai.<ref name="Ye.etal2015"/>

sentences: '''Herkona relejs''' ir elektromagnētiskais [[relejs]], kas sastāv no [[elektromagnēts|elektromagnēta]] un viena vai vairākiem [[herkons|herkoniem]]. Herkons atrodas elektromagnēta spoles iekšienē.

sentences: '''Korfi''' ({{val|de|von Korff}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Daudzi Korfi bija uzticami [[Krievijas Impērija]]s interešu aizstāvji 18. gadsimtā un dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Austrumprūsija|Prūsijā]].

sentences: '''Atkala''' (arī '''ledus lietus''', '''sasalstošs lietus''') ir [[atmosfēra]]s [[nokrišņi|nokrišņu]] veids, kas izkrīt [[ledus]] gabaliņu vai [[lietus]] veidā. Pēc tam [[ūdens]] vai ledus piesalst pie zemes virsmas, koku zariem vai vadiem un veidojas [[apledojums]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Picnosteus pauli branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''P. pauli'' branhiālā plātne (no augšas).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Pycnosteus
| ģints_lv =
| suga = Pycnosteus pauli
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteus pauli <small>Mark, 1956</small>
}}
'''''Pycnosteus pauli''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja [[Elga Mark-Kurika]] 1956. gadā. ''P. pauli'' [[holotips]] ir vēdera plātnes fragments (kreisā puse), kas tika atrasta pie Tammes [[Vertsjervs|Vertsjerva]] ezera krastā ([[vidusdevons]], [[arukilas svīta]]). Nosaukums ''Pycnosteus pauli'' nozīmē ''Paula'' [[Piknosteji|piknostejs]] (no V.Paula uzvārda, kurš bija savācis šīs sugas fosiliju kolekciju). Suga ir bieži sastopama [[Igaunija|Igaunijā]], [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[arukilas svīta]]s augšdaļā pie [[Tartu]], [[Vīlande]]s, [[Pelva]]s u.c., kā arī pie [[Ļemovža]]s upes [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]]. ''P. pauli'' ir arukilas svītas augšdaļas [[vadfosilija]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Pavlo Li
 |    vārds_orig = ''Павло Лі''
 |        attēls = Павло Лі.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|1988|7|10}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krimas apgabals|Eipatorija}}
 |     m_dat_alt = {{miršanas datums un vecums|2022|3|6|1988|7|10}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Ukraina|Kijivas apgabals|Irpiņa}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = aktieris, televīzijas raidījumu vadītājs
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Pavlo Li''' ({{val|uk|Павло Романович Лі}}, dzimis {{dat|1988|7|10}}, miris {{dat|2022|3|6}}) bija [[Ukraina|ukraiņu]] aktieris un televīzijas raidījumu vadītājs. Sākoties [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukumam Ukrainā]] kara pirmajā dienā iestājās Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēkos. Gājis bojā kaujā, kad Krievijas spēki bombardēja [[Irpiņa]]s pilsētu netālu no galvaspilsētas [[Kijiva]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/news/world-europe-60659363|title=Ukrainian actor Pasha Lee killed in Russian bombardment|publisher=BBC News}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|valsts pārvaldes formu|Latvijas politisko partiju|Republika (partija)}}
[[Image:Daumier République.jpg|thumbnail|uprught=1.0|“Republika baro un apmāca savus bērnus” (''La République nourrit ses enfants et les instruit'', [[Honoré Daumier|Onorē Damjē]], 1848. gads)]]
'''Republika''' ({{val|la|res publica}} — ‘sabiedriska lieta’) ir [[valsts pārvaldes forma]], kurā pilsoņi [[vēlēšanas|ievēl]] valsts [[valdība|valdību]]. Daudzās republikās tauta ievēl arī [[valsts vadītājs|valsts vadītāju]], piemēram, [[prezidents|prezidentu]]. Republiku vadītāji ir atbildīgi par tautu, kas to ir ievēlējusi. Mūsdienu republiku pamatā ir doma, ka vara pieder tautai, tas ir, ja tauta ir neapmierināta ar to, kā valda valsts vadītāji, tad nākamajās vēlēšanās ievēl citus pārstāvjus. Vēsturiski termins ‘republika’ tika attiecināts uz jebkuru valsti, kurā nebija [[monarhija]].

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētika Venecuēlā]]
[[Kategorija:Venecuēlas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlēti]]

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Susēja|Susēja}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Dienvidsusēja
| citvalsts         = Lietuva
| citnosaukums      = Susēja
| citvaloda         = lt
| citvaloriģin      = Susėja
| attēls            = Dsuseja Erberge.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Dienvidsusēja pie Ērberģes
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
| izteka            = pie [[Subate]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Mēmele]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=00 | sāk_plat_s=49 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=53 | sāk_gar_s=46 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=24 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=29 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   = {{LAT}}<br />{{LTU}}
| tek_caur          =
| garums            = 114
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 81
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,246
| baseins           = 1220,9
| baseins_latvijā   = 1192,5
| pietekas          = [[Zalvīte]]
}}
'''Dienvidsusēja''', saukta arī '''Susēja''', '''Lielā Susēja''' vai '''Suseja''',<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96568 |title=Informācija par objektu: Dienvidsusēja |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]]}}</ref> ({{val-lt|Susėja}}) ir [[Mēmele]]s labā krasta pieteka. Iztek no [[Aknīstes nolaidenums|Aknīstes nolaidenuma]] rietumos no [[Subate]]s (precīza iztekas vieta ir diskutabla). Šķērso [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalni]], [[Taurkalnes līdzenums|Taurkalnes līdzenumu]]. Pie [[Iesalnieki]]em ietek Mēmelē. 4,2 km garumā ir [[Latvija]]s un [[Lietuva]]s robežupe.

sentences: '''Zelta medaļa''' parasti ir augstākais apbalvojums par lielākajiem sasniegumiem ārpus militārās jomas. Tās nosaukums cēlies no tā, ka vismaz daļa medaļas ir gatavota no [[zelts|zelta]] (parasti kā pārklājums vai sakausējums). Kopš 18. gadsimta zelta medaļas tiek pasniegtas [[māksla|mākslā]], piemēram, [[Dānijas Karaliskā akadēmija]] to piešķir labākajiem studentiem kā simbolu par zināmas finansiālās brīvības balvu. Mūsdienās vairākas organizācijas piešķir zelta medaļas, tai skaitā [[UNESCO]]. Lai arī lielākā daļa zelta medaļu tiešām ir no tīra zelta, dažas zelta medaļas ir sudraba medaļas ar zelta apzeltījumu. Šādas medaļas pasniedz [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]], tāpat tādas ir Lorenca medaļa, [[ASV Kongress|ASV Kongresa]] Zelta medaļa un [[Nobela prēmija]]s medaļa. Pašlaik Nobela prēmijas medaļa sastāv no 18 [[karāts|karātu]] zaļā zelta ar 24 [[karāts|karātu]] zelta apzeltījuma.

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons]]
[[Kategorija:Ilūkstes apriņķis]]
[[Kategorija:Sēlija]]
{{catmore}}

sentences: '''Mākoņu datubāze''' ir datubāze, kas parasti darbojas uz [[mākoņskaitļošana]]s platformas, kā piemēram [[Amazon EC2]], [[GoGrid]] un [[Rackspace Cloud]]. Ir divi biežāk lietotie izvietošanas modeļi: lietotāji var neatkarīgi izmantot datubāzes mākonī lietojot [[Virtual Machine]] kopiju, vai tie var iegādāties pieeju datubāzes servisam, ko uztur mākoņa datubāzes nodrošinātājs. No pieejamajām mākoņu datubāzēm, daļa ir uz [[SQL]] bāzes un daļa izmanto [[NoSQL]] datu modeli.

sentences: {{Commonscat|Sports in Scotland|Sports Skotijā}}

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Slayer
| Attēls = Slayer, The Fields of Rock, 2007.jpg
| Att_izm = 290px
| Fons = grupa
| Vieta = {{flaga|ASV}} [[Hantingtonpārka]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| Žanrs = [[Trešmetāls]]
| Gadi = 1981-2019
| Izdevējkompānija = [[Nuclear Blast Records]]
[[Metal Blade Records]]
[[American Recordings]]
[[Def Jam Records]]
| Mlapa = http://www.slayer.net/
| Dalībnieki = [[Toms Araja]]
 [[Kerijs Kings]]
 [[Pauls Bostafs]]
[[Gerijs Holts]]
| Bij_dalībnieki =
}}
'''''Slayer'''''<ref>Tulkojumā "algots slepkava"</ref> bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[trešmetāls|trešmetāla]] mūzikas [[mūzikas grupa|grupa]], kura [[1981]]. gadā izveidota [[Hantingtonpārka|Hantingtonpārkā]], [[Kalifornija]]s štatā. Grupu dibināja ģitāristi [[Džefs Heinemans]] un [[Kerijs Kings]].<ref name="An exclusive oral history of Slayer">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce| title=An exclusive oral history of Slayer| publisher=Decibel Magazine| url=http://www.decibelmagazine.com/features_detail.aspx?id=4566| archiveurl=https://web.archive.org/web/20071228065836/http://www.decibelmagazine.com/features_detail.aspx?id=4566| archivedate=2007-12-28| accessdate=2006-12-03}}</ref> ''Slayer'' popularitāte strauji pieauga [[1986]]. gadā, kad viņi izdeva albumu "''[[Reign in Blood]]''". Iknedēļas mūzikas žurnāls "''[[Kerrang!]]''" to ir nodēvējusi par "visu laiku smagāko albumu".<ref name="Kerrang! Hall Of Fame">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce| title = Kerrang! Hall Of Fame| publisher=Kerrang!| date=2006-08-24| url= http://kerrang.typepad.com/kerrang_awards_2006_blog/2006/08/kerrang_hall_of.html |accessdate = 2006-01-10}}</ref> Viņi kļuva par trešmetāla kustības līderiem. ''Slayer'' kopā ar ''[[Metallica]]'', ''[[Anthrax]]'' un ''[[Megadeth]]'' tiek sauktas par "trešmetāla lielo četrnieku".<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce| last=Lee| first=Cosmo| title=Get Thrashed: The Story of Thrash Metal| url=http://www.stylusmagazine.com/articles/movie_review/get-thrashed-the-story-of-thrash-metal.htm| work=Stylus| date=2007-05-07| accessdate=2008-12-16| archive-date=2008-12-25| archive-url=https://web.archive.org/web/20081225230004/http://www.stylusmagazine.com/articles/movie_review/get-thrashed-the-story-of-thrash-metal.htm}}</ref> 2019. gadā grupa paziņoja par darbības beigšanu, savu karjeru noslēdzot ar atvadu tūri.

sentences: '''Sausais piens''' ir siltā ūdenī šķīdināms [[pulveris]], ko iegūst iztvaicējot pasterizētu [[piens|pienu]], un izmanto [[kulinārija|kulinārijā]], medicīnā, mazuļu pārtikā, kā arī piena ražošanai, jo šis produkts iztvaicēšanas procesā nezaudē savu vērtību. Galvenā priekšrocība — garāks uzglabāšanas termiņš, kas ļauj gan veidot piena rezervi, gan arī atvieglo tā pārvadāšanu.

sentences:
{{Personas infokaste
| dz_gads = 1898
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Cēsu apriņķis}}
| m_dat_alt = {{dat|1938|08|25}}
| m_vieta = {{vieta|PSRS|KPFSR|Maskavas apgabals|Komunarka (poligons)}}
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[brigādes komisārs]] (1935)
|  dienesta_laiks = 1918—1937
|          valsts = {{flaga|Krievija|1917}} [[KSFPR]]
{{USSR}}
|       struktūra = [[Sarkanā gvarde]]
[[Sarkanā armija]]
[[Viskrievijas Ārkārtas komisija|čeka]]—[[Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvalde|GPU]]—[[Apvienotā valsts politiskā pārvalde|OGPU]]—[[PSRS Iekšlietu Tautas komisariāts|NKVD]]
|         vienība =
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas pilsoņu karš]]
[[Poļu—padomju karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
| attēls = Attēls:Alfrēds Augulis.jpg
| att_izmērs = 200px
}}

sentences: '''Bokē''', arī '''bokē efekts''' vai '''izplūduma efekts''' (no {{val|ja|ボケ}} ''boke'' — 'izsmērēts, neass, dūmakains') ir [[Fotogrāfija|fototehnikā]] izmantots paņēmiens, kad attēla fons tiek attēlots izplūdis jeb neass. Bieži vien tas tiek darīts ar nodomu, lai izceltu galveno fotogrāfijā attēloto objektu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Fernando Koda Markess
|     vārds_orig = ''Fernando Codá Marques''
|         attēls = Coda-Marques.png
| att_nosaukums = Fernando Koda Markess 2012. gadā
|      dz_dat_alt   = {{dzimšanas datums un vecums|1979|10|8}}
|       dz_vieta = {{vieta|Brazīlija|Sankarlusa}}
|    apbalvojumi = [[Veblena prēmija ģeometrijā]] (2016)<br />[[Fermā prēmija]] (2021)
}}

sentences: '''Luminiscence''' ir spontāna [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] emisija, kuru neizsauc [[absolūti melns ķermenis|melna ķermeņa]] starojums, bet gan enerģijas atbrīvošanās, [[elektroni]]em pārejot no ierosināta stāvokļa uz pamatstāvokli. Luminiscences ilgums ievērojami pārsniedz [[gaisma]]s svārstību periodu 10<sup>−15</sup> s.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=«Современная высшая школа: инновационный аспект»|url=http://dx.doi.org/10.7442/2071-9620.20122|publisher=International Institute of Design and Service}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Frīdrihs Jēkabs Hūgenbergers
|     vārds_orig = ''Karl Friedrich Jacob Hugenberger''
|         attēls = Hugenbergers.JPG
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1784
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kuldīga]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1860
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republika y’Uburundi''
''République du Burundi''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Burundijas Republika
|            valsts_nosaukums = Burundija
|               karoga_attēls = Flag of Burundi.svg
|            karoga_nosaukums = Burundijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Burundi.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Burundijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''"Ubumwe, Ibikorwa, Iterambere"''{{Spaces|2}}([[rundu valoda|rundu]])
''"Unité, Travail, Progrès"''{{Spaces|2}}([[franču valoda|franču]])
"Vienotība, Darbs, Progress" 1
|                valsts_himna = ''[[Burundi bwacu]] (Mūsu Burundija)''
|               kartes_attēls = Location_Burundi_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Burundijas atrašanās vieta Dienvidu Āfrikā
|               galvaspilsēta = [[Gitega]]<ref name="ReferenceO">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.bloomberg.com/news/articles/2018-12-24/burundi-moves-political-capital-from-bujumbura-to-gitega|title=Burundi Moves Political Capital From Bujumbura to Gitega|date=24 December 2018}}</ref>
|latd=3 |latm=26 |latNS=S |longd=29 |longm=54 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Bužumbura]]
|              valsts_valodas = [[kirundi]], [[franču valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[Prezidentālisms|prezidentāla]] [[republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Burundijas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Evarists Ndajišimije]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Burundijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Beļģija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums =
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1962|7|1}}
|                 platība_km2 = 27,834
|               platība_rangs = 145.
|              procenti_ūdens = 7,8
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|          iedzīvotāju_skaits = 9 511 330<ref>{{en ikona}} {{tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2119rank.html?countryName=Burundi&countryCode=by&regionCode=af&rank=88#by | title= Country Comparison :: Population | publisher= CIA - The World Factbook | accessdate= 2010-08-24 | archive-date= 2015-04-28 | archive-url= https://web.archive.org/web/20150428090006/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2119rank.html?countryName=Burundi&countryCode=by&regionCode=af&rank=88#by }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 88.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 323
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 45.
|                     IKP_PPP = $3,245 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $162
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = 0,394
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs = 174
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Burundijas franks]]
|                valūtas_kods = BIF
|                  laika_zona = [[CAT]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.bi]]
|              tālsarunu_kods = 257
|                iso_kods_num = 108
|              iso_kods_alfa2 = BI
|              iso_kods_alfa3 = BDI
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 = Pirms 1966. gada, "Ganza Sabwa".
|                    piezīme2 =
}}

sentences: '''Enerģētika''' ir [[Saimniecība|tautsaimniecības]] nozare, kas aptver [[Energoresurss|energoresursu]], [[siltumenerģija]]s un [[elektroenerģija]]s ieguvi, pārdali, pārveidi un izmantošanu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.llu.lv/lv/energetikis-kas-tas-par-zveru|title=Enerģētiķis – kas tas par zvēru? {{!}} LBTU|website=www.llu.lv|access-date=2023-02-24}}</ref> Enerģijas ražošanā tiek izmantoti [[Izsmeļamie neatjaunīgie resursi|izsmeļamie]], [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgie]] resursi un [[kodolenerģija]]; enerģētikas nozarē energoresursiem ir nodalāmi vairāki izguves un apstrādes posmi:<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.profesijupasaule.lv/energetika|title=Enerģētika {{!}} Profesiju pasaule|website=www.profesijupasaule.lv|access-date=2023-02-24}}</ref>

sentences:
[[File:PersianGulf vue satellite du golfe persique.jpg|thumb|250px|Persijas līča satelītattēls]]
'''Epikontinentāla jūra''' vai '''šelfa jūra''' ir [[jūra]], kas pilnībā izvietojusies [[Kontinentālais šelfs|kontinenta šelfa]] robežās uz [[kontinents|kontinentālas]] [[zemes garoza]]s un kuru gandrīz pilnībā iekļauj kontinenta krasts vai piekrastes [[sala]]s.<ref>[http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/epicontinental+sea McGraw-Hill Dictionary of Scientific & Technical Terms]</ref> Parasti veidojas [[jūras transgresija]]s rezultātā augsta pasaules [[okeāns|okeāna]] līmeņa periodā. Šādas jūras parasti ir seklas (100—200 m).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dienasvidus Šanhajā
| attēls                   =  ShanghaiNoon Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shanghai Noon''
| žanrs                    = vesterns, komēdija
| režisors                 = [[Toms Dejs]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Gerijs Bārbers]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         =
* [[Alfrēds Gofs]]
* [[Mailzs Millars]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džekijs Čans]]
* [[Lūsija Liu]]
| mūzika                   = [[Rendijs Edelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Birnbaum/Barber Productions]]''
* ''[[Jackie Chan Films Limited]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|5|19|Malaizija|2000|5|26|ASV|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shanghai-noon-2000-5|title=Shanghai Noon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 30, 2019|archive-date={{dat|2019|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190630114621/https://bbfc.co.uk/releases/shanghai-noon-2000-5}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{HKG}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shanghainoon.htm|title=Shanghai Noon|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 30, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Šanhajas bruņinieki]]
| imdb                     =
}}
'''"Dienasvidus Šanhajā"''' ({{val|en|Shanghai Noon}}) ir 2000. gada vesterns, kura režisors ir [[Toms Dejs]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džekijs Čans]] un [[Lūsija Liu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|5|19||bez}} Malaizijā. Filmai 2003. gadā iznāca turpinājums "[[Šanhajas bruņinieki]]".

sentences:
'''Patentbrīvie medikamenti''' ([[zāles]]) ir oriģinālpreparātu ekvivalenti, kuru aktīvās vielas kvantitatīvais saturs un deva attiecīgās slimības ārstēšanai ir identiska [[oriģinālzāles|oriģinālzālēm]]. Tos sauc arī par '''ģenēriskajiem medikamentiem''' vai vienkāršoti — '''ģenēriķiem''' ({{val-la|genus}} — klase, grupa). Tātad oriģinālzālēm un patentbrīvajiem medikamentiem ir dažādi ražotāja nosaukumi, bet vienādi [[starptautiskais nepatentētais nosaukums|starptautiski nepatentētie nosaukumi]] (''SNN'').<ref name=-1>{{tīmekļa atsauce|title=MK noteikumi Nr. 376 "Zāļu reģistrēšanas kārtība"|url=http://likumi.lv/doc.php?id=138149|website=http://www.likumi.lv|accessdate=17.10.2015.}}</ref><ref name=-2>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.lpma.lv/|title=Latvijas Patentbrīvo medikamentu asociācija|accessdate=17.10.2015.}}</ref><ref name=-3>{{tīmekļa atsauce|title=Questions and answers on generic medicines|url=http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/Medicine_QA/2009/11/WC500012382.pdf|website=European Medicines Agency|accessdate=17.10.2015.|archive-date=16.10.2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20151016131203/http://www.ema.europa.eu/docs/lv_LV/document_library/Medicine_QA/2009/11/WC500012382.pdf}}</ref>
Ģenērisko medikamentu [[ražošanas tehnoloģija]] var atšķirties gan ar [[palīgviela|palīgvielām]] (piemēram, [[laktoze]] vai [[saharoze]]), gan aktīvās vielas formu (piemēram, aktīvā viela sāls formā kā [[tartrāts]] vai [[sukcināts]]). Tiem ir savs nosaukums un atbilstoši arī iepakojums<ref name="-1" /><ref name="-3" />

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer pseudoplatanus|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer pseudoplatanus|suga_lv=Kalnu kļava|attēls=Acer pseudoplatanus RF.jpg|attēls2=}}
'''Kalnu kļava''' ({{val-la|Acer pseudoplatanus}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2012|title=Kalnu kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113052/https://database.smartgardens.eu/plant/2012}}</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|Daugavas pieteku|Bērzene|Bērzene}}
{{citas nozīmes|Daugavas pieteku|Bērze|Bērze}}
{{citas nozīmes|Daugavas pieteku|Bērzupīte|Bērzupīte}}

sentences: '''Kreks''' ir [[kokaīns|kokaīna]] kristalizēta forma, ko var [[smēķēšana|smēķēt]]. Tā ir vislielāko [[narkotiku atkarība|atkarību]] izraisošā kokaīna forma.<ref name="MASAT">''Manual of Adolescent Substance Abuse Treatment'', Todd Wilk Estroff, M.D., 2001 (306 lapas), pp. 44-45, webpage: [http://books.google.com/books?id=GLcdUyQsxbgC&pg=PA44&lpg=PA44&dq=%22crack+cocaine%22+sinks&source=web&ots=uyKfeCJV7T&sig=6JAeDCGnYJ9YHbsAwHK2xFd94v8&hl=en&sa=X&oi=book_result&resnum=2&ct=result Google Books].</ref> Kreku veido kokaīna sāļu sajaukums ar [[nātrija bikarbonāts|nātrija bikarbonātu]] (cepamo sodu) vai kādu citu [[Bāze (ķīmija)|bāzi]]. Kreku smēķējot, rodas īsa, bet ļoti spēcīga [[eiforija]].<ref name="AMCcrac">''A.M. Costa Rica'', 2008. gada jūlijs, [http://www.amcostarica.com/071808.htm Crack rocks offer a short but intense high to smokers].</ref><ref name="RD">Stacy O'Brien, ''Red Deer Advocate'', 2008. gada decembris, [http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html Officials warn of life-threatening cocaine in area] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081206081151/http://www.albertalocalnews.com/reddeeradvocate/news/local/Officials_warn_of_life-threatening_cocaine_in_area.html# |date={{dat|2008|12|06||bez}} }}.</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hiparhs
|     vārds_orig = {{gree|Ἵππαρχος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[190 p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Nīkeja]], [[Bitīnija]]
([[Iznika]], {{TUR}})
|      m_dat_alt = ap [[120 p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Roda]]
({{GRE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[astronomija]], [[matemātika]], [[ģeometrija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[trigonometrija]]s pamatlicējs, Zemes ass [[precesija]]s atklājējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = Palm OS (Garnet OS)
| screenshot             =
| caption                = Palm OS Garnet v5.4.9
| developer              = ''[[Palm, Inc.]]'', ''[[Access Co.|ACCESS]]'' (''Garnet OS'')
| source_model           = [[slēgtais pirmkods]]
| kernel_type            =
| supported_platforms    = ''[[ARM Architecture]]''
| ui                     =
| family                 = ''Palm OS''
| released               = 1996
| latest_release_version = ''Garnet OS'' 5.5
| latest_release_date    = 2007
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| marketing_target       =
| programmed_in          =
| prog_language          = C/C++
| language               =
| updatemodel            =
| package_manager        =
| working_state          = šobrīd
| license                = ''[[Proprietary software|Proprietary]]'' [[EULA]]
| website                = [http://www.access-company.com/products/platforms/garnet/index.html Garnet OS]
}}

sentences:
— gan istabas, gan dārza augs]]
]]
 ''dekoratīvā miza]]

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Madonas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Phalaropus fulicarius 98755138 (cropped).jpg
 | att_nosaukums = Platknābja pūslīša mātīte riesta tērpā
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Charadriiformes
 |      kārta_lv = Tārtiņveidīgie
 |        dzimta = Scolopacidae
 |     dzimta_lv = Sloku dzimta
 |         ģints = Phalaropus
 |      ģints_lv = Pūslīši
 |          suga = P. fulicarius
 |       suga_lv = Platknābja pūslītis
 |      binomial = Phalaropus fulicarius ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =
Platknābja pūslīša ligzdošanas areāls
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ainaži
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ainažu jūrskolas muzejs 2002-05-01.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = [[Ainažu jūrskolas muzejs]]
 | image_flag               = Flag_of_Ainaži.png
 | flag_link                = Ainažu karogs
 | image_shield             = Ainazi COA.svg
 | shield_link              = Ainažu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   =
 | latd = 57| latm = 51| lats = 50| latNS =N
 | longd = 24| longm = 21| longs = 36| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Limbažu novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1926]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | leader_title             = Ainažu pilsētas un pagasta pakalpojumu sniegšanas centra vadītāja
 | leader_name              = Ilona Jēkabsone
 | seat_type                = Vēsturiskie
nosaukumi
 | seat                     = {{val|et|Heinaste}}
{{val|de|Hainasch}}
 | area_total_km2           = 5
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Ainaži}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-4035
 | area_code                =
 | website                  = {{URL|www.salacgriva.lv/lat/ainazi/}}
 | footnotes                =
}}
'''Ainaži''' ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Limbažu novads|Limbažu novadā]], pie pašas [[Igaunija]]s robežas [[Baltijas jūra]]s [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] austrumu krastā. Robežojas ar [[Ainažu pagasts|Ainažu]] un [[Salacgrīvas pagasts|Salacgrīvas]] pagastiem un Igaunijas [[Pērnavas apriņķis|Pērnavas apriņķa]] [[Hēdemēstes pagasts|Hēdemēstes pagastu]]. Ainaži izvietojušies ap 4 km garā joslā starp jūras krastu un [[Autoceļš A1 (Latvija)|Rīgas—Tallinas šoseju]]. Atrodas {{nobr|116 km}} attālumā no [[Rīga]]s.

