sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Camp X-Ray''
| attēls                   = Camp X-Ray - Movie Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pīters Satlers]]
| producents               = [[Džīna Kvona]]
| scenārija autors         = Pīters Satlers
| galvenajās lomās         =
* [[Peimens Moadi]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Džons Kerols Linčs]]
* [[Džozefs Džuliāns Sorija]]
* [[Korijs Maikls Smits]]
* [[Leins Gerisons]]
| mūzika                   = [[Džesika Strupa]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[GNK Productions]]''
* ''[[Gotham Group]]''
* ''[[Rough House Pictures]]''
* ''[[The Young Gang]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|1|17|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|10|17|ASV|}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/camp-x-ray-2014|title=Camp X-Ray|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=campxray.htm|title=Camp X-Ray (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13,302}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''"Camp X-Ray"''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Satlers]]. Galvenās lomas atveido [[Peimens Moadi]], [[Kristena Stjuarta]], [[Džons Kerols Linčs]], [[Džozefs Džuliāns Sorija]], [[Korijs Maikls Smits]] un [[Leins Gerisons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|1|17||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |            platums =
 |              vārds = Fransuā Marī Aruē
 |         vārds_orig = ''François Marie Arouet''
 |             attēls = Voltaire.jpg
 |         att_izmērs = 235px
 |      att_nosaukums = Voltērs 24 gadu vecumā
 |            dz_gads = 1694
 |         dz_mēnesis = 11
 |           dz_diena = 21
 |           dz_vieta =  [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]]
 |             m_gads = 1778
 |          m_mēnesis = 5
 |            m_diena = 30
 |            m_vieta =  [[Parīze]], [[Francijas Karaliste]]
 |       dzīves_vieta =
 |          pilsonība =
 |            tautība = [[franči|francūzis]]
 |            dzimums =
 |             vecāki = Fransuā Aruē
Marija Margerita Domara
 |              brāļi =
 |              māsas =
 |       dzīvesbiedrs =
 |              bērni =
 |           paraksts =
 |         pseidonīms = Voltērs (''Voltaire'')
 |       nodarbošanās = [[rakstnieks]], [[filozofs]], [[dramaturgs]]
 | rakstīšanas valoda =
 |            periods =
 |              žanri =
 |             temati =
 |       lit virzieni = [[proza]], [[dzeja]], [[drāma]]
 |   slavenākie darbi = ''Candide, ou l'Optimisme'' (1759)
 |        ietekmējies = [[Džons Loks|Džona Loka]], [[Īzaks Ņūtons|Īzaka Ņūtona]]
 |         ietekmējis = [[Franču revolūcija|Franču revolūciju]], [[Viktors Igo|Viktoru Igo]], [[Frīdrihs II Lielais|Frīdrihu II Lielo]], [[Frīdrihs Nīče|Frīdrihu Nīči]], [[Kārlis Markss|Kārli Marksu]], [[Žans Pols Sartrs|Žanu Polu Sartru]]
 |         alma_mater = Luija Lielā koledža
Luija Lielā licejs
 |        apbalvojumi =
 |           piezīmes =
 |        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Trinitrotoluola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3CH3
|molmasa=227,131
|blīvums=1654
|kušanas temperatūra=81 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Trinitrotoluols''' jeb '''TNT''' (2,4,6-trinitrometilbenzols, C6H2(NO2)3CH3) ir dzeltenīga, [[kristāls|kristāliska]] [[viela]], ko iegūst, [[nitrēšana|nitrējot]] [[toluols|toluolu]]. Atšķirībā no [[nitroglicerīns|nitroglicerīna]], tas tīrā veidā ir ievērojami stabilāks un ir viegli izkausējams, nezaudējot sprāgstvielas īpašības. Atklātā telpā deg bez sprāgšanas; sprādzienu var izraisīt degšana noslēgtā telpā.<ref>Francis Justs. ''Militāro jēdzienu skaidrojošā vārdnīca''. Rīga : Avots, 2008, 971. lpp. {{ISBN|978-9984-800-38-7}}</ref> TNT tiek plaši lietots kā [[sprāgstviela|sprāgstvielu]] sastāvdaļa. Šo [[viela|vielu]] mēdz dēvēt arī par '''trotilu'''. Nosaukums "TNT" vairāk izplatīts rietumos (piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]), savukārt, "trotils" - austrumos (piemēram, [[Krievija|Krievijā]]). Retāk ir sastopams jēdziens '''tols''', ko vairāk izmanto sarunvalodā. Trinitrotoluolam piemīt ļoti stipra [[detonētspēja]]. 200 g šīs sprāgstvielas spēj saraut gabalos dzelzceļa sliedi. TNT šķīst ūdenī un ir indīgs. Dažos armijas poligonos gruntsūdeņi ir piesārņoti ar TNT. Dažreiz TNT analītiskajā ķīmijā lieto par skābju-bāzu [[indikators|indikatoru]].

sentences:
{{Infobox stadium
| stadium_name = Varšavas Nacionālais stadions
| logo_image =
| image = Stadion narodowy panorama.jpg
| map_type = Varšava
| latNS = N
| latd = 52
| latm = 14
| lats = 22
| longEW = E
| longd = 21
| longm = 02
| longs = 44
| UEFA_rating = 4
| location = {{vieta|Polija|Varšava}}
| broke_ground = 2008
| built = 2008–2011
| closed =
| renovated =
| opened = 2012
| surface = zāle
| construction_cost = 1.91 miljardi [[Zlots|PLN]]
| seating_capacity = 58 145
| tenants = [[Polijas futbola izlase]]
| expanded =
}}
'''Varšavas Kazimira Gorska Nacionālais stadions''' ({{val|pl|Stadion Narodowy im. Kazimierza Górskiego w Warszawie}}) ir [[Futbols|futbola]] [[stadions]] [[Varšava|Varšavā]], [[Polija|Polijā]]. Stadionā ir 58 145 skatītāju vietas. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Polijas futbola izlase]]. Stadions ir atklāts {{Dat|2012}}. Šeit ir notikušas [[2012. gada Eiropas čempionāts futbolā|2012. gada Eiropas čempionāta futbolā]] spēles un [[UEFA Eiropas līga|2015. UEFA Eiropas līgas]] fināls.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amerikāņu gangsteris
| operators =
| attēls = American Gangster poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Ridlijs Skots]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Rasels Krovs]]
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Čīvetels Edžiofors]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Teds Levins]]
* [[Armands Asante]]
* [[Džons Orics]]
* [[Džons Houkss]]
* [[RZA]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''American Gangster''
| studija = * ''Imagine Entertainment''
* ''Scott Free Productions''
* ''Relativity Media''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|10|19}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|266,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1195607553/|title=American Gangster |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|9|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amerikāņu gangsteris"''' ({{Val|en|American Gangster}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors ir [[Ridlijs Skots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Rasels Krovs]], [[Denzels Vašingtons]], [[Čīvetels Edžiofors]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Džošs Brolins]], [[Teds Levins]], [[Armands Asante]], [[Džons Orics]], [[Džons Houkss]] un [[RZA]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Tallulah''
| attēls =  Tallulah poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Siana Hedera]]
| producents = * [[Hetere Reja]]
* [[Rasels Levains]]
* [[Kriss Kolumbuss]]
* [[Eleonora Kolumbusa]]
* [[Tods Treina]]
* [[Deivids Ņūsoms]]
| scenārija autors = Siana Hedera
| galvenajās lomās = * [[Elena Peidža]]
* [[Temija Banšarda]]
* [[Elisone Dženija]]
| mūzika = [[Maikls Brūks]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Route One Entertainment]]''
* ''[[Ocean Blue Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|1|23|Sandensas kinofestivāls|2016|7|29|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/tallulah-2016|title=Tallulah|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Tallulah''''' ir 2016. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Siana Hedera]]. Galvenās lomas atveido [[Elena Peidža]], [[Temija Banšarda]] un [[Elisone Dženija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nolīdzināt līdz ar zemi
| operators =
| attēls = DraggedAcross poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[S. Kreigs Zālers]]
| producents =
| scenārijs = S. Kreigs Zālers
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Vinss Vons]]
* [[Torijs Kitlss]]
* [[Maikls Džejs Vaits]]
* [[Dženifere Kārpentere]]
* [[Lorija Holdena]]
* [[Freds Melameds]]
* [[Udo Kīrs]]
* [[Tomass Krečmans]]
* [[Dons Džonsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Dragged Across Concrete''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2019|3|22|ASV}}
| ilgums = 159 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|660,132}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1959744005/|title=Dragged Across Concrete |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|31}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nolīdzināt līdz ar zemi"''' ({{Val|en|Dragged Across Concrete}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''neo-noir'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[S. Kreigs Zālers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Vinss Vons]], [[Torijs Kitlss]], [[Maikls Džejs Vaits]], [[Dženifere Kārpentere]], [[Lorija Holdena]], [[Freds Melameds]], [[Udo Kīrs]], [[Tomass Krečmans]] un [[Dons Džonsons]].

sentences: '''[[Vikipēdija:Vikiprojekts|Vikiprojekti]], kas ir saistīti ar [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]].'''

sentences:
{{Jāpārraksta}}
'''Izpratne''' ir [[Cilvēks|cilvēku]] garīgās darbības specifiska forma, kurā [[zināšanas]] savijas ar emocionālo pieredzi un pārliecību; saprašanas procesa gala rezultāts. Izpratne vērsta uz nozīmes, [[Jēga|jēgas]] apguvi. [[Zinātne|Zinātnē]] par kultūru izpratne attiecina galvenokārt uz izteikumu [[Valodniecība|valodisko]] saturu, bet jēgu - uz cilvēcisko darbību, rīcību, mērķi. Tādējādi izpratne attiecas gan uz valodas, [[Runa|runas]], teksta apguvi un saprašanu, gan arī uz cilvēku darbības un [[Rīcība|rīcības]] saprašanu. Vārdu nozīmes un darbības jēgas izpratne ir ļoti būtiska starppersoniskajās attiecībās, [[Saskarsme|saskarsmē]], komunikācijā. Cita cilvēku darbības ieceru un mērķu izpratne ir pamats efektīvai cilvēku kopdarbībai. Izpratne atšķiras no izziņas ar to, ka tajā noteicošais ir atsevišķais individuālais, neatkārtojamais izpausmes moments, konkrētā situācija, [[konteksts]]. Būtisks izpratnes nosacījums ir atkārtošanās: nevar izprast konkrētu cilvēku mākslas darbu vienreiz un uz visiem laikiem. Ik reizi, kad no jauna tiekamies ar vienu un to pašu cilvēku, saskaramies ar mākslas darbu, darbības, rīcības [[Stereotips|stereotipu]], ir cita situācija, cits laiks un apstākļi, tāpēc katrreiz to nepieciešams izprast no jauna. Izpratne ir laiciska, vēsturiska, sociāli nosacīta, tā nemitīgi jāpilnveido, izpratnes pilnveidošana ir būtisks nosacījums labvēlīgai garīgai situācijai ģimenē.
<ref>Ģimenes enciklopēdija 1.sējums, Valda Ritenberga, 54. lpp., {{ISBN|5899600012}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums = 235px
|               vārds = Frīdrihs fon Bergs
|          vārds_orig = ''Friedrich von Berg''
|              attēls = PGRS 1 010 Berg - full.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Grāfs Frīdrihs fon Bergs (ap 1865)
|          dz_gads = 1794
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Sangaste]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
 (Tagad {{EST}})
|              m_gads = 1874
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 18
|             m_vieta = Ceļā uz [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgu]], [[Krievijas Impērija]]
 (Tagad {{RUS}})
|             dzimums = V
|              vecāki =
|        dzīvesbiedrs = Donna Moconi
|         Nodarbošānās= Karavadonis
|   brāļi =
|          māsas =
|               bērni =
|            paraksts = Берг Ф. Ф., автограф.jpg
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox museum
 |name             = Bioloģijas muzejs
 |native_name      = Biologiska museet
 |native_name_lang = sv
 |image            = Biologiska museet January 2013.jpg
 |image_upright    =
 |caption          = Bioloģijas muzejs
 |alt              =
 |map_type         =
 |map_caption      =
 |map_alt          =
 |latitude         =
 |longitude        =
 |established      = 1893. gada 11. novembris
 |dissolved        =
 |location         = [[Lejonsletena]], [[Jūrgordena]] [[Stokholma]], [[Zviedrija]].
 |type             =
 |collection       =
 |visitors         =
 |director         =
 |president        =
 |curator          =
 |publictransit    = Autobuss 47 vai 44, pietura Hazeliusporten.
 |network          =
 |website          = {{url|http://www.skansen.se/sv/biologiska-museet}}
}}
{{Coord|59|19|38|N|18|05|52|E|type:landmark|display=title}}

sentences: '''Apkopējs''' (arī zināms kā '''uzkopšanas darbinieks''') ir [[profesija]], kurā strādājošie uzkopj netīras vietas un savāc atkritumus. Šī ir viena no izplatītākajām profesijām pasaulē.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
|-
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
|-
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
|-
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
|-
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
|-
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
|-
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
|-
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
|-
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
|-
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
|-
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
|-
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
|-
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
|-
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
|-
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
|-
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
|-
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
|-
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
|-
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
|-
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
|-
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
|-
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
|-
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
|-
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
|-
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
|-
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
|-
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
|-
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
|-
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
|-
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
|-
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
|-
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
|-
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
|-
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
|-
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
|-
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
|-
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
|-
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
|-
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
|-
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
|-
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
|-
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
|-
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
'''Sausais ledus''' ir [[cieta viela|ciets]] (sasaldēts) [[oglekļa dioksīds]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] tas [[sublimācija|sublimējas]] — [[iztvaikošana|iztvaiko]], nepārejot [[šķidrums|šķidrā]] stāvoklī (sublimācijas [[temperatūra]] ir —78,48˚ С<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том I. М:, Издательство иностранной литературы, 1963, 481. lpp. {{ru ikona}}</ref>). Sausais ledus ir balta, [[ledus|ledum]] līdzīga viela, kas nav toksiska un nevada elektrību. Tā [[blīvums]] ir apmēram 1560 kg/m3. [[Kilograms]] sausā ledus sublimējoties patērē 590 [[džouls|kJ]] jeb 140 [[kalorija|kcal]] [[siltums|siltuma]], kas ir divreiz vairāk, nekā kūstot patērē parastais ledus, turklāt sausais ledus neatstāj nekādus atlikumus.
s veidošanās, sausajam ledum sublimējoties]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Brīvdienas
| attēls                   = Theholidayposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Holiday''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Nensija Meijersa]]
| producents               =
* [[Brūss A. Bloks]]
* Nensija Meijersa
| scenārija autors         = Nensija Meijersa
| galvenajās lomās         =
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Keita Vinsleta]]
* [[Džūds Lo]]
* [[Džeks Bleks]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[Edvards Bērnss]]
* [[Rufuss Sevels]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Waverly Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|12|8||bez}}
| ilgums                   = 130 [[minūte]]s<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/holiday-2006|title=The Holiday|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902034443/https://bbfc.co.uk/releases/holiday-2006}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|85 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=holiday.htm|title=The Holiday (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2021|12|19||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|205,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Brīvdienas"''' ({{val|en|The Holiday}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Nensija Meijersa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kemerone Diasa]], [[Keita Vinsleta]], [[Džūds Lo]], [[Džeks Bleks]], [[Īlaijs Volahs]], [[Edvards Bērnss]] un [[Rufuss Sevels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|12|8||bez}}.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Karnaps
|          vārds_orig = ''Rudolf Carnap''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1891
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Prūsijas karaliste|Vupertāle|td=Vācija}}
|              m_gads = 1970
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Amerikas Savienotās Valstis|Kalifornija|Santamonika}}
|           pilsonība = [[Vācija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[analītiskā filozofija]], [[loģiskais pozitīvisms]], [[Vīnes pulciņš]]
|           intereses = [[loģika]], [[epistemoloģija]], [[zinātnes filozofija]], [[semantika]]
|              idejas = [[fenomenālisms]], [[modālā loģika]], [[mākslīgās valodas]], [[paradigma]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Gotlobs Frēge]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Ernsts Mahs]], [[Bērtrands Rasels]], [[Edmunds Huserls]], [[Alfrēds Tarskis]]
|          ietekmējis = [[analītiskā filozofija]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Deivids Lūiss]], [[Nelsons Gūdmans]]
|               darbi = ''Der Logische Aufbau der Welt.'' (1928)<br />''Logische Syntax der Sprache.'' (1934)
|              valoda = [[vācu valoda]], [[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}

{{Programmatūras infokaste|name=Fizikas dzinis|screenshot=PhysicsEngine.ogv|caption=
Šie ir četri fizikas dziņa piemēri, kas imitē objektu, kas nokrīt uz nogāzes. Piemēri atšķiras ar simulācijas precizitāti:
#1. Nav fizika
#2. Gravitāte, sadursmju atklāšana
#3. Gravitāte un sadursmju atklāšana, nav cieta ķermeņa dinamika
#4. Gravitāte, sadursmju atklāšana and rotācijas aprēķināšana
|screenshot size=|screenshot alt=|genre=}}'''Fizikas dzinis''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Physics engine'') ir datoru [[programmatūra]], kas nodrošina aptuvenu [[Simulācija|simulāciju]] noteiktu fiziskās sistēmas, piemēram, cieta ķermeņa dinamiku (ieskaitot sadursmes atklāšanu), mīksto ķermeņa dinamiku, un [[Šķidrums|šķidruma]] dinamiku, izmantošanas darbību jomās [[Datorgrafika|datorgrafikā]], [[Videospēle|videospēlēs]] un [[Kinofilma|filmās]]. To galvenie pielietošanas veidi ir videospēlēs (parasti kā starpprogrammatūra), šajā gadījumā simulācijas notiek reāllaikā. Termins dažreiz tiek izmantots vispārīgāk, lai aprakstītu jebkuru programmatūras sistēmu fizisku parādību imitēšanai, piemēram, augstas veiktspējas zinātnisko simulāciju.

sentences: '''Vēderplēve''' ({{val-la|peritoneum}}) ir plāns serozs apvalks ar gludu, spilgtu viendabīgu virsmu, kas aptver [[Vēdera dobums|vēdera dobuma]] un daļēji [[Mazais iegurnis|mazā iegurņa]] orgānu sienas. Vēderplēves virsma ir ap 1,5-2 m2 un gandrīz vienāda ar [[āda]]s platību. Vēderplēvi veido ''lamina propria'', serozs apvalks un to sedzošs plāns [[epitēlijs]] — [[mezotēlijs]].<ref name="AA"/>

sentences: '''Siltumkustība''' ir vielas [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] patstāvīga haotiska [[kustība]]. Nekad nevar paredzēt, kur un ar kādu [[ātrums|ātrumu]] pēc mirkļa pārvietosies kāda molekula. Atomi un molekulas vielā nav nekustīgi, tie vienmēr kustas. Tie pārvietojas no vienas vietas uz citu, no vienas savstarpējas [[sadursme]]s līdz nākamajai sadursmei, gan arī svārstas šurpu turpu ap savām [[līdzsvars|līdzsvara]] vietām.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Džonatans
 |    vārds_orig = ''Jonathan''
 |        attēls = Jonathan-plantation-house.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Džonatans 2021. gada aprīlī
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1832
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{vieta|Seišelas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta = [[File:Flag of Saint Helena.svg|25px]] [[Svētās Helēnas sala]]
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = nē
 |   citas daļas =
}}
'''Džonatans''' (izšķīlies ap  1832. gadu)<ref>https://www.bbc.com/news/magazine-26543021</ref> ir [[Seišelu salu milzu bruņurupucis]] (Aldabrachelys gigantea hololissa), [[Aldabras milzu bruņurupuča]] (Aldabrachelys gigantea) pasuga. Tiek lēsts, ka viņa aptuvenais vecums ir 191 gads 2024. gadā, padarot viņu par [[vecāko zināmo dzīvo sauszemes dzīvnieku]].<ref>https://www.foxnews.com/science/the-fascinating-sex-life-of-jonathan-the-185-year-old-giant-tortoise</ref><ref>https://www.guinnessworldrecords.com/news/2019/2/introducing-jonathan-the-worlds-oldest-animal-on-land-561882</ref> Džonatans dzīvo [[Svētās Helēnas Sala|Svētās Helēnas salā]], [[Britu aizjūras teritorijas|Lielbritānijas aizjūras teritorijā]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidos.
== Vēsture ==
[[Bruņurupucis]] Džonatans, izšķīlies apmēram 1832. gadā, kopā ar trim citiem bruņurupučiem aptuveni 50 gadu vecumā tika atvests uz Svētās Helēnas salu no Seišelu salām [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]].<ref>https://www.smithsonianmag.com/smart-news/at-190-jonathan-the-tortoise-is-the-worlds-oldest-living-land-animal-180979514/</ref> Bruņurupucim vārdu 1930. gados deva [[Svētās Helēnas sala]]s gubernators sers [[Spensers Deiviss]], un bruņurupucis ir nodzīvojis 31 gubernatora pilnvaru termiņu. Džonatans turpina dzīvot ''Plantation House'', gubernatora oficiālās rezidences teritorijā; kur par viņu rūpējas Svētās Helēnas salas valdība.
== Vecums ==
Bruņurupuča vecums tiek lēsts, jo viņš bija "pilnībā nobriedis", kad 1882. gadā tika nogādāts Svētās Helēnas salā. "Pilnīgi nobriedis" nozīmē vismaz 50 gadus vecu, dodot viņam izšķilšanās datumu ne vēlāk kā 1832. gadā.<ref>https://www.guinnessworldrecords.com/world-records/511806-oldest-living-land-animal</ref> Fotogrāfija ar Džonatanu, kas sākotnēji tika uzskatīta par 1902. gada attēlu, patiesībā ir datēta ar 1886. gadu,<ref>Hollins, Jonathan (8 April 2016). "Your Opinion Counts" (PDF). The St Helena Independent. Retrieved 29 July 2017</ref> kurā Džonatans ir redzams četrus gadus pēc viņa ierašanās Svētajā Helēnā. No fotogrāfijas veiktie mērījumi liecina, ka viņš bija pilnībā nobriedis 1886. gadā.
[[File:Jonathan and another tortoise, St Helena.png|thumb|Džonatans (pa kreisi) ar citu milzu bruņurupuci (1886) (vecumā no 53 līdz 54 gadiem)<ref>https://www.bbc.co.uk/programmes/p03v1kys/p03v1h5t</ref>]]
2022. gadā Džonatana aptuvenais vecums pārsniedza bruņurupuča vecumu, ko [[Ginesa rekordu grāmata|Ginesa rekordu grāmata]] bija atzinusi par visu laiku vecāko reģistrēto bruņurupuci – [[Tu'i Malila]], kurš nomira [[Tonga|Tongā]] 1966. gadā 189 gadu vecumā. [[Advaita]], Aldabras milzu bruņurupucis, kas nomira 2006. gadā, Alipuras zooloģiskajā dārzā [[Kolkata|Kolkatā]], Indijā, nodzīvoja līdz 255 gadu vecumam, taču tas nav apstiprināts.<ref>https://www.cbsnews.com/news/250-year-old-tortoise-dies-in-india/</ref>
== Pēc 2015. gada ==
2015. gada decembrī Svētās Helēnas salas veterinārārsts Džo Holinss sacīja, ka Džonatans ir "dzīvs un vesels [..] Viņš ir akls no [[katarakta]]s, zaudējis ožu un tāpēc nevar atrast pārtiku, taču viņam ir saglabājusies lieliska dzirde." 2016. gada janvārī [[BBC]] ziņoja, ka Džonatanam tika ieviesta jauna [[diēta]], kuras mērķis bija saglabāt viņa veselību un pagarināt viņa mūžu.<ref>https://www.bbc.com/news/av/science-environment-35268755</ref> Lielā vecuma dēļ Džonatans pavada dienas, kopā ar citiem bruņurupučiem gandrīz visu, tostarp ēdot, guļot un pārojoties.<ref>https://www.huffpost.com/archive/au/entry/the-oldest-animal-in-the-world-is-probably-gay_au_5cd37ec1e4b0acea9501ab87</ref>

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Gruzijas vijolnieki| Vijolieces]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Noels Hinnerss
|     vārds_orig = ''Noel William Hinners''
|         attēls = Imagenoel-w-hinners-bw.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Bruklina]], [[Ņujorka]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 5
|        m_vieta = [[Litltona (Kolorādo)|Litltona]], [[Kolorādo]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Dianna Platt Hinners''
|          bērni = 2 dēli
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Zinātnieka infodaļa
|   darba_vietas = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], ''[[Lockheed Martin]]''
|     alma_mater = Ratgerza Universitāte
[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]], [[ģeoķīmija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Noels Viljams Hinnerss''' (''Noel William Hinners''; dzimis {{dat|1935|12|25}}, miris {{dat|2014|9|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ģeoloģija|ģeologs]] un [[ģeoķīmija|ģeoķīmiķis]]. Plašāk pazīstams pēc darbības [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]], kur no 1963. līdz 1989. gadam veicis dažādus zinātniskus un administratīvus darbus.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Francs Kafka
|         vārds_orig = ''Franz Kafka''
|             attēls = Kafka portrait.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums = Francs Kafka 1906. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1883
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 3
|           dz_vieta = {{vieta|Austroungārija|Bohēmija|Prāga}}
(pašreizējā [[Čehija]])
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1924
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 3
|            m_vieta = {{vieta|Austrija|Lejasaustrija|Klosterneiburga}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Austroungārija]]
[[Čehoslovākija]]
|            tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|            dzimums = V
|             vecāki = Hermanis Kafka
Jūlija Kafka (dzimusi Levija)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Franz Kafka's signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks
apdrošināšanas darbinieks
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|            periods =
|              žanri = romāns
īsie stāsti
|             temati =
|       lit virzieni = [[modernisms]]
|   slavenākie darbi = "[[Pārvērtība]]" (''Die Verwandlung'')
"[[Process]]" (''Der Prozeß'')
"Pils" (''Das Schloß'')
|        ietekmējies = [[Frīdrihs Nīče]], [[Artūrs Šopenhauers]], [[Sērens Kirkegors]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Gistavs Flobērs]], [[Fjodors Dostojevskis]], [[Čārlzs Dikenss]]
|         ietekmējis = [[Horhe Luiss Borhess]], [[Albērs Kamī]], [[Eižens Jonesko]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Žans Pols Sartrs]], [[Žuze Saramagu]], [[Džeroms Deivids Selindžers]]
|         alma_mater = Vācu Kārļa Ferdinanda universitāte
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Francs Kafka''' ({{val|de|Franz Kafka}}; dzimis {{dat|1883|7|3}}, miris {{dat|1924|6|3}}) bija ebreju izcelsmes [[Austroungārija|Austroungārijā]] dzimis [[vācu valoda|vācvalodīgs]] rakstnieks. Viņa literārie darbi pārsvarā tika publicēti pēc viņa nāves. Tie pauž [[XX gadsimts|XX gadsimta]] cilvēka atsvešinātību no pasaules. Kafkas darbu tēmas ir [[dehumanizācija]], [[birokrātija|birokrātiski]] [[labirints|labirinti]], [[sabiedrība]] ar [[totalitārisms|totalitārisma]] iezīmēm; tiem raksturīga [[groteska]] un [[absurds]].

sentences: '''Pentamino''' ir visi tie [[polimino]], kas sastāv no tieši pieciem kvadrātiem. Turklāt pentamino netiek uzskatīti par dažādiem, ja tie iegūstami viens no otra ar pagriešanu vai "apgāšanu" (spoguļattēlošanu). Pastāv tikai divpadsmit unikāli pentamino. Lai saīsinātu pierakstus, pentamino apzīmēšanai bieži lieto burtus F, I, L, N, P, T, U, V, W, X, Y un Z. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas, iegūst 63 pentamino pozīcijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Herniaria glabra 2005.06.12 14.50.22.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Herniaria glabra|Kailā trūkumzālīte}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Caryophyllales
|         rinda_lv =Neļķu rinda
|           dzimta =Caryophyllaceae
|        dzimta_lv =Neļķu dzimta
|             suga =H. glabra
|          suga_lv =Kailā trūkumzālīte
|         binomial =Herniaria glabra L.
}}

sentences: '''Vestgoti''' ({{val|de|Westgoten}} — 'rietumgoti', {{val|la|Visigothi, Wisigothi}}) jeb '''rietumgoti''', saukti arī par '''tervingiem''' (''Terwingen'' — 'mežu ļaudis'), bija [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltis, kas 3.—4. gadsimtā dzīvoja [[Dņestra]]s lejteces apvidū. 4. gadsimtā piedalījās [[lielā tautu staigāšana|Lielajā tautu staigāšanā]], pēc kuras daļa nonāca [[Romas impērija]]s teritorijā. 410. gadā vestgoti [[Alariks I|Alarika]] vadībā ieņēma un izlaupīja [[Roma|Romu]].

sentences: '''Vidējā izglītība''' ir nosaukums [[Izglītība|izglītības]] pakāpei starp [[Pamatizglītība|pamatizglītību]] un [[Augstākā izglītība|augstāko izglītību]].