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Stefana baznīca
| native_name           = {{gree|Ναός Αγίου Στεφάνου}}
| infobox_width         = 300 px
| image                 = 2012 - Agios Stefanos - Ancient Thera - Santorini - Greece - 05.jpg
| image_size            = 250 px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Grieķija
| map_size              = 250
| position              = right
| location              = {{vieta|Grieķija|Santorīna}}
|latd=36|latm=22|lats=01|latNS=N|longd=25|longm=28|longs=33|longEW=E
| latitude              =
| longitude             =
| coord_region          =
| religious_affiliation = [[Pareizticība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = bizantijas
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = mūra
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Svētā Stefana baznīca''' ({{val|el|Ναός Αγίου Στεφάνου}}) ir neliela baznīca [[Grieķija|Grieķijā]], [[Santorīna]]s salā. Tā atrodas [[Mesavouno]] kalnā uz dienvidiem no [[Kamari]] ciema, netālu no [[Antīkā Tēra|antīkās Tēras]] paliekām. Tā ir neliela ēka ar diviem [[Joms|jomiem]], kas veltīta [[Svētais Stefans|Svētajam Stefanam]] (''Άγιος Στέφανος'') un [[Svētais Teodors|Svētajam Teodoram]] (''Άγιος Θεόδωρος''). Baznīca celta 8. vai 9. gadsimtā, kad Tēras un citu salu iedzīvotāji cieta no [[Arābi|arābu]] iebrukumiem. Tāpēc viņu celtnes ir rupjas un pieticīgas, atšķirībā no tām, kas attiecas uz agrīno [[Kristietība|kristietību]]. Šis kristiešu piemineklis liecina par pilsētas apdzīvotību arī pēc [[Antīkie laiki|antīkajiem laikiem]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 |title=Odysseus (Kultūras un sporta ministrija) |access-date={{dat|2022|01|25||bez}} |archive-date={{dat|2022|01|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220124180907/http://odysseus.culture.gr/h/3/eh352.jsp?obj_id=2454 }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Katastrofu mākslinieks
 | oriģinālnos = ''The Disaster Artist''
 |      attēls = TheDisastorArtistTeaserPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma, biogrāfiska filma
 |    režisors = [[Džeimss Franko]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergs]]
* [[Džeimss Vīvers]]
* Džeimss Franko
* [[Sets Rogens]]
* [[Vinss Džolivete]]
 |   scenārijs =
* [[Maikls H. Vēbers]]
* [[Skots Noištaders]]
 |     aktieri =
* Džeimss Franko
* [[Deivs Franko]]
* Sets Rogens
* [[Elisona Briē]]
* [[Džošs Hatčersons]]
 |      mūzika = [[Deivs Porters]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Good Universe]]''
* ''[[Point Grey Pictures]]''
* ''[[Rabbit Bandini Productions]]''
 | izplatītājs =
* ''[[A24]]''
* ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|3|12|Ostina|2017|12|1|ASV|}}
 |      ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017|title=The Disaster Artist|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 26, 2018|archive-date={{dat|2017|12|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171208175020/http://www.bbfc.co.uk/releases/disaster-artist-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|29,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thedisasterartist.htm|title=The Disaster Artist (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Katastrofu mākslinieks"''' ({{val|en|The Disaster Artist}}) ir 2017. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džeimss Franko]]. Galvenās lomas atveido [[Deivs Franko]], [[Sets Rogens]], [[Elisona Briē]] un [[Džošs Hatčersons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|3|12||bez}} Ostinā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dohāņas ielas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = Synagogue-Budapest.jpg
| image_size            =
| caption               = Dohāņas ielas sinagoga
| map_type              = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Dohāņas ielas sinagoga
| position              = left
| latd                  = 47.495833
| longd                 = 19.060833
| location              = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| religious_affiliation = [[neologa jūdaisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neomauru stils]]
| architect             = [[Ludvigs Fersters]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1859]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dohāņas ielas sinagoga" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q754397"
}
</mapframe>

sentences:
{{Apbalvojuma infokaste
| name           = Zelta lauva
| subheader      = {{native name|it|Leone d'oro}}
| image          =
| imagesize      = 261px
| caption        =
| awarded_for    =
| presenter      = [[Venēcijas kinofestivāls]]
| location       = [[Venēcija]]
| country        = [[Itālija]]
| year           = 1949. gadā
| holder         = "[[Nabaga radības]]" (2023)
| website        = {{URL|labiennale.org/en/cinema}}
}}
'''"Zelta lauva"''' ({{Val|it|Leone d'oro}}) ir augstākais apbalvojums [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]], ko piešķir labākajai kinofestivālā rādītajai filmai.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 80
|lv = Astoņdesmit
}}
'''80''' ('''astoņdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[79 (skaitlis)|79]] un [[81 (skaitlis)|81]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Margarita Karbonāro''' (''Margherita Carbonaro'', dzimusi 1964. gada 15. jūnijā Milānā) ir itāļu tulkotāja, kas tulko latviešu autoru darbus.

sentences:
[[Kategorija:Ventspils novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Ventspils rajons]]
[[Kategorija:Ventspils apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{noformējums+}}
'''Diabētiskā autonomā neiropātija (DAN)''' jeb vienkārši '''diabētiskā neiropātija''' ir [[Cukura diabēts|cukura diabēta]] komplikācija, kas parasti attīstās ļoti lēni, gadiem ilgi, laupot spēju pacientam sajust [[Hipoglikēmija|hipoglikēmiju]] vai [[stenokardija]]s lēkmes. Tā kā pie šīs patoloģijas novēro paaugstinātu kardiovaskulāro mirstību un tā ir asociēta ar vairākiem simptomiem un traucējumiem, tās nozīmīgums netiek pietiekoši novērtēts. Autonomās neiropātijas process bieži iet paralēli ar citām cukura diabēta komplikācijām, bet var būt arī izolēts autonomās nervu sistēmas bojājums. Diabētiskā autonomā neiropātija arī ne vienmēr korelē ar citām cukura diabēta neiroloģiskajām komplikācijām. Autonomās nervu sistēmas vazomotorās, visceromotorās un jušanas šķiedras inervē katru orgānu. N.vagus (garākais no autonomās nervu sistēmas nerviem) atbild par 75% no visas parasimpātiskās aktivitātes. Diabētiskā autonomā neiropātija vispirms bojā garākos [[Nervs|nervus]], tādēļ pat agrīnākie tās simptomi ir „plaši”. DAN var būt gan klīniski simptomātiska, gan asimptomātiska. Tā var skart vienu vai vairākus orgānus. Svarīgi prevencijai ir laba glikēmijas kontrole un fiziskas aktivitātes.<ref>Pop-Busui, Rodica; Boulton, Andrew J.M.; Feldman, Eva L.; Bril, Vera; Freeman, Roy; Malik, Rayaz A.; Sosenko, Jay M.; Ziegler, Dan (20 December 2016). "Diabetic Neuropathy: A Position Statement by the American Diabetes Association". Diabetes Care.</ref>

sentences: '''10. oktobris''' ir gada 283. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (284. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 82 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Manu jūtu objekts
| attēls                   = objectofmyaffectionposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Object of My Affection''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Nikolass Hitners]]
| producents               = [[Lorenss Marks]]
| scenārija autors         = [[Vendija Vaseršteina]]
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Alans Alda]]
* [[Naidžels Hotorns]]
* [[Džons Pankovs]]
* [[Tims Dalijs]]
| mūzika                   = [[Džordžs Fentons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|4|17||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/object-my-affection-film|title=The Object of My Affection|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 17, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=objectofmyaffection.htm|title=The Object of My Affection (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Manu jūtu objekts"''' ({{val|en|The Object of My Affection}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Stīvena Makkolija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors  ir [[Nikolass Hitners]]. Galvenās lomas atveido [[Pols Rads]], [[Dženifere Anistone]], [[Alans Alda]], [[Naidžels Hotorns]], [[Džons Pankovs]] un [[Tims Dalijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|4|17||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Mālpils lidlauks
| attels                     =
| attela-platums             = 250px
| paraksts                   =
| paraksts2                  =
| IATA                       =
| ICAO                       = EVMP
|lat_deg=57|lat_min=2|lat_sec=49|lat_dir=N
|lon_deg=24|lon_min=56|lon_sec=46|lon_dir=E
| karte                      = Latvia
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Latvijā
| kartes_marķieris           = Mālpils
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Mālpils pagasts]], [[Siguldas novads]]
| elevation-f                = 371<ref>VFR Guide Latvia 2008</ref>
| elevation-m                = 113
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 18/36
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 400
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
| majas_lapa                 =
}}
'''Mālpils lidlauks''' (ICAO: '''EVMP''') ir nesertificēts lidlauks [[Siguldas novads|Siguldas novada]] [[Mālpils pagasts|Mālpils pagastā]]. Izvietojies novada ziemeļdaļā pie [[Bukas (Mālpils pagasts)|Buku]] ciema 4,5 km no [[Mālpils]] centra. Lidlaukā ir viens {{nobr|400 m}} garš un {{nobr|20 m}} plats asfalta seguma skrejceļš.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://myairfields.com/item/malpils-1836/ |title=MyAirfields.com Mālpils (18/36) |access-date={{dat|2014|07|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150508200913/http://myairfields.com/item/malpils-1836/ |archivedate={{dat|2015|05|08||bez}} }}</ref> Izbūvēts padomju laikā un izmantots kā lauksaimniecības lidlauks.<ref>[http://www.forgottenairfields.com/latvia/riga/malpils-s681.html Abandoned & Little-Known Airfields]</ref> 2013. gadā lidlauks pārdots izsolē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.aprinkis.lv/sabiedriba/pasvaldibas/item/13567-izsole-vienigajam-pretendentam-pardota-malpils-lidlauka-apbuve |title=Izsolē vienīgajam pretendentam pārdots Mālpils lidlauks |access-date={{dat|2014|07|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131031102613/http://www.aprinkis.lv/sabiedriba/pasvaldibas/item/13567-izsole-vienigajam-pretendentam-pardota-malpils-lidlauka-apbuve |archivedate={{dat|2013|10|31||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''GSAT-16''
| Nosaukums_orig         =
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''GSAT''
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''I-3K''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = ''[[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija|ISRO]]'' {{IND}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''ISRO'' {{IND}}
| Starta_gads            = 2014
| Starts                 = {{dat|2014|12|6|SK}} 20:40 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Ariane 5ECA]]''
| Starta_vieta           = [[Gviānas kosmiskais centrs|Kuru]]
| Starta_laukums         = ''ELA3''
| Starta_valsts          = {{GUF}}
| Palaists_kopā_ar       = ''[[DirecTV 14]]''
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 12 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 3181,6 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = 6000 W
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 55° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[GSAT-14]]''
| KA_nāk                 = ''[[GSAT-6]]''
}}
'''GSAT-16''' ir [[Indija]]s sakaru pavadonis. Tas [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]] palaists 2014. gada decembrī. Pavadoni izgatavojusi [[Indijas Kosmosa pētījumu organizācija]] (''ISRO'').

sentences: '''Hlorpromazīns''' ir vājš tipiskais antipsihotiskais jeb [[Neiroleptiskie līdzekļi|neiroleptiskais]] līdzeklis. To lieto pie akūtas un hroniskas [[Šizofrēnija|šizofrēnijas]], bipolārajiem traucējumiem (mānijas fāzē), citkārt arī pie spēcīgām žagām un [[Vemšana|vemšanas]]. Tas bloķē [[Dofamīns|dofamīna]], [[Serotonīns|serotonīna]], H1, alfa 1. un 2., kā arī muskarīna 1. un 2. tipa receptorus.<ref>http://www.drugs.com/monograph/chlorpromazine-hydrochloride.html</ref> Biežākās blaknes ir ekstrapiramidālie simptomi, miegainība, atmiņas traucējumi, zems asinsspiediens. Hlorpromazīns pastiprina alkohola, [[Benzodiazepīni|benzodiazepīnu]], [[Antihistamīni|antihistamīnu]] un citu neiroleptisko līdzekļu darbību.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Georgs Elgers
|          vārds_orig = ''Georg Elger''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1585
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Valmiera]], [[Pārdaugavas hercogiste|Pārdaugavas Livonijas hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1672
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Daugavpils]], [[Inflantijas vaivadija]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = katoļu priesteris, tulkotājs, garīgo tekstu autors un pedagogs
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: {{cita nozīme|Latvijas armijas ģenerāli|ezeru Valkas novadā|Kurēlis}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Kristīna Mekele
 |      vārds_orig = ''Kristiina Mäkelä''
 |          attēls = 2022-08-19 European Championships 2022 – Women's Triple Jump by Sandro Halank–004.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Kristīna Mekele 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1992|11|20}}
 |         dz_viet = {{vieta|Somija|Orimatila}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FIN}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=185}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=68}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 14,64 m
 |           PR1_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR2 = 6,19 m
 |           PR2_d = Tāllēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalSport| [[Vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{FIN}}}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Silver|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|Trīssoļlēkšana}}
}}
'''Meri Kristīna Mekele''' ({{val|fi|Meri Kristiina Mäkelä}}; dzimusi {{dat|1992|11|20}} [[Orimatila|Orimatilā]]) ir [[somi|somu]] [[vieglatlēte]], startē [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mērnieku viduslaiku kapsēta
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.858817786763 | latNS  = N
|longd = 24.50618019991 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Limbažu novads|Ainažu pagasts|Mērnieki (Ainažu pagasts)}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Mērnieku viduslaiku kapsēta
|      numurs = 6148
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Heksa redaktors''', '''bināro failu redaktors''' jeb '''baitu redaktors''' ir [[datorprogramma]], kas ļauj manipulēt ar [[Binārais kods|binārajiem pamatdatiem]], kas veido datora failu. Nosaukums “hekss” cēlies no “[[Heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimāls]]” — standarta ciparu formāta bināro datu attēlošanai. Tipisks datora [[fails]] aizņem vairākus datu nesēja apgabalus, kuru saturs tiek apvienots, veidojot failu. Heksa redaktorus, kas paredzēti sektoru datu [[Parsēšana|parsēšanai]] un rediģēšanai no [[Diskete|diskešu]] vai [[Cietais disks|cieto disku]] fiziskajiem segmentiem, dažreiz sauc par sektoru redaktoriem vai disku redaktoriem.

sentences: '''Roberts Mihaels Borhards''' (''Robert Michael Borchardt'', 1830–1910), bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] fotogrāfs. Arī viņa jaunākie brāļi [[Čārlzs Borhards]] (Kārlis Amands Borhards, 1834—1892) un [[Gothards Ferdinands Borhards]] (1836–1885) bija fotogrāfi.

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|dzimta_lv=Brūnkāšu dzimta|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Euphrasia rostkoviana (Hayne)|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Eyebright - Euphrasia rostkoviana - panoramio - Björn S. (1).jpg|kategorijas=nē|ģints_lv=Žibulīši|ģints=Euphrasia|suga=Euphrasia rostkoviana|suga_lv=Rostkova žibulītis|dzimta=Orobanchaceae|rinda_lv=Panātru rinda}}'''Rostkova žibulītis''' ({{val|la|Euphrasia rostkoviana}}) ir augu suga [[Brūnkāšu dzimta|brūnkāšu dzimtā]]. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp visā [[Latvija]]s teritorijā, un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ich ruf zu Dir, Herr Jesu Christ''''' ir viena no populārākajām krājumā ''Orgelbüchlein'' ("Ērģeļu grāmatiņa") iekļautajām [[Vācieši|vācu]] [[Komponists|komponista]] [[Johans Sebastiāns Bahs|Johana Sebastiāna Baha]] sacerētajām [[Ērģeles|ērģelēm]] domātajām [[Korāļu prelūdija|korāļu prelūdijām]].
Šī ornamentālā, tīrā stilā sarakstītā korāļu prelūdija tiek raksturota kā "lūgšana izmisuma laikā". Tā ir unikāla fa [[Minors|minorā]] sacerēta trio veida prelūdija diviem [[Manuālis (mūzikas instrumenti)|manuāļiem]] un [[Pedālis (mūzikas instrumenti)|pedālim]]. Iespējams, ka Bahs pie šāda netradicionāla stila izvēles nonācis, spēlēdams [[Halle]]s pilsētas [[Baznīca (celtne)|baznīcas]] jaunās ērģeles, kurām bija tam laikam salīdzinoši moderns skaņojums. Sacerēta laikā no 1708. līdz 1717. gadam, Baha tā saucamajā Veimāras periodā.
<ref>[http://ir.uiowa.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=4693&context=etd A STUDY OF TWO ORGAN CHORALE PRELUDES OF JOHANN SEBASTIAN BACH ]</ref>
<ref>[http://www.delfi.lv/kultura/news/music/rigas-doma-skanes-baha-malera-un-mijo-muzika-ipasa-aranzejuma.d?id=47726395  Rīgas Domā skanēs Baha, Mālera un Mijo mūzika īpašā aranžējumā]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Monachus_schauinslandi.jpg
| att_nosaukums = [[Havaju mūku ronis]] (''Neomonachus schauinslandi'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         cilts = Monachini
|      cilts_lv = Mūku roņi
|         ģints = Neomonachus
|      ģints_lv = Amerikas mūku roņi
|      binomial = Neomonachus <small>(Slater & Helgen, 2014)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Amerikas mūku roņi, Amerikas mūku roņu ģints''' (''Neomonachus'') ir viena no [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') ģintīm, kas apvieno divas [[jūras zīdītāji|jūras zīdītāju]] [[suga]]s (viena no tām izmirusi).<ref name=morp/><ref name=new>[http://www.sci-news.com/biology/science-neomonachus-new-genus-monk-seals-01945.html Neomonachus: New Genus of Monk Seals Described]</ref> Līdz 2014. gadam abas šīs sugas tika sistematizētas vienā ģintī ar trešo mūsdienās dzīvojošo [[mūku roņi|mūku roņu]] sugu — [[Vidusjūras mūku ronis|Vidusjūras mūku roni]] (''Monachus monachus'').<ref name=morp>D.-M. Scheel, G. J. Slater, S.-O. Kolokotronis, C. W. Potter, D. S. Rotstein, K. Tsangaras, A. D. Greenwood and K. M. Helgen. 2014. Biogeography and taxonomy of extinct and endangered monk seals illuminated by ancient DNA and skull morphology. ZooKeys (409)1-33.</ref>

sentences: '''Mikrocaurulītes''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido globulārs [[Olbaltumvielas|proteīns]] [[tubulīns]]. To galvenās funkcijas ir saglabāt [[Šūna|šūnas]] formu, kā arī nodrošina [[Šūnas organoīdi|organoīdu]] pārvietošanās ceļu.

sentences: '''Nosaukums''' ir [[vārds]], kas tiek izmantots, lai identificētu personu, priekšmetu, kādu konkrētu vietu, uzņēmumu un citas lietas, kuras nepieciešams atšķirt no pārējām līdzīgajām lietām. Lai identificētu cilvēkus, tiek izmantoti [[personvārds|personvārdi]], savukārt ģeogrāfiskas vietas apzīmē ar [[toponīms|toponīmiem]], ūdeņu nosaukumus — ar [[hidronīms|hidronīmiem]], tautības un etnosus — ar [[etnonīms|etnonīmiem]], savukārt vārdi, kas ir neīsti un pieņemti īstā vārda vietā, ir [[pseidonīms|pseidonīmi]]. Nosaukumu izcelsmi pēta [[etimoloģija]]s zinātne.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Sanita Reinsone
| vārds_orig = Sanita Bērziņa-Reinsone
| attēls = Sanita Reinsone.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1981
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Mazsalaca]], [[Latvijas PSR]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvieši|latviete]]
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = folkloras pētniece, publiciste, rakstniece
| lit virzieni =
| piezīmes =
| dzimums = S
}}

sentences: '''Ģeotekstils''' ir sintētisks ūdenscaurlaidīgs (drenējošs) uz grunts izklājams materiāls (polimēru ģeosintētika), kas ceļa uzbūvē kalpo apakšbūves grunts slāņa nodalīšanai no [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] vai [[Autoceļš|autoceļa]] virsbūves vai grunts pamatnes nodalīšanai no vāji nesošām uzbēruma gruntīm. Ģeotekstils var būt austs, neausts vai adīts.<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 254. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Ģeotekstilu parasti izgatavo no [[polipropilēns|polipropilēna]] vai [[poliesteris|poliestera]] diegiem.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =শ্রী অরবিন্দ
|          vārds_orig =Sri Ôrobindo
|              attēls =Sri aurobindo.jpg
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1872
|          dz_mēnesis =8
|            dz_diena =15
|            dz_vieta =[[Kolkata]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|              m_gads =1950
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =5
|             m_vieta =[[Pondičeri]], {{IND}}
|           pilsonība =
|             tautība =[[bengāļi|bengālis]]
|            paraksts = Sri Aurobindo sign.jpg|rahmenlos|270 px|right
|               skola =[[joga]]
|           intereses =
|              idejas =[[integrālā joga]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]] (''Ken Wilber'')
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]<br />[[bengāļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Šrī Aurobindo Gošs''' ({{val|bn|শ্রী অরবিন্দ (Sri Ôrobindo)}}, dzimis {{dat|1872|8|15}}, miris {{dat|1950|12|5}}) bija [[bengāļi|bengāļu]] izcelsmes [[Indija|indiešu]] [[nacionālisms|nacionālists]], [[dzeja|dzejnieks]], [[filozofija|filozofs]], [[mistika|mistiķis]], [[joga|jogs]] un [[guru]]. [[Integrālā joga|Integrālās jogas]] pamatlicējs.<ref>A. S. Dalal; A Greater Psychology, {{ISBN|1-58542-089-1}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Igaunijas sportistes|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Igaunijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
[[Kategorija:Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas cilvēki pēc tautības|Ukraiņi]]
[[Kategorija:Latvijas mazākumtautības|Ukraiņi]]

sentences: '''Obliterācija''' ({{val|la|obliteratio}} — '[[aizmiršana]], izbeigšana') ir [[asinsvadi|asinsvadu]], [[limfvadi|limfvadu]] vai doba [[orgāns|orgāna]] aizaugšana, parasti ar [[saistaudi]]em.

sentences: '''Lopbarība''' ir barība, ko dod [[Mājdzīvnieki|mājdzīvniekiem]], jo īpaši [[Mājlops|mājlopiem]], [[Lopkopība|lopkopības]] procesā. Tā var būt ļoti dažāda atkarībā no dzīvnieka un tā īpašajām uztura vajadzībām, tajā var būt iekļauti tādi produkti kā [[Grauds|graudi]], [[siens]], [[skābbarība]] un dažādi barības maisījumi, kas paredzēti, lai nodrošinātu tādas būtiskas barības vielas, kā [[olbaltumvielas]], [[Ogļhidrāti|ogļhidrātus]], [[Vitamīni|vitamīnus]] un [[minerālvielas]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bārtons Finks
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3947202049/weekend/|title=Barton Fink |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|10|27}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|9 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 117 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1991|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|1991|8|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| studija =
* ''[[Circle Films]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| operators = [[Rodžers Dīkinss]]
| oriģinālnos = ''Barton Fink''
| mūzika = [[Kārters Bērvels]]
| aktieri =
* [[Džons Turturo]]
* [[Džons Gudmens]]
* [[Džūdija Deivisa]]
* [[Maikls Lerners]]
* [[Džons Mahonijs]]
* [[Džons Polito]]
* [[Stīvs Bušemi]]
| scenārijs =
* Ītans Koens
* Džoels Koens
| producents = [[Brāļi Koeni|Ītans Koens]]
| režisors = [[Brāļi Koeni|Džoels Koens]]
| žanrs = melnā komēdija, psiholoģisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  BartonFink.jpg
| imdb =
}}'''"Bārtons Finks"''' ({{Val|en|Barton Fink}}) ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska melnā komēdija un psiholoģisks trilleris. Filmas veidotāji ir [[Brāļi Koeni|Džoels un Ītans Koeni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Turturo]], [[Džons Gudmens]], [[Džūdija Deivisa]], [[Maikls Lerners]], [[Džons Mahonijs]], [[Džons Polito]] un [[Stīvs Bušemi]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Meija Endželu
|         vārds_orig = ''Maya Angelou''
|             attēls = Maya Angelou visits YCP Feb 2013.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Endželu 2013. gadā
|            dz_gads = 1928
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 4
|           dz_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Misūri|Sentluisa|2s=Misūri (štats)}}
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 5
|            m_diena = 28
|            m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Ziemeļkarolīna|Vinstona-Seilema}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{USA}}
|            tautība = [[afroamerikāņi|afroamerikāniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = 3 vīri
|              bērni = viens dēls
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, esejiste, dzejniece, žurnāliste, kinorežisore, kinoproducente, dziesmu autore, dziedātāja, teātra aktrise, cilvēktiesību aktīviste
| rakstīšanas valoda = angļu valoda
|            periods = 1969—2014
|              žanri = [[autobiogrāfija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{ubl|“[[I Know Why the Caged Bird Sings|Es zinu, kāpēc iesprostots putns dzied]]” (1969)|''[[On the Pulse of Morning]]''|''[[And Still I Rise]]''}}
|        ietekmējies = [[Čārlzs Dikenss|Čārlza Dikensa]], [[Edgars Alans Po|Edgara Alana Po]], [[Viljams Šekspīrs|Viljama Šekspīra]], [[Džeimss Veldons Džonsons|Džeimsa Veldona Džonsona]], [[Zora Nīela Herstona|Zoras Nīelas Herstonas]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Heide-Nelke (Dianthus deltoides) (2).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Caryophyllales
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta = Caryophyllaceae
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| binomial = Dianthus deltoides
| ģints_lv = Neļķes
| ģints = Dianthus
| suga = Dianthus deltoides
| suga_lv = Dzirkstelīte
| autors = L.
}}'''Dzirkstelīte''' ({{val|la|Dianthus deltoides}}) ir augu suga [[Neļķes|neļķu ģintī]]. Tā ir plaši sastopama  [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un [[Eiropa|Eiropā]], tostarp [[Latvijas flora|Latvijā]].  Ieviesta arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/dianthus-deltoides-l/|title=dzirkstelīte - Dianthus deltoides L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-04-29}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Baloži (nozīmju atdalīšana)|Baloži}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Baloži
 | native_name              =
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Rīgas_iela_Baložos.JPG
 | imagesize                =
 | image_caption            = Rīgas iela Baložos
 | image_flag               = Flag of Baloži.svg
 | flag_link                = Baložu karogs
 | image_shield             = Coat_of_Arms_of_Baloži.svg
 | shield_link              = Baložu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd = 56| latm = 52| lats = 30| latNS =N
 | longd = 24| longm = 07| longs = 09| longEW =E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Ķekavas novads]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1991]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Rollbusch}}
 | area_total_km2           = 6.7
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Baloži (pilsēta)}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-2112, LV-2128
 | area_code                =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Baloži''' ir [[pilsēta]] [[Latvija|Latvijā]], [[Ķekavas novads|Ķekavas novadā]]. Tā ir [[Rīga]]s piepilsēta, tikai 12 km attālumā no galvaspilsētas centra un 8 km attālumā no [[Ķekava]]s. Robežojas ar Ķekavas novada [[Ķekavas pagasts|Ķekavas pagastu]], rietumos ar [[Olaines novads|Olaines novada]] [[Olaines pagasts|Olaines pagastu]], ziemeļrietumos pavisam nedaudz robežojas ar Rīgas pilsētas teritoriju.

sentences: '''Latvijas [[flora]]''' ir [[Paparžaugi|paparžaugu]] un [[Ziedaugi|ziedaugu]] sugu kopums, kas veidojies [[Latvijas ģeogrāfija|Latvijas]] teritorijā kopš tā atbrīvojās no [[Ledājs|ledāja]] un tā kušanas ūdeņiem (apm. pirms 12 000 gadu). Pēdējā no [[Baltijas ledus ezers|Baltijas ledus ezera]] ūdeņiem atbrīvojās Latvijas [[Piejūras zemiene]] (apm. pirms 10 000 gadu).<ref>Latvijas padomju enciklopēdija, 1. sēj. Rīga, 1981</ref> 2014. gadā izdotajā ''Dr. biol.'' Normunda Priedīša Latvijas augu [[Enciklopēdija|enciklopēdijā]] "Latvijas augi" iekļautas 1800 sugas, no kurām ap 1300 autors uzskata par vietējās floras sugām, 350 — par ievazātām jeb adventīvām un 140 par dārzbēgļiem. Pēdējo gadu laikā Latvijas [[botānika|botāniķi]] ir atraduši jaunas sugas un noskaidrojuši arī vairāku kā "izzudušas sugas" apzīmētu augu jaunas atradnes. Latvijas floras izpētes process turpinās.

sentences: '''Gošenīts''' (nosaukums cēlies no atradnes vietvārda - Gošena [[Masačūsetsa|Masačūsetsā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bezkrāsains vai gandrīz bezkrāsains [[minerāls|minerāla]] - [[berils|berila]] paveids. Gošenīts ir salīdzinoši viens no retākajiem berila paveidiem taču fakts, ka tam nepiemīt pievilcīga krāsa un tas nav dzirkstošs, padara gošenītu salīdzinoši mazāk vērtīgu salīdzinājumā ar citiem berila paveidiem.

sentences:
{{Radiostacijas infokaste
|nosaukums = Ef-Ei
|logo = Ef-Ei.png
|logo_izm = 200px
|formāts = CHR
|frekvence = 91,4 FM
|raida_kopš = 1992. gada
|sauklis = ''Tava pilsēta - tavs radio!''<br />({{val-ru|Твой город - твоё радио!}})
|īpašnieks =
|adrese = [[Atbrīvošanas aleja]] 98-117, [[Rēzekne]], [[Latvija]]
|māsas_stacijas =
|tīmekļraide =
|mājaslapa = [http://www.efeipro.lv/ www.efeipro.lv]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''Cel ēnojums''' vai '''selšeidings''' ({{val|en|cel shading, toon shading}}) ir [[renderēšana]]s veids, lai [[3D datorgrafika|trīsdimensiju]] tēliem piešķirtu ar roku zīmētu [[2D datorgrafika|divdimensiju]] izskatu. Atšķirīgais stils parasti asociējas ar [[videospēle|videospēlēm]] un [[anime|japāņu animācijas]] filmām.<ref name="adobe.com">https://www.adobe.com/uk/creativecloud/animation/discover/cel-shading.html Guide to cel shading animation</ref> Cel, tulkojot no angļu valodas, ir caurspīdīga celuloīda loksne, uz kuras tiek zīmēti vai krāsoti objekti [[animācijas filma|animācijas filmu]] veidošanā.<ref>https://www.merriam-webster.com/dictionary/cel Dictionary, Merriam-Webster. Cel</ref> Šādas loksnes tika izmantotas tradicionālajā jeb zīmētajā [[animācija|animācijā]], lai radītu telpiskuma efektu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{atjaunot}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''YouTube''
| logo_attēls          = YouTube Logo 2017.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              = ''Broadcast Yourself''
| veids                = video vietne
| valsts               = {{flaga|ASV}} 901 ''Cherry Ave'', [[Sanbruno]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| īpašnieks            = neatkarīgs (2005—2006)
''[[Google|Google Inc.]]'' (2006—pašlaik)
| izveidotāji          = [[Stīvs Čens]], [[Čads Harlijs]],
[[Javeds Karims]]
| darbību_uzsāka       = [[2005. gads|2005. gada]] [[februāris|februārī]]
| valodas              = 54 valodas<ref name="valodas"/>
| komerciāla           =
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Pasaule}} 3. vieta<ref name="pasaule"/>
{{flag|Saūda Arābija}} 2. vieta<ref name="Saūda Arābija"/>
{{flag|Alžīrija}} 2. vieta<ref name="Alexa"/>
{{flag|Latvija}} 3. vieta<ref name="Latvija"/>
{{flag|ASV}} 3. vieta<ref name="ASV"/>
| mājas_lapa           = {{URL|http://youtube.com/}}
}}

sentences: '''Binoklis''' ({{Val|la|bini}} — ‘pa divi’ + ''oculus'' — ‘acs’) ir optisks instruments, ko veido divi [[tālskatis|tālskati]] (katrai acij savs) un kas paredzēts attālinātu priekšmetu novērošanai ar abām acīm vienlaicīgi. Tālskati savienoti kopā tā, lai tos varētu fokusēt vienlaicīgi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Sviestskābes struktūrformula

Sviestskābes molekulas modelis
|citi nosaukumi=''n''-butānskābe, propānkarbonskābe
|ķīmiskā formula=С3Н7СООН
|molmasa=88,10
|blīvums=959
|kušanas temperatūra=−7,9 °C
|viršanas temperatūra=163,5 °C
}}
'''Sviestskābe''' (С3Н7СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Sviestskābe ir bezkrāsains šķidrums ar veca sviesta smaku. Zīdītāji ar labu ožu (piemēram [[suns|suņi]]) to spēj saost pie koncentrācijas gaisā 10 ppb (miljardās daļas) savukārt cilvēks — 10 ppm (miljonās daļas). Sviestskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par [[butirāts|butirātiem]] ({{Val-el|būtyron}} — sviests). Sviestskābei ir struktūr[[izomērs]] — [[izosviestskābe]]. Sviestskābe pārtikā ir sastopama [[sviests|sviestā]], Parmezāna [[siers|sierā]] un dažādos citos raudzētos produktos.

sentences: '''Bērnu diena''' ir [[bērns|bērniem]] veltīta diena, kas globāli tiek atzīmēta dažādās valstīs dažādos datumos. 1856. gadā angļu mācītājs Čārlzs Leonards (''Charles Leonard'') ierosināja šādu dienu atzīmēt [[jūnijs|jūnija]] otrajā svētdienā. Šajā dienā katru gadu Leonards turpmāk novadīja tieši bērniem veltītu dievkalpojumu.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Harusnūrs
|attēls=Jargalant_Mountain2.JPG
|karte=Khar-Us-Nuur Lake ISS006-E-7827 cropped, rotated.jpg
|kartes_paraksts=Harusnūra satelītaina
|map = Mongolija
| plat_d=48 | plat_m=5 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=92 | gar_m=24 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{MNG}}
|platība=1486
|garums=
|Vid_dziļums=2,1
|Max_dziļums=4,5
|tilpums=3,12
|augstums_vjl=1157
|izteka=
|baseins=74 500
|valstis=[[Mongolija]], [[Krievija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Harusnūrs''' ({{val|mn|Хар-Ус нуур}} — ‘melnā ūdens ezers’) ir otrs lielākais [[saldūdens]] ezers [[Mongolija|Mongolijā]] aiz [[Hubsuguls|Hubsugula]].<ref>{{PZT|251|Harausnurs}}</ref> Izvietojies valsts rietumos [[Hovda (aimaks)|Hovdas]] aimakā, [[Lielo ezeru ieplaka|Lielo ezeru ieplakā]], [[Harusnūra nacionālais parks|Harusnūra nacionālā parka]] teritorijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cauliflower 2.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|           pasuga = B. o. ''var.'' botrytis
|        pasuga_lv = Ziedkāposts
|         binomial = Brassica oleracea ''var.'' botrytis
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Vidusjūra]]s reģions
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Slēdziens''' ir termins [[loģika|loģikā]]. ''[[Abdukcija]]'' ir viena no trīs slēdzienu veidu un metožu formām, kur pārējās ir [[dedukcija]] un [[indukcija]]. [[Abdukcija]] ir spriešanas veids, kurā no visiem pieņēmumiem tiek izvēlēts tas, kurš vislabāk izskaidro zināmos faktus. Abdukcija kā slēdziena veids un metode ir samērā jauns, to radīja [[Čārlzs Senderss Pīrss]]. Piemēram, ja zāle ir slapja, tad, balstoties uz abdukciju, var secināt, ka ir lijis vai ja kūp dūmi, visticamāk dūmu avots ir uguns.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-20
|ķīm_formula=Ca4(Ce,Y)2(Ti,Al,Fe3+,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūns, pelēks, sarkanbrūns
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Izteikta vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=3,79
}}
'''Tadžikīts-(Ce)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Vāji radioaktīvs - 471 [[Bq]]/g.

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Deguns
| Latin        = nasus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Neus1.jpg
| Width        = 200
| Caption      = Cilvēka deguns profilā
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{apvienot|spiediens}}
[[File:Air pressure gauge.jpg|thumb|200x200px]]
'''Manometriskais spiediens''' ir [[spiediens]] ko iegūst{{fact}} mērot dotās vides spiedienu ar manometru. Ir daudz un dažādi [[Manometrs|manometru]] veidi, kā arī skalas, kurās tie mēra spiedienu. Visizplatītākie ir [[Bārs (mērvienība)|bāros]] (bar) un mārciņās uz kvadrātcollu ([[psi]]). Tomēr, lai iegūtu precīzus mērījumus, manometriskā spiediena standarta mērvienības SI sistēmā ir [[mmHg]] un [[Ūdens staba metrs|ūdens staba metrs]]. <ref>"Einstein's gravity under pressure". Springerlink.com. Retrieved 2012-03-27.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
2-Metoksietanola struktūrformula

2-Metoksietanola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3OCH2CH2OH
|molmasa=76,09
|blīvums=965
|kušanas temperatūra=-85 °C
|viršanas temperatūra=124-125 °C
}}
'''2-Metoksietanols''' (metilcelosolvs, CH3OCH2CH2OH) ir bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]]. To parasti lieto par šķīdinātāju. Tas ir viens no [[celosolvi]]em. Tie ir [[etilēnglikols|glikola]] ēteri. Celosolvus galvenokārt lieto par šķīdinātājiem, tie šķīst ūdenī un citos šķīdinātājos.

sentences: '''''[[Superkauss|Super Bowl]] XLVII''''' bija [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] spēle, kurā Amerikas futbola konferences komanda [[Baltimoras "Ravens"]] un Nacionālās futbola konferences komanda [[Sanfrancisko "49ers"]] noskaidroja 2012. gada sezonas [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) čempionu. Spēle notika {{dat|2013|2|3||bez}} ''Mercedes-Benz Superdome'' [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]], [[Luiziāna|Luiziānas štatā]].<ref>[http://www.neworleanssaints.com/news-and-events/article-1/2012-Saints-Opponents-Announced-/357b1bd6-cabc-42d0-9ac4-62d74c391a34 2012 Saints Opponents Announced] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130123054232/http://www.neworleanssaints.com/news-and-events/article-1/2012-Saints-Opponents-Announced-/357b1bd6-cabc-42d0-9ac4-62d74c391a34 |date={{dat|2013|01|23||bez}} }}. Neworleanssaints.com. Retrieved on 2012-01-04.</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Super Bowl 2013|url=http://www.superbowl-2013.org/|publisher=Superbowl-2013.org|accessdate=2 January 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20121231033314/http://www.superbowl-2013.org/|archivedate={{dat|2012|12|31||bez}}}}</ref> Spēlē un otro reizi Superkausa izcīņā uzvarēja "Ravens" ar 34—31. Par spēles vērtīgāko spēlētāju tika atzīts "Ravens" spēlētājs Džo Flako.

sentences:
{{Karaliskas personas infokaste
| vārds               =Žozefs Bonaparts
| vārds_orģ           =''Joseph Bonaparte''
| attēls              =Esménard - Portrait en buste de Joseph Bonaparte.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
| amats                =[[Neapoles karalis]]
| term_sākums          ={{dat|1806|03|30}}
| term_beigas          ={{dat|1808|06|6}}
| coronation          =
| priekštecis          =[[Ferdinando I Burbons|Ferdinando I]]
| pēctecis             =[[Joahims Mirats]]
| amats2               =[[Spānijas karalis]]
| term_sākums2         ={{dat|1808|6|6}}
| term_beigas2         ={{dat|1813|12|11}}
| coronation1           =
| priekštecis2         =[[Fernando VII]]
| pēctecis2            =[[Fernando VII]]
| dzim_dati           ={{dat|1768|1|7}}
| dzim_vieta          =[[Kortē]], [[Korsikas republika]]
([[Augškorsika]], {{FRA}})
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1844|7|28|1768|1|7}}
| mir_vieta           =[[Florence]], [[Toskānas lielhercogiste]]
([[Toskāna]], {{ITA}})
| dinastija           =[[Bonapartu dinastija]]
| tēvs                =[[Karlo Buonaparte]]
| māte                =[[Letīcija Ramolīno]]
| dzīvesb             = [[Žilī Klarī]]
| bērni               =
*Žilī Žozefīne Bonaparte
*[[Zenaīda Bonaparte]]
*[[Šarlote Bonaparte]]
| reliģija            =[[katolisms]]
| apglabāts           = [[Invalīdu nams]], [[Parīze]]
| paraksts            = Signatur Joseph Bonaparte.PNG
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = Russkij vitjaz
''Русский витязь''
  |tips = četrmotoru [[divplāksnis]]
  |ražotājs = [[Krievu-Baltijas vagonu rūpnīca]]
  |attēls = Attēls:Sikorsky Russky Vityaz (Le Grand).jpg|150px
  |paraksts =
  |konstruktors = [[Igors Sikorskis]]
  |pirmais lidojums = {{dat|1913|5|10}}
  |nodošana = [[1913]]. gadā
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis =
  |lietotājs = [[Krievijas imperatora gaisa kara flote]]
  |pārējie lietotāji =
  |izgatavots =
  |kopskaits = 1
  |programmas izmaksa =
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''''Russkij vitjaz''''' ({{val|ru|Ру́сский ви́тязь}}) bija pasaulē pirmā četrmotoru [[lidmašīna]], smagās [[aviācija]]s pirmsākumi. Lidmašīnu uzbūvēja [[Igors Sikorskis]] [[Krievijas imperatora gaisa kara flote]]i. Lidmašīna bija paredzēta stratēģiskai izlūkošanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Weißkopfruderente_Oxyura_leucocephala_050324_Ausschnitt.jpg
|  att_nosaukums = [[Baltgalvas zilknābis]] (''Oxyura leucocephala'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Oxyurinae
| apakšdzimta_lv = Zilknābju apakšdzimta
| ģints = Oxyura
| ģints_lv =Zilknābji
|       binomial = Oxyura <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1828)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''[[Baits]]''' ({{val|en|byte}})<ref>{{AkadTerm|term=baits|lang=LV}}</ref> ir [[informācija]]s daudzuma mērvienība, kas parasti sastāv no astoņiem [[bits|bitiem]]. Baitu kā mērvienību parasti izmanto datoros un citās elektroniskās iekārtās, lai izmērītu šīs ierīces atmiņas daudzumu. Saīsinātā veidā baitu parasti apzīmē ar lielo '''B'''.

sentences: '''Līgums''' plašākā nozīmē ir ikkatra vairāku personu savstarpēja vienošanās par kādu tiesisku attiecību nodibināšanu, pārgrozīšanu, vai izbeigšanu.<ref>Civillikuma 1511. pants</ref> Līgums var apzīmēt [[saistības]] un tiesiskus darījumus starp valstīm, iestādēm, [[uzņēmums|uzņēmumiem]], organizācijām un personām uz noteiktu laikposmu. Līgums šaurākā [[Civillikums|Civillikuma]] nozīmē ir vairāku personu savstarpējs ar vienošanos pamatots [[gribas izteikums]], kura mērķis ir nodibināt saistību tiesību.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name              = Svalbāras Universitātes Centrs
|native            = ''Universitetssenteret på Svalbard AS''
|image             =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1993
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            = Harolls Ellingsens
|faculty           =
|staff             = 45
|students          = 690 (2015)
|postgrad          =
|doctoral          = 20
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Svalbāra|Longjērbīene}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours           =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{url|http://www.unis.no/}}
|logo              =
|publictransit     =
|footnotes         =
}}
'''Svalbāras Universitātes Centrs''' (UNIS) ({{val|no|Universitetssenteret på Svalbard AS}}) ir [[Norvēģija]]s valstij piederoša augstākā mācību iestāde, kas nodarbojas ar pētniecību un nodrošina [[universitāte]]s līmeņa izglītību [[Arktika]]s studijās. Mācību iestāde pilnībā pieder Norvēģijas Izglītības un pētniecības ministrijai, bet [[Oslo]], [[Bergena]]s, [[Trumse]]s, [[NTNU]] un [[NMBU]] universitātes nozīmē augstskolas vadību. Piedāvātie kursi iedalās četrās galvenajās zinātnes disciplīnās: Arktikas [[bioloģija|bioloģijā]], Arktikas [[ģeoloģija|ģeoloģijā]], Arktikas [[ģeofizika|ģeofizikā]] un Arktikas tehnoloģijā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Kempfs
|     vārds_orig = ''Wilhelm Kempff''
|         attēls = Wilhelm Kempff.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Jīterboga]], [[Vācijas Impērija]]<br>([[Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1991
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Pozitāno]], [[Kampānija]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Denjels Libeskinds
|     vārds_orig = ''Daniel Libeskind''
|         attēls =Daniel Libeskind.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1946
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Lodza]], {{POL}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība = [[ebrejs]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = arhitekts
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Radikālais islāms''', islāmistu ekstrēmisti vai islāmistu radikāļi ir grupējumi, kas [[Islāms|islāma reliģijas]] pamatnostādnes interpretē un tiecas attiecināt līdz to galējībām, nesamierinoties ar kompromisiem pret citām uzskatu sistēmām. Radikālismu raksturo uzskats, ka, lai uzlabotu sabiedrības garīgo un arī materiālo stāvokli vai pastāvošo politisko iekārtu, izmaiņas ir jāveic pašos pamatos. Līdz ar to, ja nonākuši pie rīcības, nevis tikai sludināšanas, radikālie grupējumi savu ideju aizstāvēšanai un mērķa sasniegšanai nereti izmanto visas par iedarbīgām uzskatāmās metodes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/radik%C4%81lisms|title=radikālisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2021-12-13}}</ref> Radikālā islāma rezultāts ļoti bieži ir [[islāma terorisms]] vai džihādisms. Radikālisms nav nepieciešami saistīts ar [[Islāmisms|islāmismu]], kas ir politiskā islāma veids, vai ar islāma [[Fundamentālisms|fundamentālismu]].

sentences:
{{cita nozīme|upi|apdzīvotu vietu|Kūkova (ciems)}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Kūkova
| citvalsts         = Krievija
| citnosaukums      = Kuhva
| citvaloda         = ru
| citvaloriģin      = Кухва
| attēls            = Kuhva linava.JPG
| paraksts          = Kūkova [[Linava|Linavā]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Numernes ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Veļikaja]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=50 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=27 | sāk_gar_m=31 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=22 | iet_plat_s=28 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=28 | iet_gar_m=9 | iet_gar_s=47 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}<br />{{RUS}}
| garums            = 106
| garums_latvijā    = 47
| iztekas_augstums  = 104,2
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 107
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,156
| baseins           = 825
| baseins_latvijā   = 461,5
| pietekas          = [[Rika]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Gendže
 | official_name            = ''Gəncə''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Bottle House in Ganja.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = Ganja coa.PNG
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Azerbaidžāna
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AZE}}
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 110
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2015. gadā
 | population_footnotes     = <ref name="ib66">Azərbaycan Respublikası. — 2. Azərbaycan Respublikasının iqtisadi və inzibati rayonları. — 2.4. Azərbaycan Respublikasının iqtisadi və inzibati rayonlarının ərazisi, əhalisinin sayı və sıxlığı, səhifə 66. // [https://web.archive.org/web/20150909081351/http://www.stat.gov.az/source/demoqraphy/ap/az/population_2015.zip Azərbaycanın əhalisi (statistik bülleten)]. Müəllifi: Azərbaycan Respublikası Dövlət Statistika Komitəsi|Azərbaycan Respublikasının Dövlət Statistika Komitəsi. Buraxılışa məsul şəxs: Rza Allahverdiyev. Bakı — 2015, 134 səhifə.</ref><ref>Bölmə 2: Demoqrafik göstəricilər, səhifə 89. // [https://web.archive.org/web/20151116092523/http://www.stat.gov.az/menu/6/statistical_yearbooks/source/stat-yearbook_2015.zip Azərbaycanın Statistik Göstəriciləri 2015 (statistik məcmuə)]. Müəllifi: Azərbaycan Respublikası Dövlət Statistika Komitəsi. Məcmuənin ümumi rəhbəri: Həmid Bağırov; Məcmuənin hazırlanması üçün məsul şəxs: Rafael Süleymanov. Bakı — 2015, 814 səhifə. {{ISBN|5-86874-232-9}}</ref>
 | population_total         = 328400
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[UTC+4]]
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             = [[UTC+5]]
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 40 | latm = 41 | lats =  | latNS = N
 | longd = 46 | longm = 22 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 408
 | website                  = {{url|http://www.ganca.net/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Filipīnieši''' ({{val|tl|Mga Pilipino}}, {{val|en|Filipinos}}, {{val|es|Pueblo filipino}}, ''Filipinos'') ir tautu grupa, kas apdzīvo Filipīnu arhipelāgu jeb politiski [[Filipīnas|Filipīnu Republiku]], kas teritoriāli ir gandrīz identiska. Kopējais iedzīvotāju skaits ir aptuveni 103 miljoni, tostarp Filipīnu Republikas iedzīvotāju skaits ir 99,9 miljoni (2010).