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2097 Galle
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =K.Reinmuts
| discovered ={{Dat|1953|8|11}}
| alt_names = 1953 PV, 1936 OL, 1942 RB1, 1953 QG, 1969 LH, 1970 RN
| mp_name = 2097
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=2097+Galle 2097 Galle (1953 PV)]</ref>
| aphelion =3.93998 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.3212 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =3.1306 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0. .2586
| period =5.54 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =4.3807°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =11.8 H
| single_temperature=
}}
'''2097 Galle''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1953]]. gadā atklāja [[Vācija|vācu]] [[astronoms]] K.Reinmuts Heidelbergas observatorijā. Tas ir nosaukts vācu astronoma [[Johans Gotfrīds Galle|Johana Gotfrīda Galles]] vārdā.
== Atsauces ==
{{Atsauces}}
[[Kategorija:Asteroīdi]]

sentences: '''Traumatoloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas saistīta ar dažādu [[trauma|traumu]] un savainojumu ārstēšanu, tai skaitā ķirurģisku iejaukšanos.

sentences: '''Pokomtuki''' (pazīstami arī kā ''Pocumtook'', ''Pokamtakuke'') ir [[Ziemeļamerika]]s [[indiāņi|indiāņu]] cilts, kas 17. gs sākumā apdzīvoja mūsdienu [[Masačūsetsa]]s štata rietumus, kā arī daļu no [[Konektikuta]]s un [[Vērmonta]]s štatiem.

sentences: {{cita nozīme|augli|cilvēkiem ar šādu uzvārdu|Plūme (uzvārds)}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Žoržs Pompidū
| vārds_orģ           = ''Georges Pompidou''
| attēls              = Georges Pompidou - Bundesarchiv B 145 Bild-F020538-0006.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Žoržs Pompidū 1965. gadā

| amats               = [[Francijas prezidentu uzskaitījums|Francijas prezidents]]
| term_sākums         = {{dat|1969|6|20|N}}
| term_beigas         = {{dat|1974|4|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            = Žaks Šabāns-Delmass, Pjērs Mesmērs
| priekštecis         = [[Šarls de Golls]]
([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
| pēctecis            = ([[Alēns Poērs]], prezidenta p.i.)
[[Valerī Žiskārs d'Estēns]]

| amats2              = [[Francijas premjerministrs]]
| term_sākums2        = {{dat|1962|4|14|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1968|7|10|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         = [[Šarls de Golls]]
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Mišels Debrē]]
| pēctecis2           = [[Moriss Kuvs de Mirvils]]

| amats3              = Francijas Konstitucionālās padomes biedrs
| term_sākums3        = {{dat|1959|3|5|N}}
| term_beigas3        = {{dat|1962|4|14|N}}
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           = [[Bernards Šeno]]

| dzim_dati           = {{dat|1911|7|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Francija|Monbudifa}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1974|4|2|1911|7|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Francija|Parīze}}
| apglabāts           =
| tautība             = [[Francūzis]]
| partija             = [[UNR]], [[UDR]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             = Kloda Pompidū
| bērni               = Alēns Pompidū
| profesija           = politiķis, literatūras kritiķis, pedagogs
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Katolicisms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Žoržs Žans Raimonds Pompidū''' ({{val-fr|Georges Jean Raymond Pompidou}}), dzimis {{dat|1911|7|5}}, miris {{dat|1974|4|2}}) bija [[Francija]]s [[politiķis]]. No 1962. līdz 1968. gadam bija premjerministrs [[Šarls de Golls|Šarla de Golla]] vadītajā valstī. Pēc de Golla negaidītās atkāpšanās no amata, uzvarēja 1969. gada prezidenta vēlēšanās un saglabāja amatu līdz savai nāvei 1974. gadā.

sentences: {{Commonscat|Medical signs and symptoms}}

sentences:
{{Atsauces+}}
'''Biznesa simulācijas spēles''' ir saprotamas kā mākslīgi radīta [[uzņēmējdarbība]]s vide, kuras darbībā var iejusties maksimāli [[Simulācija|pietuvināti dzīvei]]. Spēles ir paredzētas kā mācību līdzeklis - [[Izglītība|izglītības]] kvalifikācijas celšanai uzņēmējdarbības [[Students|studentiem]] un jau esošajiem [[Uzņēmējs|uzņēmējiem]]. Tās organizē kā skolās un [[augstskolās]], tā arī uzņēmumos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=H2C=CH2
|molmasa=28,05
|blīvums=1,178
|kušanas temperatūra=-169,1 °C
|viršanas temperatūra=-103,7 °C
}}
'''Etilēns''' (etēns, H2C=CH2) ir bezkrāsaina gāze, tas ir vienkāršākais [[nepiesātinātais ogļūdeņradis]]. To iegūst no naftas. To lieto par [[polietilēns|polietilēna]] monomēru (polimerizācija), [[etanols|etanola]] (pievieno [[ūdens|ūdeni]]), [[vinilhlorīds|vinilhlorīda]] ([[hlorēšana]]) un etilbenzola (pievieno [[benzols|benzolu]]) izejvielu. Etilēns ir [[augu hormoni|augu hormons]] un augos piedalās dažādu fizioloģisku un bioķīmisku procesu regulācijā. Piemēram, tas paātrina augļu nogatavošanos.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Semjuels Bekets
 |        vārds_orig = ''Samuel Beckett''
 |            attēls = Samuel Beckett, Pic, 1 (cropped).jpg
 |        att_izmērs =
 |     att_nosaukums = Semjuels Bekets 1977. gadā
 |           dz_gads = 1906
 |        dz_mēnesis = 4
 |          dz_diena = 13
 |          dz_vieta = {{flagicon image|Flag of the United Kingdom.svg}} [[Dublina]], [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste]] (tagad {{IRL}})
 |            m_gads = 1989
 |         m_mēnesis = 12
 |           m_diena = 22
 |           m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība = {{IRL}}
 |           tautība = [[īri|īrs]]
 |           dzimums = V
 |            vecāki =
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs =
 |             bērni =
 |          paraksts = Samuel Beckett signature.svg
 |        pseidonīms = ''Andrew Belis''
 |      nodarbošanās = romānu rakstnieks, [[dramaturgs]], [[dzejnieks]], teātra direktors, valodnieks, kinorežisors, scenārists, tulkotājs
 |rakstīšanas valoda = {{ubl|[[angļu valoda]]|[[franču valoda]]}}
 |           periods =
 |             žanri =
 |            temati =
 |      lit virzieni = {{ubl|[[modernisms]]|''[[Nouveau Roman]]''}}
 |  slavenākie darbi = “[[Gaidot Godo]]”
 |       ietekmējies =
 |        ietekmējis =
 |        alma_mater = [[Trinitijas koledža (Dublina)|Trinitijas koledža]]
 |       apbalvojumi = {{ubl|[[Nobela prēmija literatūrā]] (1969)|[[Kara krusts]]  (1945)}}
 |          piezīmes =
}}

sentences: '''Biosfēra''' ir viena no zemeslodes ģeogrāfiskā apvalka daļām (sfērām). Tā ietver [[atmosfēra]]s apakšējo daļu, [[hidrosfēra|hidrosfēru]] un [[litosfēra]]s augšējo daļu. Biosfēras augšējā robeža sniedzas aptuveni līdz 30 km augstumam virs [[Zeme]]s virsmas, apakšējā līdz 4–5 km dziļumam zemes dzīlēs un vēl dziļāk Pasaules okeānā. Biosfērā sastopams viss planētas dzīvo organismu kopums, vairāk nekā 2,5 miljoni augu un dzīvnieku sugu. Biosfērā notiek savstarpēja vielu un enerģijas apmaiņa, dzīvie organismi un to dzīves vide mijiedarbojas, veidojot dinamisku un līdzsvarotu sistēmu. Jebkāda [[antropogēns|antropogēna]] (tajā skaitā tūrisma) iejaukšanās šajā evolucionējot dabiski radītajā sistēmā var radīt neatgriezeniskus procesus, kas var novest līdz biosfēras atsevišķu elementu vai reģionu degradācijai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Biosfēra |publisher=Latvijas Zinātņu akadēmija |work=Terminoloģijas komisija |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=biosf%C4%93ra&list=biosf%C4%93ra&lang=LV | accessdate=2010. gads }}</ref>

sentences: '''Zīds''' ir [[audums]], ko iegūst no [[zīdtauriņš|zīdtauriņu]] [[kāpurs|kāpura]] ({{val-la|Bombyx mori}}) [[kūniņa|kūniņu]] izdalījumu savērptiem [[diegs|diegiem]]. Zīda iegūšanas tehnoloģiju izgudroja [[Senā Ķīna|Senajā Ķīnā]] pirms 3000. gada p. m. ē.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Veise Elstera
| valsts            = Vācija
| citnosaukums      = Veise Elstera
| citvaloda         = de
| citvaloriģin      = Weiße Elster
| valsts1           = Čehija
| citnosaukums1     = Bīli Halštrova
| citvaloda1        = cs
| citvaloriģin1     = Bílý Halštrov
| attēls            = Quelle Weisse Elster.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Upes izteka
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Rūdu kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Zāle (upe)|Zāle]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}<br />{{DEU}}
| garums            = 257
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 724
| ietekas_augstums  = 80
| kritums           = 644
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 5 100
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=12 | sāk_plat_s=01 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=12 | sāk_gar_m=16 | sāk_gar_s=20 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=25 | iet_plat_s=56 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=57 | iet_gar_s=13 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Vācija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecumu pagasts
| karte             = Vecumu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Vecumu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Vecumu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs2            = [[Borisova (Vecumu pagasts)|Borisova]]
| platība           = 124,8
| iedzīvotāji       = 546<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 668 / 124.8 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Svjatoslavs Rihters
|     vārds_orig = ''Святослав Рихтер''
|         attēls = RICHTER Sviatoslav (cropped).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Svjatoslavs Rihters 1966. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Volīnijas guberņa|Žitomira|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 1
|        m_vieta = {{vieta|Krievija|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianists
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pjērs Teijārs de Šardēns
|          vārds_orig = ''Pierre Teilhard de Chardin''
|              attēls = Pierre Teilhard de Chardin 01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1881
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = ''Orcine'', [[Klermonferāna]] (''Cleremont-Ferrand''), [[Francija]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =  [[filozofija]], [[kosmoloģija]] [[evolūcija]]
|           intereses =
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Anrī Bergsons]] (''Henri Louis Bergson'')
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[franču valoda]]
|         kategorijas =
}}
'''Pjērs Teijārs de Šardēns''' ({{val|fr|Pierre Teilhard de Chardin}}) bija franču [[teologs]] un [[filozofs]], domātājs un rakstnieks, [[jezuīti|jezuītu]] [[priesteris]], [[pētnieks]], [[paleontoloģija|paleontologs]] un [[ģeoloģija|ģeologs]].<ref>Aczel, Amir; The Jesuit and the Skull: Teilhard de Chardin, Evolution, and the Search for the Peking Man, {{ISBN|978-1-59448-956-3}}</ref> Šardēns bijis starptautiski atzīts [[zinātnieks]] un viens no sava laikmeta vadošiem [[kosmoloģija|kosmologiem]] un [[evolūcijas teorija|evolūcijas teorētiķiem]].

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Ping''' ir [[datortīkls|datortīkla]] [[utilītprogramma]], ar kuru var pārbaudīt, vai noteikts mezgls ir sasniedzams caur [[TCP/IP|IP]] tīklu, un noteiktu aizkavi.
Ping darbības princips ir tāds, ka tiek sūtītas ICMP "echo request" paketes uz mērķa mezglu (vietu) un sagaidot [[ICMP]] "echo response" atbildes. Tiek reģistrēts pakešu turp un atpakaļ ceļa laiks, kā arī, kāds ir pakešu zudums. Pēc procesa beigām tiek attēlota apkopojoša informācija par nosūtītam un saņemtām paketēm, kā arī patērētais laiks. Programma ir pieejama daudzām [[datorsistēma|datorsistemām]], kas izmanto TCP/IP protokolu. Citiem vārdiem sakot, ping ir laiks, kas nepieciešams, lai informācija tiktu nosūtīta no viena datora līdz otram un atpakaļ. Piemēram, ja spēlē spēli un rāda, ka PING ir 100 ms, tas nozīmē, ka, lai informācija tiktu nosūtīta no Tava datora līdz serverim un atpakaļ ir nepieciešama tikai 0,1 sekunde. Jo ātrāks ir interneta pieslēgums, jo mazāks ir ping.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Anaksagors
|          vārds_orig = Ἀναξαγόρας
|              attēls = Anaxagoras Lebiedzki Rahl.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Anaksagors, daļa no [[freska]]s Atēnu Nacionālajā Universitātē.
|          dz_dat_alt = 500. gads p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Klazomenas]], [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 428. gads p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta = [[Lampsaka]], [[Senā Grieķija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[fizika]], [[matemātika]], [[astronomija]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Rīga]]
[[Kategorija:Transporta infrastruktūra Rīgā]]
[[Kategorija:Autoceļi Latvijā pēc teritoriālās vienības|Rīga]]

sentences:
{{Pamatraksts|Pārtautošana}}
{{Vikikrātuves kategorija|Cultural assimilation|Pārtautošana}}

sentences: '''1. septembris''' ir gada 244. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (245. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 121 diena.

sentences: '''Zupa''' (no {{val|fr|soupe}}) jeb '''vira''' ir šķidrais [[ēdiens]], kuru gatavo, lietojot karstu [[ūdens|ūdeni]] un dažādas sastāvdaļas, piemēram, [[gaļa|gaļu]], [[sakne]]s, [[parastās pupiņas|pupas]] un [[auglis|augļus]]. Ir arī [[aukstā zupa|aukstās zupas]]. Zupu maltītē parasti pasniedz kā pirmo ēdienu.

sentences: '''Iemidzināšana''' jeb '''eitanāzija''' - [[Veterinārmedicīna|veterinārmedicīnā]] lietots<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ttc.lv/advantagecms/LV/terminologija/terminusaraksti.html |title=V/A Tulkošanas un terminoloģijas centra "Lopkopības un veterinārijas terminu sarakstā" šāda termina nav. |access-date={{dat|2009|07|19||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090403054340/http://www.ttc.lv/advantagecms/LV/terminologija/terminusaraksti.html |archivedate={{dat|2009|04|03||bez}} }}</ref> apzīmējums dzīvnieka nesāpīgai nonāvēšanai,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |title=Dzīvnieku aizsardzības likuma 1. nodaļas 1. pants definē: eitanāzija — nesāpīga nogalināšana |access-date={{dat|2009|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091216033625/http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |archivedate={{dat|2009|12|16||bez}} }}</ref> ja tas pakļauts stresam, sāpēm vai ciešanām, ko nevar (vai īpašnieks nevēlas) novērst citām metodēm, ja dzīvnieks ir pārāk agresīvs un apdraud gan cilvēkus, gan dzīvniekus savā tuvumā vai jebkura cita iemesla dēļ, ja eitanānziju pieprasa dzīvnieka īpašnieks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |title=Dzīvnieku aizsardzības likuma 50. pants. |access-date={{dat|2009|03|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20091216033625/http://www.likumi.lv/doc.php?id=14940&from=off |archivedate={{dat|2009|12|16||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Slevina laimīgais skaitlis
| operators =
| attēls = Lucky Number Slevin Theater Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''neo-noir'', krimināltrilleris
| režisors = [[Pols Makgigans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džošs Hārtnets]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Lūsija Liu]]
* [[Stenlijs Tuči]]
* [[Brūss Viliss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lucky Number Slevin''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|MGM Distribution Co.]]''
* ''[[Alliance Atlantis]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2006|2|24|Apvienotā Karaliste|2006|4|7|ASV}}
| ilgums = 110 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{GER}}
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|27 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0425210/|title=Lucky Number Slevin (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|4|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Slevina laimīgais skaitlis"''' ({{Val|en|Lucky Number Slevin}}) ir 2006. gada [[Kanāda]]s, [[Vācija]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] ''[[neo-noir]]'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Pols Makgigans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džošs Hārtnets]], [[Morgans Frīmens]], [[Bens Kingslijs]], [[Lūsija Liu]], [[Stenlijs Tuči]] un [[Brūss Viliss]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Adamsīts - (Y)
|attēls=
|klase= [[Karbonātu minerāls]], ūdeni saturošs karbonāts ar svešiem anjoniem
|ŠtruncaID=5/D.03-02
|ķīm_formula=NaY<nowiki>[</nowiki>CO3<nowiki>]</nowiki>2.6H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|Triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, bāli sārts, bāli violets
|svītra=Balta
|habituss=kristālu agregāti, piemēram radiāli novietotu adatveida kristālu agregāts, sfēriskas masas. Kristāli līdz 2,5 cm gari
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.480 nβ = 1.498 nγ = 1.571
|pleohroisms=
|blīvums=
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Propionskābes struktūrformula

Propionskābes molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2COOH
|molmasa=74,08
|blīvums=990
|kušanas temperatūra=-21 °C (252 K)
|viršanas temperatūra=141 °C (414 K)
}}
'''Propionskābe''' (etānkarbonskābe, propānskābe, CH3CH2COOH) pieder pie piesātinātajām vienvērtīgajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Propionskābe ir trešā vienkāršākā karbonskābe. Propionskābe ir caurspīdīgs šķidrums ar asu smaku. Līdzīgi [[etiķskābe]]i, propionskābes molekulas veido dimērus. Propionskābes [[sāļi|sāļus]] un [[esteri|esterus]] sauc par '''propionātiem'''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Cilvēka imūndeficīta vīruss
|           attēls = HIV-budding-Color.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = CIV iekrāsots zaļā krāsā
|           valsts = Virus
|        valsts_lv = Vīrusi
|           dzimta = Retroviridae
|        dzimta_lv = Retrovīrusi
|            ģints = Lentivirus
|         ģints_lv = Lentivīrusi
|             suga =
|          suga_lv =
|           suga_r =
|         binomial =
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = 2 sugas:
* Cilvēka imūndeficīta vīruss-1 (''HIV''-1)
* Cilvēka imūndeficīta vīruss-2 (''HIV''-2)
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kubeseles pilskalns
| alternate_name =
| image          = Kubeseles_pilskalns.jpg
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
| latd           = 57.161944
| longd          = 24.7675
| location       = {{vieta|Latvija|Siguldas novads|Krimuldas pagasts}}
| type           =
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kubeseles pilskalns
|      numurs = 2111
|       grupa = Reģiona nozīmes kultūras piemineklis
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}
 krājuma).]]

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .kg
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''AsiaInfo Telecommunication Enterprise''
|sponsors              = ''AsiaInfo Telecommunication Enterprise''
|domātais-pielietojums = Ar [[Kirgizstāna|Kirgizstānu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Izmanto Kirgizstānā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Galvenokārt otrā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [https://www.cctld.kg/en/ www.cctld.kg]
}}

sentences: '''WASP-19b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[WASP-19]], kas atrodas 250 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Buras (zvaigznājs)|Buru zvaigznājā]]. Planētas vidējais attālums no [[zvaigzne]]s ir tikai 0,0164 AU, un [[gads]] uz tās ilgst tikai 18,932 stundas. Mazā attāluma no centrālās zvaigznes dēļ uz planētas ir pārāk karsts, lai tur varētu pastāvēt dzīvība. Ja Zeme riņķotu pa to pašu orbītu, pa kuru riņķo WASP-19b, tad uz tās būtu 1855 °C liels karstums — pietiekams, lai izkausētu [[tērauds|tēraudu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Jodūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

BJodūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža jodīds
|           CAS numurs = 10034-85-2
|      ķīmiskā formula = HI
|              molmasa = 127,904
|              blīvums = 5,79
|  kušanas temperatūra = -50,80 °C
| viršanas temperatūra = -35,36 °C
| šķīdība ūdenī        = 245 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Jodūdeņradis''' (HI) ir [[jods (elements)|joda]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HI ir bezkrāsaina, ļoti smaga [[gāze]] ar kodīgu smaku. Jodūdeņradis labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot ļoti stipru [[skābes|skābi]] — [[jodūdeņražskābe|jodūdeņražskābi]] (piesātināts šķīdums pie 0 °C satur ap 90% HI).  10 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 425 tilpumi jodūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā jodūdeņradis, tāpat kā citi halogēnūdeņraži, veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus jodūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]].