sentences: '''Jasmonāti (JA)''' ir [[Augi|augos]] esoši ķīmiski savienojumi ar [[Hormoni|hormonu]] īpašībām.

sentences: '''Termoelektronu emisija''' - brīvu [[elektrons|elektronu]] atdalīšanās no sakarsētiem ķermeņiem jeb [[elektronu emisija]]s veids, kas pamatojas uz [[temperatūra]]s iedarbību. Lai emisija būtu iespējama, elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskajai enerģijai]] jābūt pietiekamai, lai sarautu saiti ar emitējošo vielu. Istabas temperatūrā šī enerģija parasti nav pietiekama, tādēļ emitējošie ķermeņi (piemēram, [[elektronu lampa|radiolampu]] [[katods|katodi]]) ir jāuzkarsē. Vislabākās emitējošās vielas ir dažādu [[sārmu metāls|sārmu metālu]] [[oksīds|oksīdu]] maisījumi.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sēmes pagasts
| karte             = Sēmes_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Sēmes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Sēmes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Tukuma novads
| centrs            = Sēme
| platība           = 145,4
| iedzīvotāji       = 1265<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1265 / 145.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.seme.lv
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kreatīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = metilguanidoetiķskābe
|           CAS numurs = 57-00-1
|      ķīmiskā formula = C4H9N3O2
|              molmasa = 131,13
|              blīvums = 1330
|  kušanas temperatūra = 255 °C
| viršanas temperatūra =
|izoelektriskais punkts= 8,47
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/l pie 18 °C
|                 citi =
}}
'''Kreatīns''' ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturoša organiskā skābe, kas sastopama [[mugurkaulnieki|mugurkaulnieku]] [[muskuļi|muskuļos]]. Tā ir nepieciešama [[enerģija]]s metabolismam un kustību izpildei. Franču ķīmiķis [[Mišels Ežēns Ševrols]] (''Michel Eugène Chevreul'') bija pirmais, kas 1832. gadā to ieguva no skeleta muskuļiem. Viņš vēlāk nosauca kristalizētās nogulsnes grieķu vārdā {{gree|κρέας}}. Sākotnējās analīzes parādīja, ka cilvēka [[asinis|asinīs]] ir aptuveni 1% kreatīna, [[smadzenes|smadzenēs]] 0,14%, [[muskuļi|muskuļos]] 0,50%, bet [[sēklinieks|sēkliniekos]] 0,18%. Aknas un nieres satur aptuveni 0,01% kreatīna. Mūsdienās kreatīna saturu procentos no kopproteīna var izmantot kā rādītāju gaļas kvalitātei.<ref>{{Cite journal|url=https://doi.org/10.1021/jf60128a026|title=Meat Quality Measurement, Creatine Content as an Index of Quality of Meat Products|first=Olle|last=Dahl|date=1963. gada 1. jūl.|journal=Journal of Agricultural and Food Chemistry|volume=11|issue=4|pages=350–355|via=ACS Publications|doi=10.1021/jf60128a026}}</ref> Šķīdumā kreatīns ir līdzsvarā ar [[kreatinīns|kreatinīnu]].<ref>http://www.biochemj.org/bj/022/0920/0220920.pdf</ref> Kreatīns ir [[guanidīns|guanidīna]] katjona atvasinājums. Kreatīnu var [[sintēze|sintezēt]] arī pats organisms no [[glicīns|glicīna]], [[arginīns|arginīna]] vai [[metionīns|metionīna]].

sentences: Par '''kritisko domāšanu''' parasti sauc disciplinētu [[prāts|prāta]] procesu, kura laikā tiek analizēta un vērtēta [[informācija]]. Attiecīgā informācija var būt iegūta no [[pieredze]]s, [[refleksija]]s, novērojumiem, [[komunikācija]]s utt. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, [[domāšana]]s skaidrība, ticamība, precizitāte, akurātums, pamatotība, nozīmīgums, pilnīgums, godīgums u.c.

sentences: '''15. novembris''' ir gada 319. diena (320. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 46 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Muzeja infokaste
| name                = Kaļiņingradas dzintara muzejs
| native_name         = ''Калининградский областной музей янтаря''
| image               = Башня Дер-Дона 04.jpg
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 54 | latm  = 43 | lats  = 21 | latNS  = N
| longd = 20 | longm = 31 | longs = 24 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         =
| dissolved           = 1979
| location            = {{flaga|Krievija}}[[Kaļiņingrada]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = [https://www.ambermuseum.ru/en/ ambermuseum.ru]
}}
'''Kaļiņingradas dzintara muzejs''' ({{val|ru|Калининградский областной музей янтаря}}) ir [[muzejs]] [[Kaļiņingrada|Kaļiņingradā]], kura ekspozīcija veltīta mākslasdarbiem no [[dzintars|dzintara]]. Tas atrodas pilsētas centrā, [[Augšējais dīķis (Kaļiņingrada)|Augšējā ezera]] krastā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Здание музея |url=http://www.ambermuseum.ru/museum/building |website=ambermuseum.ru |accessdate={{dat|2019|10|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100817090517/http://www.ambermuseum.ru/museum/building }}</ref> Muzeju sāka būvēt 1972. gadā. Tā atklāšana notika 1979. gada 29. decembrī.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Создание музея |url=http://www.ambermuseum.ru/museum/history |website=ambermuseum.ru |accessdate={{dat|2019|10|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|17||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100817091350/http://www.ambermuseum.ru/museum/history }}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bukidnona
| official_name = ''Bukidnon''
| image_skyline = Foggy Morning At Panimahawa Ridge.jpg
| imagesize =
| image_caption = Panimahavas grēdas ainava provinces ziemeļaustrumos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Bukidnon in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1917
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 10498.59
| population_total = 1541308
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 55 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 05 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Malajbalaja]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 22
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Malajbalaja]]
| p3 = [[Valensija (Filipīnas)|Valensija]]
| p4 = '''20 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[lumadi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BUK
| website                  = {{URL|http://www.bukidnon.gov.ph/}}
}}
'''Bukidnona''' ({{val|fil|Lalawigan ng Bukidnon}}, {{val|en|Province of Bukidnon}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Bukidnon}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 2 pilsētās, 20 municipalitātēs un sīkāk 464 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Malajbalaja]], bet lielākā pilsēta — [[Valensija (Filipīnas)|Valensija]].

sentences: '''Pusaudžu grūtniecība''' ir [[grūtniecība]] [[Pusaudzība|pusaudžu]] vecumā līdz 20 gadiem. [[Pasaules Veselības organizācija]] definē pusaudžu vecumu kā periodu no 10 līdz 19 gadiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Tretomphalus bulloides.jpg
|     att_nosaukums= Tretomfals ''[[Tretomphalus bulloides]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Discorboidea
|    virsdzimta_lv = Diskorboidejas
|           dzimta = Rosalinidae
|        dzimta_lv = Rosalinīdas
|            ģints = Tretomphalus
|        ģints_lv = Tretomfali
|         binomial = Tretomphalus <small>Möbius, 1880</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: [[Automašīna]]s var klasificēt pēc vairākiem atšķirīgiem kritērijiem, tomēr visaptveroša klasifikācija nepastāv, jo transportlīdzekļus bieži var ievietot vairākas kvalifikācijas kategorijas, vai arī tiem nav atbilstības nevienai kategorijai. Šeit ir uzskaitīta visbiežāk izmantotās klasifikācijas.

sentences: '''Izlaiduma cepure''' ir četrkantaina melna [[cepure]], ko [[students|studenti]] valkā [[izlaidums|izlaidumos]] kopā ar [[mantija (apģērbs)|mantiju]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Pega
| native_name    = {{gree|Πηγαί}}
| image          = Τείχη Αρχαίων Παγών 0351.jpg
| image_size     =
| caption        = Pegas aizsargmūra fragments
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 38| latm = 05| lats = 00| latNS = N
| longd = 23| longm = 11| longs = 18| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Megarīda}}
| region         =
| type           = Pilsēta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Pega''' ({{val|grc|Πηγαί}}) jeb '''Paga''' ({{val|grc|Παγαί}}) bija sena nocietināta tirdzniecības pilsēta ar ostu [[Megarīda|Megarīdā]] pie [[Alkionas līcis|Alkionas līča]] ([[Korintas līcis|Korintas līča]] daļa) [[Olmijas rags|Olmijas raga]] austrumu pusē, 120 [[Stadijs|stadijus]] uz ziemeļrietumiem no [[Megāra]]s, pēc kuras tā bija otrā svarīgākā pilsēta valstī. Pēc epigrāfiskām ziņām pilsētas drupas atrodas uz paugura [[Alepohoriona]]s ciema teritorijā, 20 km uz ziemeļrietumiem no Megāras, [[Grieķija|Grieķijā]].

sentences: '''Vienskaitlis''' (saīs. '''vsk.''') — [[gramatiskais skaitlis]], kas tiek lietots, lai norādītu, ka darbība notiek ar vienu priekšmetu vai darbības veicējs ir viens pats.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Anadenanthera colubrina tree.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums =
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Fabales
|         rinda_lv =Pākšaugu rinda
|           dzimta =Fabaceae
|        dzimta_lv =Tauriņziežu dzimta
|            ģints =Anadenanthera
|         ģints_lv =
|             suga =A. colubrina
|          suga_lv =
|         binomial =Anadenanthera colubrina
|      kategorijas =nē
}}

sentences:
s stacija ar divām dziļurbšanas iekārtām priekšplānā]]
'''Ledus dziļurbums''' ir [[glacioloģija]]s izpētes metode, ar kuras palīdzību tiek iegūti [[ledus vairogs|ledus vairoga]] hronoloģiski paraugi. Parasti šādi dziļurbumi tiek veikti polārajos apvidos ([[Grenlande|Grenlandē]] un [[Antarktīda|Antarktīdā]]), bet šādu izpētes metodi pielieto arī augstkalnu [[ledājs|ledāju]] izpētē.

sentences: '''Bezmatu teorēma''' apgalvo, ka pēc iekļūšanas [[melnais caurums|melnajā caurumā]] [[matērija]]s [[elementārdaļiņa|daļiņas]] saglabā tikai savu [[masa|masu]], [[spins|spinu]] un [[elektriskais lādiņš|elektrisko lādiņu]], taču zaudē formu un ķīmisko sastāvu, pārstājot būt matērija vai [[antimatērija]].<ref name="Misner">{{Grāmatas atsauce  | last1 = Misner  | first1 = Charles W.  | last2 = Thorne  | first2 = Kip S.  | last3 = Wheeler  | first3 = John Archibald  | title = Gravitation  | publisher = W. H. Freeman  | date = 1973  | location = San Francisco  | pages = 875–876  | url = http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | accessdate = 24 January 2013  | isbn = 0716703343  | archiveurl = http://arquivo.pt/wayback/20160523041157/http://www.whfreeman.com/Catalog/product/gravitation-firstedition-misner  | archivedate = {{dat|2016|05|23||bez}}  }}</ref> Visa pārējā informācija (šai gadījumā "mati" ir [[metafora]], lietota šīs informācijas apzīmēšanai) par matēriju, kas veidojusi melno caurumu vai nokļuvusi tajā, pazūd aiz melnā cauruma [[notikumu horizonts|notikumu horizonta]], līdz ar to kļūstot nepieejama jebkādai novērošanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Pričards''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Foudia madagascariensis - Wüstenhaus 6.jpg
| att_izmērs     = 200px
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Passeriformes
| kārta_lv       = Zvirbuļveidīgie
| apakškārta     = Passeri
| apakškārta_lv  = Dziedātājputni
| dzimta         = Ploceidae
| dzimta_lv      = Audējputnu dzimta
| ģints          = Foudia
| ģints_lv       = Fodiji
| suga           = F. madagascariensis
| suga_lv        = Sarkanais fodijs
| binomial       = Foudia madagascariensis <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]], 1766)</small>
| kategorijas    = nē
}}
'''Sarkanais fodijs''', arī '''Madagaskaras fodijs''' (''Foudia madagascariensis'') ir [[audējputnu dzimta]]s (''Ploceidae'') dziedātājputnu [[suga]],<ref>[http://animaldiversity.org/accounts/Foudia_madagascariensis/classification Animal Divrsity Web: Foudia madagascariensis]</ref> kuras dabiskais areāls aptver [[Madagaskara|Madagaskaru]]. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/weavers/ World Bird List: Old World sparrows, snowfinches, weavers, 2018]</ref>

sentences: '''Nemejas spēles''' (sengr. ''Νεμέων Αγώνων'') ir [[sacensības]] [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]], kas tika rīkotas [[Nemejas ieleja|Nemejas ielejā]], [[Peloponēsa|Peloponēsā]] pie Zeva tempļa, un bija veltītas [[Zevs|Zevam]], līdzīgi kā [[Antīkās olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]]. Šīs spēles tika uzskatītas par vienām no četrām panhellēniskajām spēlēm, un tika rīkotas gadu pirms vai gadu pēc Olimpiskajām spēlēm.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa =
| vārds = Karls Gustavs Jungs
|  attēls = Jung 1910-crop.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Karls Gustavs Jungs 1910. gadā
| dz_gads = 1875
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 26
| dz_vieta = {{vieta|Šveice|Kesvila}}
| m_gads = 1961
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 6
| m_vieta = {{vieta|Šveice|Cīrihe}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība = Šveice
| tautība =
| alma_mater =[[Bāzeles Universitāte]]
| darba_vietas =
| zinātne =[[psihiatrija]], [[filozofija]]
| pasniedzēji =
| sasniegumi = analītiskās psihiatrijas skolas izveide
| apbalvojumi =
| paraksts = Carl Jung signature.svg
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Karls Gustavs Jungs''' ({{val|de|Carl Gustav Jung}}; dzimis {{dat|1875|7|26}}, miris {{dat|1961|6|6}}) bija [[Šveice|šveiciešu]] [[psihiatrija|psihiatrs]] un [[filozofija|filozofs]], [[Analītiskā psiholoģija|analītiskās psiholoģijas]] skolas dibinātājs. Viņa darbība atstājusi spēcīgu iespaidu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] [[filozofija|filozofijā]].<ref name=NE>"[https://enciklopedija.lv/skirklis/183781-Karls-Gustavs-Jungs Karls Gustavs Jungs]". [[Nacionālā enciklopēdija]]. (skatīts 07.11.2023)</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Instituta infokaste
| nosaukums    = Comedy Latvia
| attēla_nos   =
| att_izm      = 200px
| att_apraksts =
| moto         =
| dibin        = 2014
| apgrozījums  =
| darbinieki   =
| owner        = Dana Jurkjāne, Edgars Bāliņš, Luiss Zezerans, Edgars Žukovskis
| valsts       =
| vieta        = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| former_name  = ''Comedy Baltics''
| tips         = Komiķu apvienība
| direktors    = Edgars Žukovskis
| produkti     =
| mlapa        = {{URL|https://www.comedylatvia.lv/}}
}}
'''''Comedy Latvia''''' ir pirmā ''stand-up'' komēdijas apvienība Latvijā, ko 2014. gadā dibinājuši komiķi Dana Jurkjāne, Edgars Bāliņš un Luiss Zezerans.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.delfi.lv/a/51469099|title=Komiķu apvienība 'Comedy Latvia' dosies tūrē pa Latviju|website=delfi.lv|access-date=2021-01-02|date=2019-09-17|language=lv}}</ref><ref name="lsm.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lsm.lv/raksts/kultura/izklaide/vesels-bars-komiku-dodas-ture-uz-devinam-latvijas-pilsetam.a378635/|title=«Vesels bars komiķu» dodas tūrē uz deviņām Latvijas pilsētām|website=www.lsm.lv|access-date=2021-01-02|language=lv}}</ref>

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Karaliskā Shipholes lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Koninklijke Luchthaven Schiphol ''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Amsterdam Schiphol Airport entrance.jpg
| paraksts2                  =
| IATA                       = AMS
| ICAO                       = EHAM
| lidostas_tips              =
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = {{vieta|Nīderlande|Amsterdama}}
| elevation-f                = -11
| elevation-m                = −3
| latd = 52 | latm = 18 | lats = 29 | latNS = N
| longd=004 | longm= 45 | longs= 51 | longEW= E
| r1-number = 18R/36L ''Polderbaan''
| r1-length-m = 3800
| r1-surface = [[Asfaltbetons|Asfalts]]
| r2-number = 06/24 ''Kaagbaan''
| r2-length-m = 3500
| r2-surface = Asfalts
| r3-number = 09/27 ''Buitenveldertbaan''
| r3-length-m = 3450
| r3-surface = Asfalts
| r4-number = 18L/36R ''Aalsmeerbaan''
| r4-length-m = 3400
| r4-surface = Asfalts
| r5-number = 18C/36C ''Zwanenburgbaan''
| r5-length-m = 3300
| r5-surface = Asfalts
| r6-number = 04/22 ''Oostbaan''
| r6-length-m = 2014
| r6-surface = Asfalts
| pasazieru_skaits           = 54 978 023
| lidojumu_skaits            =
}}
'''Karaliskā Shipholes lidosta''' ({{val|nl|Koninklijke Luchthaven Schiphol}}) ir starptautiska lidosta [[Nīderlande|Nīderlandē]]. Atrodas 9 km uz dienvidrietumiem no [[Amsterdama]]s. Piektā noslogotākā lidosta Eiropā (pēc pasažieru skaita). Tai ir viens liels terminālis. [[KLM]] bāzeslidosta.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Stohs''' var būt:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammeds Atā
|     vārds_orig = محمد عطا
|         attēls = Mohamed Atta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = [[Kafrelšeiha]], {{EGY}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta = [[Ēģipte]], [[Vācija]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[ēģiptieši|ēģiptietis]]
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Magnētiskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs. Tā ir reizinātājs visās formulās, pēc kurām aprēķina [[Magnētiskā lauka indukcija|magnētiskā lauka indukciju]] vai magnētisko spēku atkarībā no [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]] strāvas kontūrā.

sentences: '''Dogmatisms''' (no {{val-grc|δόγμα}} — uzskats, mācība, lēmums) ir domāšanas veids un darbības princips, kam raksturīga sekošana nemainīgām [[dogma|dogmām]] (uzskatiem un tradīcijām), neņemot vērā jauno un progresīvo. Dogmatisma pamatā ir domāšana sastingušās, nemainīgās formulās, neievērojot konkrētos apstākļus, vietu un laiku. Cilvēkam, kam ir nosliece uz dogmatismu, parasti neatzīst visu, kas neatbilst viņa [[dzīvesveids|dzīvesveidam]] un [[priekšstats|priekšstatiem]]. Dogmatisms ģimenē, izglītības sistēmā un citās dzīves svērās sakņojas sabiedrisko attiecību [[konservatīvisms|konservatīvismā]], pauž to sociālo grupu intereses, kuras baidās zaudēt savu priviliģēto stāvokli. Indivīda līmenī dogmatisms biežāk novērojams [[flegmatiķis|flegmatiķiem]] un [[melanholiķis|melanholiķiem]], tāpēc, regulējot savstarpējās attiecības, jāņem vērā ģimenes locekļu nosliece uz dogmatismu - atkarībā no vecuma, dzīves pieredzes, [[temperments|temperamenta]] tipa un citiem faktoriem. Tas dod iespēju izvairīties no [[konflikts|konfliktiem]] darbā un sadzīvē, pārkārtot uzvedību un domāšanu atbilstoši mūsdienu prasībām.<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums,Valda Ritenberga, 105. lpp. {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Hēroda Atika villa
| native_name    = {{gree|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}
| image          = Eva dolianon.jpg
| image_size     =
| caption        = Hēroda Atika villas drupas
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 24| lats = 58| latNS = N
| longd = 22| longm = 41| longs = 08| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Arkādija|2s=Arkādija (Grieķija)}}
| region         =
| type           = Villa
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Hēroda Atika villa''' ({{val|el|Έπαυλη του Ηρώδη του Αττικού}}) ir [[romiešu villa]], kas atrodas [[Grieķija|Grieķijā]], [[Ziemeļkinurija|Ziemeļkinurijā]], netālu [[Tanosa]]s upes. Tuvākā pilsēta ir [[Doliana]] uz ziemeļiem pāri upei un nedaudz tālāk austrumu virzienā esoša [[Astrosa]]. Tā tika uzcelta 2. gadsimtā senās pilsētas Evas vietā. Netālu no villas atrodas Lukusa viduslaiku klosteris. Hēroda Atika villa ir nozīmīgākais [[Kinurija]]s [[arheoloģiskais piemineklis]].

sentences: '''Ogams''' ({{val-ga|Ogam}}, {{izrunā|ˈoːmˠ}} vai {{IPA|[ˈoːəmˠ]}}) ir [[alfabēts]], kuru [[viduslaiki|viduslaiku]] sākumā [[Britu salas|Britu salās]] galvenokārt [[ķelti]] un [[pikti]] izmantoja [[senā īru valoda|senās īru valodas]] pierakstīšanai. Ogams tiek saukts arī par "[[ķelti|ķeltu]] koka alfabētu" ({{val-en|Celtic Tree Alphabet}}). Rakstību izmantoja no 4. līdz 10. gadsimtam. Rakstības nosaukuma [[etimoloģija]] tiek saistīta ar [[īru mitoloģija]]s zināšanu un gudrības dievu [[Ogma|Ogmu]], lai gan šis apgalvojums nav pilnībā apstiprināts.

sentences:
[[Kategorija:Baltijas jūras salas]]
[[Kategorija:Igaunijas salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Hījumā apriņķis]]
[[Kategorija:Lēnes apriņķis]]
[[Kategorija:Sāres apriņķis]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Brigenejs''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium molle kz13.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium molle
| suga_lv = Mīkstā gandrene
| binomial = Geranium molle
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Mīkstā gandrene''' (''Geranium molle'') ir augu suga [[Gandrenes|gandreņu]] ģintī. Tā savvaļā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], un kā [[Nezāles|nezāle]] ir izplatījusies citos kontinentos.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Annapūrna
| Nosaukums2       = अन्नपूर्ण
| Photo            = View from Annapurna Base Camp.JPG
| Augstums         = 8091
| karte            = Nepāla
| reljefa_karte    = jā
| latd= 28 |latm= 35 |lats= 46 |latNS= N
| longd= 83 |longm= 49 |longs= 13 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Haralds Zīberts
|     vārds_orig = ''Harald Siebert''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Subate]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1936
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Arsēns un vecas mežģīnes
| operators =
| attēls = Arsenic And Old Lace Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Frenks Kapra]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Reimonds Mesijs]]
* [[Džeks Kārsons]]
* [[Priscilla Leina]]
* [[Pēters Lorre]]
* [[Edvards Everets Hortons]]
* [[Džeimss Glīsons]]
* [[Džozefīne Halla]]
* [[Džīna Edeira]]
* [[Džons Aleksandrs]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Arsenic and Old Lace''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|9|1}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Arsēns un vecas mežģīnes"''' ({{Val|en|Arsenic and Old Lace}}) ir 1944. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Frenks Kapra]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]], [[Reimonds Mesijs]], [[Džeks Kārsons]], [[Priscilla Leina]], [[Pēters Lorre]], [[Edvards Everets Hortons]], [[Džeimss Glīsons]], [[Džozefīne Halla]], [[Džīna Edeira]] un [[Džons Aleksandrs]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Džozefs Keselrings|Džozefa Keselringa]] 1941. gada lugu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Backstory: Interviews with Screenwriters of Hollywood's Golden Age|url=https://books.google.com/books?id=sWewbX79ISsC&q=arsenic+epstein|publisher=University of California Press|date=1986|isbn=978-0-520-05689-3|first=Patrick|last=McGilligan}}</ref> Oriģināli filmai bija jāiznāk jau 1942. gada septembrī, tomēr luga bija tik sekmīga, ka to izrādīja trīs ar pusi gadus, tādējādi liedzot filmai iznākt vēl divus gadus.

sentences: '''Ģints''' ({{val|la|genus}}) ir [[Organismu klasifikācija|organismu klasifikācijas]] [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Lieto gan dzīvu, gan fosilu organismu nosaukšanai. Vienību ģints lieto [[Zooloģija|zooloģijā]].

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences:
{{Sadaļas+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Katodluminiscence''' ir [[luminiscence|luminiscences]] veids, kas rodas, ja vielu apstaro ar [[elektrons|elektronu]] kūli (katodstariem), kur elektronu enerģija ir 102 — 105 eV. Katodstaru jēdziens radās [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vidū vēl pirms elektronu atklāšanas. Kā fizikālu parādību katodstarus pirmais pētīja angļu fiziķis un ķīmiķis [[Viljams Krukss]]. Viņš parādīja, ka elektriskajai izlādei [[vakuums|vakuumā]] pamatā ir lādētu daļiņu plūsma, kas nāk no [[katods|katoda]], - katodstari. Viņš pētīja katodstarus tā sauktajās „Kruksa caurulēs”, kurām bija dažāda forma, un atklāja virkni šo staru īpašību:
·	novēroja vakuumcaurules stikla, uz kuru krīt stari, spīdēšanu;
·	[[1879]]. gadā pierādīja, ka katodstari pārnes [[enerģija|enerģiju]] un [[impulss|impulsu]];
·	[[1886]]. gadā novēroja dažādu [[oksīdi|oksīdu]] un [[sāļi|sāļu]] mirdzēšanu katodstaru iespaidā.
Katodluminiscences spēja [[ultravioletais starojums|UV]], redzamā un [[infrasarkanais starojums|IS]] spektra daļā piemīt daudzām dabas un speciāli sintezētām vielām: tīrām vielām, leģētiem [[pusvadītāji]]em un [[dielektriķi]]em, stikliem, molekulāriem kristāliem, šķīdumiem un pat inertām gāzēm cietā stāvoklī. Katodluminiscencei piemīt pēcspīdēšanas [[inerce]], [[temperatūra]]s atkarība u. c. īpašības, kas raksturīgas konkrētai vielai. Lielākā elektronu [[kinētiskā enerģija|kinētiskās enerģijas]] pārveidošanas efektivitāte starojumā (20 - 25%) ir katodluminiforiem (polikristāliskiem kristālfosforiem) ar pēcspīdēšanas [[rekombinācija]]s mehānismu.

sentences: '''Lutera roze''' ir plaši izplatīts [[luterisms|luterisma]] simbols, kas sākotnēji bijis attēlots no [[Saksijas kūrfirstiste|Saksijas]] prinča Johana Frīdriha I [[Mārtiņš Luters|Mārtiņam Luteram]] dāvinātā zīmoga.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Kurts Kobeins
|Attēls = Nirvana around 1992.jpg
|Att_izm = 220 px
|Apraksts = Kurts Kobeins [[1992]]. gadā.
|Fons = solists
|Dzimis = {{Dat|1967|2|20}}
|Miris = {{miršanas datums un vecums|1994|4|5|1967|2|20}}
|Vieta_dz =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Vieta_mr =  [[Aberdīna (Vašingtona)|Aberdīna]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|Instrumenti = [[balss]], [[ģitāra]]
|Žanrs = [[alternatīvais roks]]<br />[[grandžmūzika]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]]
|Gadi = [[1987]]—[[1994]]
|Izdevējkompānija = ''[[Sub Pop]]'', ''[[Geffen Records|DGC/Geffen]]''
|Mlapa =
|Dzimums = V
|Paraksts = Firma de Kurt Cobain.svg
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nandrolona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 19-nortestosterons,
 durabolīns
|           CAS numurs = 434-22-0
|      ķīmiskā formula = C18H26O2
|              molmasa = 274,40
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 120 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Nandrolons''' ir [[anaboliskie steroīdi|anaboliskais steroīds]] — [[testosterons|testosterona]] analogs, kura molekula atšķiras no testosterona tikai ar metilgrupas trūkumu pie [[steroīdi|steroīda]] "skeleta" 10. oglekļa atoma. Nandrolonam raksturīga ilgstoša iedarbība un vāji izteikts androgēnais (vīrišķās dzimumpazīmes pastiprinošais) efekts. Ievadot intramuskulāri, nandrolons iedarbības maksimumu sasniedz pēc nedēļas un iedarbība ilgst vismaz 3 nedēļas. Metabolizējas [[aknas|aknās]]; radušies ketosteroīdi izdalās ar [[urīns|urīnu]]. Nandrolona komerciālie preparāti parasti ir [[kaprīnskābe]]s vai [[fenilpropionskābe]]s [[esteri]] ('''nandrolona dekanoāts''' — ''Deca Durabolin'' vai '''nandrolona fenilpropionāts''' — ''Durabolin'').

sentences:
{{Citas nozīmes|ezeru Rīgā|Velnezers (nozīmju atdalīšana)|Velnezers}}
{{Ezera infokaste
| ezers        = Velnezers
| attēls       = Velnezers Rīgā.jpg
| paraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| vieta        = {{LAT}}
| vieta2       = [[Rīga]]
| plat_d=56 | plat_m=58 | plat_s=35 | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=14 | gar_s=49 | gar_EW=E
| platība_ha   = 3,5
| garums       = <!-- tikai skatli; km -->
| platums        <!-- tikai skatli; km -->
| Vid_dziļums  = 3,5
| Max_dziļums  = 6,0
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = <!-- tikai skatli -->
| izteka       = <!-- iztekošās upes nosaukums: [[Engure (upe)|Engure]] -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| lielbaseins  = [[Daugava]]s
}}
'''Velnezers''' (arī '''Velna ezers''') ir beznoteces brūnūdens [[ezers]] [[Rīga|Rīgā]], [[Jugla (Rīga)|Juglā]]. Izvietojies [[karsts|glaciokarsta]] ieplakā starp kāpām, kas apbūvējot nolīdzinātas. Krasti lēzeni, dibens dūņains. Barojas no gruntsūdeņiem. Apkārtne intensīvi apbūvēta. Krastā atpūtas vietas, peldvietas.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2338/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Santainesa
|attēls              = Glaciar Sarmiento de Gamboa.jpg
|attēla paraksts     = Sarmjento de Gamboas ledājs Santainesas salā
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Isla Santa Inés''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Ugunszeme]]
|latd=53|latm=45|lats= |latNS=S
|longd=72|longm= 45|longs= |longEW=W
|platība             = 3688
|garums              = 92
|platums             = 55
|krasta līnija       = 1098
|augstākais kalns    =
|augstums            = 1371
|salu skaits         =
|valsts             = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa]]
|iedzīvotāji         = 0
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Santainesa''' ({{val-es|Isla Santa Inés}}) ir neapdzīvota [[Čīle]]i piederoša sala [[Ugunszeme]]s arhipelāgā [[Dienvidamerika]]s pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa]]s reģiona [[Magaljanesas province]]s [[Puntaarenasa]]s komūnā. Santainesa ir arhipelāga trešā lielākā sala.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Pļaviņas (nozīmju atdalīšana)|Pļaviņas}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pļaviņas
 | settlement_type          = Novada pilsēta
 | image_skyline            = File:Pļaviņu stacija 2021.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Pļaviņu dzelzceļa stacija
 | image_flag               = Flag_of_Pļaviņas.png
 | flag_link                = Pļaviņu karogs
 | image_shield             = Plavinas_COA.svg
 | shield_link              = Pļaviņu ģerbonis
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Latvija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd =56 | latm =37 | lats =00 | latNS =N
| longd =25 | longm =43 | longs =01 | longEW =E
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
 | subdivision_type1        = Novads
 | subdivision_name1        = [[Aizkraukles novads]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = kopš [[1927]]. gada
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
 | seat                     = {{val|de|Stockmannshof}}
 | area_total_km2           = 7
 | population_footnotes     = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
 | population_total         = {{iedzsk|dati|Pļaviņas}}
 | population_as_of         = {{iedzsk|dat}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | elevation_m              = 75
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = LV-5120, LV-5121
 | website                  = {{URL|www.plavinunovads.lv}}
 | footnotes                =
}}
'''Pļaviņas''' ir pilsēta [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novadā]], [[Daugava]]s labajā krastā lejpus [[Aiviekste]]s ietekas. Robežojas rietumos ar [[Klintaines pagasts|Klintaines pagastu]], ziemeļos ar [[Aiviekstes pagasts|Aiviekstes pagastu]], dienvidos aiz Aiviekstes ir [[Krustpils pagasts]], aiz Daugavas — [[Sēlpils pagasts]]. Pilsētu šķērso autoceļš {{A ceļš|6}} Rīga—Daugavpils, kuram aiz pilsētas ziemeļu robežas uzbūvēts apvedceļš. Sākas autoceļi {{P ceļš|37}} uz Gulbeni un {{P ceļš|78}} uz Ērgļiem. Pļaviņas šķērso arī [[dzelzceļa līnija Rīga - Krustpils]] un sākas [[dzelzceļa līnija Pļaviņas - Gulbene|dzelzceļa līnija uz Gulbeni]].

sentences:
{{infokaste+}}
 uzrakstīts Osmāna Ibn Afāna vārds]]
'''Osmāns Ibn Afāns''' ({{val|ar|عثمان بن عفان}}, ''ʿUṯmān ibn ʿAffān''; dzimis [[577. gads|577]]. gadā, miris {{dat|656|6|20}}) bija trešais [[Musulmaņi|musulmaņu]] [[kalifs]], viens no četriem Taisni vadītajiem kalifiem. Osmāns valdīja [[Rāšidūnu kalifāts|Rāšidūnu kalifātā]] no {{dat|644|11|11}} līdz nāvei, kad viņu nogalināja opozicionāri. Osmāna valdīšanas laikā [[arābi]] iekaroja [[Arābijas pussala]]s rietumus un lielu daļu no [[Persija]]s teritorijas.

sentences:
{{Jūdaisms}}
'''Sabats''' ({{val|he|שַׁבָּת}} (''shabbāt'') — 'atpūta' vai 'pārtraukums') ir [[ebreji|ebreju]] nedēļas septītā diena, tiek uzskatīts par vissvarīgākajiem ebreju reliģiskajiem svētkiem. Tam ir bijusi ļoti svarīga loma [[jūdaisms|jūdaisma]] saglabāšanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Floridas projekts
 | oriģinālnos = ''The Florida Project''
 |      attēls = The Florida Project.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Šons Beikers]]
 |  producents =
* Šons Beikers
* [[Keins Činojs]]
* [[Endrjū Dankans]]
* [[Kriss Bergočs]]
 |   scenārijs =
* Šons Beikers
* Kriss Bergočs
 |     aktieri =
* [[Vilems Defo]]
* [[Bruklina Prinsa]]
* [[Bria Vinaite]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Cre Film]]''
* ''[[Freestyle Picture Company]]''
* ''[[Cinereach]]''
* ''[[June Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[A24]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|5|22|Kannu kinofestivāls|2017|10|6|ASV|}}
 |      ilgums = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/florida-project-2017|title=The Florida Project|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 25, 2018|archive-date={{dat|2017|12|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171204114554/http://www.bbfc.co.uk/releases/florida-project-2017}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|2miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|10,1 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Floridas projekts"''' ({{val|en|The Florida Project}}) ir 2017. gada drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Stīvens Spīlbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Vilems Defo]], [[Bruklina Prinsa]] un [[Bria Vinaite]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|5|22||bez}} Kannu kinofestivālā.

sentences:
{{cita nozīme|zivju sugu|pilsētu Libānā|Saida (pilsēta)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pollachius_virens_01.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Pollachius
|      ģints_lv = Pollaki
|          suga = Pollachius virens
|       suga_lv = Saida
|      binomial = Pollachius virens <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Gadus virens''
*''Gadus carbonarius''
*''Merlangus carbonarius''
*''Pollachius carbonarius''
*''Gadus colinus''
*''Gadus sey''
*''Gadus purpureus''
*''Merlangus purpureus''
}}

sentences: '''Etniskā grupa''' ir daudznozīmīgs termins, kas apzīmē dažādus [[Etnoss|etniskās]] kopības veidus. Viena no plašāk izmantotajām nozīmēm ir skaitliski neliela savrupa [[nācija]]s daļa, kas dzīvo noteiktā teritorijā un saglabā dažas [[kultūra]]s, [[valoda]]s un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] īpatnības.<ref>{{tīmekļa atsauce| url= https://www.uzdevumi.lv/p/geografija/9-klase/latvijas-iedzivotaji-teritorialais-izvietojums-7560/re-cba6b1ba-04be-49db-a82d-e00010c74034 | title= Latvijas iedzīvotāju raksturojums | publisher= uzdevumi.lv | accessdate= 2019. gada 7. janvārī}}</ref> Šo cilvēku grupu vieno arī vēsturiskas saites un dzīves telpa. Vairākas etniskās grupas var veidot [[tauta|tautu]], piemēram, [[šveicieši]].

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Lielais templis
| native_name    =
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Templo_Mayor_50.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Lielā tempļa drupas
| map            =
| map_type       = Meksika#Vidusamerika#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         = yes
| latd  = 19.4333 | latNS  = N
| longd = 99.13278 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Meksika|Mehiko (štats)}}
| region         = [[Vidusamerika]]
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = pēc 1325. gada
| abandoned      =
| epochs         = <!-- actually displays as "Periods" -->
| cultures       = [[acteku civilizācija]]
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1978. līdz 1982. gadam
| archaeologists =
| condition      = drupas
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        = <!-- {{URL|example.com}} -->
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Mehiko vēsturiskais centrs un Sočimilko
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii, iv, v
|        designation1_date = 1987
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/412 412]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{MEX}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 3010,86 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Valmieras Drāmas teātris
| orig_nosaukums   =
| attēls           = Attēls:Valmieras Dāmas teātris.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         = Teātra ēka
| adrese           = Lāčplēša iela 4, Valmiera, LV-4201
| vieta            =
| karte            =
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 57 | plat_m  = 32 | plat_s = 22 | plat_NS = N
| gar_d  = 25 | gar_m   = 25 | gar_s  = 34 | gar_EW  = E
| arhitekts        = [[Modris Ģelzis]]
| dibināšanas gads = {{dat|1923||bez}}
| slēgšanas gads   =
| direktors        = [[Evita Ašeradena]]
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            = Lielā zāle
| zāle1_vietas     = 443
| zāle2            = Apaļā zāle
| zāle2_vietas     = 100
| zāle3            = Mansards
| zāle3_vietas     =100
| mājas lapa       = {{URL|http://vdt.lv/lv/}}
}}
'''Valmieras Drāmas teātris''' ir vienīgais profesionālais [[teātris]] [[Valmiera|Valmierā]] un [[Vidzeme|Vidzemē]]. 1923. gads tiek uzskatīts par teātra dibināšanas gadu, kad sākās regulāras profesionāla teātra izrādes, teātri atbalstīja Valmieras pilsētas valde.

sentences:
{{navbox
|name = Hainaņa
|title = [[Hainaņa]]s administratīvais iedalījums
|bodyclass = hlist
|state  = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsētas
|list1  =
* [[Daņdžou]]
* '''[[Haikou]]'''
* [[Saņja]]
* [[Saņša]]
|group2 = Provinces tiešās pārvaldes<br/>apriņķa līmeņa iedalījums
|list2  =
{{navbox subgroup
| group1 = Pilsētas
| list1 =
* [[Cjunhai]]
* [[Dunfana]]
* [[Udžišaņa]]
* [[Veņčana]]
* [[Vaņnina]]
| group2 = Apriņķi
| list2 =
* [[Čenmai apriņķis]]
* [[Dinaņas apriņķis]]
* [[Liņgao apriņķis]]
* [[Tuņčanas apriņķis]]
| group3 = Autonomie apriņķi
| list3 =
* [[Baišas Li autonomais apriņķis]]
* [[Baotinas Li un Miao autonomais apriņķis]]
* [[Cjundžunas Li un Miao autonomais apriņķis]]
* [[Čandzjanas Li autonomais apriņķis]]
* [[Ledunas Li autonomais apriņķis]]
* [[Linšui Li autonomais apriņķis]]
}}
}}<includeonly>
[[Kategorija:Hainaņa]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}
[[Kategorija:Ķīnas navigācijas veidnes|Hainaņa]]
</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada novembris}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Verkora masīvs
|attēls                 = Vercors_topographic_map-fr.svg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Francija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 44.966667 | latNS  = N
| longd = 5.416667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{FRA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Franču Priekšalpi]], [[Alpi]]
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Granvemons]]
|augstums               = 2 341
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Dogens Zendži
| vārds_orig =
| attēls = Dogen.jpg|thumb|upright|
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Dogens vēro mēnesi.  [[Hokodži]] [[klosteris]], [[Fukuji prefektūra|Fukuji prefektūrā]], ap 1250. gadu
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1200
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 14
| dz_vieta = Kioto
| m_dat_alt =
| m_gads = 1253
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 22
| m_vieta = Kioto
| tautība = Japānis
| sasniegumi =
| piezīmes = [[Soto]] skolas dibinātājs
| kategorijas =
}}
'''Dogens Zendži''' (道元禅師; dzimis {{dat|1200|1|19}}, miris {{dat|1253|9|22}}) bija 13. gadsimta [[Japāna]]s [[dzenbudisms|dzenbudistu]] [[mūks]] un [[dzen]] meistars,<ref>From the Zen Kitchen to Enlightenment, Dogen and Uchiyama, Thomas Wright, {{ISBN|0-8348-0179-5}}</ref> [[Soto]] dzenbudisma skolas dibinātājs <ref>[http://global.sotozen-net.or.jp/eng/what/Buddha_founders/dogen_zenji.html] Soto (angliski)</ref> un raksta [[Šobogendzo]]<ref>How to Raise an Ox, Zen Practice as Taught in Master Dogen's Shobogenzo, Francis Dojun Cook, {{ISBN|0-86171-317-6}}</ref> autors.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pa asmeni skrejošais 2049
 | oriģinālnos = ''Blade Runner 2049''
 |      attēls = Blade Runner 2049 logo.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
* ''[[neo-noir]]'',
* [[zinātniskā fantastika]]
 |    režisors = [[Denī Vilnēvs]]
 |  producents =
* [[Endrjū Kosovs]]
* [[Broderiks Džonsons]]
* [[Bads Jorkins]]
* [[Sindija Saiksa]]
 |   scenārijs =
* [[Hemptons Fenčers]]
* [[Maikls Grīns]]
 |     aktieri =
* [[Raiens Goslings]]
* [[Harisons Fords]]
* [[Ana de Armasa]]
* [[Silvija Huksa]]
* [[Robina Raita]]
* [[Makenzija Deivisa]]
 |      mūzika =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Bendžamins Volfišs]]
 |   operators = [[Rodžers Dīkinss]]
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs =
 |    izdošana = {{dat|2017|10|3|N}}
 |      ilgums =
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda]]
 |     budžets =  150–185 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā = [[Pa asmeni skrejošais]]
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pa asmeni skrejošais 2049"''' ({{val|en|Blade Runner 2049}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] kinofilma. Tā ir ''[[neo-noir]]'' [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] filma, kuras režisors ir [[Denī Vilnēvs]]. Galvenās lomas filmā tēlo [[Raiens Goslings]], [[Harisons Fords]] un [[Ana de Armasa]].

sentences: '''Vingrošana''' ir [[fizisks vingrinājums|fizisku uzdevumu]] kopums, kuru izpildīšanai ir nepieciešams fiziskais spēks, lokanība, veiklība, koordinēšanās spējas, balanss un pievilcība. Starptautiski visus vingrošanas sporta veidus pārvalda [[Starptautiskā vingrošanas federācija]] (''Fédération Internationale de Gymnastique''; FIG), katrā valstī ir nacionālā vingrošanas federācija, kas ir pakļauta FIG. Pazīstamākais no vingrošanas veidiem ir '''sporta vingrošana''', kas ir olimpiskais sporta veids. Tajā vīrieši sacenšas brīvajās kustībās, uz vingrošanas zirga, uz riņķiem, atbalsta lēcienā, līdztekās un uz stieņa. Sievietes sacenšas uz vingrošanas baļķa, līdztekām, brīvajās kustībās un atbalsta lēcienā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tišas vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Tišas lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.296420 | latNS  = N
| longd = 26.875820 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Rušonas pagasts|Tiši}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Monjē Viljamss
 |    vārds_orig = ''Monier Monier-Williams''
 |        attēls = Monier Monier-Williams.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Monjē Viljamss (pēc 1860. gada), fotoattēla autors [[Lūiss Kerols]]
 |    dz_dat_alt = {{dat|1819|11|12}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Bombeja}}
 |     m_dat_alt = {{mdv|1899|4|11|1819|11|12}}
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta = {{vieta|Francija|Kannas}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Sers Monjē Viljamss''', pēc 1887. gada '''sers Monjē Monjē-Viljamss''' ({{val|en|Sir Monier Monier-Williams}}, dzimis {{dat|1819|11|12}}, miris {{dat|1899|4|11}}), bija [[Angļi|angļu]] valodnieks un [[indologs]]. [[Oksfordas Universitāte]]s [[sanskrits|sanskrita]] profesors un apjomīgas Sanskrita-angļu vārdnīcas autors (1872).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sanskrit-lexicon.uni-koeln.de/scans/MW72Scan/2014/web/index.php|title=Monier-Williams Sanskrit-English Dictionary, 1872|publisher=Cologne University}}</ref> Indijas institūta dibinātājs (1883).

sentences: Rīgas '''Lielie kapi''', oficiāli '''Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Nr. 6636 — Dārzu un parku ansamblis "Lielie kapi" ar memoriālām celtnēm''' ir Rīgas domes īpašumā esošs kapu [[parks]], bijusī [[kapsēta]], kas atrodas [[Rīga]]s [[Vidzemes priekšpilsēta|Vidzemes priekšpilsētā]], starp [[Brīvības iela (Rīga)|Brīvības]], [[Mēness iela (Rīga)|Mēness]], [[Miera iela (Rīga)|Miera]] un [[Klijānu iela (Rīga)|Klijānu]] ielām. Vēsturiski Lielo kapu daļa ir arī Jēkaba un [[Pokrova kapi]]. Lielos kapus šķērso [[Senču iela (Rīga)|Senču iela]]. Parka teritorija ir 22 [[Hektārs|hektāri]] (no kuriem 12 ha ir I kategorija, 10 ha — II kategorija).

sentences: '''Austrumu Pareizticīgā baznīca''' jeb '''Austrumu Ortodoksā baznīca''',<ref name="biblos" /><ref name="skaidrojums" /> oficiāli '''Ortodoksā Katoliskā baznīca''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/Eastern-Orthodoxy|title=Eastern Orthodoxy {{!}} Definition, Origin, History, & Facts {{!}} Britannica|website=www.britannica.com|access-date=2023-06-30|date=2023-06-29|language=en}}</ref> ir otra lielākā [[kristīgā baznīca]] pasaulē.<ref name=adherentsWeb/> Aptuvenais sekotāju skaits ir no 225 līdz 300 miljoniem.<ref name=aboutWeb/> Kā viena no senākām institūcijām pasaulē, tai ir bijusi nozīmīga loma [[Krievija|Krievijas]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropas]] (tai skaitā [[Balkānu pussala|Balkānu]]) un [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] vēsturē. Atšķirībā no [[Romas Katoļu baznīca|Katoļu baznīcas]], tai nav adminstratīvā centra, jo tā ir vairāku autokefālu jeb patstāvīgu baznīcu sadraudzība, kurām ir attiecīgi savi patriarhi, un neviens no tiem nav uzskatāms par pārāku pār visiem citiem, kā tas ir ar [[Romas pāvests|pāvestu]]. Toties vēsturiski nozīmīga loma ir [[Konstantinopoles patriarhāts|Konstantinopoles patriarham]], kuru uzskata par "pirmo starp vienlīdzīgajiem".

sentences: '''Nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpiekļuve''', '''Nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpieeja''' ({{val-en|Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection}}) jeb '''CSMA/CD metode''' ir pieejas metode vairāku [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] datoru vai citu tīkla iekārtu kopīgi izmantojamai datu pārraides videi.<ref>{{AkadTerm|term=nesēja jušanas un sadursmju atklāšanas daudzpieeja|lang=LV}}</ref> Pirms sākt datu pārraidi, iekārta klausās, vai šajā laikā jau nenotiek cita datu pārraide (nesēja jušana). Pēc tam pārraides laikā tiek pārbaudīts, vai vienlaicīgi nenotiek cita datu pārraide. Sadursmes atklāšanas gadījumā, dati tiek nosūtīti atkārtoti. Šī metode ir ''[[Ethernet]]'' datortīklu pamatā.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Pētersala-Andrejsala
|attels             =
|paraksts           = Eksporta iela. Pa kreisi Andrejsala, pa labi — [[Viestura dārzs]].
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Pētersala]]<br />[[Andrejsala]]
|platiba            = 2,773 km²
|iedzivotaju_skaits = 5 752 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|20|24}}
|trolejbuss         = {{Rīga sab|t=tb|19}}
|tramvajs           = {{Rīga sab|t=tr|5}}
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1010
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/petersala-andrejsala/ apkaimes.lv]
}}

sentences: '''Psihe''' ({{val|gr|ψυχή}} (''psychē'') — 'dvēsele') ir [[cilvēks|cilvēka]], arī augstāko [[dzīvnieks|dzīvnieku]], [[īpašība|īpašību]] kopums, kas nevis materiāli vai enerģētiski, bet gan informacionāli regulē [[izturēšanās|izturēšanos]] un cilvēkam dod iespēju [[domāšana|domāt]], [[griba|gribēt]] un [[jušana|just]]. Psihe visu laiku atrodas [[mijiedarbība|mijiedarbībā]] ar somatiskajiem procesiem. Psihe tiek vērtēta pēc dažādiem paramteriem: pēc [[integritāte]]s, [[aktivitāte]]s, [[attīstība]]s, [[pašregulācija]]s, [[adaptācija]]s utt. Cilvēkam piemīt augstākā psihes forma — [[apziņa]]. Ar psihes pētīšanu nodarbojas [[psiholoģija|psiholoģijā]], [[neirofizioloģija|neirofizioloģijā]], [[psihoterapija|psihoterapijā]] un [[psihiatrija|psihiatrijā]].