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zāmina
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Samina
| attēls            = Samina_river.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Zāmina
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Brandnertāle]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ille]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=08 | sāk_plat_s=47 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=09 | sāk_gar_m=34 | sāk_gar_s=55 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=13 | iet_plat_s=31 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=09 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=37 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{GER}}
| garums            = 17
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  = 469
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 71
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Lihtenšteina#Austrija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aknīste
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Aknīstes katoļu baznīca 2000-07-23.jpg
| image_caption = [[Aknīstes Svētā Ignācija Romas katoļu baznīca]]
| image_shield = Akniste_COA.svg
| shield_link = Aknīstes ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| latd = 56
| latm = 9
| lats = 44
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 44
| longs = 28
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Jēkabpils novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = 1298. gadā
| established_title2 = [[Ciems (biezi apdzīvota vieta)|Ciems]]
| established_date2 = kopš 1925. gada
| established_title3 = [[Pilsētciemats]]
| established_date3 = kopš 1950. gada
| established_title4 = [[Latvijas pilsētu uzskaitījums|Pilsēta]]
| established_date4 = kopš 1991. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val-de|Oknist}}
{{val-lt|Aknysta}}
{{val-pl|Oknista}}
| area_total_km2 = 3.43
| elevation_footnotes =
| elevation_m =
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aknīste}}
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-5208 Aknīste
| website = [https://www.akniste.lv/ www.akniste.lv]
| image_flag = Aknistes-karogs-rgb.svg
| flag_link = Aknīstes karogs
}}
'''Aknīste''' ir pilsēta [[Latvija|Latvijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Atrodas [[Dienvidsusēja]]s krastos, 135 km no [[Rīga]]s, 69 km no [[Daugavpils]], 53 km no Jēkabpils.

sentences: '''"Zilā marmora bumbiņa"''' ({{val|en|The Blue Marble}}) ir [[Zeme]]s [[fotogrāfija]], ko {{dat|1972|12|7||bez}} plkst. 10.39 ([[Universālais koordinētais laiks|UTC]]) no 45 tūkstošu kilometru liela attāluma uzņēma ''[[Apollo 17]]'' apkalpes dalībnieki.<ref name=Petsko>{{publikācijas atsauce|last=Petsko|first=Gregory A|title=The blue marble|journal=[[Genome Biology]]|volume=12|issue=4|pages=112|doi=10.1186/gb-2011-12-4-112|url=http://www.springerlink.com/content/f61183q243148q3w/|year=2011}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|intonāciju teikuma līmenī|intonāciju zilbes līmenī|zilbes intonācija}}
'''Teikuma intonācija''' ir intonācija, kas var piemist teikumam un mainīt izteikuma būtību<ref>{{tz|LLVV|1. val. Valodas skaņu spēka, augstuma, ilguma un tembra maiņas, kas izsaka daļu izteikuma satura.|intonācija}}</ref> (piemēram, "jautājuma intonācija"). Teikuma intonācija ir valodas skaņu intensitātes, frekvences, ilguma un spektra maiņas, kā arī šo maiņu kombinācijas runas plūsmā, kurām valodā ir noteikta funkcija. Intonācija un [[uzsvars]] ir divi galvenie lingvistiskās [[Prosodija|prosodijas]] elementi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Novākt Kārteru
| operators =
| attēls = Get Carter poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālfilma
| režisors = [[Maiks Hodžess]]
| producents =
| scenārijs = Maiks Hodžess
| aktieri = * [[Maikls Keins]]
* [[Ians Hendrijs]]
* [[Džons Osborns]]
* [[Brita Ēklanda]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Get Carter''
| studija = * ''[[MGM-British Studios]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[MGM-EMI Distributors]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|2|3|Losandželosa|1971|3|10|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = [[sterliņu mārciņa|£]] 750 tūkstoši
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Novākt Kārteru"''' ({{Val|en|Get Carter}}) ir 1971. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Hodžess]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Keins]], [[Ians Hendrijs]], [[Džons Osborns]] un [[Brita Ēklanda]]. Filma ir balstīta uz Teda Luisa 1970. gada romāna ''Jack's Return Home''.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Türkmenistan''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Turkmenistāna
|            valsts_nosaukums = Turkmenistan
|               karoga_attēls = Flag of Turkmenistan.svg
|            karoga_nosaukums = Karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Turkmenistan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Turkmenistānas valsts himna]]
|               kartes_attēls = Turkmenistan on the globe (Eurasia centered).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ašgabata]]
|latd=37 |latm=58 |latNS=N |longd=58 |longm=20 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Turkmēņu valoda|Turkmēņu]], pašpārvalžu: [[Krievu valoda|krievu]], [[Uzbeku valoda|uzbeku]], [[Dari|dari]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = parlamentāra republika
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = [[Serdars Berdimuhamedovs]]
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = no [[Padomju Savienība|PSRS]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1991|10|27}}
|       neatkarības_notikums2 = Pabeigta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|12|08}}
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|       neatkarības_notikums5 =
|         neatkarības_datums5 =
|       neatkarības_notikums6 =
|         neatkarības_datums6 =
|       neatkarības_notikums7 =
|         neatkarības_datums7 =
|       neatkarības_notikums8 =
|         neatkarības_datums8 =
|       neatkarības_notikums9 =
|         neatkarības_datums9 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 488 100
|               platība_rangs = 52
|              procenti_ūdens = 4,9
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|          iedzīvotāju_skaits = 5 662 544
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 117
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 10,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 221
|                     IKP_PPP = USD 103,987 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2008/02/weodata/weorept.aspx?sy=2004&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=925&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=59&pr.y=9 |title=Turkmenistāna|publisher=Starptautiskais Valūtas Fonds|accessdate=2008-10-09}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2017
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = USD 18 771<ref name=imf2/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,688
|                    HDI_gads = 2012
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 109
|                        Gini = 40,8
|                   Gini_gads = 1998
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Turkmenistānas manats]]
|                valūtas_kods = TMM
|                  laika_zona = [[Turkmenistānas laiks|TMT]]
|                  utc_offset = +5
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +5
|                      domēns = [[.tm]]
|              tālsarunu_kods = 993
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
|                    piezīme3 =
|                    piezīme4 =
|                    piezīme5 =
|                    piezīme6 =
|                    piezīme7 =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Turkmenistāna''' ({{val|tk|Türkmenistan}}) ir valsts [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Tās nosaukums ir aizgūts no persiešu valodas un nozīmē "[[turkmēņi|turkmēņu]] zeme". Līdz [[1991]]. gadam tā bija [[Padomju Savienība]]s [[Turkmēnijas PSR]]. Tā robežojas ar [[Afganistāna|Afganistānu]] dienvidaustrumos, [[Irāna|Irānu]] dienvidrietumos, [[Uzbekistāna|Uzbekistānu]] ziemeļaustrumos, [[Kazahstāna|Kazahstānu]] ziemeļrietumos un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]] rietumos. 85% valsts iedzīvotāju ir turkmēņi, 87% iedzīvotāju ticība ir [[islāms]].

sentences: '''13. novembris''' ir gada 317. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (318. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 48 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Галка (Corvus monedula), Царицыно.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |        dzimta = Corvidae
 |     dzimta_lv = Vārnu dzimta
 |         ģints = Coloeus
 |      ģints_lv = Kovārņi
 |          suga = Coloeus monedula
 |       suga_lv = Kovārnis
 |      binomial = Coloeus monedula <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |     izplatība =
{{legend|red|Kovārņa izplatības areāls}}
 |   kategorijas = nē
 |      sinonīmi =
*''Corvus monedula''
|attēls2=Corvus monedula calls.ogg}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Alsids Orbiņī
| vārds_orig = ''Alcide Dessalines d’Orbigny''
| attēls = Alcide Dessalines d'Orbigny 1802.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = {{dat|1802|9|6}}
| dz_gads = 1802
| dz_mēnesis = 9
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Kuerona]], ({{FRA}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1857
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 30
| m_vieta = [[Pjerfitsursena]], ({{FRA}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[franči|francūzis]]
| dzimums = V
| vecāki = [[Šarls Orbiņī]] un Marija Pipata
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Nacionalais Dabas vēstures muzejs (Parīze)|Nacionalais Dabas vēstures muzejs]]
| alma_mater =
| zinātne = [[zooloģija]], [[paleontoloģija]]
| pasniedzēji = [[Žoržs Kivjē]]
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Alsids Šarls Viktors Marija Dessalins Orbiņī''' ({{val|fr|Alcide Charles Victor Marie Dessalines d'Orbigny}}; dzimis {{dat|1802|9|6}}, miris {{dat|1857|6|30}}) bija [[franči|franču]] [[naturālists]], pētnieks, [[malakologs]] un [[paleontologs]], pazīstams ar savu ceļojumu uz [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]] un viņa darbu paleontoloģijā. Kā [[mikropaleontoloģija]]s dibinātājs un pateicoties saviem [[Foraminīferas|foraminīferu]] un [[biostratigrāfija]]s pētījumiem viņa darbi līdz pat mūsu laikam ir aktuāli, īpaši akadēmiskajos paleookeanogrāfiskajos un paleoklimatiskajos pētījumos, kā arī ekonomiskajā sektorā (gāzes un naftas atradņu pētījumos).

sentences:
, kas ir lielākā hidroelektrostacija pasaulē]]
'''Hidroenerģija''' ({{val-el|ὕδωρ}} (''húdōr'') — 'ūdens') vai '''ūdens enerģija''' ir [[enerģija]], kuru iegūst no [[ūdens]] kustības, un to pārvērš cita veida enerģijā. Visbiežāk tiek izmantota ūdens [[potenciālā enerģija]]. Lai šo enerģiju varētu iegūt, tiek celtas [[hidroelektrostacija]]s (HES), veidojot [[aizsprosts|aizsprostus]] uz upēm. Agrāk ūdens enerģija tika plaši izmantota [[ūdens dzirnavas|ūdens dzirnavās]], bet mūsdienās šīs ūdens enerģijas izmantošanas veids ir gājis zudumā.

sentences:
{{Latvijas vēsture}}
'''Vendi''' ({{val|la|wendi}}) bija [[Kursa (valsts)|Ziemeļkursas]] [[somugri]] un viena no sešām maztautām, kas piedalījās [[latvieši|latviešu]] veidošanā.<ref name=latvieši>Ceļā uz latviešu tautu. Latvijas Nacionālais vēstures muzejs. Rīga 2016, {{ISBN|978-9984-747-37-8}}</ref>   [[Indriķa hronika]] sniedz informāciju, ka no [[Venta]]s lejteces vendus padzina [[kurši]], un tie apmetās Senajā kalnā (''Monte Antiquo'') [[Rīga]]s vietā. Taču arī no turienes kurši tos izspieda, un vendi pārcēlās uz [[Cēsis|Cēsīm]] [[latgaļi|latgaļu]] zemēs. Neizceļojušie vendi tupināja apdzīvot [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] dienvidu un daļēji rietumu piekrasti.<ref>[http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true Heinrici Chronicon Livoniae, X.14.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141213023118/http://www.dmgh.de/de/fs2/object/display/bsb00000734_00109.html?sortIndex=010%3A070%3A0031%3A010%3A00%3A00&zoom=1.50&html=true |date={{dat|2014|12|13||bez}} }}: ''Wendi autem humiles erant
eo tempore et pauperes utpote a Winda repulsi, qui est fluvius Curonie, et habitantes in Monte Antiquo, iuxta quem 1206. (latīniski)</ref> Cēsu vendi [[1206]]. gadā pieņēma Romas katoļu ticību un kļuva par [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] uzticamiem sabiedrotajiem cīņās pret [[igauņi]]em un [[krievi]]em. Cēsu apkārtnē tie pamazām saplūda ar [[Vidzeme]]s [[latgaļi|latgaļu]] etnosu, Kurzemē — kuršiem.

sentences: {{Commonscat|Nobel laureates in Economics}}

sentences:
{{cita nozīme|vektoriālu lielumu|ķermeņa pārvietojuma izmaiņu ilgākā laika periodā|kustības ātrums}}
{{citas nozīmes|ķermeņu veikto ceļu noteiktā laika intervālā|ātrums (nozīmju atdalīšana)|ātrums}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
'''Negatīvs x''' vai '''negatīvais x''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''negative x'') ir maisījums, kas uzliesmo saskarē ar [[Ūdens|ūdeni]]. Tā sastāv no trim ķīmiskām vielām — [[Amonija nitrāts|amonija nitrāta]], [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīda]] un [[Cinks|cinka]] pulvera.<ref>[https://science.wonderhowto.com/how-to/make-fire-water-negative-x-zn-nh4no3-nacl-298029/ Make fire water or "Negative X" (Zn, NH4NO3, NaCl)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190902081707/https://science.wonderhowto.com/how-to/make-fire-water-negative-x-zn-nh4no3-nacl-298029/ |date={{dat|2019|09|02||bez}} }} {{angliski}}</ref> Gatavojot 100 gramu porciju, nepieciešami 28 grami amonija nitrāta, 3 grami nātrija hlorīda un 69 grami cinka pulvera.{{fact}}

sentences: '''Jūras kājnieki''' ({{val|en|Marines, vai naval infantry}}) ir karavīri, kas specializējas operācijās [[Litorāle|piekrastes zonās]] gan uz sauszemes, gan jūrā. Vēsturiski galvenie jūras kājnieku uzdevumi ir bijuši [[reidi]] krastā, lai atbalstītu jūras spēku mērķus, un iekāpšana kuģos kaujas vai [[jūras balvas tiesības|balvu kuģu]] sagrābšanas laikā. Jūras kājnieki arī palīdz uzturēt disciplīnu un kārtību uz kuģa (atspoguļojot kuģa komandas [[piespiedu vervēšana flotē|piespedu vervēšanas]] raksturu un [[dumpja]] risku). Lielākajā daļā valstu jūras kājnieki ir šīs [[Kara flote|valsts flotes]] neatņemama sastāvdaļa.

sentences:
{{Šaha diagramma
| tright
|
|rd|nd|bd|qd|kd|bd|nd|rd
|pd|pd|pd|pd|pd|pd|pd|pd
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |
|pl|pl|pl|pl|pl|pl|pl|pl
|rl|nl|bl|ql|kl|bl|nl|rl
|Šaha spēles sākuma pozīcija}}
'''Atklātne''' ir [[šahs|šaha]] spēles sākuma stadija (pirmie 15—20 gājieni), kurā tiek mobilizēti spēlētāju spēki.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2015. gada jūnijā,}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Ādolfs Osvalds Plamšs
|     vārds_orig = ''Adolf Oswald Plamsch''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1866
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Cēsis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>({{LAT}})
|      m_dat_alt = [[1939]]. gada februārī
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs, dzejnieks, komponists un filatēlists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Futbolista infokaste
| name = Stīvens Leibats<br />''Stephen Laybutt''
| image = SteveLaybut.jpg
| caption =
| birth_date = {{dat|1977|9|3}}
| birth_place = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa|Litgova}}
| death_date = {{miršanas datums un vecums|2024|1|13|1977|9|3}}
| death_place = {{vieta|Austrālija|Jaundienvidvelsa|Kabaritas pludmale}}
| height = 189
| position = [[Aizsargs (futbols)|aizsargs]]
| youthyears1 = 1994–1995
| youthclubs1 = [[FFA Centre of Excellence|AIS]]
| years1 = 1995–1997
| clubs1 = ''[[Wollongong Wolves]]''
| caps1 = 29
| goals1 = 2
| years2 = 1997–1999
| clubs2 = ''[[Brisbane Strikers]]''
| caps2 = 68
| goals2 = 6
| years3 = 1999
| clubs3 = ''[[Shonan Bellmare|Bellmare Hiratsuka]]''
| caps3 = 10
| goals3 = 0
| years4 = 1999–2000
| clubs4 = ''[[Parramatta Power]]''
| caps4 = 7
| goals4 = 1
| years5 = 2000–2002
| clubs5 = ''[[Roterdamas "Feyenoord"|Feyenoord]]''
| caps5 = 0
| goals5 = 0
| years6 = 2000–2001
| clubs6 = → ''[[RBC Roosendaal]]'' (īre)
| caps6 = 3
| goals6 = 0
| years7 = 2001
| clubs7 = → ''[[FC Lyn Oslo|Lyn Oslo]]'' (īre)
| caps7 = 6
| goals7 = 0
| years8 = 2002
| clubs8 = ''[[Sydney Olympic FC|Sydney Olympic]]''
| caps8 = 12
| goals8 = 1
| years9 = 2002–2003
| clubs9 = ''[[Brisbane Strikers]]''
| caps9 = 22
| goals9 = 1
| years10 = 2003–2004
| clubs10 = ''[[R.E. Mouscron|Excelsior Mouscron]]''
| caps10 = 30
| goals10 = 1
| years11 = 2004–2007
| clubs11 = ''[[KAA Gent|Gent]]''
| caps11 = 70
| goals11 = 1
| years12 = 2007–2008
| clubs12 = ''[[Newcastle United Jets|Newcastle Jets]]''
| caps12 = 10
| goals12 = 0
| years13 = 2009–2010
| clubs13 = ''[[Dandaloo FC]]''
| caps13 =
| goals13 =
| nationalyears1 = 1998–2000
| nationalteam1 = [[Austrālijas olimpiskā futbola izlase|Austrālija U23]]
| nationalcaps1 = 14
| nationalgoals1 = 1
| nationalyears2 = 2000–2004
| nationalteam2 = [[Austrālijas futbola izlase|Austrālija]]
| nationalcaps2 = 15
| nationalgoals2 = 1
}}
'''Stīvens Džons Leibats''' ({{val|en|Stephen John Laybutt}}; dzimis {{dat|1977|9|3}}, miris {{dat|2024|1|13}}) bija profesionāls Austrālijas futbolists, kurš spēlēja [[aizsargs (futbols)|aizsarga]] pozīcijā.<ref>{{Ziņu atsauce |first=Renee |last=Valentine |title=Dutchy urges understudies to seize the moment |work=The Newcastle Herald |page=68 |date=7 September 2007}}</ref>

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmzemju metāls
|      kārtas skaitlis = 20
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 8
|             4. čaula = 2
|              simbols = Ca
|             atommasa = 40,078
|   valences elektroni = [Ar]4s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kalcijs mēģenē [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un kalcija jonu dotā karmīnsarkanā [[liesma]]s krāsa
|  oksidēšanas pakāpes = '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,00
|              blīvums = 1550
|  kušanas temperatūra = 1115 K (842 °C)
| viršanas temperatūra = 1757 K (1484 °C)
}}

sentences: '''Maskavas procesi''' ir kopīgs nosaukums trim [[Paraugprāva|paraugprāvām]], kuras norisinājās [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]], [[Maskava|Maskavā]], no 1936. līdz 1938. gadam un kurās tiesāti augstākie vadošie [[PSKP|Vissavienības Komunististiskās (boļševiku) partijas]] darbinieki, kas 20. gados atradās [[KK(b)P un VK(b)P kreisā opozīcija|kreisajā]] vai [[VK(b)P labējā opozīcija|labējā]] opozīcijā.

sentences: '''Āda''' ir no [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[āda]]s iegūts [[materiāls]], kas tālāk tiek izmantots dažādu '''ādas izstrādājumu''', piemēram, [[apģērbs|apģērba]], [[apavi|apavu]], [[somiņa|somiņu]], [[bumba|bumbu]] un citu priekšmetu, izgatavošanai.

sentences: '''Neredzamā baznīca''' ir [[teoloģija|teoloģiska]] mācība, pārsvarā [[protestantisms|protestantu]] teoloģijā. Parasti tiek iekļauta [[Vispārējas kristīgas baznīcas pazīmes|vispārēju kristīgas baznīcas pazīmju]] skaitā. Tā izveidojusies kā atbilde, galvenokārt, [[Romas katoļu baznīca]]s mācībai par patieso baznīcu kā redzamu hierarhiju. Šī mācība uzsver patiesās kristīgās baznīcas cilvēka acīm neredzamo būtību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Knudsona hipotēze''' ir teorija, ka [[Audzējs|audzēji]] rodas uzkrājoties [[Mutācija|mutācijām]] šūnas DNS.<ref>Knudson A (1971). [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 "Mutation and cancer: statistical study of retinoblastoma"]. ''[[PNAS|Proc Natl Acad Sci USA]]''. '''68''' (4): 820–823. [[Digital object identifier|doi]]:[[doi:10.1073/pnas.68.4.820|10.1073/pnas.68.4.820]]. [[PubMed Central|PMC]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC389051 389051].[[PubMed Identifier|PMID]] [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/5279523 5279523].</ref> [[Retinoblastoma|Retinoblastomas]] kanceroģenēzē kļuva par galveno teorētisko pieņēmumu modelim, kā aprakstīt pārmainīta [[Iedzimtība|gēna mantošanas]] ietekmi uz gēna nesēja predispozīciju [[Vēzis (slimība)|vēzim]]. Teorija nosaka, ka šūna var iniciēt audzēju tikai tad, ja abas tās [[alēles]] ir izmainītas. Personai, kura manto vienu kopiju no mutantā retinoblastomas gēna, ir jānotiek otrai, somatiskai mutācijai vienā vai vairākos retinoblastos, lai attīstītos viena vai vairākas retinoblastomas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nebeidzamā dzeja
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|554,706}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3825436161/weekend/|title=
Endless Poetry |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|1}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| valsts = * {{CHI}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2016|5|14|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| izplatītājs =
| studija =
| operators =
| oriģinālnos = ''Poesía sin fin''
| mūzika =
| aktieri = * [[Brontiss Hodorovskis]]
* [[Adans Hodorovskis]]
* Pamela Floresa
* Pamela Floresa
* Alehandro Hodorovskis
| scenārijs = Alehandro Hodorovskis
| producents = Havjers Gerrero
| režisors = [[Alehandro Hodorovskis]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Endless Poetry.jpg
| imdb =
}}'''"Nebeidzamā dzeja"''' ({{Val|es|Poesía sin fin}}) ir 2016. gada [[Čīle|Čīles]] un [[Francija|Francijas]] drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Alehandro Hodorovskis]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Brontiss Hodorovskis]], [[Adans Hodorovskis]] un [[Pamela Floresa]]. "Nebeidzamā dzeja" ir turpinājums autobiogrāfiskajai filmai "[[Realitātes deja]]" (2013), kas fokusējās uz Hodorovska bērnību [[Tokopilja|Tokopiljas]] pilsētā.

sentences:
[[Kategorija:Panama]]
[[Kategorija:Transports pēc valsts|Panamā]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Ulisse Aldrovandi - Mountain Coati.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| cilts=Nasuina
| cilts_lv=Koati
| ģints =Nasuella
| ģints_lv=Kalnu koati
| ģints_r=Kalnu koati
| suga=Nasuella olivacea
| suga_lv=Kalnu koati
| binomial=Nasuella olivacea <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1865)</small>
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''12. februāris''' ir gada 43. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 322 (323 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
Iņupiati sadala [[Polārais valis|polārā vaļa]] ķermeni, 2017. gads
| tauta = Iņupiati
| skaits = 20 709 (2015)
| vieta = [[Aļaska]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda = [[angļu valoda]]<br />[[iņupiatu valoda]]
| reliģija = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas =
| radi = [[inuiti]], [[juiti]], [[jupiki]]
}}
'''Iņupiati''' (pašnosaukums: ''Iñupiat'') ir viena no [[Ziemeļamerika]]s [[eskimosi|eskimosu]] tautām. Apdzīvo [[Aļaska]]s pavalsts ziemeļrietumus un ziemeļus (Nortsloupas, Ziemeļrietumu Arktikas un [[Noma (pilsēta)|Nomas]] pašvaldības) 34 ciemos. Tradicionāli iņupiatiem ir divas grupas: tariumiuti (''Taġiumiut'' — ‘jūras ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir zveja un jūras dzīvnieku medības, un nunamiuti (''Nunamiut'' — ‘zemes ļaudis’), kuru galvenā nodarbošanās ir briežkopība un medības.

sentences: '''Nirnbergas kodekss''' ({{val|de|Nürnberger Kodex}}) ir [[ētika]]s normu kopums, kas regulē [[Pētniecība|pētniecību]] ar cilvēku iesaisti. Tas tika izveidots [[1947. gads|1947.]] gadā pēc [[Nirnbergas process|Nirnbergas procesa]], kurā tiesāja [[Otrais pasaules karš|Otrā Pasaules kara]] noziedzniekus, tai skaitā ārstus un zinātniekus, kuri bija veikuši eksperimentus ar cilvēkiem.

sentences: '''Rādītājpirksts''' ir otrais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas starp [[Īkšķis|īkšķi]] un [[Vidējais pirksts|vidējo pirkstu]]. Parasti tas ir [[Sīkā motorika|veiklākais]] un jutīgākais rokas pirksts, un parasti ir īsāks par vidējo pirkstu un var būt īsāks vai garāks par [[Zeltnesis|zeltnesi]].

sentences:
<pre><nowiki>
{{Inženiera infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = <!-- S/V, ja nav norādīts - V -->
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|         nozare =
|   darba_vietas =
|      izglītība =
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = <!-- nē - neģenērēt [[Kategorija]] tagus -->
}}

sentences: '''Pēcgrūdiens''' ir [[zemestrīce]], kura norisinās pēc kādas spēcīgākas zemestrīces. Vairākums zemestrīču notiek vietās, kur saduras divas [[kontinentālā plātne|kontinentālās plātnes]]. To savstarpējā [[mijiedarbība]] pazemē rada lielu iekšējo [[mehāniskais spriegums|spriegumu]], un, kad tas kļūst pārāk spēcīgs, plātnes izkustas, izraisot zemestrīci. Ja vienas kontinentālās plātnes mala pavirzās zem otras plātnes, var izcelties ļoti stipra zemestrīce. Lielai zemestrīcei attiecīgajā plātņu lūzuma apgabalā parasti seko mazākas zemestrīces, jo plātnes pielāgojas savam jaunajam [[novietojums|novietojumam]]. Šīs zemestrīces sauc par pēcgrūdieniem.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = OpenAI
| logo = OpenAI Logo.svg
| company_logo =
| industry = Mākslīgais intelekts
| founder =
| launch_date =
| location = [[Sanfrancisko]], [[Kalifornijas štats]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| products = * [[DALL-E]]
* GPT-3
* OpenAI Five
* [[ChatGPT]]
* OpenAI Codex
| website = {{url|openai.com}}
| image = Pioneer Building, San Francisco (2019) -1.jpg
| image_caption = ''OpenAI'' ofisa ēka Sanfrancisko
| foundation = 2015. gada 10. decembris
}}

sentences:
[[Kategorija:Alūksnes novada pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija jodīda kristālrežģis

Pulverveida kālija jodīds
|       citi nosaukumi = jodkālijs
|           CAS numurs = 7681-11-0
|      ķīmiskā formula = KI
|              molmasa = 166
|              blīvums = 3130
|  kušanas temperatūra = 954K (681 °C)
| viršanas temperatūra = 1603K (1330 °C)
| šķīdība ūdenī        = 128g/100ml (6 °C)
140g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija jodīds''' (KI) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[jodūdeņražskābe]]s [[kālijs|kālija]] [[sāls]]. To lieto jodēšanai, jo tas ir relatīvi nestabils un ir mazāk higroskopisks kā [[nātrija jodīds]]. Gaisa [[skābeklis|skābekļa]] iedarbībā kālija jodīds ar laiku kļūst dzeltenīgs, jo izdalās brīvs jods.

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Gana]]s valsts vadītāji''', kopš [[1957]]. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]. No [[1957]]. līdz [[1960]]. gadam valsts galva bija karaliene [[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]], kas bija Apvienotās Karalistes un citu Sadraudzības valstu monarhs. Ganā karalienes intereses pārstāvēja ģenerālgubernatpri. Gana par republiku kļuva [[1960]]. gadā, kad tika pieņemta [[Ganas konstitūcija|konstitūcija]].

sentences: '''Starkāji''' (''Actinopodea'', ''Actinopoda'') ir [[Sarkodīnvicaiņi|sarkodīnvicaiņu]] [[Tips (zooloģija)|tipa]] [[virsklase]], kuras pārstāvjiem [[pseidopodijas]] jeb māņkājiņas ir nostiprinātas ar augsti organizētiem mikrocaurulīšu kūlīšiem, ko sauc par [[aksopodiji]]em. Mikrocaurulītes ir apkopotas ģeometriski simetriskos agregātos, kuru uzbūve ir specifiska dažādiem taksoniem. Aksopodiji ir izvietoti radiāli un, kā likums, nodrošina [[Planktons|planktona]] organismiem planēšanu ūdenī. Turklāt tie tiek izmantoti [[barība]]s satveršanai un uzņemšanai.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{Citas nozīmes|valsti|Vācija (nozīmju atdalīšana)|Vācija}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Bundesrepublik Deutschland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Vācijas Federatīvā Republika
|            valsts_nosaukums = Germany
|               karoga_attēls = Flag of Germany.svg
|            karoga_nosaukums = Vācijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Germany.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Vācijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Vācijas himna|Das Lied der Deutschen]]''
|               kartes_attēls = EU-Germany.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Berlīne]]
| latd  = 52 | latm  = 31 | latNS  = N
| longd = 13 | longm = 24 | longEW = E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             etniskās_grupas = 86,3% [[vācieši]]
1,8% [[turki]]
11,9% citi<ref>[https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/germany/ CIA Factbook]</ref>
|        etniskās_grupas_gads = 2020
|              valsts_valodas = [[vācu valoda]]
|                     demonym = [[vācieši]]
|              valsts_iekārta = [[Federācija (valsts)|Federāla]] [[parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Vācijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Franks Valters Šteinmeiers]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Vācijas kanclers|Kanclers]]
|               valsts_galva2 = [[Olafs Šolcs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Vācijas vēsture|Valsts izveidošana]]
|        neatkarības_notikums = [[Svētā Romas impērija]]
|          neatkarības_datums = [[962. gads|962]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = [[Vācijas Impērija]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1871|1|18}}
|       neatkarības_notikums3 = [[Rietumvācija|Federatīva Republika]]
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1949|5|23}}
|       neatkarības_notikums4 = [[Vācijas atkalapvienošana|Apvienošana]]
|         neatkarības_datums4 = {{dat|1990|10|3}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1957|3|25}}
|                 platība_km2 = 357,021
|               platība_rangs = 63.
|              procenti_ūdens = 2,416
|          iedzīvotāju_skaits = 81 757 600
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 14.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 229
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 55.
|                     IKP_PPP = $2,932 triljoni<ref name=IMF/>
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $35 930<ref name=IMF/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}} 0,942
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 9.
|                        Gini = 27
|                   Gini_gads = 2006
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]] (€)
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.de]]
|              tālsarunu_kods = 49
|                iso_kods_num = 276
|              iso_kods_alfa2 = DE
|              iso_kods_alfa3 = DEU
}}

sentences: '''24. aprīlis''' ir gada 114. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (115. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 251 diena.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ježijs Soltāns
|     vārds_orig = ''Jerzy Sołtan''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1913
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Prezma]]s muiža, [[Vitebskas guberņa]]<br>(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 16
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Masačūsetsa|Keimbridža}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[arhitekts]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ježijs Soltāns''' ({{val-pl|Jerzy Sołtan}}, 1913—2005) bija [[Latvijas poļi|Latvijas poļu]] izcelsmes ASV [[arhitekts]]. [[Hārvarda Universitāte]]s profesors (1961).

sentences:
un [[Gazas josla]]s.]]
'''Palestīnieši''' ([[Arābu valoda|arābu]]: الفلسطينيون, ''al-filasTīnīyyūn'', [[Ivrits|ivritā]]: פלסטינים) ir apzīmējums [[arābu valoda]]s dialektā runājošiem [[Palestīna]]s apvidus [[Vidusjūra]]s austrumu piekrastes iedzīvotājiem, kas pēc paražām un dzīvesveida (tradicionāla zemkopju sabiedrība) - t.i. kultūras īpatnībām, - atšķiras no pārējām reģiona arābu tautām. Mūsdienās apdzīvo [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]] (~4 000 000), [[Izraēla|Izraēlu]] un tās okupētās teritorijas (~1 500 000). XX gs. politisko kolīziju rezultātā liels skaits palestīniešu apmeties uz pagaidu dzīvi virknē citu valstu: [[Jordānija|Jordānijā]] (~2 700 000), [[Sīrija|Sīrijā]] (~450 000), [[Libāna|Libānā]] (~400 000), [[Čīle|Čīlē]] (~500 000)<ref>[http://www.blog-v.com/arabesenchile/ descendientes de árabes en porcentajes.]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |title=500.000 mil descendientes de palestinos en Chile. |access-date={{dat|2013|07|13||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090722073846/http://laventana.casa.cult.cu/modules.php?name=News&file=article&sid=514 |archivedate={{dat|2009|07|22||bez}} }}</ref>, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (~70 000), [[Hondurasa|Hondurasā]] (~55 000), [[Brazīlija|Brazīlijā]] (~50 000), [[Lībija|Lībijā]], [[Jemena|Jemenā]], [[Kuveita|Kuveitā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]] u.c. Precīzs palestīniešu skaits nav zināms, jo ar dzimstības vidējo pieaugumu 3,5% gadā tas pārāk strauji mainās, uzskaites netiek veiktas. Dominējošā reliģija ir [[islams]] (93%), taču ir arī liels skaits (6%) [[kristietība|kristiešu]].

sentences: '''Polinoms''' ir [[funkcija]], kas izsakāma kā viena vai vairāku [[Monoms|monomu]] summa no viena vai vairākiem mainīgajiem. Piemēram, funkcija <math>\ x^2+3x-5</math> ir vienargumenta polinoms, kura mainīgais ir <math>\ x</math>. <math>\ f=3x^2-4xy+x+2y-7</math> ir divargumentu polinoms, kura mainīgie ir <math>\ x</math> un <math>\ y</math>.

sentences: '''Priekšējais sānu-muguras kauls''' (''Anterior dorso-laterale'') saīsinājumā ('''''ADL''''')<ref>E.Lukševičs, Mugurkaulnieku paleontoloģija, LU, Rīga, 1999.g., 24. lpp. {{ISBN|9984-516-54-7}}</ref> ir pāra bruņu plātnes, kas no labās un kreisās puses klāj [[Antiarhi|antiarhu]] [[rumpis|rumpja]] muguras puses priekšējo sānu daļu, un kopā ar citiem rumpja kauliem veido rumpja [[Vidukļa kārba|vidukļa kārbu]], bet [[Artrodiras|artrodirām]] veido plecu joslu. ''ADL'' mediāli robežojas antiarhiem ar [[Priekšējais vidējais muguras kauls|priekšējo vidējo muguras kaulu]] (''AMD''), bet artrodirtām ar [[Vidējais muguras kauls|vidējo muguras kaulu]] (''MD''). Aizmugurē ''ADL'' robežojas ar [[Pakaļējais sānu-muguras kauls|pakaļējo sānu-muguras kaulu]] (''PDL'') vai atsevišķiem antiarhiem ar [[sānu jauktais kauls|sānu jaukto kaulu]] (''MxL''). Aizmugurejā apakšējā stūrī tas var robežoties ar [[Pakaļējais sānu kauls|pakaļējo sānu kaulu]] (''PL''). Kaula apakšējā mala robežojas artrodirām ar [[Priekšējais sānu kauls|priekšējo sānu kaulu]] (''AL''), bet antiarhiem ar [[Priekšējais vēdera-sānu kauls|priekšējo vēdera-sānu kaulu]] (''AVL'').

sentences: {{Commonscat|Lakes of Oceania|Okeānijas ezeri}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Orsē muzejs
| native_name         = ''Musée d'Orsay''
| image               = Musée d'Orsay 2013.JPG
| imagesize           = 250
| caption             =
| map_type            = Parīze
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 48 | latm  =51  | lats  =36  | latNS  = N
| longd = 2 | longm =19  | longs =37.2  | longEW =E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1986
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Francija|Parīze}}
| type                = Mākslas muzejs
| collection          =
| visitors            = 3 miljoni (2009)
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{url|http://www.musee-orsay.fr/en/}}
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Haselhuhn-01.jpg
| att_nosaukums = [[Mežirbe]] (''Tetrastes bonasia'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Tetrastes
|      ģints_lv = Mežirbes
|      binomial = Tetrastes
([[Alexander Graf Keyserling|Keyserling]] & [[Johann Heinrich Blasius|Blasius]], 1840)
|   kategorijas = nē
}}
'''Mežirbes''', '''mežirbju ģints''' (''Tetrastes'') ir viena no [[fazānu dzimta]]s (''Phasianidae'') ģintīm, kas apvieno divas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pheasants/ Pheasants, partridges, francolins, 2018]</ref> Abas tradicionāli ir medību putni.

sentences: '''Jamaikas monetārā sistēma''' ir moderna starptautiska [[monetārā sistēma]], kas tika pieņemta 1976. gada 8. janvārī [[Jamaika|Jamaikā]] un kurā [[Valūtas kurss|valūtas maiņas kursus]] nosaka tirgus, nevis valdība. Tai raksturīgas pastāvīgas valūtas kursu svārstības, tāpēc tos dēvē par peldošiem, nevis fiksētiem.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Daugavpils Pasažieru parks
| tips                = stacija
| attēls              = Daugavpils (stacija)1.jpg
| attēla_apraksts     = Daugavpils stacijas ēkas fragments ([[2010. gads|2010]])
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra|Daugavpils—Indra]]
 [[Dzelzceļa līnija Eglaine—Daugavpils|Eglaine—Daugavpils]]
 [[Dzelzceļa līnija Krustpils—Daugavpils|Krustpils—Daugavpils]]
| atvērta             = 1861
| citi_nosaukumi      = {{val|ru|Динабург, Двинск}}
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas,
 iecirkņa, mezgla
| arhitekts2           = B. Sudoplātovs
| platformas          = 3
| platformu_tips      = 1 malas, 2 salas
| sliežu_ceļi         = daudz
| adrese              = Stacijas iela 47, Daugavpils,
LV-5401
| latd  = 55 | latm  = 52 | lats  = 29 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 31 | longs = 39 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Daugavpils D parks|D parks]] (1 km)
 [[Daugavpils Šķirošanas parks|Šķirošanas parks]] (3 km)
 [[Grīva (stacija)|Grīva]] (7 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[387. kilometrs]] (3 km)
 [[3. kilometrs (izmaiņas punkts)|3. km]] (4 km)
 [[5. kilometrs (ceļa postenis)|5. km]] (6 km)
 [[Mežciems (stacija)|Mežciems]] (6 km)
 [[525. kilometrs (pieturas punkts)|525. km]] (7 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 218
}}
{{Rīga — Daugavpils|collapse=yes}}
'''Daugavpils''' ir [[Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils|dzelzceļa līnijas Rīga—Daugavpils]] gala stacija, kas atrodas [[Latgale|Latgalē]], otrajā lielākajā [[Latvija]]s pilsētā [[Daugavpils|Daugavpilī]]. Kopumā Daugavpils dzelzceļa mezgls ir otrais lielākais Latvijā pēc Rīgas dzelzceļa mezgla. Daugavpils stacija atrodas Daugavpils centrā, pie Stacijas ielas. Daugavpils stacija ir liela mezgla stacija, no kuras sākas līnijas uz [[Rīga|Rīgu]], [[Eglaine (Eglaines pagasts)|Eglaini]] un [[Indra|Indru]]. Savienojošie ceļi savieno to ar [[Daugavpils-Šķirotava|Daugavpils Šķirošanas staciju]], no kurienes tālāk iet līnija uz [[Rēzekne|Rēzekni]], kā arī ar lokomotīvju depo ([[Daugavpils D parks|D parku]]). Bez Šķirošanas stacijas un D parka Daugavpils stacijā ietilpst '''Daugavpils Pasažieru parks''', pie kura atrodas arī Daugavpils stacijas ēka. Daugavpilī ir intensīva kravas satiksme, bet pasažieru satiksme pastāv galvenokārt uz Rīgu (5 dīzeļvilcieni katru dienu) un no 2020. gada 13. decembra uz Krāslavu (1 dīzeļvilcienu pāris katru dienu), bet no 2021. gada 12. decembra arī uz Indru. Bez tam pirms [[COVID-19 pandēmija Latvijā|COVID-19 pandēmijas]] caur Daugavpili kursēja starptautiskais vilciens uz [[Minska|Minsku]], bet kopš 2018. gada nedēļas nogalē (sestdienās un svētdienās 2 dīzeļvilcieni) arī uz [[Viļņa|Viļņu]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds =
 |    vārds_orig =
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = {{dat|877}}
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] (tagad {{IRQ}})
 |     m_dat_alt = {{dat|960}} (87 gadu vecumā)
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = {{ubl|ceļotājs|ģeogrāfs|rakstnieks}}
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = Borodinas kauja
| partof            = no [[Napoleona iebrukums Krievijas impērijā]]
| image             = File:Battle of Borodino 1812.png
| caption           = ''Kauja par Maskavu, 1812. gada 7. septembris''
(painting by {{lang|fr|[[Louis-François Lejeune]]}}, 1822)
| date              = [[Old Style and New Style dates|N.S.]]: 1812. gada 7. septembris
[[Old Style and New Style dates|O.S.]]: 1812. gada 26. augusts
| place             = [[Borodina (ciems), Možaiskas rajons, Maskavas apgabals|Borodina]], [[Krievijas impērija]]
| coordinates       = {{Coord|55|31|N|35|49|E}}
| result            = Neizšķirti{{sfn|Roberts|2001|p=254}}{{sfn|Dodge|2006}}{{sfn|Dodge|1907|p=583}}{{sfn|Bell|2007|p=295}}{{sfn|Horne|1998|p=316}}
See [[#Aftermath|Aftermath]]
| territory         = Franči ieņem Maskavu
| combatant1        = {{Flaga |Francija}} [[Francijas Pirmā impērija]]
{{Flagicon image|Flag of the Duchy of Warsaw.svg|link=Duchy of Warsaw}} [[Varšavas hercogiste]]
{{flagicon image|Flag of the Napoleonic Kingdom of Italy.svg}} [[Itālijas Karaliste (1805—1814)]]
{{Flagicon image|Flag of the Kingdom of Naples (1811).svg|link=Kingdom of Naples (Napoleonic)}} [[Neapoles karaliste]]
[[Bavārijas karaliste]]
{{Flagicon image|Flag of the Kingdom of Westphalia.svg|link=Kingdom of Westphalia}} [[Vestfāles karaliste]]
{{flagicon image|Flagge Königreich Württemberg.svg}} [[Virtembergas karaliste]]
{{Flagicon image|State flag of Saxony before 1815.svg|link=Kingdom of Saxony}} [[Saksijas karaliste]]
[[Hesenes lielhercogiste]]
| combatant2        = {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Krievijas impērija]]
| commander1        = * {{Flaga|Francija}} '''[[Napoleons]]'''
* {{Flaga|Francija}} [[Luijs Aleksandrs Bertjē]]
* {{Flaga|Francija}} [[Žans Baptists Besierjē]]
* {{Flaga|Francija}} [[Luijs Nikolā Davū]]
* {{Flaga|Francija}} [[Eduārs Mortjē]]
* {{Flaga|Francija}} [[Mišels Nejs]]
* {{flagicon image|Flag of the Napoleonic Kingdom of Italy.svg}} [[Ežēns de Boarnē]]
* {{Flagicon image|Flag of the Kingdom of Naples (1811).svg|link=Kingdom of Naples (Napoleonic)}} [[Joahims Mirats]]
* {{Flagicon image|Flag of the Duchy of Warsaw.svg|link= Duchy of Warsaw}} [[Juzefs Poņatovskis]]
| commander2        = * {{Flaga|Krievijas impērija}} '''[[Mihails Kutuzovs]]'''
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Michael Andreas Barclay de Tolly|Barklajs de Tolli]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Pjotrs Bagrations]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Levins Augusts fon Bennigsens]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Mihails Miloradovičs]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Dmitrijs Dohturovs]]
* {{Flaga|Krievijas impērija}} [[Matvejs Platovs]]
| strength1         = 103 000–135 000{{sfn|Dwyer|2014|p=383}}
| strength2         = 125 000–160 000{{sfn|Dwyer|2014|p=383}}
| casualties1       = 28 000–40 000 nogalināti, ievainoti vai sagūstīti{{sfn|Dwyer|2014|p=385}}{{sfn|Zamoyski|1980|p=287}}
| casualties2       = 40 000–45 000 nogalināti, ievainoti vai sagūstīti{{sfn|Dwyer|2014|p=386}}{{sfn|Zamoyski|1980|p=287}}
| map_type          = Eiropa
| map_relief        = 1
| map_size          = 300
}}

sentences: '''26. februāris''' ir gada 57. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 308 (309 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Vievaldis''' (latīņu tekstos: ''Viewaldus'', arī ''Viwaldus'') bija [[Aizkraukles pilskalns|Aizkraukles pilsnovada]] [[līvi|līvu]] vecākais, kas vadīja savus novadniekus krustnešu karagājienā zemgaļu sacelšanās apspiešanai [[Mežotnes pilskalns|Mežotnes pilī]] 1220. gadā.

sentences:
{{Mēneši}}
{| class="toccolours" style="float:right; margin-left: 1em; text-align:center;" cellpadding=2 cellspacing=0
|- style="background-color: #ccccff;"
|[[Marts|<<]]
|colspan="5" style="text-align: center;"| '''Aprīlis'''
|[[Maijs|>>]]
|- style="background-color: #ccccff; border: none;"
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Ot
|width="14%"| Tr
|width="14%"| Ce
|width="14%"| Pi
|width="14%"| Se
|width="14%"| Sv
|-
|        ||        ||        ||[[1. aprīlis|1]]||[[2. aprīlis|2]]||[[3. aprīlis|3]]||[[4. aprīlis|4]]
|-
|[[5. aprīlis|5]]||[[6. aprīlis|6]]||[[7. aprīlis|7]]||[[8. aprīlis|8]]||[[9. aprīlis|9]]||[[10. aprīlis|10]]||[[11. aprīlis|11]]
|-
|[[12. aprīlis|12]]||[[13. aprīlis|13]]||[[14. aprīlis|14]]||[[15. aprīlis|15]]||[[16. aprīlis|16]]||[[17. aprīlis|17]]||[[18. aprīlis|18]]
|-
|[[19. aprīlis|19]]||[[20. aprīlis|20]]||[[21. aprīlis|21]]||[[22. aprīlis|22]]||[[23. aprīlis|23]]||[[24. aprīlis|24]]||[[25. aprīlis|25]]
|-
|[[26. aprīlis|26]]||[[27. aprīlis|27]]||[[28. aprīlis|28]]||[[29. aprīlis|29]]||[[30. aprīlis|30]]||
|- style="background-color: #ccccff;"
{{!}}colspan="7"{{!}}'''[[2010. gads|2010]]'''
|}
'''Aprīlis''' ({{val|la|Aprilis}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] ceturtais [[mēnesis]]. Aprīlis ir viens no četriem mēnešiem, kurā ir 30 dienas. Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sulu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''sultekis'' vai ''Velyku mėnuo'' bet mūsdienās — ''balandis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džesika Votsone
|     vārds_orig = ''Jessica Watson''
|         attēls = Jessica Watson Ddf 2011.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Džesika Votsone 2011. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1993
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{AUS}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas = Visjaunākā burātāja, kas vienatnē ir apburājusi apkārt Zemeslodei.
}}

sentences: '''Abisālais līdzenums''' ir dziļūdens līdzenums [[Okeāns|okeāna]] lielieplakās, pārejas zonā, kā arī malas jūru ieplakās.<ref>{{LPE|1}}</ref> Abisālie līdzenumi aizņem apmēram 40% no okeānu gultnes un atrodas 2500—5500 metru dziļumā.

sentences:
'''Sagatave''' [[Mašīnbūve|mašīnbūvē]] ir ražojums, no kura turpmāk tiks iegūts galīgais izstrādājums.
{| class="wikitable"
|+Virsmas raupjums (profila vidējā aritmētiskā novirze) un kvalitāte atkarībā no sagataves iegūšanas veida <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Pielaides un sēžas|last=Šīrons|first=Edgars|publisher=Avots|year=1985|pages=155.—156|volume=II}}</ref>
! colspan="2" rowspan="2" |Iegūšanas veids
! rowspan="2" |Virsmas raupjums Ra, μm
! colspan="2" |Kvalitātes IT
|-
|'''Ekonomiskās'''
|'''Sasniedzamās'''
|-
| rowspan="2" |[[Liešana]] smilšu formās
|[[melnie metāli]]
|25...160
|16...17
|—
|-
|[[Krāsainā metalurģija|krāsainie sakausējumi]]
|12,5...100
|14...17
|12...13
|-
| rowspan="2" |Liešana kokilēs
|m. m.
|6,3...25
|14...16
|—
|-
|kr. s.
|3,2...12,5
|12...16
|11
|-
| rowspan="2" |Liešana pēc izkausējamiem modeļiem
|m. m.
| rowspan="2" |1,6...12,5
|11...13
|—
|-
|kr. s.
|11...15
|10
|-
| rowspan="2" |Liešana apvalka formās
|m. m.
|6,3...25
|12...14
|—
|-
|kr. s.
|1,6...12,5
|12...16
|11
|-
|Liešana zem spiediena
|kr. s.
|0,8...6,3
|11...15
|9...10
|-
| colspan="2" |Centrbēdzes liešana
|3,2...25
|13...15
|11...12
|-
| colspan="2" |Karstā [[kalšana]] formās
|12,5...100
|14...17
|—
|-
| colspan="2" |Karstā izciršana un caursišana
|12,5...100
|14...16
|—
|-
| colspan="2" |Karstā tilpuma [[štancēšana]] bez kalibrēšanas
|12,5...50
|9...11
|—
|-
| rowspan="2" |Aukstā štancēšana izvilkšanas štancēs
|vienkāršas formas dobas detaļas
| rowspan="2" |0,8...3,2
|diametram 10...11
augstumam 8...12
|diametram 8...9
augstumam 7
|-
|tas pats ar dziļo izvilkšanu
|11
|—
|-
| rowspan="4" |Aukstā štancēšana parastajās štancēs
|detaļas kontūra izmēri, izcērtot plakanas detaļas
| rowspan="2" |griezuma zonā 3,2...6,3
atšķelšanas zonā 25...100
|12...13
|11
|-
|tas pats caursitot
|11
|8...9
|-
|tas pats gratējot
| rowspan="2" |0,8...3,2
|8...9
| rowspan="2" |—
|-
|tas pats gratējot un kalibrējot
|6...7
|}

sentences:
{{Vēlēšanu infokaste
| election_name      = 2019. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| country            = Apvienotā Karaliste
| flag_year          =
| flag_image         =
| type               = legislative
| ongoing            = no
| party_colour       = blue
| previous_election  = 2017. gada Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| previous_year      = 2017.
| next_election      = Nākamās Apvienotās Karalistes vispārējās vēlēšanas
| next_year          = ''Nākamās''
| seats_for_election = Visas [[Apvienotās Karalistes vēlēšanu apgabali|650 vietas]] [[Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta|Pārstāvju palātā]]<br />
326 nepieciešamas vairākumam
| election_date      = {{dat|2019|12|12}}
| party_name         = no
| turnout            = {{samazinājās}} 67,3%

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pārpratums Redrokvestā
| operators =
| attēls = Redrockmovieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, trilleris, ''[[neo-noir]]''
| režisors = [[Džons Dāls]]
| producents = * [[Stīvs Golins]]
* [[Sīgurjons Sigvatsons]]
| scenārijs = * Džons Dāls
* Riks Dāls
| aktieri = * [[Nikolass Keidžs]]
* [[Deniss Hopers]]
* [[Lara Flinna Boila]]
* [[Džeitī Volšs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Red Rock West''
| studija = * ''Propaganda Films''
* ''PolyGram Filmed Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''Roxie Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|16}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pārpratums Redrokvestā"''' ({{Val|en|Red Rock West}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' trillera filma, kuras režisors ir [[Džons Dāls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Nikolass Keidžs]], [[Deniss Hopers]], [[Lara Flinna Boila]] un [[Džeitī Volšs]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name               = ''Picasa''
| logo               =
| screenshot         =
| caption            =
| author             = ''[[Idealab]]''
| developer          = ''[[Google]]''
| frequently updated = yes
| operating_system   = ''[[Microsoft Windows|Windows]], [[Linux]], [[Mac OS X]]''
| genre              = [[Digitālā fotogrāfija|digitālo fotogrāfiju]] organizators
| license            = [[bezmaksas programmatūra]]
| website            = http://picasa.google.com
}}

sentences: '''8. marts''' ir 67. diena gadā pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (68. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 298 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jūtot Minesotu
| attēls                   = Feelingminnesota.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Feeling Minnesota''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Stīvens Baigelmans]]
| producents               = [[Denijs DeVito]]
| scenārija autors         = Stīvens Baigelmans
| galvenajās lomās         =
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Vinsents D'Onofrio]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Delrojs Lindo]]
* [[Kortnija Lava]]
* [[Tjūsdeja Velda]]
* [[Dens Akroids]]
| mūzika                   = ''[[Los Lobos]]''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Fine Line Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1996|9|13}}
| ilgums                   = 95 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/feeling-minnesota-1996|title=Feeling Minnesota|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 26, 2019|archive-date={{dat|2019|03|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190326182212/http://www.bbfc.co.uk/releases/feeling-minnesota-1996}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=feelingminnesota.htm|title=Feeling Minnesota (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 26, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jūtot Minesotu"''' ({{val|en|Feeling Minnesota}}) ir 1996. gada ASV krimināldrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Stīvens Baigelmans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kiānu Rīvss]], [[Vinsents D'Onofrio]], [[Kemerone Diasa]], [[Delrojs Lindo]], [[Kortnija Lava]], [[Tjūsdeja Velda]] un [[Dens Akroids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|9|14||bez}}.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Alfonso Kuarons
 |            vārds_orig = ''Alfonso Cuarón''
 |                attēls = Alfonso Cuarón 2013 (cropped).jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Alfonso Kuarons 2013. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dzimšanas datums un vecums|1961|11|28}}
 |              dz vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
 |           mirš datums =
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]], [[kinoproducents]]
 |         darbības gadi = 1983—pašlaik
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |          tonijasbalva =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Alfonso Kuarons''' ({{val|es|Alfonso Cuarón Orozco}}; dzimis 1961. gada 28. novembrī [[Mehiko]]) ir [[Meksika|meksikāņu]] izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinorežisors]], [[kinoproducents]], [[scenārists]] un [[montāžists]]. Saņēmis divas [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]s par filmu "[[Gravitācija (2013. gada filma)|Gravitācija]]" 2014. gadā kā [[Labākais režisors (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākais režisors]] un [[Labākā montāža (Amerikas Kinoakadēmijas balva)|labākā montāža]]. Vēl divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas saņēmis par filmu "[[Roma (2018. gada filma)|Roma]]" (2018) kā labākais režisors un labākais kinooperators.

sentences: '''Bildinājums''' ir notikums, kurā viens cilvēks lūdz otra cilvēka roku ar nolūku apprecēties. Parasti to uztver kā [[rituāls|rituālu]], kurā tiek pasniegts saderināšanās [[gredzens]] un uzdots jautājums "Vai tu mani precēsi?".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Perhlorskābes struktūrformula un molekulas modelis

Pudele ar 60% perhlorskābi
|       citi nosaukumi = hlorpārskābe, ūdeņraža perhlorāts, ūdeņraža tetraoksohlorāts(VII)
|           CAS numurs = 7601-90-3
|      ķīmiskā formula = HClO4
|              molmasa = 100,46
|              blīvums = 1768
|  kušanas temperatūra = −17 °C ([[azeotrops maisījums|azeotropajam maisījumam]])
−112 °C (bezūdens vielai)
| viršanas temperatūra = 203 °C (azeotropajam maisījumam)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Perhlorskābe''' (HClO4) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas augstākajā [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +7. Perhlorskābe pieder pie [[oksidējošā skābe|oksidējošām skābēm]] un tā ir pati stiprākā no "parastajām" skābēm. Bezūdens (ja neskaita autodehidratācijas ūdeni) perhlorskābe ir bezkrāsains (ilgāk uzglabājot dzeltenīgs), gaisā stipri kūpošs šķidrums; tā ir ļoti nestabila un reaģētspējīga. Tomēr no visām skābekli saturošajām hlorskābēm perhlorskābe ir pati stabilākā. Tvaika veidā perhlorskābe pastāv monomēra formā, bet šķidrumā dimerizējas [[ūdeņraža saite|ūdeņraža saišu]] dēļ.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 290. lpp.</ref> Perhlorskābe neierobežoti jaucas ar ūdeni un veido dažāda sastāva [[hidrāti|hidrātus]]. Perhlorskābes un ūdens [[azeotropais maisījums]] satur 72%  perhlorskābes. Atšķaidīti perhlorskābes ūdens šķīdumi ir pavisam stabili, arī to oksidējošā iedarbība nav liela. Ļoti atšķaidītiem perhlorskābes šķīdumiem piemīt stipri skāba garša.<ref>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 198. lpp. {{ru ikona}}</ref> Perhlorskābe šķīst [[fluors|fluoru]] un hloru saturošos organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]], piemēram, [[hloroforms|hloroformā]].  Perhlorskābes sāļus sauc par [[perhlorāti]]em.