sentences: '''Ribosoma''' ir [[šūnas organoīds]], kas atrodas šūnas [[citoplazma|citoplazmā]] un [[endoplazmatiskais tīkls|endoplazmatiskajā tīklā]] un no [[šūna|šūnā]] esošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] sintezē attiecīgajai šūnai raksturīgo [[olbaltumviela|olbaltumvielu]]. Sintezētās olbaltumvielas nonāk endoplazmatiskā tīkla dobumos, pa kuriem tās tiek transportētas uz [[Goldži komplekss|Goldži kompleksu]]. Vienā šūnā var būt vairāki tūkstoši ribosomu. Ribosomas izmēri var būt no 10 līdz 35 [[nano|n]][[metrs|m]]. Pēc ķīmiskā sastāva ribosoma ir olbaltumvielu (aptuveni 40%) un [[ribonukleīnskābe|ribonukleīnskābju]] (RNS, 60%) savienojums. Ribosomu parasti veido no trim līdz četrām [[Ribonukleīnskābe|RNS]] molekulām un no 40 līdz 80 atšķirīgām olbaltumvielām. Ribosomas sastopamas gan [[Prokarioti|prokariotu]], gan [[Eikarioti|eikariotu]] šūnās. <ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .yu
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1989
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = nic.yu (Dienvidslāvijas interneta domēnu reģistrs)
|sponsors              = [[YUNET asociācija]]
|domātais-pielietojums = Ar [[Dienvidslāvija|Dienvidslāviju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Serbijā un Melnkalnē
|ierobežojumi          = Reģistrācija nav pieejama kopš 2008. gada 10. marta
|struktūra             = Reģistrācija bija iespējama 3. līmenī zem izveidotiem apakšdomēniem.
|dokumenti             = [http://www.nic.yu/pravilnik-e.html Domēna politika]|
|strīdu-risināšana     = Nav
|mājas-lapa            = [http://www.nic.yu/index-e.html nic.yu] (dzēsta)
|}}

sentences: '''Dzīvesveids''' ir [[socioloģija|socioloģijā]] izmantots jēdziens, lai apzīmētu kādu noteiktu [[uzvedība]]s izpausmju un [[paradums|paradumu]] kopumu, kas ir saprotams pašam indivīdam un citiem, piemēram, attiecības ar citiem indivīdiem, attieksme pret dažādu produktu patērēšanu, apģērba izvēle u.c. Dzīvesveids parasti pauž indivīda vērtības un uzskatus, tāpēc tas ir kā līdzeklis [[pašapziņa]]s nostiprināšanai. Ar dzīvesveida palīdzību tiek veidoti kultūras [[simbols|simboli]], kas atsaucas uz indivīda [[identitāte|identitāti]]. Ne visi dzīvesveida aspekti ir pilnībā brīvprātīgi izvēlēti. Dažādi ārējie apstākļi, piemēram, sociālie vai ģeogrāfiskie, var ierobežot dzīvesveida izvēli un simbolu radīšanas iespējas.<ref>Spaargaren, G., and B. VanVliet. 2000. ‘Lifestyles, Consumption and the Environment: The Ecological Modernisation of Domestic Consumption.’ Environmental Politics. 9 (1): 50-75.</ref> Jēdzienu "dzīvesveids" 1929. gadā ieviesa austriešu psihologs [[Alfrēds Ādlers]]. Pašreizējā plašākā nozīmē to izmanto kopš 1961. gada.<ref>[http://www.etymonline.com/index.php?search=lifestyle Online Etymology Dictionary<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences: '''Podrags''' ({{val-de|Poderaa}}) ir [[Rīga]]s [[Kurzemes priekšpilsēta]]s daļa [[Daugava]]s kreisajā krastā [[Spilve (Rīga)|Spilves]] apkaimē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.apkaimes.lv/sakums/spilve/history |title=apkaimes.lv |access-date={{dat|2017|06|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170625084153/http://www.apkaimes.lv/sakums/spilve/history |archivedate={{dat|2017|06|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mums pieder nakts
| attēls                   =  We Own The Night poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''We Own the Night''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents               =
* [[Marks Butans]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Niks Vekslers]]
| scenārija autors         = Džeimss Grejs
| galvenajās lomās         =
* Vakīns Fīnikss
* Marks Volbergs
* [[Eva Mendesa]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika                   = [[Vojcehs Kilars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[2929 Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|5|25|Kannu filmu festivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007|title=We Own the Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902171946/https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weownthenight.htm|title=We Own the Night (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mums pieder nakts"'' ({{val|en|We Own the Night}}) ir 2007. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Marks Volbergs]], [[Eva Mendesa]] un [[Roberts Djuvals]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|25||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvedilola struktūrformula

Karvedilola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C24H26N2O4
|CAS numurs = 72956-09-3
|molmasa=406,474
|blīvums=
|kušanas temperatūra=
|viršanas temperatūra=
}}
'''Karvedilols''' ({{val|la|Carvedilol}}) ir [[famakoloģiska viela]], [[Alfa un bēta adrenoblokatori|alfa un bēta adrenoblokators]].

sentences:
'''Mijiedarbojošās galaktikas''' ir [[galaktika]]s, kas atrodas tik tuvu viena otrai, ka to savstarpējie [[gravitācijas spēks|gravitācijas spēki]] ietekmē galaktiku formu un struktūru.
Tās var saplūst kopā, izveidojot vienu lielu galaktiku.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences:
[[File:Dzelzceļa tilts pār Ventu Ventspilī.JPG|thumb|250px|Dzelzceļa tilts pār Ventu Ventspilī]]
 ar vēl nenojaukto dzelzceļa līniju fonā]]
'''Dzelzceļa līnija Liepāja—Ventspils''' bija 121 km gara, [[1996]]. gadā slēgta dzelzceļa līnija, kas savienoja [[Liepāja|Liepāju]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Līnija slēgta mazā pasažieru skaita un lielo izmaksu dēļ, formāli — sliežu ceļu slikta stāvokļa dēļ. Līdz [[1991]]. gadam pa dzelzceļa līniju pārvadāja karavīrus un bruņutehniku [[Padomju Savienība|PSRS]] armijas vajadzībām, bet pēc 1991. gada, kad padomju armija aizgāja no Latvijas, līnijai perspektīvu nebija. Līdz 1996. gada 4. jūlijam līnijā kursēja [[dīzeļlokomotīve]] ar 2 pasažieru vagoniem.

sentences:
, [[Vācija|Vācijā]], 2015. gads.]]
'''Seksisms''' (no {{val|la|sexus}} – "dzimums") sevī ietver dažādus [[aizspriedums|aizspriedumus]] un apzinātu [[diskriminācija|diskrimināciju]] pret kādu no [[dzimums|dzimumiem]], ar ko visbiežāk sastopas tieši [[sieviete]]s. Šī iemesla dēļ to nereti mēdz saukt arī par '''dzimumdiskrimināciju''', kur vainīgā [[persona]] tiek apzīmēta par seksistu.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-21''
| Nosaukums_orig         = ''3MV-1 № 1''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          = 250px
| Att_virsraksts         =
| KA_veids               = [[starpplanētu zonde]]
| Bāzes platforma        = ''[[3MV|3MV-1]]''
| KA sērijas Nr          = 1
| Īpašnieks              =
| Operators              = {{URS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[RKK Energija|OKB-1]]'', {{URS}}
| Starta_gads            = 1963
| Starts                 = {{dat|1963|11|11|SK}} 06:28:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Molnija (nesējraķete)|Molnija]]'', {{URS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Tjuratama]]
| Starta_laukums         = ''1/5''
| Starta_valsts          = {{URS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 1963
| Darbības_beigu_datums  = {{dat|1963|11|14|SK}}
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 1963-044A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 960 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_piezīmes       =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| Programma              = ''Venera''
| KA_iepr                = ''[[Venera-1]]''
| KA_nāk                 = <s>''[[3MV-1 № 2]]''</s><br />''[[Venera-2]]''
}}
'''''Kosmos-21''''' jeb '''''3MV-1 № 1''''' bija [[PSRS]] [[starpplanētu zonde]], kuras sākotnējais uzdevums bija [[Venera (planēta)|Veneras]] pārlidojums un kapsulas nolaišanās uz planētas virsmas. Nesējraķetes kļūmes dēļ [[kosmiskais aparāts]] palika Zemes orbītā, bet pēc dažām dienām sadega atmosfērā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada oktobris}}
'''Rubis''' var būt:

sentences: '''Elektroniskais paraksts''' jeb '''e-paraksts''' ir elektroniski [[dati]], kas viennozīmīgi apliecina elektroniskā dokumenta (parakstāmā dokumenta) autentiskumu, apstiprina parakstītāja identitāti.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Bitcoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Bitcoin logo.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Bitcoin logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 200px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           = [[Salvadora]]<ref name=btcasamblea>[https://www.asamblea.gob.sv/node/11282 El Salvador, primer país del mundo en reconocer al Bitcoin como moneda de curso legal]</ref>
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100000000
|subvienības nosaukums  = satoši
|valūtas simbols        = {{nowrap|BTC, XBT,<ref>{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin gaining market-based legitimacy as XBT |url=http://www.coindesk.com/bitcoin-gaining-market-based-legitimacy-xbt/ |author=Jon Matonis |publisher=''Coindesk'' |date=2013. gada 17. decembris |accessdate=2013. gada 14. decembrī}}</ref> [[File:BitcoinSign.svg|9px]], ฿<ref name="SatoshiDice Forbes">{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin Casinos Release 2012 Earnings |author=Jon Matonis |url=http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |work=[[Forbes]] |location=Ņujorka |date=2013. gada 22. janvāris |quote=Responsible for more than 50% of daily network volume on the Bitcoin blockchain, SatoshiDice reported first year earnings from wagering at an impressive ฿33,310. |archiveurl=https://archive.today/20130216023758/http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |archivedate=2013. gada 16. Februāris |deadurl=no |access-date=2013. gada 11. Jūlijs }}</ref><ref group=P>Šis ir arī [[Taizemes bats|Taizemes bata]] simbols</ref>}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Nieres |
  Latin        = Ren |
  Greek        = Nephros |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray1120.png |
  Caption      = Cilvēka nieres, skats no mugurpuses, mugura noņemta |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artērija       = a. renalis |
  Vēna         = vv. renales |
  Nervs       = plexus renalis |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Dagda (nozīmju atdalīšana)|Dagda}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Dagda
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Dagdas novada dome.jpg
| imagesize =
| image_caption = Dagdas pilsētas un pagasta apvienības pārvaldes ēka
| image_flag = Flag of Dagda.svg
| flag_link = Dagdas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Dagda.svg
| shield_link = Dagdas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 05
| lats = 40
| latNS = N
| longd = 27
| longm = 32
| longs = 14
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Krāslavas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Dagden}}
| area_total_km2 = 3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = 2008
| population_as_of = 2020
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5674
| website = {{url|www.dagda.lv}}
| footnotes =
}}
'''Dagda''' ir [[pilsēta]] [[Krāslavas novads|Krāslavas novadā]] [[Latgale|Latgalē]]. Atrodas [[Latgales augstiene]]s austrumu nogāzē, pie [[Dagdas ezers|Dagdas ezera]] un [[Narūta]]s upītes, 36 km ziemeļaustrumos no [[Krāslava]]s, 267 km no [[Rīga]]s.
Agrākā [[Dagdas rajons|Dagdas rajona]] (1950-1962) un [[Dagdas novads|Dagdas novada]] (2009-2021) centrs.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name = LaTeX
| latest release date =
| license = [[LaTeX Project Public License]] (LPPL)
| genre = [[Typesetting]]
| size =
| platform =
| programming language =
| latest preview date =
| latest preview version =
| latest release version =
| logo = [[File:LaTeX project logo bird.svg|The LaTeX Project logo]]
| discontinued =
| released = {{start date and age|df=yes|1984}}
| developer =
| author = [[Leslijs Lemports]]
| collapsible =
| caption =
| screenshot =
| website = {{URL|https://latex-project.org}}
}}'''LaTeX''' (/lɑːtɛx/ vai /leɪtɛx/<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=//latex-project.org/intro.html|title=An introduction to LaTeX|website=LaTeX project|access-date=18 April 2016}}</ref>) ir programmatūra dokumentu sagatavošanai.<ref name="Lamport1986">{{Grāmatas atsauce|url=https://archive.org/details/latex00lesl|title=LATEX : a document preparation system|last=Lamport|first=Leslie|date=1986|publisher=Addison-Wesley Pub. Co|isbn=020115790X|oclc=12550262}}</ref> Atšķirībā no [[Teksta redaktors|teksta redaktoriem]], kā ''[[Microsoft Word]]'', ''[[LibreOffice Writer]]'' un [[Lapas (vārdu procesors)|''Apple Pages'']], kas izmanto [[Formatēts teksts|formatētu tekstu]] un ir balstīti uz [[Metode WYSIWYG|"What You See Is What You Get"]] metodes, rakstot ''LaTeX'', lietotājs izmanto [[Vienkāršs teksts|vienkāršu tekstu]]. Lietotājs izmanto [[Iezīmēšanas valoda|marķēšanas]] komandu konvencijas, lai definētu dokumenta vispārējo struktūru, stilizētu tekstu (piemēram, treknrakstā vai kursīvā) un pievienotu [[Citēšana|citātus]] un [[Savstarpēja atsauce|savstarpējas atsauces]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Forbes}}
'''''Forbes'' 100 slavenības''' ([[angļu valoda|angļu]]: ''Forbes Celebrity 100'') ir ikgadējs saraksts, ko apkopo žurnāls ''[[Forbes]]''. Šāds saraksts tiek veidots kopš 1999. gada. Saraksta mērķis ir uzskaitīt 100 visspēcīgākās slavenības pa publicēto gadu. Faktori, kas tiek ņemti vērā, ietver ienākumus, ''[[Google]]'' meklēšanas rezultātus, [[fandoms|fanu bāzes]], ieskaitot klipus un žurnālu vākus.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|         krāsa =
|         vārds = Fārābī
|    vārds_orig = {{ara|الفارابي}} (''Al-Fārābī'')
|        attēls = Al-Farabi.jpg
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|    dz_dat_alt = ap [[872. gads|872]]. gadu
|       dz_gads =
|    dz_mēnesis =
|      dz_diena =
|      dz_vieta = Fārāba (tagad {{vieta|Kazahstāna|Otrara}}) vai [[Farjābas province]] (tagad {{AFG}})
|     m_dat_alt = laika posmā no {{dat|950|12|14|Ģ}} līdz {{dat|951|1|12|D}}
|        m_gads =
|     m_mēnesis =
|       m_diena =
|       m_vieta = [[Damaska]] (tagad {{SYR}})
|  dzīves_vieta =
|     pilsonība =
|       tautība =
|       dzimums = V
|        vecāki =
|         brāļi =
|         māsas =
|  dzīvesbiedrs =
|         bērni =
|      paraksts =
|         skola =
|     intereses = [[politiskā filozofija]], [[metafizika]], [[ētika]], [[loģika]]
|    alma_mater =
|     skolotājs =
|     skolnieks =
|    ietekme_no =
|    ietekmējis =
|         darbi = “[[Lielais traktāts par mūziku]]”, “[[Traktāts par tikumības pilsētas iedzīvotājiem]]”
|        valoda =
|      piezīmes =
|   kategorijas =
}}

sentences: '''Entomoloģija''' ({{val|el|εντομο}}/''entomo'' — "kukainis" un {{gree|λόγος}}/''logos'' "zināšanas") ir [[zooloģija]]s apakšnozare, kas pēta [[kukaiņi|kukaiņus]]. Tā pārklājas ar daudzām citām zinātnes nozarēm, piemēram, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Lauksaimniecība|lauksaimniecību]], [[Kriminālistika|kriminālistiku]], [[Evolūcijas teorija|evolucionāro bioloģiju]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Lazdona
| settlement_type          = Ciems
| image_skyline            = Eka_Lazdona.JPG
| image_caption            = <!-- attēla paraksts -->
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Madonas novads]]
| subdivision_name2        = [[Lazdonas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 1,02
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2662&p_back=0** LĢIA Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 577
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 49 | lats = 28 | latNS = N
| longd = 26 | longm = 14 | longs = 50 | longEW = E
| elevation_m              = 145
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4824
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Lazdona''' ir apdzīvota vieta [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Lazdonas pagasts|Lazdonas pagastā]], pagasta centrs. Atrodas 3 km attālumā no [[Madona]]s pilsētas centra. Caur ciemu iet autoceļš [[Krāslava]]-[[Preiļi]]-[[Madona]] ([[Autoceļš P62|P62]]). Ciems atrodas [[Lazdonas ezers|Lazdonas ezera]] krastā, netālu atrodas arī [[Rāceņu ezers]]. Ciemā atrodas pašvaldība, pasta nodaļa, skola, bibliotēka, ambulance, veikali, kultūras nams, uzņēmumi, t. sk. autoserviss un piena pārstrādes uzņēmums.

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums      = Tevantepekas zemesšaurums
| attēls       = Mining and Scientific Press - March 28 1885 - Interoceanic Ship Railway (206).png
| paraksts     = Projektētais kuģu starpokeānu dzelzceļš (1885. gada zīmējums)
| vieta        = [[Ziemeļamerika]]
| vietaskarte  = Ziemeļamerika#Meksika
| reljefa_karte= jā
| label        = Tevantepekas
zemesšaurums
| ietilpst     =
| savieno      = Ziemeļamerika
| savieno1     = [[Centrālamerika]]
| atdala       = [[Meksikas līcis]]
| atdala1      = [[Klusais okeāns]]
| plat_d=17| plat_m=12| plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=94| gar_m=44| gar_s=0 | gar_EW=W
| platība      =
| garums       =
| platums      = 216
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Tevantepekas zemesšaurums''' ({{val|es|Istmo de Tehuantepec}}) ir [[zemesšaurums]] [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas atdala [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānam]] piederīgo [[Meksikas līcis|Meksikas līci]] no [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]]. Tiek uzskatīts par [[Centrālamerika]]s ziemeļu robežu.<ref>{{PZT|700}}</ref> Izvietojies [[Meksika]]s [[Oahaka]]s un [[Verakrusa (štats)|Verakrusas]] štatos. Šaurākajā vietā starp [[kampečes līcis|Kampečes]] un [[Tevantepekas līcis|Tevantepekas]] līčiem zemesšaurums ir 192 līdz {{nobr|216 km}} plats. Zemesšauruma augstākais punkts ir 224 m vjl [[Čivelas pāreja|Čivelas pārejā]], kam no austrumiem piekļaujas [[Čjapasas Sjerramadre]]s, bet no rietumiem — [[Oahakas Sjerramadre]]s kalnu grēdas. Šauruma ziemeļu daļā plaša [[džungļi]]em klāta [[zemiene]], dienvidu daļā — šaurs piekrastes līdzenums, kam piekļaujas lagūnas.

sentences:
''Chaos carolinense''.]]
'''Sarkodīnvicaiņi''' (''Sarcomastigophora'' no gr. sarcodes — "gaļīgs") ir [[polifilētiska grupa|polifilētisks]] [[Vienšūņi|vienšūņu]] tips, kura pārstāvji pārvietojas ar [[pseidopodijas|pseidopodiju]] (māņkājiņu) vai arī ar [[vicas|vicu]] palīdzību. Ir zināms ap 18 000 sarkodīnvicaiņu sugu.

sentences:
[[Kategorija:Ziemeļu Ledus okeāna jūras]]
[[Kategorija:Jūras]]
[[Kategorija:Krievijas jūras]]

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Galvassāpes
| image           = Migraine.jpg
| alt             =
| caption         = Sievieti moka galvassāpes
| specialitāte    = [[neiroloģija]]
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          = muskuļu sasprindzinājums, emocionāli faktori, fiziski faktori un apkārtējā vide
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = <!--- veids, kā nosaka saslimšanu ar konkrētu slimību --->
| DiseasesDB      =
| ICD10           = R51, G43 ([[migrēna]]), G44 (citi galvassāpju sindromi)
| ICD9            = 339, 784.0
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     =
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = galvassapes
}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novada pagasti]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Priekules rajons]]
[[Kategorija:Liepājas apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Bunkas pagasts}}

sentences:
[[Kategorija:Formula 1 Grand Prix]]
[[Kategorija:Autosports ASV|Grand Prix, Dalasas]]
[[Kategorija:Teksasa]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Vīze
|     vārds_orig = ''Владимир Юльевич Визе''
|         attēls = Vladimir Wiese 1930.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladimirs Vīze (1930)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Puškina|Carskoje Selo]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vācietis
|   nodarbošanās = polārpētnieks, okeanologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladimirs Vīze''' ({{val|ru|Владимир Юльевич Визе}}) vai '''Valdemārs Kurts Blass-Vīze''' ({{val|de|Waldemar Kurt Blass-Wiese}}; dzimis {{dat|1886|2|21}}, miris {{dat|1954|2|19}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] polārpētnieks, okeanologs, PSRS Zinātņu akadēmijas biedrs kopš 1933. gada. Tiek uzskatīts par pamatlicēju zinātniskajām [[ledus]] apstākļu prognozēm [[Arktika|arktiskās]] kuģniecības nodrošināšanai.<ref>[http://www.ras.ru/win/db/show_per.asp?P=.id-49876.ln-ru.dl-.pr-inf.uk-0 Визе Владимир Юльевич]</ref><ref>[http://qwercus.narod.ru/wiese_bio.htm Владимир Юльевич Визе, 1886–1954]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Interneta kultūra]]
[[Kategorija:Datorika un sabiedrība]]
[[Kategorija:Sakari]]
[[Kategorija:Tīmeklis 2.0]]
[[Kategorija:Vispasaules tīmeklis]]

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Mūziķi pēc valsts]].''

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Janušs Korčaks
|     vārds_orig = Janusz Korczak
|         attēls = Janusz Korczak.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1878
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Varšava]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 06
|        m_vieta = [[Treblinkas nāves nometne|Treblinka]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = pedagogs, rakstnieks, publicists, sabiedriskais darbinieks, Polijas armijas virsnieks
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{| class="infobox bordered" style="width:23em; font-size:92%;"
!colspan="3" style="background:{{#switch:{{LC:{{{tips}}}}}
               |abdžads         |[[abdžads]]                 = palegreen
               |alfabēts        |[[alfabēts]]                = lightblue
               |abugida         |[[abugida]]                 = navajowhite
               |sillabārijs     |[[sillabārijs]]             = pink
               |semisillabārijs |[[semisillabārijs]]         = violet
               |žestu           |[[žestu alfabēts]]          = paleturquoise
               |piktogrāfiskais |[[piktogrāfiskais]]         = palegoldenrod
               |ideogrāfiskais  |[[ideogrāfiskais]]          = gold
               |logogrāfiska rakstība|[[logogrāfiska rakstība]] = mistyrose
               |logokonsonanta rakstība|[[logokonsonanta rakstība]] = darkcyan
               |stenogramma     |[[stenogramma]]             = turquoise
               |neatkodēts      |[[neatkodēta rakstība]]     = gainsboro
               |alternatīvais   |[[alternatīva rakstība]]    = khaki
               |white
               }}; padding:0.4em 0.4em; text-align:center; font-size:125%;"| {{{nosaukums|[[:Template:Infobox WS |<includeonly>Instructions at Template:Infobox WS</includeonly><noinclude>Rakstu sistēmas nosaukums</noinclude>]]}}}
|-
|style="padding:0.3em 0.5em;"            | Tips
|style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"| {{{tips}}} {{{typedesc|}}}
{{#if:{{{valodas|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!-}}
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"                              {{!}} Valodas
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em; line-height:12pt;" colspan="2"{{!}} {{{valodas}}} }}
{{#if:{{{creator|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!-}} colspan="{{#if:{{{date|}}}|1|2}}"
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"{{!}} Radītājs
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"{{!}} {{{radītājs}}}{{#if:{{{date|}}}  |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"{{!}} {{{date}}}}}
}}
|-
|style="padding:0.3em 0.5em;"            | Laika periods
|style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"| {{{laiks}}}
|-
{{#if:{{{statuss|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"            {{!}} Statuss
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"{{!}} {{{statuss}}} }}
|-
{{#if:{{{virziens|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"            {{!}} Raksta virziens
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"{{!}} {{{virziens}}} }}
|-
{{#if:{{{saime|<noinclude>x</noinclude>}}}{{{fam1|}}}{{{radītājs|}}} |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"{{!}} Izcelsmes
rakstība
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em; line-height:12pt; text-align:left;" colspan="2"{{!}} {{{saime|{{{fam1<includeonly>|{{#if:{{{radītājs|}}}|[[mākslīga rakstība]]}}</includeonly>}}}}}}{{#if:{{{fam2|<noinclude>x</noinclude>}}}
   |
 → {{{fam2}}}
{{spaces|2}}→ {{#if:{{{fam3|}}}
    |{{{fam3|}}}
{{spaces|3}}→ {{#if:{{{fam4|}}}
     |{{{fam4|}}}
{{spaces|4}}→ {{#if:{{{fam5|}}}
      |{{{fam5|}}}
{{spaces|5}}→ {{#if:{{{fam6|}}}
       |{{{fam6|}}}
{{spaces|6}}→ {{#if:{{{fam7|}}}
        |{{{fam7|}}}
{{spaces|7}}→ {{#if:{{{fam8|}}}
         |{{{fam8|}}}
{{spaces|8}}→ {{#if:{{{fam9|}}}
          |{{{fam9|}}}
{{spaces|9}}→ {{#if:{{{fam10|}}}
           |{{{fam10|}}}
{{spaces|10}}→ {{#if:{{{fam11|}}}
            |{{{fam11|}}}
{{spaces|11}}→ {{#if:{{{fam12|}}}
             |{{{fam12|}}}
{{spaces|12}}→ {{#if:{{{fam13|}}}
              |{{{fam13|}}}
{{spaces|13}}→ {{#if:{{{fam14|}}}
               |{{{fam14|}}}
{{spaces|14}}→ {{#if:{{{fam15|}}}
                |{{{fam15|}}}
{{spaces|15}}→ '''{{{nosaukums|}}}'''
                |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
               |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
              |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
             |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
            |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
           |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
          |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
         |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
        |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
       |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
      |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
     |'''{{{nosaukums|}}}'''}}
    |'''{{{nosaukums}}}'''}}
   |
'''{{{nosaukums|}}}'''}}
}}
|-
{{#if:{{{atvasinājumi|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"                              {{!}} Atvasinātās
sistēmas
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em; line-height:12pt;" colspan="2"{{!}} {{{atvasinājumi}}} }}
|-
{{#if:{{{radinieki|<noinclude>x</noinclude>}}}  |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"                              {{!}} Radniecīgās
sistēmas
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em; line-height:12pt;" colspan="2"{{!}} {{{radinieki}}} }}
|-
{{#if:{{{unicode|<noinclude>x</noinclude>}}}  |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;"            {{!}} [[Unikods|Unicode rangs]]
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"{{!}} {{{unicode}}} }}
|-
{{#if:{{{iso15924|<noinclude>x</noinclude>}}} |
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em; white-space:nowrap;"{{!}} [[ISO 15924]]
{{!}}style="padding:0.3em 0.5em;" colspan="2"        {{!}} <tt>{{{iso15924}}}</tt>| }}
|-
{{#if:{{{sample|<noinclude>x</noinclude>}}}   |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} [[Image:{{{sample}}}|{{{image_size|{{{imagesize|225x400px}}} }}}]]{{#if:{{{caption|}}} |
{{{caption}}} }}
}}
|-
{{#if:{{{footnotes|<noinclude>x</noinclude>}}}|
{{!}}colspan="2" style="border-top:1px solid; font-size:90%;"{{!}} {{{footnotes}}}
{{!-}}
}}
{{Infobox Language/IPA notice}}
|-
|}<noinclude>
Šī veidne paredzēta, lai norādītu svarīgāko informāciju par Rakstību.