sentences: '''Ceļošana laikā''' ir koncepcija par pārvietošanos starp noteiktiem punktiem [[laiks|laikā]], līdzīgi kā pārvietojoties starp dažādiem punktiem [[telpa|telpā]], parasti izmantojot hipotētisku ierīci — laika mašīnu — laiku punktus savienojoša transportlīdzekļa vai portāla veidā. Ceļošana laikā ir atpazīstams jēdziens [[filozofija|filozofijā]] un [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], taču [[teorētiskā fizika|teorētiskajā fizikā]] iespējai pārvietoties laikā ir ļoti ierobežots atbalsts, un parasti tas saistīts tikai ar [[kvantu mehānika|kvantu mehāniku]] vai [[tārpeja|tārpejām]], ko sauc arī par [[Einšteina-Rozena tilts|Einšteina-Rozena tiltiem]]. 1935. gadā [[Alberts Einšteins]] un [[Nātans Rozens]] uzrakstīja rakstu, kurā norādīja, ka vispārīgā relativitātes teorija pieļauj šādas ejas, jeb, kā viņi tās nosauca — tiltus.<ref name="viens">Vēl īsāk par laika vēsturi, Hokings, Mlodinovs, 103.-110.lpp.</ref>

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1988|10|11}}
| birth_place =
| caps1 = 55
| caps2 = 352
| caps3 = 9
| clubnumber = 23
| clubs1 = {{flaga|Īrija}} [[Sligo Rovers F.C.|Sligo Rovers]]
| clubs2 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Blackpool F.C.|Blackpool]]
| countryofbirth = {{vieta|Īrija|Donegolas grāfiste|Kilibegsa}}
| currentclub = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| goals1 = 1
| goals2 = 22
| goals3 = 1
| height = 177
| image = Seamus Coleman (cropped).jpg
| caption = Kolmens 2013. gadā
| nationalcaps2 = 68
| nationalgoals1 = 1
| nationalgoals2 = 1
| nationalteam1 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U21
| nationalteam2 = {{fb|Īrija}}
| nationalyears2 = 2011–
| nationalyears1 = 2007–2010
| nationalcaps1 = 13
| pcupdate = {{dat|2023|08|12|SK|bez}}
| ntupdate = {{dat|2023|08|12|SK|bez}}
| name =
| playername = Šeimuss Kolmens
| position = [[Aizsargs (futbols)|Labās malas aizsargs]]
| years1 = 2006–2009
| years2 = 2009–
| years3 = 2010
}}'''Šeimuss Kolmens''' ({{Val|ga|Séamus Coleman}}, dzimis {{Dat|1988|10|11}}) ir [[Īri|īru]] [[futbolists]], spēlē [[Aizsargs (futbols)|aizsarga]] pozīcijā. Pašlaik (2023) Kolmens pārstāv [[Anglijas Premjerlīga|Anglijas Premjerlīgas]] komandu [[Everton F.C.|''Everton'']] un ir [[Īrijas futbola izlase|Īrijas futbola izlases]] [[Kapteinis (futbols)|kapteinis]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lūzums
| operators =
| attēls = Fracture2007Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Raiens Goslings]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Rozamunda Paika]]
* [[Billijs Bērks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fracture''
| studija = * ''Castle Rock Entertainment''
* ''Weinstock Entertainment''
* ''M7 Filmproduktion''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[New Line Cinema]]''
* ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2007|4|20|ASV}}
| ilgums = 114 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{GER}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|92 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2521990657/|title=Fracture |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|5}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lūzums"''' ({{Val|en|Fracture}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Vācija]]s psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Entonijs Hopkinss]], [[Raiens Goslings]], [[Deivids Stratērns]], [[Rozamunda Paika]] un [[Billijs Bērks]].

sentences: '''Dekolonizācija''' ir [[Koloniālisms|koloniālisma]] likvidēšanas process, kas attiecas uz Eiropas [[Kolonija|koloniju]] ([[Domīnija|domīniju]], [[Protektorāts|protektorātu]] un mandātu teritoriju), galvenokārt [[Āfrika|Āfrikā]] un [[Āzija|Āzijā]] pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Notikuma infokaste
| title                    = ''Black Lives Matter''
| image_name               = Black_Lives_Matter_logo.svg
| image_size               =
| caption                  =
| map_type                 =
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| date                     = 2013 - pašlaik
| time                     =
| place                    = Starptautiski
| also known as            = Black Lives Matter kustība
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  = Masu protesti [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences:
{{cita nozīme|pārtikas trūkumu ilgstošā laika periodā|izsalkumu|badošanās}}
 apkaimē 1877. gadā]]
'''Bads''' ir liels vai pilnīgs [[pārtika]]s trūkums ilgstošā laika periodā. To var izraisīt [[karš]], [[neražas gads]], [[katastrofa]]s, [[darbaspēks|darbaspēka]] trūkums, [[inflācija]] un/vai valdības politika. Bads parasti ir saistīts ar [[nepietiekams uzturs|nepietiekamu uzturu]], [[epidēmija|epidēmijām]] un paaugstinātu [[mirstība|mirstību]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Laktīda struktūrformula

(''R,R'')-laktīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = dilaktīds
|           CAS numurs = 4511-42-6 [(''S,S'')-laktīds]
25038-75-9 [(''R,R'')-laktīds]
13076-19-2 [''(R,S'')-laktīds jeb ''mezo''-laktīds]
26680-10-4 [visu 3 izomēru maisījums]
|      ķīmiskā formula = С6Н8O4
|              molmasa = 144,13
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 95—97 °C
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = hidrolizējas par pienskābi
|                 citi =
}}
'''Laktīds''' (С6Н8O4) ir [[pienskābe]]s cikliskais divkāršais [[esteri]]s (atšķirībā no [[laktoni]]em, laktīda tipa savienojumi satur ciklā nevis vienu, bet divus estera grupējumus). Laktīds ir kristāliska viela bez krāsas un smaržas. Laktīda nosaukums radies no pienskābes nosaukuma ({{Val-la|lac (lactis)}} — '[[piens]]'). Par laktīdiem sauc arī citus savienojumus ar divām estera grupām ciklā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorīda kristālrežģis

Kālija hlorīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7447-40-7
|      ķīmiskā formula = KCl
|              molmasa = 74,55
|              blīvums = 1987
|  kušanas temperatūra = 1049 K (776 °C)
| viršanas temperatūra = 1770 K (1500 °C)
| šķīdība ūdenī        = 28,1 g/100 ml (0 °C)
34,4 g/100 ml (20 °C)
56,7 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorīds''' (KCl) ir balta kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tehniskais kālija hlorīds [[dzelzs]] sāļu piemaisījumu dēļ mēdz būt sarkanīgs.

sentences:
atomu daudzumu [[mezosfēra|mezosfērā]]]]
'''Lidars''', arī '''LIDAR''' ({{val|en|Light Detection and Ranging}} — "Atrašana un attāluma noteikšana ar gaismu")<ref name="NOAA">[https://oceanservice.noaa.gov/facts/lidar.html "LIDAR—Light Detection and Ranging—is a remote sensing method used to examine the surface of the Earth"]. NOAA.</ref> un '''aerolāzerskenēšana''' ir tālizpētes tehnoloģija informācijas iegūšanai un apstrādei par attālinātiem objektiem, izmantojot aktīvās optiskās sistēmas, kas izmanto gaismas absorbcijas un izkliedes parādības optiski caurspīdīgā telpā. Parasti tie ir [[lāzers|lāzeri]], tomēr īsās distancēs gaismas avoti var būt arī citi.<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 |title=LĢIA: Kas ir aerolāzerskenēšana? |access-date={{dat|2021|02|17||bez}} |archive-date={{dat|2020|11|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201102102257/http://map.lgia.gov.lv/index.php?lang=0&cPath=4_5&txt_id=126&0&ap=87 }}</ref>

sentences: '''20. jūlijs''' ir gada 201. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (202. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 164 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džons Franklins
|     vārds_orig = ''John Franklin''
|         attēls = John_Franklin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1786
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = {{Vieta|Lielbritānija|Anglija|Spilsbi}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1847
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 11
|        m_vieta = jūrā pie [[Karaļa Viljama sala|Karaļa Viljama salas]] (tagad {{flag|Kanāda}})
|  dzīvesbiedrs  =
}}
'''Sers Džons Franklins''' ({{val|en|Sir John Franklin}}; dzimis {{dat|1786|4|15}} [[Anglija|Anglijā]], miris {{dat|1847|7|11}} [[Karaļa Viljama sala|Karaļa Viljama salā]], [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskajā arhipelāgā]]) bija [[angļi|angļu]] flotes virsnieks un jūrasbraucējs, [[kontradmirālis]].

sentences:
[[Kategorija:Žurnālistes]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Žurnālistes]]
[[Kategorija:Serbijas žurnālisti]]

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Viesītes vidusskola
| logo =
| seal_image =
| image = Viesītes vidusskola, 18.09.2016..jpg
| image size =
| alt =
| caption =
| motto =
| location = Vaļņu iela 2, [[Viesīte]], [[Jēkabpils novads]], {{LAT}}
| postcode =
| map_type = Latvija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 20
| lats = 20
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 33
| longs = 7
| longEW = E
| schooltype = vispārējās izglītības mācību iestāde
| fundingtype =
| religion =
| denomination =
| patron =
| established = 1923. gads
| approx =
| founded =
| opened =
| founder =
| status = aktīva
| session =
| schoolnumber =
| director = Sarmīte Ratiņa<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.jekabpils.lv/lv/jaunums/viesites-vidusskolas-direktores-amata-apstiprinata-sarmite-ratina|title=Viesītes vidusskolas direktores amatā apstiprināta Sarmīte Ratiņa {{!}} Jekabpils novada pašvaldība|website=www.jekabpils.lv|access-date=2023-07-14|language=lv}}</ref>
| headmistress =
| headmaster =
| key_people =
| grades =
| years = 1.—12. klase
| enrollment =
| enrollment_as_of =
| pupils = 378 (2022)
| ratio =
| language = latviešu
| schedtyp =
| schedule =
| year =
| alumni =
| free_label = <!-- Skolas himna -->
| free_text =
| homepage = {{URL|http://www.viesite.edu.lv/}}
}}

sentences:
]]
'''Sarunbots''', '''čatbots''' jeb '''tērzēšanas bots''' ({{val|en|chatbot}} vai ''chatterbot'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.gov.lv/|title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls - sarunbots|website=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls|access-date=2023-02-22|language=lv}}</ref> ir [[lietojumprogrammatūra]], kas izmanto [[Mākslīgais intelekts|mākslīgā intelekta]] algoritmus, lai viegli saprotamā valodā sazinātos ar cilvēkiem, atbildētu uz viņu jautājumiem un sniegtu nepieciešamu informāciju, piemēram, [[tērzētava]]s formātā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.techtarget.com/searchcustomerexperience/definition/chatbot|title=What is a Chatbot and Why is it Important?|website=Customer Experience|access-date=2023-02-22|language=en}}</ref> Tas ir [[robotprogrammatūra]]s paveids.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ionos.co.uk/digitalguide/online-marketing/online-sales/what-is-a-bot/|title=What is a bot: types and functions|website=IONOS Digital Guide|access-date=2023-02-22|language=en-GB}}</ref>

sentences: '''cron''' ir uzdevumu plānotājs [[UNIX]] veidīgajās [[Operētājsistēmu saraksts|operētājsistēmās]], ko izmanto, lai periodiski veiktu uzdevumu izpildi noteiktā laikā. Regulārās darbības ir aprakstītas instrukcijās, kuras ir ievietotas crontab failā, kurš atrodas katalogā:

sentences:
{{vielas infokaste|attēls=
 Muscimola struktūrformula|citi nosaukumi=Panterīns, agarīns|ķīmiskā formula=C4H6N2O2|CAS numurs=2763-96-4|kušanas temperatūra=175 °C|molmasa=114,10|šķīdība ūdenī=labi šķīstošs}}
'''Muscimols''' (5-(aminometil)3-izoksazols) ir [[sarkanā mušmire|sarkanajās mušmirēs]] ''Amanita muscaria'' un [[Panteru mušmire|panteru mušmirēs]] ''Amanita pantherina'' atrodama viela ar centrālo nervu sistēmu ietekmējošām īpašībām. Tas ir [[ibotēnskābe]]s degradācijas produkts, viegli izšķīdināms ūdenī, metilspirtā, etilspirtā un [[DMSO]]. Tiek pieskaitīta [[disociatīvie halucinogēni|disociatīvo halucinogēnu]] klasei.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Amanita Muscaria: chemistry, biology, toxicology and ethnomycology|last=Michelot D.|first=D.|last2=Mendelez-Howell|first2=L.M.|publisher=The British Mycological Society|year=2003|isbn=|edition=Mycol. Res. Volume 107 Issue 2|volume=|location=United Kingdom|date=|page=131-146|pages=}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Johans Albrehts fon Korfs
|          vārds_orig = Johann Albrecht von Korff
|              attēls = Johann Albrecht Korff.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1697
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 30
|            dz_vieta = [[Reņģe (ciems)|Reņģes (Rengenhofas) muiža]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - [[Zebrene]], [[Dobeles novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1766
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 7
|             m_vieta = [[Kopenhāgena]], {{DEN}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  diplomāts, literāts
|            paraksts =
|            piezīmes = Korfa bibliotēkā bija ap 36 tūkstošiem grāmatu
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ulugbeks
|     vārds_orig =
|         attēls = Ulug Bey.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1394
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Soltānīje]], [[Timurīdu dinastija|Timurīdu]] [[Irāna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1449
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Samarkanda]], [[Timurīdu impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Uzbeks
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Astronomija]], [[matemātika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: {{commonscat|Fungal morphology and anatomy|Sēņu morfoloģija}}

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta           = Blaani
|attēls          =
|image_caption   = Muzicējoša blaanu sieviete
|native_name     = ''B'laan''
|skaits          = 373 392 (2020)
|vieta           = {{PHL}}
|valoda          = [[blaanu valoda]]
[[sebuāņu valoda]]
[[ilongu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija        = [[politeisms]], [[kristietība]]
|grupas          =
|radi            = [[lumadi]], [[moro]]
}}
'''Blaani''' (''B'laan'') ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] tautām, tiek pieskaitīti [[lumadi]]em. Apdzīvo [[Mindanao]] salas dienvidrietumus. Kopskaits tiek lēsts ap 370 tūkstošiem (0,3 % no valsts iedzīvotāju skaita) un tā ir viena no daudzskaitlīgākajām [[lumadi|lumadu]] tautām. Lielākā daļa blaanu mīt [[Sarangani]] (138 087 cilvēki; 24,7 % no iedzīvotāju kopskaita), [[Rietumdavao]] (68 451; 21,6 %) un [[Dienvidkotabato]] (63 109; 6,5 %) provincēs un [[Heneralsantosa]]s pilsētā (35 874; 5,2 %).<ref>[https://psa.gov.ph/system/files/phcd/Ethnicity_Statistical%20Table.xlsx Philippine Statistics Authority. Ethnicity Statistical tables]</ref> Dzīvo trijās ģeogrāfiski nošķirtās grupās — [[Davao]] blaani, [[Koronadala]]s blaani un Sarangani blaani, kas savukārt dalās vairākās apakšgrupās — tagalagadi, tagkogoni, buluani, biraani, vilani un baludi. Runā [[blaanu valoda|blaanu valodā]], kurai izšķir divas varietātes — Koronadalas blaanu valoda un Sarangani blaanu valoda; kā ''[[lingua franca]]'' izmanto [[sebuāņu valoda|sebuāņu]], [[ilongu valoda|ilongu]] un [[filipīniešu valoda|filipīniešu]] valodas.<ref>[http://www.ethnicgroupsphilippines.com/ethnic-groups-in-the-philippines/blaan/ Ethnic Groups of the Philippines. B'laan]</ref> Blaani lielākoties ir savas tradicionālās [[politeisms|politeistiskās]] reliģijas piekritēji, kā arī [[kristieši]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/blaan/ |title=Peoples of the Philippines: Blaan |access-date={{dat|2024|03|01||bez}} |archive-date={{dat|2022|07|19||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220719001221/https://ncca.gov.ph/about-culture-and-arts/culture-profile/glimpses-peoples-of-the-philippines/blaan/ }}</ref>

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =37623 Valmiera
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Eriks Elsts
| discovered ={{Dat|1993|9|15}}
| alt_names = 1993 RN4; 1999 TO222
| mp_name = 37623
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=37623+Valmiera#content 37623 Valmiera (1993 RN4)]</ref>
| aphelion =3.4158 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.9594 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =3.1876 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.0716
| period =5.69 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =22.3081°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =13 H
| single_temperature=
}}
'''37623 Valmiera''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1993]]. gadā atklāja [[Beļģija|beļģu]] [[astronoms]] Eriks Elsts Lasiljas observatorijā [[Čīle|Čīlē]]. Tas ir nosaukts [[Valmiera]]s vārdā.
== Atsauces ==
{{Atsauces}}
[[Kategorija:Asteroīdi]]

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums       = Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem
| aktuāla_sezona  = 2023. gada Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem
| logo            =
| pikseļi         =
| apraksts        =
| sports          = [[rokasbumba]]
| dibin           = {{dat|1938}}
| komandas        = 32 (finālturnīrā)
| reģions         = {{flaga|Pasaule}} Pasaule
| čempions        = {{sp|hb|DEN}}<br />(2023; 3. tituls)
| čempions_visv   = {{sp|hb|FRA}} (6 tituli)
| mlapa           =
}}
'''Pasaules čempionāts rokasbumbā vīriešiem''' ir [[rokasbumba]]s nacionālo izlašu turnīrs, ko rīko [[Starptautiskā Handbola federācija]]. Pirmais čempionāts notika 1938. gadā. Pašlaik čempionāts tiek rīkots katru otro gadu. Visvairāk čempiontitulu ir izcīnījusi [[Francijas rokasbumbas izlase|Francijas izlase]] — 6. Līdz šim par čempionēm ir kļuvušas tikai Eiropas izlases.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls                =
Kodeīna struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 76-57-3
|ķīmiskā formula       = C18H21NO3
|molmasa               = 299,364
|blīvums               =
|kušanas temperatūra   =
|viršanas temperatūra  =
|šķīdība ūdenī         =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Gandrīz slaveni
| attēls = Almost famous poster1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Almost Famous''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Īans Braiss]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Keita Hadsone]]
* [[Billijs Krudups]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Džeisons Lī]]
* [[Patriks Fudžits]]
* [[Anna Pakina]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2000|9|8|Toronto kinofestivāls|2000|9|13|ASV|}}
| ilgums = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/almost-famous-2000|title=Almost Famous|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 30, 2018|archive-date={{dat|2020|09|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200925040138/https://www.bbfc.co.uk/releases/almost-famous-2000}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=almostfamous.htm|title=Almost Famous (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 30, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Gandrīz slaveni"''' ({{val|en|Almost Famous}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Keita Hadsone]], [[Billijs Krudups]], [[Frānsisa Makdormanda]], [[Džeisons Lī]], [[Patriks Fudžits]] un [[Anna Pakina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|9|8||bez}}.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Padana
|attēls              =
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija#Sumatra
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Padang''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 1 |latm= 09 |lats= |latNS= N
|longd= 102 |longm= 21 |longs= |longEW=E
|platība             = 1109,4
|garums              = 60
|platums             = 29
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Riau]]
|iedzīvotāji         =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Telukbelituna]]
|piezīme =
}}
'''Padana''' ({{val|id|Pulau Padang}}) ir [[Indonēzija]]i piederoša sala [[Malakas šaurums|Malakas šaurumā]], [[Sumatra]]s austrumu piekrastē. Administratīvi ietilpst [[Riau]] provinces Meranti salu apriņķī. Lielākā apdzīvotā vieta ir  [[Telukbelituna]] salas austrumu krastā.

sentences: '''Jelgavas pilsētas bibliotēka''' (līdz 2016. gada 27. aprīlim — '''Jelgavas Zinātniskā bibliotēka''') ir [[Kultūra|kultūras]] iestāde, kas pilda savas funkcijas saskaņā ar [[Latvijas Republikas bibliotēku likums|Latvijas Republikas bibliotēku likumu]]<ref name="Bibliotēku likums">{{tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=48567|title=Bibliotēku likums}}</ref> un citiem Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem. Jelgavas pilsētas bibliotēka ir [[Jelgava]]s pilsētas pašvaldības iestāde, reģiona galvenā bibliotēka, [[Zemgale]]s lielākā publiskā bibliotēka. Bibliotēkai ir trīs filiāles — Miezītes bibliotēka, Pārlielupes bibliotēka un bērnu bibliotēka "Zinītis". Bibliotēka ir konsultatīvais un metodiskais centrs 28 [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Pašvaldība|pašvaldības]] bibliotēkām un starpbibliotēku abonementa centrs Zemgales reģionā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Slavenība
| attēls                   = Celebrity ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Celebrity''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
* [[Letija Āronsone]]
* [[Ričards Briks]]
* [[Dž. E. Bokeirs]]
* [[Džīna Dumaniana]]
* [[Čārlzs H. Džofe]]
* [[Džeks Rollinss]]
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Henks Azaria]]
* [[Kenets Brana]]
* [[Džūdija Deivisa]]
* [[Melānija Grifita]]
* [[Famke Jansena]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Sweetland Films]]''
* ''[[Magnolia Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|11|20||bez}}
| ilgums                   = 111 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/celebrity-1998|title=Celebrity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 25, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=celebrity.htm |title=Celebrity (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=September 25, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171214064433/http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=celebrity.htm |archivedate={{dat|2017|12|14||bez}} }}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Slavenība"''' ({{val|en|Celebrity}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un scenārija autors  ir [[Vudijs Allens]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Henks Azaria]], [[Kenets Brana]], [[Džūdija Deivisa]], [[Melānija Grifita]] un [[Famke Jansena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|20||bez}}.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{vikisaites+}}
[[Image:UVMapping.png|thumb|Tekstūra UV telpā saistīta ar 3D efektu.|400px]]
[[Image:UV mapping checkered sphere.png|thumb|Rūtota sfēra, bez (pa kreisi) un ar (pa labi) UV kartēšanu.]]
[[Image:Cube Representative UV Unwrapping.png|thumb| Kuba UV kartēšana.]]
'''UV kartēšana''' ir 3D modelēšanas process, kura rezultātā no 3D modeļa virsmas tiek radīts 2D attēls.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Filadelfijas stāsts
| operators =
| attēls = The-Philadelphia-Story-(1940).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Džordžs Kjūkors]]
| producents = [[Džozefs Mankevičs]]
| scenārijs = [[Donalds Ogdens Stjuarts]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Ketrina Hepbērna]]
* [[Džeimss Stjuarts]]
* [[Ruta Hasija]]
| mūzika = [[Francs Vaksmens]]
| oriģinālnos = ''The Philadelphia Story''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Loew's, Inc.''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|12|5}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|914 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|3,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Filadelfijas stāsts"''' ({{Val|en|The Philadelphia Story}}) ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Džordžs Kjūkors]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]], [[Ketrina Hepbērna]], [[Džeimss Stjuarts]] un [[Ruta Hasija]]. Filma balstīta uz 1939. gada [[Brodvejas teātris|Brodvejas teātra]] lugu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Rietummisamisa
| official_name = ''Misamis Occidental''
| image_skyline = Ozamiz port.jpg
| imagesize =
| image_caption = Piestātne [[Osamisa]]s ostā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Misamis Occidental in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Ziemeļmindanao]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1929
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 2006.63
| population_total = 617333
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 20 | lats =| latNS = N
| longd =123 | longm = 42 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Orokjeta]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 17
| p1 = '''3 pilsētas'''
| p2 = [[Orokjeta]]
| p3 = [[Osamisa]]
| p4 = [[Tanguba]]
| p5 = '''14 municipalitātes'''
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MSC
| website                  = {{URL|http://misocc.gov.ph/}}
}}
'''Rietummisamisa''' ({{val|fil|Lalawigan ng Kanlurang Misamis}}, {{val|en|Province of Misamis Occidental}}, {{val|ceb|Lalawigan sa Kasadpang Misamis}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Ziemeļmindanao]] reģionā. Administratīvi dalās 3 pilsētās, 14 municipalitātēs un sīkāk 490 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Orokjeta]], bet lielākā apdzīvotā vieta — [[Osamisa]]. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[sebuāņi]], pēc konfesionālās piederības pārsvarā [[katoļi]] (70 %) un citas kristiešu kongregācijas (ap 20 %), kā arī neliela [[musulmaņi|musulmaņu]] kopiena.

sentences: '''Akrofobija''' (nosaukums cēlies no [[grieķu valoda]]s ἄκρος ("augšējais") un φόβος ("bailes")) — [[bailes]] no augstuma. Šī [[fobija]] pieder baiļu kategorijai, kas saistīta ar telpisko diskomfortu un kustību. Bailes no augstuma tiek uzskatītas par vieglu [[neiroze]]s pakāpi, kas parasti neizraisa nekādas sekas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''D.O.A.''
| operators =
| attēls = D.O.A. (1950 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Rudolfs Mate]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Edmonds O'Braiens]]
* [[Pamela Britone]]
| mūzika = [[Dmitrijs Tjomkins]]
| oriģinālnos = ''D.O.A.''
| studija = * ''Harry Popkin Productions''
* ''Cardinal Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1950|4|21}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''D.O.A.''''' ir 1950. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors ir [[Rudolfs Mate]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edmonds O'Braiens]] un [[Pamela Britone]].