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{Skaitlis
 | num = 79
 | lv  = Septiņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Kurts fon Štempels
|     vārds_orig = ''Kurt von Stempel''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1882
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Susējas muiža]] (''Gut Wittenheim-Sussey''), [[Krievijas Impērija]]
([[Rites pagasts]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Potsdama]], [[PSRS okupācijas zona]]
([[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = jurists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecmīlgrāvis
|attels             =
|paraksts           = Vecmīlgrāvja panorāma
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Rīnūži]]<br />[[Ziemeļblāzma (Rīga)|Ziemeļblāzma]]
|platiba            = 6,073 km²
|iedzivotaju_skaits = 22 202 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      = [[Ziemeļblāzma (kultūras pils)|Kultūras pils "Ziemeļblāzma"]]
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|2|24|29|58}}
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [https://apkaimes.lv/vecmilgravis/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Futbola kluba infokaste|
nos=São Paulo|
logo=|
pilns=São Paulo Futebol Clube|
dib=1930|
stad=[[Estadio do Morumbi|Morumbi]], [[Sanpaulu]], [[Brazīlija]]|
ietilp=80 000|
prez={{flaga|Brazīlija}} Huvenals Huvensio|
tren={{flaga|Brazīlija}} [[Paulo Sezars Karpežiani]]|
līga=[[Brazīlijas Série A]]|
sez=2009|
poz=3|
| pattern_la1 = _spfc21h
| pattern_b1  = _spfc21h
| pattern_ra1 = _spfc21h
| pattern_sh1 = _adidasred
| pattern_so1 = _3_stripes_red
| leftarm1    = FFFFFF
| body1       = FFFFFF
| rightarm1   = FFFFFF
| shorts1     = FFFFFF
| socks1      = FFFFFF
| pattern_la2 = _spfc21a
| pattern_b2  = _spfc21a
| pattern_ra2 = _spfc21a
| pattern_sh2 = _adidaswhite
| pattern_so2 = _3_stripes_white
| leftarm2    = FF0000
| body2       = 000000
| rightarm2   = FF0000
| shorts2     = 000000
| socks2      = 000000
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
'''Denosumabs''' ir cilvēka monoklonāla [[antiviela]] [[osteoporoze]]s, kaulu masas zuduma, [[Kauls|kaulu]] metastāžu ārstēšanai. To izstrādāja kompānija ''Amgen''.
[[File:Denosumab.jpg|thumb|Denosumab]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
[[Demogrāfija]]s zinātnē '''apmaiņas migrācija''' ir teorija par nepieciešamo [[Cilvēku migrācija|migrāciju]] reģionā, lai sasniegtu konkrētu mērķi (demogrāfisku, ekonomisku vai sociālu).<ref>http://www.erudit.org/revue/cqd/2008/v37/n2/038132ar.pdf</ref> Parasti pētījumiem, kuros izmanto šo jēdzienu, ir mērķis novērst kopējo iedzīvotāju skaita samazināšanos un darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanos.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kailais ierocis 33 1/3
 | oriģinālnos = ''Naked Gun 33⅓: The Final Insult''
 |      attēls =  Naked Gun 3 poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Pīters Sīgals]]
 |  producents =
* Roberts K. Veiss
* [[Deivids Zakers]]
 |   scenārijs =
* [[Pets Profts]]
* Deivids Zakers
* [[Džerijs Zakers]]
 |     aktieri =
* [[Leslijs Nīlsens]]
* [[Priscila Preslija]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[O. Dž. Simpsons]]
* [[Freds Vords]]
 |      mūzika = [[Aira Ņūborns]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1994|3|18}}
 |      ilgums = 83 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-33-13-final-insult-1994|title=NAKED GUN 33 1/3 - THE FINAL INSULT (1994)|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 11, 2019|archive-date={{dat|2016|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160609144258/http://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-33-13-final-insult-1994}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nakedgun3.htm|title=The Naked Gun 33 1/3:
The Final Insult|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= September 11, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|51 miljons}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža]]" (1991)
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kailais ierocis 33 1/3"''' ({{val|en|Naked Gun 33⅓: The Final Insult}}) ir 1994. gada [[komēdija]], kuras režisors ir [[Pīters Sīgals]]. Balstīta uz 1982. gada televīzijas seriālu ''[[Police Squad!]]''. Šī ir trešā un pēdējā filma "[[Kailais ierocis (filmu sērija)|Kailā ieroča]]" filmu sērijā, tās pirmizrāde notika 1994. gada 18. martā.

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name = ''21P/Giacobini-Zinner''
| image =
| discovery = yes
| discoverer =Mišels Džakobini<br />Ernsts Cinners
| discovered ={{Dat|1900|12|20}}
| designations = yes
| mp_name =1900 III; P/1900 Y1; 1913 V;
P/1913 U1; 1926 VI; 1933 III;
1940 I; 1946 V; 1959 VIII;
1966 I; 1972 VI; 1979 III;
1985 XIII; 1992 IX
| epoch ={{Dat|2006|3|6|N}}
| aphelion =6,014 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1,038 AU
| semimajor =3,526 AU
| eccentricity =0,7056
| period =6,621 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =34,61 [[kilometrs|km]]/[[sekunde|s]]
| inclination =31,8108°
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Beriša''' var būt:

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Klinšu kalni
|attēls                 = Moraine lake.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Morēnu ezers Klinšu kalnos
|lat_dir =N |lat_deg =44|lat_min =  |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =111|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV#Kanāda
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{CAN}}<br/>{{USA}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               = [[Kordiljeri]]
|sastāv                 =
|garums                 = 4830
|platums                = 650
|kalns                  = [[Elberta kalns]]
|augstums               = 4401
|pilsētas               =
}}
'''Klinšu kalni''' ({{val-en|Rocky Mountains}}) ir kalnu sistēma [[Kordiljeri|Kordiljeros]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s rietumos, starp 60° un 32° ziemeļu [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]].<ref>{{PZT|362}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Āžu kalniņš
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.094298928169 | latNS  = N
|longd = 22.584870380683 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Talsu novads|Abavas pagasts}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Āžu kalniņš - senkapi
|      numurs = 2194
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mežonīgie rietumi
| attēls                   = Wild wild west poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wild Wild West''
| žanrs                    = asa sižeta filma, vesterns, komēdija
| režisors                 = [[Barijs Zonnenfelds]]
| producents               =
* [[Džons Pīterss]]
* Barijs Zonnenfelds
| scenārija autors         =
* [[S. S. Vilsons]]
* [[Brents Medoks]]
* [[Džefrijs Praiss]]
* [[Pīters S. Sīmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Kenets Brana]]
* [[Salma Hajeka]]
* [[Teds Levains]]
| mūzika                   = [[Elmers Bernšteins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Peters Entertainment]]''
* ''[[Sonnenfeld-Josephson Worldwide Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|6|28|Losandželosa|1999|6|30|ASV|}}
| ilgums                   = 104 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-wild-west-1999|title=Wild Wild West|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403171157/http://www.bbfc.co.uk/releases/wild-wild-west-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|170 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wildwildwest.htm|title=Wild Wild West (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 3, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|222,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mežonīgie rietumi"''' ({{val|en|Wild Wild West}}) ir 1999. gada asa sižeta vesterns, kas balstīts uz 20. gadsimta 60. gadu tāda paša nosaukuma televīzijas seriālu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Barijs Zonnenfelds]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Kevins Klains]], [[Kenets Brana]], [[Salma Hajeka]] un [[Teds Levains]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|6|28||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
'''Nāvessods Grieķijā''' bija [[Nāvessods|nāvējošu soda veidu kopums]], kurus izpildīja [[Grieķija|Grieķijas]] teritorijā esošās varas iestādes vai atsevišķas organizētas grupas. Mūsdienās šāds sods Grieķijā ir atcelts.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 200
 | lv  = Divsimt
}}
'''200 (divsimt)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[199 (skaitlis)|199]] un [[201 (skaitlis)|201]]. [[Gads|Gada]] divsimtā diena ir [[19. jūlijs]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[18. jūlijs]]).

sentences:
, Somijā]]
'''Šēra''' ir neliela, klinšaina [[sala|saliņa]], visbiežāk — neapdzīvota. Šēras bieži veido [[arhipelāgs|arhipelāgus]] pie krasta līnijas. Tās veidojušās seno [[apledojums|apledojumu]] apgabalos: [[Somija|Somijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Norvēģija|Norvēģijā]], [[Kanāda|Kanādā]].

sentences: '''Konvencija par bērna tiesībām''' ir 1989. gadā pieņemtā un 1990. g. spēkā stājusies [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] konvencija. Tai ir 196 dalībvalstis; no ANO dalībvalstīm konvenciju parakstīja, bet par dalībvalstīm pagaidām nekļuva ASV.<ref>[https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=IV-11&chapter=4&clang=_en]</ref> Konvencijas izpildi uzrauga Bērna tiesību komiteja 18 ekspertu sastāvā, izskatot un vērtējot dalībvalstu ziņojumus, kā arī izdodot komentārus konvencijai.

sentences: '''16. marts''' ir gada 75. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (76. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 290 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Turkcell İletişim Hizmetleri A.Ş''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1993. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Stambula]]
| location_country = {{TUR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Turkcell Holding A.S.'' (51 %)
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.turkcell.com.tr turkcell.com.tr]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Samanta Kristoforeti
|     vārds_orig = ''Samantha Cristoforetti''
|         attēls = Samantha Cristoforetti Official NASA Portrait in 2022 (cropped).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = S. Kristoforeti 2022. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1977
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Milāna]], {{ITA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ITA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Eiropas Kosmosa aģentūra|ESA]] [[kosmonauts|kosmonaute]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| kos_koplaiks = 370 d 6 h 35 m
| kos_iesaukums = 2009. gads
| kos_misija = 1. [[SKS 42. ekspedīcija|SKS-42]], [[SKS 43. ekspedīcija|SKS-43]]<br />2. ''[[SpaceX Crew-4|Crew-4]]'', [[SKS 67. ekspedīcija|SKS-67]], [[SKS 68. ekspedīcija|SKS-68]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz TMA-15M]]'', ''[[Freedom (Crew Dragon)]]''
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[kapteinis (dienesta pakāpe)|kapteinis]]
|  dienesta_laiks = kopš 2001. gada
|          valsts = {{ITA}}
|       struktūra = Gaisa spēki
|         vienība =
|    nodarbošanās = [[lidotājs]]
|       komandēja =
|          kaujas =
|       izglītība = Itālijas Gaisa spēku akadēmija
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
{{Inženiera infodaļa
|     inž_nosauk =
|         nozare = aeronautika
|   darba_vietas =
|      izglītība = [[Minhenes tehniskā universitāte]]
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Samanta Kristoforeti''' (''Samantha Cristoforetti'', dzimusi {{dat|1977|4|26}}) ir [[Eiropas Kosmosa aģentūra]]s [[kosmonauts|kosmonaute]], [[Itālija]]s Gaisa spēku kapteine.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''You Can Count on Me''
| attēls = You Can Count on Me Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Kenets Lonergans]]
| producents = * [[Džefrijs Šārps]]
* [[Džons Hārts]]
* [[Lerijs Meistrihs]]
* [[Barbara De Fina]]
| scenārija autors = Kenets Lonergans
| galvenajās lomās = * [[Lora Linnija]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Metjū Broderiks]]
* [[Džons Tennijs]]
* [[Rorijs Kalkins]]
| mūzika = [[Leslija Bārbere]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Paramount Classics]]''
| izdošanas laiks = {{dat|2000|11|10||bez}}
| ilgums = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/you-can-count-me-2000|title=You Can Count on Me|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= April 19, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=youcancountonme.htm|title=You Can Count on Me|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2023|8|6||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}

sentences:
{{Lidostas infokaste
| nosaukums                  = Berlīnes Tēgeles lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = ''Flughafen Berlin-Tegel „Otto Lilienthal“''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Berlin - Flughafen Tegel - 2014.jpg
| attela-platums             = 250
| paraksts                   =
| attels2                    =
| attela2-platums            =
| paraksts2                  =
| IATA                       = TXL
| ICAO                       = EDDT
| FAA                        =
| LID                        =
| karte                      = Berlīne
| kartes_paraksts            = Tēgeles lidosta Berlīnē
| karte_alt                  =
| kartes_izmērs              =
| reljefa_karte              =
| plat_d =52  | plat_m  =33  | plat_s =35  | plat_NS =N
| gar_d  =013  | gar_m   =17  | gar_s  =16  | gar_EW  =E
| coordinates_region         =
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| operators                  = ''Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH''
| apkalpo                    = [[Berlīne]]
| atrasanas_vieta            = [[Berlīne]]
| atklāta                    = 1948. gads
| slēgta                     = 2020. gada 8. novembris
| metric-elev                =
| elevation-f                = 122
| elevation-m                = 37
| koordinates                =
| majas_lapa                 = {{url|http://www.berlin-airport.de}}
| r1-number                  = 08L/26R
| r1-length-m                = 3023
| r1-surface                 = asfaltbetons
| r2-number                  = 08R/26L
| r2-length-m                = 2428
| r2-surface                 = asfaltbetons
<!--- ja ir vairāk skrejceļu, var pievienot līdz pat 8, nomainot numerāciju (r2-number, r2-lenght-m, r2-surface, ... r8-number, r8-lenght-m, r8-surface)--->
| pasazieru_skaits           = 21 253 959 (2016)
| lidojumu_skaits            = 185 500(2016)
| krava                      =
}}
'''Berlīnes Tēgeles Oto Lilientāla lidosta''' ({{val|de|Flughafen Berlin-Tegel „Otto Lilienthal“}}) bija lidosta [[Vācija|Vācijā]], tās galvaspilsētas [[Berlīne]]s galvenā starptautiskā lidosta. Tā bija izvietota pilsētas ziemeļrietumu daļā Reinikendorfas apriņķī, 11 km no pilsētas centra. Tā bija viena no retajām mūsdienu lidostām, kas izvietota pašā pilsētā. Līdz slēgšanai 2020. gadā tā pēc pasažieru plūsmas bija 4. noslogotākā lidosta Vācijā un 23. Eiropā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Mazsalacas Svētās Annas evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[LELB]] draudzes dievnams [[Mazsalaca|Mazsalacā]].

sentences: {{Commonscat|Athletics competitors from Switzerland|Šveices vieglatlēti}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eleonora Sausne''' (1910—1969) bija latviešu skolotāja, nacionālās pretošanās kustības dalībniece, disidente un [[Politieslodzītais|politieslodzītā]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Baldvins Disterlo
| attēls              =BaldvinsDisterlo.jpg
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas tieslietu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1928|12|01|N}}
| term_beigas         ={{dat|1929|01|23|N}}
| prezidents          =[[Gustavs Zemgals]]
| premjers            =[[Hugo Celmiņš]]
| priekštecis         =[[Edvins Magnuss]]
| pēctecis            =[[Bernhards Bērents]]
| dzim_dati           ={{dat|1869|04|25}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1937|5|12|1869|4|25}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[jurists]]
| alma_mater          =[[Pēterburgas universitāte]]
| reliģija            =[[luterānisms|luterānis]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Baldvins Disterlo''' ({{val-de|Balduin Düsterlohe}}; {{dat|1869|04|25|N}} — {{dat|1937|05|12|N}}) bija [[Latvija]]s [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un sabiedrisks darbinieks. No 1921. līdz 1922. gadam [[Latvijas Senāts|Latvijas Senāta]] senators. No 1928. gada decembrim līdz 1929. gada janvārim [[Latvijas tieslietu ministrs|Latvijas tieslietu ministrs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Podiceps griseigena 2-4c.jpg
 | att_nosaukums = [[Pelēkvaigu dūkuris]] (''Podiceps grisegena'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Mirandornithes
 |  virskārta_lv = Dūkuru un flamingu virskārta
 |         kārta = Podicipediformes
 |      kārta_lv = Dūkurveidīgie
 |       kārta_r = Dūkuru dzimta
 |        dzimta = Podicipedidae
 |     dzimta_lv = Dūkuru dzimta
 |      binomial = Podicipedidae <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1831)</small>
 |   kategorijas = nē
 |    iedalījums =
}}
'''Dūkuru dzimta''' (''Podicipedidae'') ir vienīgā '''dūkurveidīgo putnu kārtas''' (''Podicipediformes'') [[Dzimta (bioloģija)|dzimta]], kas apvieno 22 sugas, no kurām 3 izmirušas pēdējo 30 gadu laikā. Dūkuru dzimtas sugas tiek iedalītas 6 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]]. Lielākā daļa [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s populāciju ir [[gājputni]]. Visas šīs dzimtas sugas ir [[saldūdens|saldūdenī]] dzīvojoši un nirstoši [[putni]], lai gan daļa migrācijas un ziemošanas laikā mājo arī [[jūra|jūrā]]. Viens no visbiežāk sastopamajiem dūkuriem [[pasaule|pasaulē]] ir [[cekuldūkuris]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/106003639/0 |title=IUCN: Podiceps cristatus |access-date={{dat|2013|05|22||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121113194605/http://www.iucnredlist.org/details/106003639/0 }}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
|nosaukums=Aģe
|attēls=Aģe pie Zvejniekciema 2000-10-21 - panoramio.jpg
|paraksts=Aģe pie Zvejniekciema
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
|garums=43
|caurtece=1,9
|baseins=214,9
|gada_notece=0,055
|kritums=51,4
|izteka=[[Aģes ezers]]
|ieteka=[[Rīgas līcis]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Tora (upe)|Tora]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=18 | sāk_plat_s=1 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=48 | sāk_gar_s=11 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=19 | iet_plat_s=2 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=24 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
}}
'''Aģe''', arī '''Skultes upe''',<ref>{{Latvijas daba|1|22}}</ref><ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=95310 |title=Informācija par objektu: Aģe |accessdate={{dat|2018|01|26||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ([[Lībiešu valoda|lībiešu]]: ''Aḑā''; [[Vācu valoda|vācu]]: ''Adja'') ir [[Vidzeme]]s piekrastes [[upe]] [[Siguldas novads|Siguldas]], [[Limbažu novads|Limbažu]] un [[Saulkrastu novads|Saulkrastu]] novados. Iztek no [[Aģes ezers|Aģes ezera]], uzņem arī [[Aijažu ezers|Aijažu ezera]] ūdeņus. Baseinā daudz purvu, lielākais no tiem — [[Druļļu purvs]]. Pie Aģes ietekas [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]] izbūvēti moli un [[Skultes osta]]. Senatnē Aģe kalpojusi par iekšējo satiksmes un tirdzniecības ceļu. 13.gs. [[Indriķa hronika|Livonijas hronikā]] [[Latviešu Indriķis]] pieminēja Aģi ar vārdu ''Adya'' (lībiski - ‘mala’),<ref>[http://www.upes.lv/plaukts/locijas/nosaukumi/ Karte kā dažu nosaukumu piemērs] no upes.lv</ref> stāstot par Aģes [[lībieši|lībiešu]] cīņām pret vācu iebrucējiem. Aģes lejtece ietilpa lībiešu [[Metsepole]]s (Mežu zemes) valstī.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Karla Bruni
| vārds_orģ           = ''Carla Bruni''
| attēls              = Carla Bruni-Sarkozy (3).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Francijas prezidents|Francijas prezidenta]] sieva
| term_sākums         = {{dat|2008|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2013|5|15|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          = [[Nikolā Sarkozī]]
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1967|12|23}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Itālija|Turīna}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = Francūziete, itāliete
| partija             =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = [[Nikolā Sarkozī]] (2008—pašlaik)
| bērni               = 2
| profesija           = dziedātāja, dziesmu autore, modele, aktrise
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Karla Bruni-Sarkozī''' (''Carla Bruni-Sarkozy'', dzimusi '''Karla Džilberta Bruni Tedeski''' (''Carla Gilberta Bruni Tedeschi'') {{dat|1967|12|23}}) ir itāļu-franču dziedātāja, dziesmu autore, aktrise un bijusī modele. Viņa ir precējusies ar bijušo [[Francijas prezidents|Francijas prezidentu]] [[Nikolā Sarkozī]].

sentences: '''Akuzatīvs''' ({{val|grc|αἰτιατική}}, {{val|la|casus accusativus}}) ir vārda [[locījums]], kas paskaidro priekšmetu vai personu. Akuzatīvs atbild uz jautājumu ''ko?''.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fridrihs fon Rīdigers
|     vārds_orig = ''Theodor von Rüdiger
Фёдор Васильевич Ридигер''
|         attēls = Ridiger Fyodor Vasilyevich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1783]]. gada decembrī
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Karlsbāde]], [[Austrijas impērija]]
([[Karlovi Vari]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Jākabs Vilhelms, māte - Elizabete, dzimusi Rīdigere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Luīze, dzimusi fon Firksa (1811-1894)
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Ūdenskritums''' — [[ūdens]] straume, kas kādā [[upe]]s vietā krīt lejup. Pasaulē augstākais ir [[Anhela ūdenskritums]], kura augstums ir 979 metri (pēc citiem datiem 1054 metri), tas atrodas Dienvidamerikā, [[Venecuēla|Venecuēlā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Mamma Mia!''
| attēls                   = MammaMiaTeaserPoster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Filida Loida]]
| producents               =
* [[Džūdija Kreimere]]
* [[Gerijs Gecmens]]
| scenārija autors         = [[Ketrīna Džonsone]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Pīrss Brosnans]]
* [[Kolins Fērts]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Džūlija Voltersa]]
* [[Dominiks Kūpers]]
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Kristīne Baranski]]
| mūzika                   =
* [[Benni Andešons]]
* [[Bjērns Ulveuss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Littlestar Productions]]''
* ''[[Playtone]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2008|6|30|Londona|2008|7|10|Apvienotā Karaliste|2008|7|17|Vācija|2008|7|18|ASV|2008|8|22|Latvija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mamma-mia-2008|title=Mamma Mia!|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 3, 2019|archive-date={{dat|2019|05|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190503231812/http://www.bbfc.co.uk/releases/mamma-mia-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{DEU}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|52 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mammamia.htm|title=Mamma Mia!|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|694,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = "[[Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt]]"
| imdb                     =
}}
'''''Mamma Mia!''''' ir 2008. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Vācijas kopražojuma muzikāla romantiska kinokomēdija, kas balstīta uz 1999. gada tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisore ir [[Filida Loida]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Merila Strīpa]], [[Pīrss Brosnans]], [[Kolins Fērts]], [[Stellans Skašgords]], [[Džūlija Voltersa]], [[Dominiks Kūpers]], [[Amanda Saifreda]] un [[Kristīne Baranski]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|30||bez}} Londonā. Tā ir pirmā filma [[Mamma Mia! (filmu sērija)|"Mamma Mia!" filmu sērijā]]; 2018. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Mamma Mia! Mēs atkal esam klāt]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lycopodium clavatum clavatum2.jpg
| att_nosaukums = [[Vālīšu staipeknis]] (''Lycopodium clavatum'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| apakšvalsts = Pteridophytes
| apakšvalsts_lv = Paparžaugi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| binomial = Lycopodiophyta
| kategorijas = nē
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Lycopodiopsida|Staipekņu klase}}
}}

sentences: {{Commonscat|Rowers from the Germany|Vācijas airētāji}}

sentences: {{Commonscat|1st century BC|1. gadsimts p.m.ē.}}

sentences: '''Jonišķu svīta (D3jn)''' ir [[Augšdevons|augšdevona]] [[Famenas stāvs|famenas stāva]] Jonišķu horizonta [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]] un [[Lietuva|Lietuvā]], kas ir izplatīta valsts dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]). Tālāk tā iestiepjas Lietuvas teritorijas ziemeļrietumu daļā.