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āfrikā|Zambija]]
[[Kategorija:Zambija]]

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Karakums
 |attēls                 = Karakum.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               = Karakuma attēls no ''NASA World Wind'' kolekcijas
 | pushpin_map           = Turkmenistāna#Āzija
 | latd  =  40| latm  = 30 | lats  =  | latNS  = N
 | longd =  60| longm = 00 | longs =  | longEW = E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                = Orange_pog.svg
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Āzija]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{TKM}}
 |ģeo_apgabals           = [[Turānas zemiene]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |platība                = 350 000
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  =
 |augstums               = 450
 |pilsētas               =
 |kategorijas = nē
}}
'''Karakums''' ({{val|tk|Garagum}} — ‘melnās smiltis’) ir [[tuksnesis]] [[centrālāzija|Centrālajā Āzijā]].<ref>{{PZT|335}}</ref> Tas aizņem apmēram 70 procentus jeb 350 000 km² no [[Turkmenistāna]]s teritorijas. Tuksnesis ir reti apdzīvots — vidējais blīvums ir viens cilvēks uz 6,5 km². Neliels gada vidējais nokrišņu daudzums, robežās no 70 līdz 150 mm gadā.<ref>
{{Tīmekļa atsauce
|url=http://www.britannica.com/eb/article-9110529/Karakum-Desert
|title=Karakum Desert --  Britannica Online Encyclopedia
|publisher=www.britannica.com
|accessdate=2008-02-22
|last=
|first=
}}
</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
'''Groša likums''' ir [[datora veiktspēja]]s pieņēmums, ko veica [[Herberts Grošs]] 1953. gadā. Pieņēmums no H. Groša puses ir, ka datora veiktspēja pieaug, pieaugot datora izmaksām kvadrātā. Ja dators "A" maksā divreiz vairāk kā dators "B", tad pieņēmums ir, ka dators "A" būs līdz pat četrām reizēm veiktspējīgāks kā dators "B".<ref>https://www.encyclopedia.com/computing/dictionaries-thesauruses-pictures-and-press-releases/groschs-law</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Domā kā vecis
| attēls                   = ThinkLikeAManPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Think Like a Man''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Tims Storijs]]
| producents               = [[Vills Pakers]]
| scenārija autors         =
* [[Kīts Merimens]]
* [[Deivids A. Ņūmens]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Īlijs]]
* [[Džerijs Ferara]]
* [[Kevins Hārts]]
* [[Megana Gūda]]
* [[Regīna Hola]]
* [[Terenss Dž]]
| mūzika                   = [[Kristofers Lennercs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Rainforest Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Screen Gems]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|2|20|Panāfrikāņu filmu festivāls|2012|4|20|ASV|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/think-man-2012|title=Think Like a Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 27, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106083125/http://bbfc.co.uk/releases/think-man-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thinklikeaman.htm|title=Think Like a Man (2012) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 27, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|96,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Domā kā vecis arī]]
| imdb                     =
}}
'''"Domā kā vecis"''' ({{val|en|Think Like a Man}}) ir 2012. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Tims Storijs]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Īlijs]], [[Džerijs Ferara]], [[Kevins Hārts]], [[Megana Gūda]], [[Regīna Hola]] un [[Terenss Dž]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|2|20||bez}} Panāfrikāņu filmu festivālā. 2014. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Domā kā vecis arī]]".

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Palestīnas nacionālā administrācija
|        vietējais_nosaukums = <big>السلطة الفلسطينية</big>
''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah''
|           valsts_nosaukums = Palestīna
|           karoga_nosaukums = Palestīnas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Palestine.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Palestīnas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of the Palestinian National Authority.svg
|              kartes_attēls = Zones A and B in the occupied palestinian territories.svg
|               valsts_himna = ''[[Fida'i]]''
|admin_center = [[Rāmalla]] {{small|([[Rietumkrasts]])}}
|valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|Pagaidu {{small|(pusprezidentāla)}} valdība<ref>Elections have not been held since 2006 ({{cite web |title=The Palestinian Authority |url=http://topics.nytimes.com/topics/reference/timestopics/organizations/p/palestinian_authority/index.html}}).</ref>}}
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Mahmūds Abāss]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Salams Fajads]]
|         iedzīvotāju_skaits = 2 124 515<ref name="Ref_b">{{cite web |url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html |title=CIA – The World Factbook |publisher=cia.gov |access-date={{dat|2013|03|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|05|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20140506164505/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/we.html }}</ref>c
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 126.
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2012
|population_census = |population_census_year =
|                    IKP_PPP = $12,79 miljardi<ref name="Ref_b"/>
|              IKP_PPP_rangs =  –
|               IKP_PPP_gads = 2009
|         IKP_PPP_per_capita = $2900<ref name="Ref_b"/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs = –
|                  Gini_gads = |Gini_change =   |                       Gini =  |Gini_ref = |                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = |HDI_change =   |                        HDI =  |HDI_ref = |                  HDI_rangs =
|       neatkarības_notikums = Dibināta
|         neatkarības_datums = 1994. gada 4. maijs
|                     valūta = Izraēlas šekelis (NIS)<ref>According to Article 4 of the 1994 Paris Protocol ([http://www.mfa.gov.il/MFA/Peace+Process/Guide+to+the+Peace+Process/Gaza-Jericho+Agreement+Annex+IV+-+Economic+Protoco.htm]). The Protocol allows the Palestinian Authority to adopt additional currencies. In the [[West Bank]], the [[Jordānijaian dinar]] is widely accepted, while the [[Ēģipteian pound]] is often used in the [[Gaza Strip]].</ref>
|               valūtas_kods = ILS
|country_code = PLE
|                 laika_zona =
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST =
|             utc_offset_DST = +3
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = {{unbulleted list|+970|+972}}
|                     domēns = {{unbulleted list|[[.ps]]|[[فلسطين.]]}}
|                   piezīmes =
}}
'''Palestīnas nacionālā administrācija''' ({{val|ar|السلطة الفلسطينية}}, ''As-Sulṭah Al-Filasṭīniyyah'') ir autonoma administratīvi teritoriāla vienība, ''de facto'' [[Izraēla]]s valsts protektorāts ar pašpasludinātu centru [[Austrumjeruzaleme|Austrumjeruzalemē]]. Sadalīta divās teritoriālās vienībās: [[Gazas josla|Gazas sektorā]] un [[Rietumkrasts|Rietumkrastā]].

sentences: '''Ēze''' ir vaļēja krāsns metālu karsēšanai un kausēšanai. Kalšanai nepieciešamā dzelzs temperatūra ir 1100—1300°С, un ēze bija pirmais un vienkāršākais līdzeklis tādu sasniegt.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |title=Виды горнов |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171230060307/http://techno.x51.ru/index.php?mod=text&uitxt=273 |archivedate={{dat|2017|12|30||bez}} }}</ref> Vēsturiski to lietoja [[kalējs|kalēji]] metāla nokaitēšanai pirms apstrādes — kalšanas un rūdīsanas.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: ēze |access-date={{dat|2017|11|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref><ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/eze Oxford Dictionaries: ēze]{{Novecojusi saite}}</ref> Pirmās ēzes zināmas no vairāk kā 4000 gadu senatnes, bet Latvijas teritorijā tās pazīstamas kopš mūsu ēras sākuma. Ēze sastāv no ar [[ķieģeļi]]em izlikta, vaļēja [[pavards|pavarda]], kurā ievieto degošo vielu — agrāk koku vai ogles, mūsdienās biežāk koksu, mazutu vai deggāzi,— un pievieno tajā vai virs tās karsējamo materiālu. Pavarda sānos vai tā dibenā atstāj caurumus — dūkas, caur kuriem ar [[plēšas|plēšām]], [[ventilators|ventilatoriem]] vai [[kompresors|kompresoriem]] pievada spēcīgākai degšanai vajadzīgo papildus gaisu. Virs pavarda atrodas dūmgāzu savācējs, parasti ar [[dūmvads|dūmvadu]] un [[skurstenis|skursteni]].<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 3. sējums, 1983., 243. lpp.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = 50/50
 | oriģinālnos = ''50/50''
 |      attēls = 50 50 Poster.jpg
 |     att_izm = 220px
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Levains]]
 |  producents =
* [[Evans Goldbergss]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Bens Karlins]]
 |   scenārijs = [[Vills Reizers]]
 |     aktieri =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Braisa Dalasa Hauarda]]
* [[Andželika Hjūstone]]
 |      mūzika = [[Maikls Džakino]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Mandate Pictures]]''
* ''[[Point Grey]]''
 | izplatītājs = ''[[Summit Entertainment]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2011|9|12|Toronto kinofestivāls|2011|9|30|ASV|}}
 |      ilgums = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/5050-2011|title=50/50|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=50fifty.htm|title=50/50 (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 9, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"50/50"''' ({{val|en|50.50}}) ir 2011. gada drāma, kuras režisors ir [[Džonatans Levains]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Sets Rogens]], [[Anna Kendrika]], [[Braisa Dalasa Hauarda]] un [[Andželika Hjūstone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|9|12||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Papīra mēness
| operators =
| attēls = Paper-moon small.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Raiens O'Nīls]]
* [[Tatuma O'Nīla]]
* [[Medlina Kāna]]
* [[Džons Hillermans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Paper Moon''
| studija = ''The Directors Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|4|9}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|30,9 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Paper-Moon#tab=summary|title=Paper Moon (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Papīra mēness"''' ({{Val|en|Paper Moon}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Pīters Bogdanovičs]]. Filmā galvenās Mozesa un Edijas lomas atveido tēvs un meita [[Raiens O'Nīls|Raiens]] un [[Tatuma O'Nīla]]. Citas lomas atveido [[Medlina Kāna]] un [[Džons Hillermans]]. Filma balstīta uz Džo Deivida Brauna 1971. gada romānu ''Addie Pray''.

sentences: '''Borūdeņraži''' jeb '''borāni''' ir [[bors|bora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārie savienojumi]]. Tie ir gāzveida, šķidras vai cietas vielas ar ļoti nepatīkamu smaku. Borūdeņražiem raksturīga liela ķīmiskā aktivitāte un [[sadegšanas siltums]], tādēļ tie izraisa interesi kā [[raķešdegviela]]. Ir pazīstami borūdeņraži, kuru molekulās ir 2 līdz 20 bora atomi. Visvienkāršākais borūdeņradis BH3 ir tik reaģētspējīgs, ka tūlīt dimerizējas un brīvā veidā nav iegūstams, tomēr ir pazīstami [[kompleksie savienojumi]], kuros BH3 ietilpst kā [[ligands]]. Vienkāršākajiem borūdeņražiem ir sastāvs BnHn+4 un BnHn+6. Darbu ar borūdeņražiem jāveic īpašos traukos, lai izslēgtu [[skābeklis|skābekļa]] un ūdens tvaiku piekļuvi.

sentences: '''Pasvales līgums''' jeb '''Miera līgums starp Polijas karali un Livonijas mestru par godājamā Rīgas arhibīskapa atjaunošanu''' ({{val-la|Tractatus Pacis inter Regiam Mtem Poloniae et Magistru Liuoniae de  restitutione ac Rendissimi dni Archiepiscopi Rigensis}}) ir kopīgs nosaukums trim miera līgumiem , kurus 1557. gada 5. un 14. septembrī [[Pasvale|Pasvalē]] noslēdza [[Polijas karalis]] un [[Lietuvas dižkungs]] [[Sigismunds II Augusts]], [[Livonijas ordeņa mestrs]] [[Vilhelms fon Firstenbergs]] un [[Rīgas arhibīskapi (1255—1562)|Rīgas arhibīskaps]] [[Brandenburgas Vilhelms]]. Šie līgumi izbeidza [[Koadjuktoru karš|Koadjuktoru karu]] starp Ordeni un arhibīskapu, ka arī izveidoja slepenu Livonijas ordeņa militāro aliansi ar Polijas-Lietuvas valdnieku. Pasvales līgums bija viens no iemesliem, kāpēc [[Ivans IV]] 1558. gadā sāka [[Livonijas karš|Livonijas karu]].<ref>[https://www.letonika.lv/groups/?title=Pasv%C4%81les%20l%C4%ABgums/32174 Pasvāles līgums]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Parastās pupiņas
|         binomial = Phaseolus vulgaris
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
|           attēls = Snijboon peulen Phaseolus vulgaris.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Fabales
|         kārta_lv = Pākšaugi
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|            ģints = Phaseolus
|         ģints_lv = Pupiņas
|       apakšģints = Phaseolus sect. Phaseolus
|    apakšģints_lv = Pupiņas
|             suga = P. vulgaris
|          suga_lv = Parastās pupiņas
|         sinonīmi = {{ubl|''Phaseolus nanus'' (‘pundurpupiņas’)|''Phaseolus compessus''}}
|        izplatība = Dabiskais izplatības areāls
|  izcelsmes_vieta = [[Centrālamerika]] un [[Dienvidamerika]]
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ģeotekstils''' ir sintētisks ūdenscaurlaidīgs (drenējošs) uz grunts izklājams materiāls (polimēru ģeosintētika), kas ceļa uzbūvē kalpo apakšbūves grunts slāņa nodalīšanai no [[Sliežu ceļš|sliežu ceļa]] vai [[Autoceļš|autoceļa]] virsbūves vai grunts pamatnes nodalīšanai no vāji nesošām uzbēruma gruntīm. Ģeotekstils var būt austs, neausts vai adīts.<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 254. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Ģeotekstilu parasti izgatavo no [[polipropilēns|polipropilēna]] vai [[poliesteris|poliestera]] diegiem.

sentences:
[[Kategorija:Ziemas olimpisko spēļu dalībnieki pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Skeletonisti| ]]
[[Kategorija:Skeletons olimpiskajās spēlēs]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Linux operētājsistēmu|Ubuntu|Ubuntu}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox OS
| name = Ubuntu
| logo =
| screenshot = File:Ubuntu 23.10 with App Center - English.png
| caption = Ubuntu 23.10 "Mantic Minotaur"
| developer = [[Canonical Ltd.]]
| family = [[Linux]]
| working_state = Aktuāls
| source_model = [[Brīvā programmatūra|Brīvā un atvērtā pirmkoda programmatūra]]<ref name="Ubuntu kernel sources">{{Tīmekļa atsauce|title=kernel.ubuntu.com|url=http://kernel.ubuntu.com/git/|website=kernel.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archive-date={{dat|2018|08|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821121416/http://kernel.ubuntu.com/git/}}</ref><ref name="Ubuntu archive">{{Tīmekļa atsauce|title=Index of /ubuntu|url=http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|website=archive.ubuntu.com|access-date={{dat|2020|05|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200511162437/http://archive.ubuntu.com/ubuntu/|archivedate={{dat|2020|05|11||bez}}}}</ref>
| latest_release_version = Ubuntu 20.04 LTS
| latest_release_date = {{dat|2020|04|23|N|bez}}
| marketing target = [[Mākoņskaitļošana]], [[lietu internets]], [[personālais dators]], [[serveris]]
| language = Vairāk nekā 55 valodas
| updatemodel = [[Software Updater]]
| package_manager = [[GNOME Software]], [[APT (Debian)|APT]], [[dpkg]], [[Snappy (package manager)|Snappy]], [[flatpak]]
| supported_platforms = {{bulleted list |[[IA-32]], [[x86-64]] |[[ARM64]], [[ARMhf]] ([[ARMv7]] + [[VFPv3-D16]]) |[[ppc64le]] ([[POWER8]] un jaunāk) |[[s390x]]<ref name="supported_hardware">{{Tīmekļa atsauce |url=https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html |quote=Ubuntu 18.04 LTS Server Edition supports four (4) major architectures: AMD64, ARM, POWER8, LinuxONE and z Systems |title=Preparing to Install |work=Ubuntu Official Documentation |year=2018 |publisher=Canonical Ltd. |access-date=16 November 2018 |archive-date={{dat|2019|06|02||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190602173029/https://help.ubuntu.com/18.04/serverguide/preparing-to-install.html }}</ref>}}
| kernel_type = [[Linux kernel]]
| userland = [[GNU Core Utilities|GNU]]
| ui = [[GNOME]]
| license = [[GNU General Public License|GPL]] un citas licences
| website = {{URL|https://ubuntu.com}}
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''Romantika'' (prāmis)}}
{{novecojis}}
{{Kuģis
|vārds = ''Romantika''
|attēls =  Romantika_Helsinki.jpg|300px
|attēla paraksts = ''Romantika'' Helsinkos 2006. gadā.
|kuģa tips = kruīza [[prāmis]]
|līnija = [[Rīga]]—[[Stokholma]]
|īpašnieks = ''[[Tallink]]''
|pieraksta osta = 2002—2009: [[Tallinna]], {{EST}}
 2009—2015: [[Rīga]], {{LAT}}
 2015—2016.: Tallina, {{EST}}
2016—2022: [[Rīga]], {{LAT}}
2022—''pašlaik'': [[Ēmshāvena]], {{NLD}}
|mezgli = 22
|tonnāža = 39,864 bruto reģistra tonnas
|statuss = darbībā
|pirmais brauciens = 2002. gads
|garums = 193,80 m
|platums = 29 m
|iegrime = 6,50 m
|pasažieri = 2500 cilvēki
|gultas vietas = 2172
|kajītes = 727
|līnijmetri = 1000 m
}}

sentences: '''Morēnu''' pauguri veidojušies zem [[ledus]], ledājam uzvirzoties konkrētajai teritorijai. [[Paugurs|Pauguri]] sastāv no sarkanbrūnas mālsmilts un smilšmāla nogulumiem. Tie ir dažāda lieluma un augstuma, kā arī atšķiras pēc formas, jo var būt apaļi, iegareni ar lēzenām un stāvām nogāzēm. Pauguri izplatīti visās [[Latvija]]s augstienēs. To kopas veido pauguraines, kurās mijas atsevišķi pauguri un ieplakas. Pauguru un ieplaku mija augstienēs rada mozaīkveida ainavu. Daudzas pauguru ainavas ir vizuāli pievilcīgas un iecienītas [[tūrisms|tūristu]] vidū.{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ps
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 2000. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''PNINA''
|sponsors              = ''PITA''
|domātais-pielietojums = ar [[Palestīnas autonomija|Palestīnu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = ļoti populārs Palestīnas autonomijā
|ierobežojumi          =
|struktūra             = gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ps/ www.nic.ps]
}}

sentences:
s, Gerdenes, [[Nigaste]]s, [[Mārciena]]s, [[Cesvaines viduslaiku pils|Cesvaines pilis]] (no Polijas ''Archiwum Główne Akt Dawnych'').]]
'''Gerdene''' jeb '''Zerdene''' ({{val|la|castrum Zerdene}}) bija letgaļu [[Jersika (valsts)|Jersikas]] valsts jeb Letijas daļa, kas pieminēta 1211. gada Jersikas dalīšanas un 1213. gada zemju pārdales dokumentos. Mūsdienās uzskata, ka Gerdenes pilsnovads atradies Aiviekstes kreisajā krastā, sēļu-latgaļu jaukti apdzīvotā teritorijā. Mūsdienu kartēs Gerdenes pilsnovada zemes meklējamas [[Madonas novads|Madonas novada]] [[Ļaudonas pagasts|Ļaudonas pagastā]].

sentences:
{{Elektrodinamika}}
[[File:14. Електрични силови линии.ogv|thumb|right|280px|Elektriskā lauka līniju demonstrējums. Ar [[elektrostatiskā mašīna|elektrostatisko mašīnu]] tiek uzlādēts eļļas traukā ievietots elektrods. Eļļā iebērtas daļiņas izvietojas gar elektriskā lauka līnijām]]
'''Elektriskais lauks''' ir [[Lauks (fizika)|lauks]], kas pastāv ap jebkuru elektriski lādētu [[Fizikāls ķermenis|ķermeni]] vai [[Elektriskais lādiņš|lādiņu]], un [[Kulona likums|Kulona likumu]] var interpretēt šādi: viens no lādiņiem, piemēram <math>q_2 = q \ </math>, ir lauka avots, bet otrs, <math>q_1 \ </math>, atrodas tā radītajā laukā un uz to darbojas Kulona spēks <math>\vec{F} \ </math>.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Hanna Maļara
| vārds_orģ = ''Ганна Маляр''
| attēls = Hanna Maliar (official portrait).jpg
| att_izm = 200px
| apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>| amats = [[Ukrainas Aizsardzības ministrija|Ukrainas aizsardzības ministra]] vietniece
| term_sākums = {{dat|2021|8|4|N}}
| term_beigas =
| viceprezidents =
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
| priekštecis =
| pēctecis = <!------ Personas dati ------>
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|7|28}}
| dzim_vieta = [[Kijiva]], [[Ukrainas PSR]] (tagad {{UKR}})
| dzīves_vieta =
| mir_dati =
| mir_vieta =
| apglabāts =
| tautība =
| partija =
| apvienība =
| dinastija =
| tēvs =
| māte =
| dzīvesb =
| bērni = 1
| profesija = [[juriste]], [[Advokāts|advokāte]], [[pedagoģe]], [[politiķe]]
| alma_mater = Kijivas Starptautiskais valodniecības un tiesību institūts
| reliģija =
| paraksts =
| paraksts_izm =
| piezīmes =
}}
'''Hanna Maļara''' ({{val|uk|Ганна Василівна Маляр}}; dzimusi {{dat|1978|7|28}} [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[juriste]] un [[pedagoģe]], kura kopš 2021. gada 4. augusta ir viena no vairākiem [[Ukrainas Aizsardzības ministrija|Ukrainas aizsardzības ministra]] vietniekiem premjerministra [[Deniss Šmihaļs|Denisa Šmihaļa]] valdībā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.mil.gov.ua/ministry/kerivnicztvo/kerivnicztvo-ministerstva-oboroni-ukraini/malyar-ganna-vasilivna.html|title=archive.ph|access-date=2022-07-10|archive-date=2022-07-10|archive-url=https://archive.today/20220710215434/https://www.mil.gov.ua/ministry/kerivnicztvo/kerivnicztvo-ministerstva-oboroni-ukraini/malyar-ganna-vasilivna.html}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zakon.rada.gov.ua/go/893-2021-%D1%80|title=Про призначення Маляр Г.В. заступником Міністра оборони України|website=Офіційний вебпортал парламенту України|access-date=2023-06-16|language=uk}}</ref> Absolvējusi Kijivas Starptautisko valodniecības un tiesību institūtu, bijusi docente tajā pašā institūtā, pirms viņa sāka strādāt valsts dienestā.<ref name=":0" />

sentences:
, blīvākā elementa, kristāli]]
Par '''smagajiem metāliem''' sauc [[metāls|metālus]] ar relatīvi augstu [[blīvums|blīvumu]], [[atommasa|atommasu]] vai [[atomskaitlis|atomskaitli]]. Šis terminam nav vienotas vispārpieņemtas definīcijas, tā nozīme var mainīties atkarībā no autora un konteksta.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Baiba Bambe
|     vārds_orig =
|         attēls = B.Bambe.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1958
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = Valmierā
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki = Līgonis Bambe, Veronika Bambe, dzimusi Hahele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[brioloģija]], meža [[ekoloģija]]
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Latvijas Valsts mežzinātnes institūts „Silava”]]
|     akad_amats = vadošā pētniece
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Meža fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Voldemārs Lange]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Baiba Bambe''' ir latviešu botāniķe, brioloģe, mežzinātniece. Daudzu jaunu sūnu sugu pirmatklājēja Latvijā. Vairāk kā 100 zinātnisku publikāciju autore un līdzautore.

sentences:
'''Lipke''' var būt:
* [[Pauls Lipke]] (''Paul Lipke'') — Vācijas šahists un advokāts (1870—1955);
* [[Žanis Lipke]] (īstajā vārdā '''Jānis Lipke''') — ebreju glābējs Otrā pasaules kara laikā (1900—1987).

sentences: [[SQL]] '''Select''' vaicājums atgriež ierakstus no vienas vai vairākām [[datu bāze]]s tabulām (skatījumiem vai citiem objektiem). Select vaicājums parasti ir visbiežāk izplatītais Datu manipulēšanas valodas teikums.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 70
 | lv  = Septiņdesmit
}}

sentences: '''Bakteriofāgi''' jeb fāgi (gr. ''phagos'' - ēst) ir [[vīruss|vīrusi]], kuri inficē tikai [[baktērija]]s. Līdzīgi [[Eikariots|eikariotu]] vīrusiem, tie sastāv no [[Olbaltumviela|proteīnu]] apvalka jeb kapsīdas, kurā ietverta vīrusa ģenētiskā informācija [[Dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] vai [[Ribonukleīnskābe|RNS]] veidā. Bakteriofāgus neatkarīgi viens no otra atklāja [[Frederiks Tvorts]] (Twort) 1915. gadā un [[Fēlikss d’Erells]] (d’Herelle) 1917. gadā. Tāpat kā baktērijas, arī bakteriofāgi ir ļoti plaši izplatīti dabā (augsnē, ūdeņos u.c.).

sentences:
{{atsauces+}}
]]
]]
'''Asimetrijas koeficients''' ({{val|en|skewness}}) ir statistisks rādītājs, ar kura palīdzību var noteikt to, cik lielā mērā [[Normālsadalījums|normālsadalījuma]] zvanveida grafiks ir simetrisks attiecībā pret centrālo asi. Ja "zvana" labais zars ir izstiepts, bet kreisais aprauts (vairāk rezultātu ir ar zemākām vērtībām), tad saka, ka ''sadalījumam ir pozitīva asimetrija'', bet, ja "zvana" kreisais zars ir izstiepts, bet labais aprauts, tad — ''sadalījumam ir negatīva asimetrija''. Ja asimetrijas koeficients tuvojas [[nulle]]i (aptuveni robežās ±1 — atkarībā no izlases apjoma), tad var runāt par atbilstību normālsadalījumam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija tiosulfāta formulvienības modelis

Nātrija tiosulfāta kristālrežģa shēma

Nātrija tiosulfāta kristāli
|       citi nosaukumi = hiposulfīts, antihlors
|           CAS numurs = 7772-98-7
|      ķīmiskā formula = Na2S2O3
|              molmasa = 158,108
|              blīvums = 1667
|  kušanas temperatūra = 48,3 °C (pentahidrāta šķīšana
 kristalizācijas ūdenī)
| viršanas temperatūra = 100 °C (atšķeļ ūdeni);
 pie 220 °C sadalās
| šķīdība ūdenī        = 20,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija tiosulfāts''' (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela ([[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās [[tiosērskābe]]s [[nātrijs|nātrija]] [[sāļi|sāli]]. Labi šķīst ūdenī, veido [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]] ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā [[amonjaks|amonjakā]], bet vāji — [[etilspirts|spirtā]].

sentences:
}}
{{legend|#FFC2A0|[[Maķedonijas Republika]]}} (līdz 2019)]]
 saules simbolu (1992—1995).]]

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dzelzceļa staciju|Lubāna (stacija)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Lubāna
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Lubānas pilsētas centrs.jpg
| imagesize =
| image_caption = Lubānas amatnieku centrs
| image_flag = Flag_of_Lubāna.svg
| flag_link = Lubānas karogs
| image_shield = Coat of Arms of Lubāna.svg
| shield_link = Lubānas ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 54
| lats = 00
| latNS = N
| longd = 26
| longm = 43
| longs = 00
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Madonas novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1992]]. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Lubahn}}
| area_total_km2 = 4.4
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Lubāna}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 95
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-4830
| website = {{url|www.lubana.lv}}
| footnotes =
}}
'''Lubāna''' ir [[pilsēta]] [[Vidzeme|Vidzemē]], [[Aiviekste]]s upes krastos, {{nobr|198 km}} no [[Rīga]]s. Lubānā atrodas Madonas novada Lubānas apvienības pārvalde, [[Lubānas vidusskola]], mākslas skola, bērnudārzs, kultūras nams, bibliotēka, [[Lubānas luterāņu baznīca|luterāņu]] un katoļu baznīcas.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour = #76A8FF
 |            name = Pablo Pikaso
 |           image = Pablo picasso 1.jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Pablo Pikaso 1962. gadā
 |       birthname = Pablo Djego Hosē Fransisko de Paula Huans Nepomuseno Marija de los Remedios Kipriano de la Santisima Trinidads Martirs Patrisio Klito Ruiss i Pikaso
 |       birthdate = {{dat|1881|10|25}}
 |        location = {{flaga|Spānija|1875}} [[Malaga]], [[Spānija]]
 |       deathdate = {{Miršanas datums un vecums|df=yes|1973|4|8|1881|10|25}}
 |      deathplace = {{flaga|Francija}} [[Mužīna]], [[Francija]]
 |          places =
 |     nationality = [[spāņi|spānis]]
 |           field = gleznošana, zīmēšana, tēlniecība, keramika
 |        training =
 |        movement = [[kubisms]]
 |    famous works = "[[Aviņonas meitenes]]" (1907)<br />"[[Gernika]]" (1937)
 |        paraksts = Picasso Signatur-DuMont 1977.svg
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}

sentences:
{{Commonscat|Astronomical objects|Astronomiski objekti}}
<!-- interwiki -->

sentences: s teritorija 1576. gadā (K. Henneberga zīmēta karte).]]

sentences:
laikā [[Prešova|Prešovā]], [[Slovākija|Slovākijā]].]]
'''Liturģija''' ({{val-el|λειτουργία}}) ir ierasti publiski pasākumi, ko praktizē reliģiska grupa pēc savas ticības, likumiem un tradīcijas.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alberts Tailers
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Albert Tyler''
 |              attēls = Albert Tyler 1896 (cropped).jpg
 |             att_izm = 150
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1872|1|4}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ohaio|Glendeila|2s=Ohaio (štats)|3s=Glendeila (Ohaio)}}
 |             mir_dat = {{dat|1945|7|27}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Meina|Harpsvella}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 (1 sudraba)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       |  [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalSilver      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — kārtslēkšana vīriešiem|Kārtslēkšana]]}}
}}

sentences:
'''Intelekts''' (no {{val|la|intellegere}} — "saprast", burtiski "izvēlēties starp") ir dzīvas radības [[domāšana]]s un racionālas [[Izziņa (filozofija)|izziņas]] spēja, izmantojot izziņas rezultātus, darboties jaunā situācijā. Tā ir spēja izzināt, kas notiek apkārt.
[[Mākslīgais intelekts]] ir [[datorzinātne|datorzinātņu]] un citu [[zinātne|zinātņu]] nozare, kas pēta [[mašīna|mašīnu]] saprātīgu izturēšanos, apmācību un pielāgošanos.

sentences: '''Emulsija''' ir [[Šķidrums|šķidrā vielā]] izkliedētas citu šķidru vielu daļiņas. Emulsijas rodas no rupjām [[Dispersā sistēma|dispersām sistēmām]], kurās daļiņu izmērs ir lielāks par 100 [[Nano|n]][[Metrs|m]]. Lai emulsija būtu stabila un neslāņotos divos atsevišķos šķidrumos, ir nepieciešams pievienot [[Emulgatori|emulgatoru]].

sentences: '''Borščs''' ({{val|uk|борщ}}, {{val|ru|борщ}}, {{val|pl|barszcz}}, {{val|ro|borş}}) ir [[slāvi|austrumslāvu]] izcelsmes [[zupa]], kas ir populāra vairākās [[Austrumeiropa|Austrum-]] un [[Centrāleiropa]]s valstīs. Boršča izcelsmes vieta nav zināma,<ref>[http://rusarch.ru/rabinovich4.htm Рабинович М. Г. ''Очерки материальной культуры русского феодального города'']. — М., 1988.</ref> bet parasti uzskata, ka tas radies vai visticamāk, ka radies pašreizējās [[Ukraina]]s teritorijā.<ref name="britannica" /><ref>[https://books.google.com/books?id=c4kvrPEweOcC&pg=PA65 ''Culture and Customs of Russia'']. Schultze, Sydney (2000). Greenwood Publishing Group. pp. 65–66. ISBN 978-0-313-31101-7.</ref><ref>''Marks, Gil'' (2010). [https://books.google.com.ua/books?id=gFK_yx7Ps7cC&lpg=PP1&hl=uk&pg=PT261#v=onepage&q&f=false «Borscht»]. Encyclopedia of Jewish Food. Hoboken: John Wiley & Sons. pp. 196—200. ISBN 978-0-470-39130-3.</ref><ref>[https://www.historytoday.com/archive/historians-cookbook/russia-borscht "From Russia with Borscht"]. Lee, Alexander (August 2018). ''History Today''. 68 (8).</ref><ref>[https://web.archive.org/web/20190912004114/http://2tq.ru/slovary/borsch.html Борщ] // Российский гуманитарный энциклопедический словарь. — М.; СПб.: ВЛАДОС, 2002. — 688 с. — ISBN 5-8465-0022-6. {{krieviski}}</ref> Mūsdienās tas kļuvis par vienu no [[ukraiņu virtuve]]s simboliem.<ref>[https://web.archive.org/web/20190620092941/http://www.langet.ru/html/b/bor1.html Похлёбкин В. В. Борщ // Кулинарный словарь.] — М.: Э, 2015. — С. 42—43.</ref><ref name="Art18">Артюх Л. Ф. [http://www.history.org.ua/?termin=1.%204.%204 Україна, держава: харчування та їжа] // Енциклопедія історії України: Україна—Українці. Кн. 1 / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. Інститут історії України НАН України. — К.: В-во «Наукова думка», 2018. — 608 с.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džerijs Magvairs
| attēls = Jerry Maguire movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Jerry Maguire''
| žanrs = komēdija, romantiska filma, drāma, sporta filma
| režisors = [[Kemerons Krovs]]
| producents = * [[Džeimss Brukss]]
* [[Ričards Sakajs]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kemerons Krovs
| scenārija autors = Kemerons Krovs
| galvenajās lomās = * [[Toms Krūzs]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Renē Zelvēgere]]
* [[Kellija Prestone]]
* [[Džerijs O'Konels]]
* [[Džejs Mors]]
* [[Bonija Hānta]]
| mūzika = [[Nensija Vilsone]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Gracie Films]]''
* ''[[Vinyl Films]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{dat|1996|12|13||bez}}
| ilgums = 136 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996|title=Jerry Maguire|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 14, 2019|archive-date={{dat|2016|08|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160819075308/http://www.bbfc.co.uk/releases/jerry-maguire-1996}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jerrymaguire.htm|title=Jerry Maguire (1996)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 14, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|273,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Džerijs Magvairs"''' ({{val|en|Jerry Maguire}}) ir 1996. gada romantiska sporta drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Kemerons Krovs]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Renē Zelvēgere]], [[Kellija Prestone]], [[Džerijs O'Konels]], [[Džejs Mors]] un [[Bonija Hānta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|12|13||bez}}.

sentences: '''4. augusts''' ir gada 216. diena (217. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 149 dienas.

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = Desert Eagle
|valsts             = {{USA}}
 {{ISR}}
|tips               = [[pusautomātiskā pistole]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = Magnum Research, Israel Weapon Industries
|ražotājs           = [[Magnum Research]]

 and
 [[Israel Weapon Industries]]

(2005–current)

[[Israel Military Industries]]

(2000–2005)
(1982–1996)

[[Saco Defense]]

(1996–2000)

|ražošanā           = no [[1982. gads|1982. gada]]
|bruņojumā          =
|patronu_tips       =
[[.357 Magnum]]

[[.41 Magnum]]

[[.44 Magnum]]

[[.440 Cor-bon]]

[[.50 Action Express]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    =
|sākuma_ātrums      =
|attālums           = 200 m
|masa              = 1,6 - 2 kg
|garums             = 269, 273 un 374 mm
|stobrs             = 152 vai 254 mm
|pārlādes_sistēma   = [[magazīna]]
|patronas_aptverē   =7 - 9
|tēmēklis           = mehāniskais
|versijas           = Mark I, Mark VII, Mark XIX
|daudzums           =
}}

sentences: '''Tīzenhauzeni''' ({{val-de|von Tiesenhausen}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā krusta karu laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Prūsija|Prūsijā]], [[Lietuva|Lietuvā]], [[Polija|Polijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences: '''11. jūnijs''' ir gada 162. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (163. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 203 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Planorbulina mediterranensis.jpg
|     att_nosaukums= Planorbulinoideja ''[[Planorbulina mediterranensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Planorbulinoidea
|    virsdzimta_lv = Planorbulinoidejas
|         binomial = Planorbulinoidea <small>Schwager, 1877</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Planulinidae}}
* {{TaksoSaite|Bisacciidae}}
* {{TaksoSaite|Cibicididae}}
* {{TaksoSaite|Planorbulinidae}}
* {{TaksoSaite|Cymbaloporidae}}
* {{TaksoSaite|Victoriellidae}}
* {{TaksoSaite|Lousianinidae}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Vatikāns]]
[[Kategorija:Vatikāns]]

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Republika e Shqipërisë
|    pilnais_valsts_nosaukums = Albānijas Republika
|            valsts_nosaukums = Albania
|               karoga_attēls = Flag of Albania.svg
|            karoga_nosaukums = Albānijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Albania.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Albānijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 65px
|                 valsts_moto = Ti Shqipëri më jep nder, më jep emrin shqipëtar
(Tu, Albānija, dod man godu, tu man dod vārdu ''albānis''.)
|                valsts_himna = ''[[Hymni i Flamurit]]''
|               kartes_attēls = Europe-Albania.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Tirāna]]
|latd=41 |latm=20 |latNS=N |longd=19 |longm=48 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Tirāna]]
|              valsts_valodas = [[albāņu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Albānijas prezidenti|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Bajrams Begajs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Albānijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Edi Rama]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Osmaņu impērija]]s
|        neatkarības_notikums = Datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1912|11|28}}
|                 platība_km2 = 28 748
|               platība_rangs = 143.
|              procenti_ūdens = 4,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|          iedzīvotāju_skaits = 3 020 209
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 130.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 98
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 63.
|                     IKP_PPP = $32,259 miljardi<ref>[http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2007/02/weodata/weorept.aspx?sy=2004&ey=2008&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=914&s=PPPGDP%2CPPPPC&grp=0&a=&pr1.x=55&pr1.y=10 Starptautiskais Valūtas Fonds - Albānija (NKP)] {{en ikona}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2015.
|               IKP_PPP_rangs = 112.
|          IKP_PPP_per_capita = $11 700
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 100.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.716
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 95.
|                        Gini = 26.7
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Albānijas leks]]
|                valūtas_kods = ALL
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.al]]
|              tālsarunu_kods = 355
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num = 008
|              iso_kods_alfa2 = AL
|              iso_kods_alfa3 = ALB
}}

sentences:
[[Kategorija:Čempionāti]]
[[Kategorija:Āzijas starptautiskās sporta sacensības| ]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Altice Arena''
| native_name =
| nickname = ''Pavilhão Atlântico''
| logo_image = Pavilhão Atlântico Meo Arena - Helder Palma.jpg
| logo_caption = ''Altice'' Arēna
| image =
| map_type =
| map_alt =
| map_size =
| map_caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names = ''Pavilhão da Utopia'' (1998)
''Pavilhão Atlântico'' (1998–2013)
''MEO Arena'' (2013–2017)
| location = {{vieta|Portugāle|Lisabona}}
| broke_ground = 1996
| built = 1996—1998
| opened = 1998
| renovated =
| expanded =
| closed =
| demolished =
| owner =
| operator =
| surface =
| scoreboard =
| cost = {{€|55 miljoni}}
| architect = [[Redžino Kruzs]]
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity = 20 000
| objects =
| suites =
| record_attendance =
| dimensions =
| acreage =
| website = {{URL|http://arena.altice.pt}}
| publictransit =
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label =
| cap_other =
| tenants =
| embedded =
| caption = 200px
}}
'''''Altice Arena''''' (iepriekš saukta '''''Pavilhão da Utopia''''', '''''Pavilhão Atlântico''''', kā arī kā '''''MEO Arena''''') ir daudzfunkcionāla arēna [[Portugāle|Portugālē]], [[Lisabona|Lisabonā]], kura tika atklāta [[1998. gads|1998. gadā]] izstādes ''[[Expo '98]]'' vajadzībām. Arēna ir trešā lielākā iekštelpu arēna [[Eiropa|Eiropā]], kā arī lielākā [[Portugāle|Portugālē]] ar 20 000 cilvēku ietilpību. Arēnā notika [[2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Furfurola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H4O2
|molmasa=96,07
|blīvums=1160
|kušanas temperatūra=-36,5 °C
|viršanas temperatūra=161,7 °C
}}
'''Furfurols''' (no latīņu ''furfur'' — ‘klijas’ + ''oleum'' — ‘eļļa’) (furān-2-karbaldehīds, α furilaldehīds, C5H4O2) tīrā veidā ir bezkrāsains [[šķidrums]] ar mandeļu smaržu. Reaģējot ar gaisa skābekli, tas kļūst dzeltens. Furfurols ir heterociklisks aromātiskais [[aldehīds]] (satur [[furāns|furāna]] ciklu).

sentences:
{{cita nozīme|britu filozofu|politiķi|Džons Rasels}}
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Bērtrands Rasels
|          vārds_orig = ''Bertrand Russell''
|              attēls =Russell1907-2.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rasels 1907. gadā
|             dz_gads =1872
|          dz_mēnesis =5
|            dz_diena =18
|            dz_vieta =Trelleha (''Trellech''), [[Monmutšīra|Monmutšīrā]], [[Velsa|Velsā]]
|              m_gads =1970
|           m_mēnesis =2
|             m_diena =2
|             m_vieta =Penrindeitreta (''Penrhyndeudraeth''), [[Gvineda|Gvidenā]], [[Velsa|Velsā]]
|           pilsonība ={{GBR}}
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[analītiskā filozofija]]
|           intereses =[[ētika]], [[epistemoloģija]], [[loģika]], [[matemātika]], [[valodas filozofija]], [[zinātnes filozofija]], [[reliģija]]
|              idejas =[[loģiskais atomisms]], [[Rasela paradokss]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Gotfrīds Leibnics|Leibnics]], [[Deivids Hjūms|Hjūms]], [[Džordžs Mūrs|Mūrs]], [[Džons Maktagarts]], [[Gotlobs Frēge]], [[Alfrēds Vaitheds|Vaitheds]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Džons Stjuarts Mills|Mills]], [[Tomass Peins]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Alfrēds Aijers]], [[Rūdolfs Karnaps]], [[Kurts Gēdels]], [[Kārlis Popers]], [[Villards van Ormans Kvains|Kvains]], [[Noams Čomskis]], [[Dž. L. Ostins]], [[Sols Kripke]], [[Morics Šliks]], [[Alfrēds Tarskis]], [[Frīdrihs Vaismans]], [[Donalds Deividsons]]
|               darbi =''On Denoting'' (1905)
''Principia Mathematica'' (1910-15)
''Why I Am Not a Christian'' (1927)
''History of Western Philosophy'' (1945)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Viņš nav tevī ieķēries
| attēls                   = Notintoyouposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''He's Just Not That Into You''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kens Kvepiss]]
| producents               =
* [[Nensija Juvonena]]
* [[Maikls Disko]]
* [[Gvenna Stromana]]
| scenārija autors         =
* [[Ebija Kona]]
* [[Marks Silveršteins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Bens Afleks]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Drū Berimora]]
* [[Dženifere Konelija]]
* [[Kevins Konolijs]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
| mūzika                   = [[Klifs Eidelmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Flower Films]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2009|2|6||bez}}
| ilgums                   = 126 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hes-just-not-you-2009|title=He's Just Not That Into You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|178,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hesjustnotthatintoyou.htm|title=He's Just Not That Into You (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Viņš nav tevī ieķēries"''' ({{val|en|He's Just Not That Into You}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kas balstīta uz Grega Bērenda tāda paša nosaukuma pašpalīdzības grāmatu. Filmas režisors ir [[Kens Kvepiss]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Bens Afleks]], [[Dženifere Anistone]], [[Drū Berimora]], [[Dženifere Konelija]], [[Kevins Konolijs]] un [[Bredlijs Kūpers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|2|6||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ceļojošo bikšu māsība
 | oriģinālnos = ''The Sisterhood of the Traveling Pants''
 |      attēls = Sisterhood of the traveling pants.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Kens Kvepiss]]
 |  producents =
* [[Debra Mārtina Čeisa]]
* [[Denīze Di Novi]]
* [[Endrjū Kosovs]]
* [[Broderiks Džonsons]]
 |   scenārijs =
* [[Delija Efrona]]
* [[Elizabete Čendlera]]
 |     aktieri =
* [[Aleksisa Bledela]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Amerika Ferrera]]
* [[Embera Temblina]]
 |      mūzika = [[Klifs Eidelmens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Alcon Entertainment]]''
* ''[[Alloy Entertainment]]''
* ''[[Di Novi Pictures]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{dat|2005|6|1||bez}}
 |      ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sisterhood-traveling-pants-2005|title=The Sisterhood of the Traveling Pants|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923194404/https://www.bbfc.co.uk/releases/sisterhood-traveling-pants-2005}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=travelingpants.htm|title=The Sisterhood of the Traveling Pants (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|42 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[Ceļojošo bikšu māsība 2]]
 |        imdb =
}}
'''"Ceļojošo bikšu māsība"''' ({{val|en|The Sisterhood of the Traveling Pants}}) ir 2005. gada komēdija, kuras režisors ir [[Kens Kvepiss]]. Galvenās lomas atveido [[Aleksisa Bledela]], [[Bleika Laivlija]], [[Amerika Ferrera]] un [[Embera Temblina]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|6|1||bez}}. 2008. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Ceļojošo bikšu māsība 2]]".

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Latvijas Pasts
| logo =
| caption =
| type = [[Valsts akciju sabiedrība]]
| traded_as =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = {{dat|1992|1|2|N|bez}}
| founder =
| defunct =
| location = {{vieta|Latvija|Rīga}}
| area_served = Latvija
| key_people = Beāte Krauze-Čebotare (valdes priekšsēdētāja)
Kristaps Krūmiņš
Andris Puriņš
Jānis Kūliņš
| industry =
| products =
| services = Pasta pakalpojumi
| revenue = 89 110 milj. EUR (2018)
{{gain}}96 167 milj. EUR (2019)<ref name="ReferenceA">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.valstskapitals.gov.lv/images/userfiles/GP2019_LV_Parskats-par-valsts-un-pasvaldibu-kapitalsabiedribam-un-dalam-2019-gada_LV%281%29.pdf|title=Publiskais pārskats par valsts kapitālsabiedrībām, valstij un pašvaldībām piederošajām kapitāla daļām 2019. gadā|date=2020|access-date={{dat|2021|03|29||bez}}|archive-date={{dat|2021|01|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20210124181816/http://www.valstskapitals.gov.lv/images/userfiles/GP2019_LV_Parskats-par-valsts-un-pasvaldibu-kapitalsabiedribam-un-dalam-2019-gada_LV%281%29.pdf}}</ref>
| operating_income =
| net_income =2 010 milj.(2018)
{{loss}}1 489 milj. (2019)<ref name="ReferenceA" />
| aum =
| assets =
| equity =
| value = 111 499,8 milj. EUR (2018)
{{gain}}118 945,8 milj. EUR (2019)<ref name="ReferenceA" />
| owner =
| num_employees =
<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://jauns.lv/raksts/bizness/342620-latvijas-pasts-pern-stradajis-ar-2-miljonu-eiro-pelnu|title="Latvijas pasts" pērn strādājis ar 2 miljonu eiro peļņu|website=Jauns.lv|access-date=2021-03-29|language=lv}}</ref>
{{loss}}2300(2024)<ref name="ReferenceB">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sam.gov.lv/lv/jaunums/latvijas-pasts-jau-desmito-reizi-aicina-izveleties-labako-pastnieku-un-pasta-operatoru-katra-latvijas-regiona|title=Latvijas Pasts jau desmito reizi aicina izvēlēties labāko pastnieku un pasta operatoru katrā Latvijas reģionā {{!}} Satiksmes ministrija|website=www.sam.gov.lv|access-date=2021-03-29|language=lv}}</ref>
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{URL|http://www.pasts.lv/}}
| footnotes =
| intl =
}}
'''VAS Latvijas Pasts''' ir galvenais, valstij piederošais [[Pasts|pasta]] pakalpojumu sniedzējs, kuru dibināja 1992. gada 2. janvārī, īsi pēc [[Latvijas neatkarības atjaunošana|neatkarības atjaunošanas]]. Latvijas Pasts nodrošina plašāko pasta pakalpojumu pieejamību visā [[Latvija|Latvijas]] teritorijā, uzturot 620 pasta nodaļas. Uzņēmuma pamatfunkcija ir pasta un [[filatēlija]]s, pārvadājumu un ''ekspress'' pasta, finanšu, preses un mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšana.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāja|Fēnikss (nozīmju atdalīšana)|Fēnikss}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Fēnikss
| abbreviation = Phe
| name_latin = Phoenix
| RA = 0
| dec = −50
| areatotal = 469
| arearank = 37. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Phe''
| starmagnitude = 2,39
| neareststarname = ''ν Phe''
| stardistance = 49,1
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Eridāna]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 32
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = (MHNT) Jasminum polyanthum – flowers and buds.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = ''[[Jasminum polyanthum]]''
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Lamiales
|         kārta_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Oleaceae
|        dzimta_lv = Olīvu dzimta
|            cilts = Jasmineae
|         cilts_lv = Jasmīnu cilts
|            ģints = Jasminum
|         ģints_lv = Jasmīni
|         binomial = Jasminum
|         sinonīmi =
* ''Jacksonia''
* ''Jasminium''
* ''Menodora''
* ''Mogorium''
* ''Noldeanthus''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
'''Finks''' var būt:
* [[Edolfs Finks]] (''Adolph Jay Fink''; 1890-1956) — amerikāņu šahists;
* [[Eižens Finks]] (1885—1958) — fotogrāfs un gaišreģis Latvijā;
* [[Maikls Finks]] (''Mike Fincke''; 1967) — ASV gaisa spēku virsnieks un NASA astronauts;
* [[Robins Finks]] (''Robin Finck''; 1971) — ASV mūziķis;
* [[Torstens Finks]] (''Thorsten Fink''; 1967) — vācu futbola treneris, bijušais futbolists.

sentences: '''Vidar klases mīnu licēji''' ir divi [[Norvēģija|Norvēģijā]] ražoti kuģi — Vidar un Vale — kuri tika izgatavoti [[1977]]. gadā Norvēģijas Jūras spēku vajadzībām.

sentences: '''Verdenas līgums''' bija [[843]]. gadā [[Verdena|Verdenā]] parakstīts līgums, kura rezultātā [[Kārlis Lielais|Kārļa Lielā]] mazdēli [[Lotars I]], [[Ludviķis Vācietis]] un [[Kārlis II Plikgalvis]] sadalīja savā starpā vectēva atstāto [[Franku impērija|Franku impēriju]].

sentences:
{{Infokaste+}}
s]]
'''Kaupo no Turaidas''' ([[latīņu valoda|latīņu]]: ''Kaupo'', [[vidusaugšvācu valoda|vidusaugšvācu]]: ''Kōpe'', "Jēkabs") (? — {{dat|1217|9|22}}) bija [[Turaida (zeme)|Turaidas]] novada [[līvi|līvu]] valdnieks. [[Indriķa hronika|Indriķa hronikā]] Kaupo minēts kā '''quasi rex et senior Lyvonum de Thoreida''' t.i., gandrīz ķēniņš un Turaidas līvu vecākais.

sentences:
ir teikts, ka tas ik rītu, saulei lecot, dzimst no pelniem]]
'''Leģenda''' ({{val|la|legenda}} — ‘lasītais’) ir [[folklora|fokloras]] un [[literatūra]]s žanrs, kas galvenokārt ir [[dzeja|dzejisks]] izdomāts teiksmains, fantastisks nostāsts par kādu neparastu vietu, [[Persona|personu]] vai vēsturisku [[Notikums|notikumu]]. Mūsdienu literatūrā - sacerējums, kam raksturīga izdoma, [[fantastika]], heroika.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref> Leģendās parasti tiek stāstīts par notikumiem senos laikos. Tajās figurē [[varonis|varoņi]], kuriem nereti ir kādas pārdabiskas spējas. Notikumi parasti ir pārspīlēti, tajos ir daudz [[izdomājums|izdomājumu]]. Šī iemesla dēļ zinātnieki, īpaši vēsturnieki, neuztver leģendas par nopietnām vēsturiskajām liecībām, tajā pašā laikā nenoliedzot, ka daļa no leģendas varētu balstīties uz patiesiem notikumiem.