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Rauna (nozīmju atdalīšana)|Rauna}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Rauna
| settlement_type = Lielciems
| image_skyline = Raunas panorāma.jpg
| image_caption = Raunas panorāma
| pushpin_map = Latvia
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Smiltenes novads]]
| subdivision_name2 = [[Raunas pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 2,38
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2015
| population_footnotes = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2175&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total = 1328
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 57
| latm = 19
| lats = 56
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 36
| longs = 35
| longEW = E
| elevation_m = 115
| website =
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-4131
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Alex Luna
| Vārds_orig = ''Алекс Луна''
| Attēls = Alex Luna2.JPG
| Att_izm =
| Apraksts = Alex Luna izpildot singlu "Nakts" 2008. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1986|3|2}}
| Vieta_dz = {{Vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ohotska|Habarovskas_novads|td=Krievija}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = {{UKR}}
| Žanrs = [[opera]], [[Popmūzika|pops]]
| Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[kontrtenors]]
| Instrumenti = vokāls
| Gadi = 2003—''pašlaik''
| Izdevējkompānija = ''Tuaron''
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|https://alexluna.eu/}}
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = V
}}
'''Oleksandrs Tiščenko''' ({{val|uk|Олександр Вiкторович Тищенко}}), plašāk pazīstams kā '''''Alex Luna''''' (''Алекс Луна''; dzimis 1986. gada 2. martā) ir [[Ukraina]]s dziedātājs, [[kontrtenors]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://conferences.tochka.net/532-alex-luna-unikalnyy-ispolnitel-obladatel-redkogo-golosa/|title=Alex Luna – уникальный исполнитель, обладатель редкого голоса|website=Tochka.net|access-date=2023-07-02|date=2008-02-08|language=ru}}</ref>

sentences: '''TWAIN''' ir [[lietojumprogramma]]s programmēšanas interfeisu ([[Lietojumprogrammas saskarne|API]]) un sakaru protokols, kas regulē saziņu starp programmatūru un digitālās attēlveidošanas ierīcēm, piemēram, [[skaneris|skaneriem]] vai [[digitālais fotoaparāts|digitālajām kamerām]]. Jaunākā stabilā TWAIN versija ir TWAIN 2.3, kas publicēta {{dat|2013|11|21}}.

sentences: Šajā sarakstā apkopoti '''[[Eiropa]]s 50. lielākie [[ezers|ezeri]]''', kā arī tās ūdenskrātuves, kuras ir lielākas par šiem ezeriem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lielās acis
| attēls = Big Eyes poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Big Eyes''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[Tims Bērtons]]
| producents = * [[Skots Aleksandrs]]
* Tims Bērtons
* [[Lerijs Karazevskis]]
* [[Linete Hauela]]
| scenārija autors = * Skots Aleksandrs
* Lerijs Karazevskis
| galvenajās lomās = * [[Eimija Adamsa]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Džons Polito]]
* [[Kristena Ritere]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Terenss Stemps]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Tim Burton Productions]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2014|12|15|Ņujorka|2014|12|25|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-eyes-2014|title=Big Eyes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200408043510/https://www.bbfc.co.uk/releases/big-eyes-2014|archivedate={{dat|2020|04|08||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigeyes.htm|title=Big Eyes (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Lielās acis"''' ({{val|en|Big Eyes}}) ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Adamsa]], [[Kristofs Valcs]], [[Denijs Hjūstons]], [[Džons Polito]], [[Kristena Ritere]], [[Džeisons Švarcmans]] un [[Terenss Stemps]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|15||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = BUFFALO159.JPG
|   att_nosaukums=Upes bifelis
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = 	Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = 	Artiodactyla
|         kārta_lv = 	 Pārnadži
|           dzimta = 	Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|  cilts=Bovini
|  cilts_lv=Vēršu cilts
|            ģints = 	Bubalus
|         ģints_lv = Bifeļi
|             suga = Bubalus bubalis
|          suga_lv = Ūdens bifelis
|   pasuga=Bubalus bubalis bubalis
|  pasuga_lv=Upes bifelis
|  pasuga_r=Ūdens bifelis
|  binomial=Bubalus bubalis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|  kategorijas=nē
}}
'''Ūdens bifelis''' jeb '''domesticētais Āzijas ūdens bifelis''' (''Bubalus bubalis'') ir liela auguma [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[mājdzīvnieks]], kas pieder pie [[bifeļi|bifeļu ģints]] (''Bubalus''). Izšķir divas mājas ūdens bifeļu pasugas: '''upes bifeli''' (''Bubalus bubalis bubalis'') un [[purva bifelis|purva bifeli]] (''Bubalus bubalis carabanesis'').

sentences:
s delta]]
'''Mitrājs''' jeb '''mitrzeme''' ir pārmitra vai ar seklu ūdens slāni klāta teritorija, [[bioma]]. Par mitrājiem uzskata upju [[paliene]]s, zāļu un kūdras [[purvs|purvus]] vai ūdeņu platības — dabiskas vai mākslīgas, pastāvīgas vai pārplūstošas, kurās ir stāvošs vai tekošs ūdens, saldūdens, iesāļš vai sāļš ūdens, t.sk. jūras akvatorijas, kuru dziļums [[paisums|bēguma]] laikā nepārsniedz 6 metrus.<ref>Definīcija [http://www.lvm.lv/lat/lvm/normativie_akti/starptautiskie_akti/?doc=100 1971. gada 2. februāra Konvencijā par starptautiskas nozīmes mitrājiem, īpaši kā ūdensputnu dzīves vidi] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071218053507/http://www.lvm.lv/lat/lvm/normativie_akti/starptautiskie_akti/?doc=100 |date={{dat|2007|12|18||bez}} }}</ref> Mitrājiem ir liela nozīme noteces regulēšanā, ūdeņu attīrīšanā un dabas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā.

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Ingvars Kamprads
| vārds_orig = ''Ingvar Kamprad''
| attēls = Ingvar Kamprad Haparanda June 2010.jpg
| att_izmērs = 175px
| dz_gads = 1926
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 30
| dz_vieta = [[Krūnuberjas lēne]], [[Zviedrija]]
| m_gads = 2018
| m_mēnesis = 1
| m_diena = 27
| m_vieta = [[Almhulte]], [[Zviedrija]]
| tautība = [[zviedri|zviedrs]]
| nodarbošanās = [[uzņēmējdarbība|uzņēmējs]]
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = jā
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |      bgcolour = #76A8FF
 |          name = Vladislavs Stšemiņskis
 |     name_orig = ''Władysław Strzemiński''
 |         image = Strzemiński.jpg
 |     imagesize =
 |       caption =
 |     birthname =
 |     birthdate = {{dat|1893|11|21}}
 |      location = {{vieta|Krievijas impērija|Minska|td=Baltkrievija}}
 |     deathdate = {{Miršanas datums un vecums|1952|12|26|1893|11|21}}
 |    deathplace = {{vieta|Polija|Lodza}}
 |        places =
 |   nationality =
 |         field = [[glezniecība]]
 |      training =
 |      movement = [[Avangards (māksla)|avangards]]<br />[[abstrakcionisms]]
 |  famous works =
 |      paraksts =
 |       patrons =
 | influenced by =
 |      teachers =
 |        pupils =
 |    influenced =
 |        awards =
}}
'''Vladislavs Stšemiņskis''' ({{val-pl|Władysław Strzemiński}}, {{val-be|Уладзіслаў Стжэміньскі}}, dzimis {{dat|1893|11|21}} [[Minska|Minskā]], miris {{dat|1952|12|26}} [[Lodza|Lodzā]]) bija poļu [[Avangards (māksla)|avangards]] [[mākslinieks]], [[abstrakcionisms|abstrakcionisma]] teorētiķis.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.weranda.pl/sztuak-new/slawni-artysci/zolnierz-awangardy|title=Żołnierz awangardy|publisher=weranda.pl}}</ref>

sentences: '''Drātstārpi''' ir [[Sprakšķu dzimta|sprakšķu]] [[Vaboles|vaboļu]] dzimtas [[Kāpurs|kāpuri]]. Tos var viegli atpazīt pēc to raupjā [[Cilvēks#Ķermenis|ķermeņa]]<ref>[http://www.omafra.gov.on.ca/english/crops/facts/00-047.htm Ministry of Agriculture Food & Rural Affairs]</ref>. Drātstārpu garums svārstās no 10 līdz 45 mm. Dažas drātstārpu sugas ir lietderīgas, jo iznīcina kultūraugiem kaitīgos [[Kukaiņi|kukaiņus]], taču citas sugas bojā pašus lauksaimniecības [[Kultūraugi|kultūraugus]]. Piemēram, drātstārpi bojā [[kartupeļi|kartupeļu]] bumbuļus un [[vīnogas|vīnogu]] [[Stāds|stādus]] vai [[Pumpurs|pumpurus]].

sentences:
[[File:Cow udders02.jpg|thumb|right|250px|Govs tesmenis]]
'''Tesmenis''' ir [[orgāns]], kas piemīt [[atgremotāji|atgremotāju]], piemēram, [[govs|govju]], [[kaza|kazu]], [[aita|aitu]], [[mātīte|mātītēm]]. Tas izpaužas kā vienota masa, kas karājas zem dzīvnieka un to veido [[Piena dziedzeris|piena dziedzeru]] pāri. Tas ir ekvivalents [[primāti|primātu]] [[krūts|krūtīm]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tu sāpināji manas jūtas
| operators =
| attēls = You hurt my feelings 2023.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[komēdijdrāma]]
| režisors = [[Nikola Holafsenere]]
| producents =
| scenārijs = Nikola Holafsenere
| aktieri = * [[Džūlija Luisa-Dreifusa]]
* [[Tobiass Menziss]]
* [[Mišela Votkinsa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''You Hurt My Feelings''
| studija = * ''FilmNation Entertainment''
* ''Likely Story''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[A24]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2023|5|26|ASV}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3699737345/?ref_=bo_we_table_8|title=
You Hurt My Feelings |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|12|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tu sāpināji manas jūtas"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://mail.go3.lv/tvod/tu-sapinaji-manas-jutas,vod-6288617|title=Go3|website=Go3|access-date=2024-01-31}}</ref> ({{Val|en|You Hurt My Feelings}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Nikola Holafsenere]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džūlija Luisa-Dreifusa]], [[Tobiass Menziss]] un [[Mišela Votkinsa]].

sentences:
]]
'''Rakstnieks''' vai '''rakstniece''' ir [[persona]], kas veido [[daiļliteratūra|daiļliteratūru]],<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/llvv/ | title= Latviešu literārās valodas vārdnīca | publisher= tezaurs.lv | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ | archivedate= {{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> tas ir, raksta [[romāns|romānus]], [[novele]]s, [[stāsts|stāstus]], [[luga]]s un tamlīdzīgus darbus. Rakstniekus nereti dēvē arī par '''literātiem''', lai gan ar šo terminu apzīmē arī [[literatūrzinātnieks|literatūrzinātniekus]], [[kritiķis (profesija)|literatūras kritiķus]] un [[tulkotājs|tulkotājus]], kas var arī nebūt rakstnieki.<ref>{{tīmekļa atsauce | url= http://www.rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | title= "Latvijas rakstnieku savienības" statūti | publisher= "Latvijas Rakstnieku savienība" | accessdate= {{dat|2010|08|23}} | archiveurl= https://web.archive.org/web/20100629005058/http://rakstnieciba.lv/lrs_ir.html | archivedate= {{dat|2010|06|29||bez}} }}</ref> Nievājošā formā rakstnieki var tikt saukti arī par '''skribentiem'''.<ref>{{Grāmatas atsauce | title= Svešvārdu vārdnīca | last= |first= |year= 1978 |publisher= Liesma |location= Rīga |isbn= |page= |pages= |url= |accessdate=}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Gaurenītes
| ģints = Sagina
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Sagina nodosa kz11.jpg
| att_nosaukums =
| suga = Sagina nodosa
| suga_lv = Mezglainā gaurenīte
| binomial = Sagina nodosa
}}'''Mezglainā gaurenīte''' ({{val|la|Sagina nodosa}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga, kura ir sastopama [[Āzija|Āzijā]], [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un [[Eiropa|Eiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] suga ir sastopama diezgan bieži visā valsts teritorijā, kur skrajas grupas aug mitros, smilšainos pazeminājumos [[Mežs|mežos]], kā arī [[Kāpa|starpkāpu]] ieplakās, ūdenstilpju krastos, ceļmalās un nezālienēs.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sagina-nodosa-l-fenzl/|title=mezglainā gaurenīte - Sagina nodosa (L.) Fenzl - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-09}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Kalnu province
| official_name = ''Mountain Province''
| image_skyline = Maligcong Rice Terraces.jpg
| imagesize =
| image_caption = Provinces ainava pie Maligkongas
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Mountain in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Kordiljera]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1908
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2157.38
| population_total = 158200
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =17 | latm = 05 | lats =| latNS = N
| longd =121 | longm = 10 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Bontoka]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 10
| p1 = '''10 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[kankanaji]], [[balangao]], [[bontoki]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MOU
| website                  = {{URL|http://mountainprovince.gov.ph/}}
}}
'''Kalnu province''' ({{val|fil|Lalawigan ng Mountain Province}}, {{val|en|Mountain Province}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts ziemeļdaļā, [[Kordiljera]]s administratīvajā reģionā. Administratīvi dalās 10 municipalitātēs un sīkāk 144 barangajās. Provinces centrs ir [[Bontoka]]. Provincē daudznacionāls iedzīvotāju sastāvs, lielākoties kalniešu [[igoroti|igorotu]] tautas [[kankanaji]] (53 %), [[balangao]] (13 %), [[bontoki]] (12 %), kā arī 20. gadsimtā ieceļojušie [[iloki]] (5 %).

sentences: {{commonscat|Baltic nobility|Baltiešu dižciltīgo dzimtas}}

sentences: '''Tipiskā suga''' ir bioloģiska [[suga]], kura ir izvēlēta par augstākas klasifikācijas grupas tipisku pārstāvi un kuras apraksts atbilst šīs grupas aprakstam. Tipiskās sugas jēdzienu bioloģijā ieviesa [[Pjērs Andrē Latrells]],<ref>[https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 Claude Dupuis (1974). ''"Pierre André Latreille (1762–1833): the foremost entomologist of his time"''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190320060757/https://www.annualreviews.org/doi/pdf/10.1146/annurev.en.19.010174.000245 |date={{dat|2019|03|20||bez}} }}. Annual Review of Entomology. 19: 1–14. doi:10.1146/annurev.en.19.010174.000245.</ref> tomēr tā lietošana sākās jau pēc viņa nāves 1840. gadā.<ref>[https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1 Vebstera vārdnīca: https://www.merriam-webster.com/dictionary/type%20species#h1]</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Pilsrundāle
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Rundāles pils South-West.jpg
| image_caption            = Rundāles pils
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2        = [[Rundāles pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = [[1280]]. gadā
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 5,09
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2018
| population_footnotes     = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3449 |title=Informācija par objektu: Pilsrundāle |accessdate={{dat|2018|03|15||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total         = 729
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 25 | lats  = 12 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 00 | longs = 35 | longEW = E
| elevation_m              = 17
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3921
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Senna/Zenna
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Senne
| citvaloda2      = nl
| oriģinālnosaukums2 = Zenne
| attēls            = Rebecq_JPG05.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Senna pie Rebekas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = pie [[Suanjī]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dila]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=32 | sāk_plat_s=26 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=04 | sāk_gar_m=07 | sāk_gar_s=18 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=03 | iet_plat_s=51 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=04 | iet_gar_m=25 | iet_gar_s=45 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{BEL}}
| garums            = 103
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Mokša
  | citvaloda         = ru
  | oriģinālnosaukums = Мокша
  | citvaloda1        = mdf
  | oriģinālnosaukums1= Йов
  | attēls            = Mouth of Tsna river.jpg
| attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Cnas ieteka Mokšā
  | karte             =
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = Pievolgas augstiene
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Oka]]
  | baseina_valstis   = Krievija
  | tek_caur          = Krievija
  | garums            = 656
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 51 000
  | baseins_latvijā   =
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=54 | iet_plat_m=44 | iet_plat_s=35 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=41 | iet_gar_m=52 | iet_gar_s=44 | iet_gar_EW=E
}}
{{citas nozīmes|upi|Mokša (nozīmju atdalīšana)|Mokša}}
'''Mokša''' ({{val|ru|Мокша}}) jeb '''Jova''' ({{val|mdf|Йов}}) ir [[Oka]]s labā krasta pieteka, kas plūst caur [[Penzas apgabals|Penzas]], [[Ņižņijnovgorodas apgabals|Ņižņijnovgorodas]], [[Rjazaņas apgabals|Rjazaņas apgabaliem]] un [[Mordvija|Mordviju]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]].
Pilsētas upes krastos atrodas [[Krasnoslobodska (Mordvija)|Krasnoslobodska]], [[Temņikova]].

sentences:
{{Vēlēšanu infokaste
| election_name      = 2017. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| country            = Apvienotā Karaliste
| flag_year          =
| flag_image         =
| type               = legislative
| ongoing            = no
| party_colour       = blue
| previous_election  = 2015. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| previous_year      = 2015.
| next_election      = 2019. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| next_year          = 2019.
| seats_for_election = Visas [[Apvienotās Karalistes vēlēšanu apgabali|650 vietas]] [[Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātā]]<br/>
326 nepieciešamas vairākumam
| election_date      = {{dat|2017|6|8}}
| party_name         = no
| turnout            = {{palielinājās}} 68,74%<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/politics/ng-interactive/2017/jun/08/live-uk-election-results-in-full-2017|title=Election results 2017: seat by seat|publisher=''[[The Guardian]]''|accessdate={{dat|2017|6|9||bez}}|author=|language=angliski}}</ref>

sentences:
{{karoga infokaste
| Name = Velsas
| Article =
| Image = Flag of Wales 2.svg
| Use = 111000
| Symbol = {{FIAV|normal}} {{FIAV|110000}}
| Proportion = 3:5
| Adoption = 1959 (pašreizējā versija)
| Design = [[Velsas pūķis]] karoga centrā starp horizontālām baltu un zaļu joslām.
}}
'''Velsas karogs''' ({{val|cy| Baner Cymru vai Y Ddraig Goch}}, kas nozīmē "sarkanais pūķis") sastāv no sarkanā pūķa attēla, kas atrodas zaļā un baltā laukā. Tāpat kā daudzu [[heraldikas figūra|heraldikas figūru]] gadījumā, precīzs pūķa attēlojums nav standartizēts likumā, un tam ir daudz atveidojumu. Tas nav pārstāvēts arī [[Apvienotās Karalistes karogs|Savienības karogā]].

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Hu Dzja
| vārds_orig = 胡佳
| attēls = Hu Jia China Humanright activist.jpeg
| dz_gads = 1973
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 25
| dz_vieta = {{vieta|Ķīna|Pekina}}
| pilsonība = {{CHN}}
| nodarbošanās = [[aktīvisms|aktīvists]] un [[disidents]]
| dzimums = V
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada jūlijā,}}
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Scotiabank Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Scotiabank Arena - 2018 (cropped).jpg
| map_type = Ontārio
| latNS = N
| latd = 43
| latm = 38
| lats = 36
| longEW = W
| longd = 79
| longm = 22
| longs = 45
| location = {{vieta|Kanāda|Ontārio|Toronto}}
| broke_ground = {{dat|1997|03|12|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1999|||d|bez}}
| opened = {{dat|1999|02|19|N|bez}}
| cost = 265 milijoni [[Kanādas dolārs|Kanādas dolāri]]
| dimensions =
| cap_concert = 19 800
| cap_basketball = 19 800
| cap_hockey = 18 800
| tenants = [[Toronto "Maple Leafs"]] ([[NHL]]) (1999-)<br/>[[Toronto "Raptors"]] ([[NBA]]) (1999-)
}}
'''''Scotiabank Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Toronto]], [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]. Arēna ir atklāta {{Dat|1999|2|19|5=bez}}. Arēnā mājas spēles aizvada [[NHL]] komanda [[Toronto "Maple Leafs"]] un [[NBA]] komanda [[Toronto "Raptors"]].

sentences:
un tās tuvumā, pēc [[Antropoloģija|antropologa]] Roberta Frosta novērtējuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://cogweb.ucla.edu/ep/Frost_06.html|title=Frost: Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?|website=cogweb.ucla.edu|access-date=2021-07-26}}</ref>]]
'''Acu krāsa''' ir [[acs]] [[varavīksnene]]s [[krāsa]], ko nosaka [[pigments|pigmentu]] tips un daudzums tajā. Acu krāsa ir viena no [[Fenotips|fenotipiskajām]] pazīmēm, kuru nosaka vairāku [[gēni|gēnu]] variācijas.

sentences:
{{DEFAULTSORT:Tilzzas pagasts}}
[[Kategorija:Balvu novada pagasti]]
[[Kategorija:Balvu rajons]]
[[Kategorija:Abrenes apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

labels: ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba JÄdzieni ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Sports KultÅ«ra Politika Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Politika CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba CilvÄki Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki Daba VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Latvija CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Latvija ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Sports Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Sports MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Daba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija Latvija Politika KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija Daba Latvija Sports SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Daba Politika MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra VÄsture Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Latvija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Sports SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika ReliÄ£ija VÄsture Politika Latvija Politika MÄksla Sports MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba Sports Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Sports SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Daba Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija Latvija KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Latvija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki VeselÄ«ba Latvija CilvÄki Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Notikumi Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Politika Daba Latvija Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba Ä¢eogrÄfija Politika Daba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Politika ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija ReliÄ£ija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Politika Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla CilvÄki Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Sports VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Daba Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba VÄsture CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Politika MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla JÄdzieni VeselÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika Politika Sports VeselÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki MÄksla Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Politika Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Daba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija CilvÄki Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Politika Daba Daba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Politika VÄsture Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Latvija VÄsture JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba VÄsture MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla Latvija Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Sports MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija Latvija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Politika Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba CilvÄki Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Daba Latvija Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VeselÄ«ba Sports Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Daba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Politika VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Daba ReliÄ£ija Daba Daba Latvija CilvÄki Daba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba VÄsture CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki Latvija VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports CilvÄki Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla CilvÄki Sports Sports KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Latvija Politika VeselÄ«ba VeselÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports Politika SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Politika VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture Politika MÄksla Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture VÄsture ReliÄ£ija Daba Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Daba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Politika CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Politika KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Politika MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki JÄdzieni CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports MÄksla VeselÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Daba Politika KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Politika Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ReliÄ£ija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Notikumi KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki CilvÄki Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VÄsture DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Politika MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika CilvÄki Latvija Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Sports KultÅ«ra Daba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Sports CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija VeselÄ«ba Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija MÄksla Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija CilvÄki MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Politika KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Sports Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki ReliÄ£ija CilvÄki Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija Notikumi Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba ReliÄ£ija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki CilvÄki Daba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Latvija CilvÄki Politika Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija VeselÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki Notikumi MÄksla CilvÄki CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki MÄksla Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Sports Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba Daba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Sports Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture CilvÄki Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Politika Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra JÄdzieni VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla Daba CilvÄki Latvija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Latvija Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki Latvija KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Latvija Daba CilvÄki KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Daba KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Sports Sports Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki CilvÄki CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Latvija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture KultÅ«ra Daba Sports Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni Sports Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Sports Latvija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Sports VÄsture CilvÄki Politika MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Latvija KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Politika Latvija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Daba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki MÄksla Politika Daba CilvÄki MÄksla Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Politika KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Sports Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports ReliÄ£ija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture MÄksla Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika Daba Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Daba Politika Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Daba Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija CilvÄki JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra Politika CilvÄki CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija Sports Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Politika SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba CilvÄki Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba ReliÄ£ija MÄksla VeselÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba ReliÄ£ija ReliÄ£ija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture Sports SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra ReliÄ£ija ReliÄ£ija MÄksla Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba CilvÄki Daba Latvija ReliÄ£ija Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba Sports CilvÄki VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Sports VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla Daba KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba Latvija