sentences: '''Cefeīda''' ir [[Pulsējošās zvaigznes|pulsējoša]] [[maiņzvaigznes|maiņzvaigzne]], kuras [[starjauda]] ir stingri atkarīga no [[periods|perioda]]. Cefeīdu klase nosaukta par godu [[zvaigzne]]i [[Cefejs (zvaigznājs)|Cefeja]] δ. Vispazīstamākā cefeīda ir [[Polārzvaigzne]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Iljanas līcis
| attēls       = Dao dao Islands.jpg
| paraksts     = Līča piekraste pie Pagadianas
| karte        =
  | vietaskarte          = Filipīnas#Mindanao
  | reljefa_karte = jā
  | label                =
  | paraksta_izvietojums =
| vieta        = {{PHL}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Sulavesi jūra]], [[Moro līcis]]
| plat_d= 7 | plat_m= 30 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 123| gar_m= 45 | gar_s= | gar_EW=E
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 60
| platums      = 70
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        = Bongo
| pilsētas     = [[Kotabato]], [[Pagadiana]]
}}
'''Iljanas līcis''' ({{val|fil|Look ng Illana}}, {{val|en|Illana Bay}}) ir [[Sulavesi jūra]]s līcis [[Filipīnas|Filipīnās]], [[Mindanao]] salas dienvidrietumu piekrastē, [[Moro līcis|Moro līča]] ziemeļaustrumu daļa.<ref>{{PZT|492|Moro līcis}}</ref> Austrumos to norobežo Mindanao pamatdaļa, ziemeļos un austrumos — [[Zamboangas pussala]]. Pie ieejas ap 70 km plats, iestiepjas sauszemē par 60 km. Līcī ietek vairākas upes, lielākās no kurām ir [[Mindanao (upe)|Mindanao]], kas novada uz līci lielu daļu Mindanao salas noteces. Līcī vairākas salas, lielākā no kurām ir Bongo iepretī Mindanao upes grīvai. Lielākās pilsētas krastos ir [[Kotabato]] austrumos un [[Pagadiana]] ziemeļrietumos. Nozīmīgs zvejas rajons, pēdējos gados zivju resursi stipri noplicināti nelegālu zvejas metožu dēļ.<ref>[https://www.galingpook.org/what-we-do/awards/awardees/the-illana-bay-regional-alliance-9-program/ The Illana Bay Regional Alliance 9 Program]</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|politiķi|Alfrēds Alslēbens|Alfrēds Alslēbens}}
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Alfrēds Alslēbens
| attēls              =
| amats               = [[2. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1925]]. gads
| term_beigas         = [[1928]]. gads
| dzim_dati           ={{dat|1861|09|24}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīgas apriņķis|Skultes pagasts}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1941|03|10|1861|09|24}}
| mir_vieta           =[[Poznaņa]],  [[Trešais reihs]],<br />(tagad {{POL}})
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =
| dzīvesb             =
| profesija           =krāsotājs
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Alfrēds Alslēbens''' ({{val-de|Alfred Alsleben}}; {{dat|1861|09|24|N}} — {{dat|1941|03|10|N}}) bija [[Latvija]]s vācbaltu krāsotājs un sabiedrisks darbinieks. Bijis [[2. Saeima]]s deputāts (1925—1928).

sentences:
{{notiek kosmolidojums}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = USA-214
| Nosaukums_orig         = AEHF 1
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Advanced Extremely High Frequency|AEHF]]
| KA_veids               = [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = [[A2100M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[ASV Gaisa spēki|Gaisa spēki]] {{USA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Lockheed Martin]], [[Northrop Grumman]] {{USA}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|8|14|SK}} 11:07 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Atlas V/531]] {{USA}}
| Starta_vieta           = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| Starta_laukums         = SLC-41
| Starta_valsts          = {{USA}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 14 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-027A
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 6168 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[Saules baterijas]]
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = ({{dat|2012|3|25|SK|bez}}<ref name="zarya 2012" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 69° R
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = –
| KA_nāk                 = [[USA-235]]
}}
'''USA-214''' jeb '''AEHF 1''' ('''Advanced Extremely High Frequency 1''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārais sakaru pavadonis. Tas palaists 2010. gada augustā [[ģeostacionārā orbīta|ģeostacionārajā orbītā]].
Tas ir pirmais [[Advanced Extremely High Frequency]] sistēmas pavadonis. Paredzēts sakaru nodrošināšanai ASV un tās sabiedroto bruņotajiem spēkiem.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Edvins Magnuss
| attēls              =Edvins Magnuss.png
| att_izm             =
| amats               =[[Latvijas tieslietu ministrs]]
| term_sākums         ={{dat|1919|07|13|N}}
| term_beigas         ={{dat||12|08|N}}
| premjers            =[[Kārlis Ulmanis]]
| priekštecis         =[[Eduards Strautnieks]]
| pēctecis            =[[Kārlis Pauļuks]]
| term_sākums2        ={{dat|1928|01|24|N}}
| term_beigas2        ={{dat||11|30|N}}
| prezidents2         =[[Gustavs Zemgals]]
| premjers2           =[[Pēteris Juraševskis]]
| priekštecis2        =[[Juris Pabērzs]]
| pēctecis2           =[[Baldvins Disterlo]]
| dzim_dati           ={{dat|1888|03|29}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Liepāja}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1974|9|9|1888|3|29}}
| mir_vieta           ={{vieta|Austrija|Vīne}}
| tautība             =[[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| partija             =[[Vācbaltiešu reformu partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =[[advokāts]]
| alma_mater          =[[Maskavas universitāte]]
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Edvins Magnuss''' ({{val-de|Edwin Magnus}}; {{dat|1888|03|29|N}} — {{dat|1974|09|09|N}}) bija [[Latvija]]s vācbaltiešu advokāts un sabiedrisks darbinieks. Divas reizes — 1919. un 1928. gadā — ir bijis [[Latvijas tieslietu ministrs]]. [[Vācbaltiešu reformu partija]]s biedrs un ilggadējs priekšsēdētājs.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Fairbanks''''' var būt:
* [[Fērbenksa]];
* [[Čārlzs Fērbenkss]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name         = Džordža Vašingtona Universitāte
|image_name   = George Washington University seal.png
|motto        = ''Deus Nobis Fiducia''<ref>{{tīmekļa atsauce |url= http://gwired.gwu.edu/sass/Welcome/Traditions/ |title= University Traditions & Spirit |publisher= The George Washington University Student & Academic Support Services |accessdate= 2010-08-04 |archiveurl= https://web.archive.org/web/20100616190520/http://gwired.gwu.edu/sass/Welcome/Traditions/ |archivedate= 2010-06-16 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100616190520/http://gwired.gwu.edu/sass/Welcome/Traditions/ |date=2010-06-16 }}</ref>
|established  = {{dat|1821|2|9|N|bez}}
|type         = Privāta
|endowment    = {{ASV dolārs|1,57 miljardi}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=As endowment gains level off, GW under more pressure to fundraise |work=GW Hatchet |publisher= August 28, 2013 |url=http://www.gwhatchet.com/2013/08/28/universitys-endowment-again-grows-by-single-digits-now-stands-at-1-37-billion/}}</ref>
|president    = [[Stīvens Knaps]]
|provost      = Stīvens Lermans
|chairman     = Nelsons Karbonels
|faculty      = 2663
|students     = 25 264<ref name="Enrollment and Persistence">{{tīmekļa atsauce|title=Enrollment and Persistence|url=http://www.gwu.edu/~ire/ep.htm|publisher=GWU Office of Institutional Research & Planning|accessdate=30 September 2013}}</ref>
|postgrad     = 14 907<ref name="Enrollment and Persistence"/>
|undergrad    = 10 357<ref name="Enrollment and Persistence"/>
|location     = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
|campus       =
|former_names = ''Columbian College in the District of Columbia''
|colors       = Dzeltenbrūna, zila<br/>{{color box|#EECFA1}} {{color box|#00285C}}
|nickname     =
|athletics    =
|sports       =
|affiliations =
|mascot       =
|website      = {{url|http://www.gwu.edu}}
|logo         = George Washington University logo 2012.png
}}
'''Džordža Vašingtona Universitāte''' ({{val|en|George Washington University}}) ir privāta [[universitāte]] [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šī ir lielākā augstākās izglītības institūcija Vašingtonā.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Middle East|Tuvie Austrumi}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|dabas parādību|Varavīksne (nozīmju atdalīšana)|varavīksne}}

sentences: '''Celtnis''', '''ceļamkrāns''' jeb [[Sarunvaloda|sarunvalodā]] vienkārši '''krāns''' ir [[ierīce]] lielu un smagu kravas pacelšanai un pārvietošanai, tā parasti aprīkota ar [[trīsis|trīšiem]], [[āķis|āķiem]], [[virve|virvēm]], [[trose|trosēm]], [[ķēde|ķēdēm]]. Celtņi tiek iedalīti pēc to izmantošanas mērķa, piemēram, ostās ir konteineru celtņi, kuri izkrauj un iekrauj kuģos kravu, savukārt celtniecībā izmanto cita tipa celtņus, kuru uzdevums ir pacelt vai pārvietot smagas kravas.

sentences:
{{Citas nozīmes|atstarojošu virsmu|Spogulis (nozīmju atdalīšana)|Spogulis}}
{{noformējums+}}
{{enciklopēdisks stils}}

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlētes]]
[[Kategorija:Igaunijas sportistes|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Igaunijas vieglatlēti| Vieglatlētes]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alberts Salamonskis
| vārds_orig = ''Albert Salamonsky''
| attēls = Salamonsky AA.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1839
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 18
| dz_vieta = {{Itālija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1913
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas Impērija]]  (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ebreji|ebrejs]]
| nodarbošanās = cirka mākslinieks, uzņēmējs
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V
| vecāki = Vilhelms Salamonskis, Jūlija Karē
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Līna Salamonska (Švarca)
| bērni = Jevģēnijs Marders (adoptētais dēls)
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}'''Alberts Salamonskis''' ({{val|de|Albert Salamonsky}}, 1839—1913) bija [[ebrejs|ebreju]] izcelsmes [[Krievijas Impērija]]s [[Cirks|cirka]] mākslinieks un uzņēmējs. [[Rīgas cirks|Rīgas cirka]] dibinātājs un pirmais direktors.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Luišs Vašs di Kamoinšs
|         vārds_orig = ''Luís Vaz de Camões''
|             attēls = Luís de Camões por François Gérard.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = [[1524. gads|1524]]. gada decembrī vai [[1525. gads|1525]]. gada janvārī
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Lisabona]], [[Portugāles karaliste]]
({{POR}})
|             m_gads = 1580
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 10
|            m_vieta = [[Lisabona]], [[Portugāles karaliste]]
({{POR}})
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[klasicisms]]
|   slavenākie darbi = ''[[Os Lusíadas]]'' (1572)
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Koimbras universitāte]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Šrilanka]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āziju|Šrilanka]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Šrilanka]]

sentences: '''Zināšanu pārvaldība''' ({{val-en|knowledge management}}) ir pamats organizācijas [[zināšanas|zināšanu]] radīšanai, iegūšanai, uzkrāšanai, analīzei un efektīvai izmantošanai, kas ietver sevī zināšanu koplietošanu, ar mērķi radīt papildus vērtību organizācijai.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
 |             vārds = Džordžs Gordons Bairons
 |        vārds_orig = ''George Gordon Byron''
 |            attēls = Lord Byron coloured drawing.png
 |        att_izmērs = 200px
 |     att_nosaukums =
 |           dz_gads = 1788
 |        dz_mēnesis = 1
 |          dz_diena = 22
 |          dz_vieta = {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}} [[Londona]], [[Lielbritānijas Karaliste]] (tagad {{GBR}})
 |            m_gads = 1824
 |         m_mēnesis = 4
 |           m_diena = 19
 |           m_vieta = {{flagicon image|Flag of Greece (1822-1978).svg}} [[Mesalongiona]], [[Pirmā Hellēņu republika]] (tagad {{GRE}})
 |      dzīves_vieta =
 |         pilsonība =
 |           tautība = [[angļi|anglis]]
 |           dzimums =
 |            vecāki = Katrīna Gordona, Džons Bairons
 |             brāļi =
 |             māsas =
 |      dzīvesbiedrs = Anabella Milbenka
 |             bērni = [[Ada Lavleisa]], Alegra
 |          paraksts = Autograph-LordByron.svg
 |        pseidonīms =
 |      nodarbošanās = rakstnieks, dzejnieks, revolucionārs
 |rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
 |           periods =
 |             žanri = [[dzeja]]
 |            temati =
 |      lit virzieni = [[Romantisms]]
 |  slavenākie darbi = {{ubl|“Čailda Herolda svētceļojums”|“Dons Žuans”}}
 |       ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Aleksandrs Poups]]
 |        ietekmējis = [[Aleksandrs Puškins]], [[Mihails Ļermontovs]]
 |        alma_mater =
 |       apbalvojumi =
 |          piezīmes =
 |       kategorijas =
}}

sentences: '''Skaņas ātrums''' ir [[ātrums]], ar kādu [[vibrācija]]s ([[skaņa]]) [[viļņi|viļņu]] veidā pārvietojas elastīgā vidē, t. i., cik lielu attālumu šie viļņi veic noteiktā laika posmā. Ātrums ir atkarīgs no vides blīvuma, struktūras, temperatūras u. c. (piemēram, [[ūdens|ūdenī]] skaņa izplatās daudz ātrāk nekā [[gaiss|gaisā]])

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{izolēts raksts|date=2018. gada marts}}
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Annika Jāgandere
 | vārds_orig              =
 | attēls                  = Annika Jagander.jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Annika Jāgandere 2017. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              =
 | dz. vieta               =
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Zviedrijas diplomāte
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | dzimums                 = S
}}
'''Annika Jāgandere''' ({{val|sv|Annika Jagander}}) ir [[Zviedrija]]s diplomāte. Kopš 2017. gada A. Jāgandere ir Zviedrijas vēstniece Rīgā, Latvijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.swedenabroad.se/sv/utlandsmyndigheter/lettland-riga/om-oss/ambassadens-personal/|title=Ambassadens personal|website=Sweden Abroad|access-date=2018-03-15|language=sv}}</ref>

sentences:
, [[Oklahoma|Oklahomā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]]]
'''Detektīvs''' ({{val|en|detective}}, no {{val|la|detectio}} — 'atklāšana') ir izmeklētājs, parasti tiesībsargājošas iestādes darbinieks. Viņi ievāc informāciju [[Noziegums|noziegumu]] atklāšanai, runājot ar lieciniekiem un informatoriem, vācot lietiskos [[Pierādījums|pierādījumus]] vai meklējot ierakstus [[datubāze|datubāzēs]]. Tā rezultātā viņi var arestēt [[Noziedznieks|noziedzniekus]] un nodod viņus [[tiesa|tiesāšanai]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nyc.gov/site/nypd/bureaus/investigative/detectives.page|title=Detectives - NYPD|website=www.nyc.gov|access-date=2023-06-17}}</ref> Detektīvs var strādāt [[Policija|policijā]] vai privāti.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Asteroīdu pilsēta
| operators =
| attēls = Asteroid-City-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents = * Vess Andersons
* [[Stīvens Raless]]
* [[Džeremijs Dosons]]
| scenārijs = Vess Andersons
| aktieri = * [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Džefrijs Raits]]
* [[Tilda Svintone]]
* [[Braians Krenstons]]
* [[Edvards Nortons]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Stīvens Pārks]]
* [[Ruperts Frends]]
* [[Maija Hoka]]
* [[Stīvs Karels]]
* [[Mets Dilons]]
* [[Hongs Čau]]
* [[Vilems Defo]]
* [[Margota Robija]]
* [[Tonijs Revolori]]
* [[Džeiks Raians]]
* [[Džefs Goldblūms]]
| mūzika = [[Aleksandrs Desplā]]
| oriģinālnos = ''Asteroid City''
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|23|[[Kannu kinofestivāls]]|2023|6|7|Latvija|2023|6|16|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14230388/|title=Asteroid City (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Asteroīdu pilsēta"''' ({{Val|en|Asteroid City}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeisons Švarcmans]], [[Skārleta Johansone]], [[Toms Henkss]], [[Džefrijs Raits]], [[Tilda Svintone]], [[Braians Krenstons]], [[Edvards Nortons]], [[Adriens Brodijs]], [[Līvs Šreibers]], [[Houpa Deivisa]], [[Stīvens Pārks]], [[Ruperts Frends]], [[Maija Hoka]], [[Stīvs Karels]], [[Mets Dilons]], [[Hongs Čau]], [[Vilems Defo]], [[Margota Robija]], [[Tonijs Revolori]], [[Džeiks Raians]] un [[Džefs Goldblūms]].

sentences: '''Rūsa''' ir sarkanīgs [[dzelzs]] [[oksīdi|oksīds]], kas veidojas dzelzs [[korozija]]s rezultātā, reakcijā starp dzelzi un [[gaiss|gaisa]] [[skābeklis|skābekli]] [[ūdens]] vai gaisa mitruma klātbūtnē. Rūsa galvenokārt sastāv no hidratēta [[dzelzs(III) oksīds|dzelzs(III) oksīda]] (Fe2O3·''n''H2O) un [[dzelzs(III) oksohidroksīds|dzelzs(III) oksohidroksīda]] (FeO(OH) vai hidratētā forma Fe(OH)3 jeb [[dzelzs(III) hidroksīds]]). Dzelzs korodēšanu un rūsas veidošanos sauc par '''rūsēšanu'''. Rūsa ir trausla un tās veidošanās pavājina metālu un izraisa paātrinātu dzelzs izstrādājumu nolietošanos. Rūsa arī neaizsargā metālu no turpmākas korodēšanas, atšķirībā no, piemēram, [[Alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidošanās uz [[alumīnijs|alumīnija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Coragyps-atratus-001.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta =
|      kārta_lv =
|        dzimta = Cathartidae
|     dzimta_lv = Amerikas grifi
|         ģints = Coragyps
|      ģints_lv = Amerikas melnie grifi
|       ģints_r = Amerikas melnais grifs
|          suga = C. atratus
|       suga_lv = Amerikas melnais grifs
|     izplatība =
Melnā grifa izplatības areāls iekrāsots sarkanā krāsā.
|      binomial = Coragyps atratus ([[Le Maout]], 1853)
|    iedalījums =
*Andu melnais grifs ( ''C. a. foetens'')
*Dienvidamerikas melnais grifs (''C. a. brasiliensis'')
*Ziemeļamerikas melnais grifs  (''C. a. atratus'')
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Sudraba slidas''' ir amerikāņu rakstnieces [[Mērija Meipsa-Dodža|Mērijas Meipsas-Dodžas]] [[romāns]], kurš pirmoreiz ir publicēts [[1865]]. gadā. Romāna notikumi norisinās [[Holande|Holandē]] un tā parāda nīderlandiešu dzīvi 19. gadsimta sākumā. Stāsts ir par Nīderlandē dzīvojošajiem bērniem Grēteli, viņas brāli Hansu, viņu draugiem un nelabvēļiem. Grāmatā risinās notikumi, kas maina abu bērnu dzīves.

sentences:
(''Betula humilis'')]]
'''Gada koks''' jeb '''Gada kokaugs''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, kuru kopš 2001. gada izraugās [[Latvijas Dendrologu biedrība]],<ref>[https://www.daba.gov.lv/lv/gada-dabas-simboli Gada dabas simboli] Dabas aizsardzības pārvalde Skatīts: 2022. gada 17. janvārī.</ref> tā pievēršot sabiedrības uzmanību Latvijā sastopamajiem kokaugiem. Par gada simboliem ir nosauktas gan vietējās, gan dekoratīvas svešzemju kokaugu sugas, veicinot savvaļas augu un dendroloģisko stādījumu izpēti. Gada koka nomināciju ir ieguvusi arī [[invazīva suga]] — [[ošlapu kļava]], jo Dendrologu biedrība vēlējās pievērst sabiedrības uzmanību šādu augu izraisītām problēmām un ierobežot sugas tālāku izplatību.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''''Spot''''' '''darījumi''' ir darījumi, kuru noteikumi paredz, ka [[banka]] piegādās pārdoto [[valūta|valūtu]] citai bankai pašreizējā darba dienā vai otrajā darba dienā pēc darījuma noslēgšanas, atbilstoši fiksētam [[Valūtas kurss|kursam]] darījuma slēgšanas brīdī.

sentences: '''Failu sistēmas hierarhijas standarts''' ({{val-en|Filesystem Hierarchy Standard (FHS)}}) definē [[direktoriju struktūru]] un to saturu dažādos [[Linux distributīvs|''Linux'' distributīvos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://wiki.debian.org/FilesystemHierarchyStandard|title=FilesystemHierarchyStandard - Debian Wiki|website=wiki.debian.org|access-date=2016-07-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{atsauces+}}
'''Bonus-malus''' klase ir [[Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskā apdrošināšana|Obligātās transportlīdzekļu īpašnieku civiltiesiskās apdrošināšanas]] (OCTA) sistēmas svarīga komponente, kas nodrošina objektīvu novērtējumu apdrošināšanas riskam. [[Latvija|Latvijā]] Bonus-malus sistēma darbojas kopš 2006. gada.
Bonus-malus sistēma paredz, ka transportlīdzekļu īpašniekiem, kuri brauc bez ceļu satiksmes negadījumiem, OCTA [[apdrošināšana]]s polise maksā lētāk nekā īpašniekiem, kuri pārkāpj ceļu satiksmes noteikumus. Šo sistēmu, veicot OCTA polises prēmijas aprēķināšanu un piemērojot atlaides vai piemaksas vidējai apdrošināšanas prēmijai, izmanto visas apdrošināšanas sabiedrības.

sentences: {{Commonscat|Tennis players from Bulgaria}}

sentences: '''Trīsdimensiju telpa''' ir pasaules [[ģeometriskais modelis]]. Šādai [[telpa]]i ir 3 [[dimensija]]s: augstums, platums un garums. To var uzskatīt par "skatuvi", kurā ir iespējams attēlot reāla objekta vai ģeometriskas figūras virsotņu punktu novietojumu, izmantojot augstumu, platumu un garumu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija nitrāta kristāla uzbūve

Amonija nitrāta struktūrformula

Pulverveida amonija nitrāts
|       citi nosaukumi = amonija salpetris
|           CAS numurs = 6484-52-2
|      ķīmiskā formula = NH4NO3
|              molmasa = 80,04
|              blīvums = 1730
|  kušanas temperatūra = 169 °C
| viršanas temperatūra = ~210 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 118 g/100 ml (0 °C)
150 g/100 ml (20 °C)
297 g/100 ml (40 °C)
410 g/100 ml (60 °C)
576 g/100 ml (80 °C)
1024 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija nitrāts''' jeb '''amonija salpetris''' (NH4NO3) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] un ir higroskopiska. Amonija nitrāts kristalizējas rombisku kristālu veidā. Pazīstamas sešas amonija nitrāta kristālu modifikācijas, piecas no kurām ir stabilas parastajā spiedienā. Amonija nitrātam šķīstot ūdenī, novērojama stipra temperatūras pazemināšanās.

sentences: '''3D projekcija''' ir metodes veids ar kādu trīs dimensionālie punkti tiek pārnesti uz divu dimensiju plakni. Tā kā lielākā daļa metožu ir balstīta uz pikseļu informāciju, kas tiek atainota bitu plaknēs, tā iegūstot divdimensionālu attēlu, tad šo projekcijas veidu plaši izmanto datorgrafikā, inženierijā un rasēšanā.

sentences: '''Stāmerienas sagša''' ir sevišķi krāšņa [[villaine]], kas iegūta [[latgaļi|latgaļu]] apdzīvota novada [[senkapi|senkapos]]. Sagša atrasta arheoloģiskajos izrakumos [[Stāmerienas pagasts|Stāmerienas pagastā]] pie [[Ludza ezers|Ludza ezera]], nelielas upītes krastā, netālu no "Skolu" mājām. Sagšu atrada 1898. gadā ārsts [[Ernests Putniņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce | url=http://www.letonika.lv/ | title=Putniņš Ernests}}</ref> atrokot kapu uzkalniņu, kuru pirms tam bija sedzis īpatnējs akmeņkrāvums, ko atzina par iespējamu rituālu veidojumu.<ref>Brastiņš E. Stāmereenes sagša.- Latvijas Saule, 1923, 2.nr., 10.-12.lpp</ref>

sentences: '''Kurzemes literatūras un mākslas biedrība''' ({{val|de|Kurländische Gesellschaft für Literatur und Kunst}}, 1817—1939) bija pirmā šāda veida biedrība [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] ar mērķi "iepazīstināt sabiedrību ar ikdienai derīgiem izgudrojumiem un atklājumiem un cīnīties pret kaitīgiem aizspriedumiem". 1818. gadā biedrība nodibināja Kurzemes Provinces muzeju. 2015. gadā izdeva īpaši veltītu pastmarku par godu biedrības dibināšanas 200. gadadienai.<ref>[http://pasts.lv/lv/footer/filatelija/#2015gada-plans 2015.gada pastmarku izdošanas plāns] - Latvijas Pasts</ref>

sentences:
'''Džonta''' var būt:
* [[Braiens Džonta]] (''Brian Gionta''; 1979) — amerikāņu hokejists;
* [[Stīvens Džonta]] (''Stephen Gionta''; 1983) — amerikāņu hokejists.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru
| operators =
| attēls = The Wonderful Story of Henry Sugar poster.jpg
| paraksts =
| žanrs = fantāzija, īsfilma
| režisors = [[Vess Andersons]]
| producents =
| scenārijs = Vess Andersons
| aktieri = * [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Devs Patels]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Ričards Eioeids]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Wonderful Story of Henry Sugar''
| studija = * ''American Empirical Pictures''
* ''Indian Paintbrush''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|1|[[80. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2023|9|27|Netflix}}
| ilgums = 39 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Brīnišķīgais stāsts par Henriju Cukuru"''' ({{val|en|The Wonderful Story of Henry Sugar}}) ir 2023. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] fantāzijas [[īsfilma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Vess Andersons]]. Tajā galvenās lomas atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Reifs Fainss]], [[Devs Patels]], [[Bens Kingslijs]] un [[Ričards Eioeids]]. Filma balstīta uz 1977. gada [[Roalds Dāls|Roalda Dāla]] tāda paša nosaukuma īso stāstu. Šī ir jau otrā Dāla adaptācija, kuras režisors ir Andersons, pēc 2009. gada animācijas filmas "[[Lieliskais Lapsas kungs]]".<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2023/film/global/wes-anderson-henry-sugar-the-swan-poison-ratcatcher-1235710449/|title=Wes Anderson Confirms ‘Henry Sugar’ Short Film Collection Will Include ‘The Swan,’ ‘Poison’ and ‘The Ratcatcher’|last=Shafer|first=Ellise|website=Variety|access-date=2023-09-28|date=2023-09-01|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ilgākais ceļojums
 | oriģinālnos = ''The Longest Ride''
 |      attēls = The Longest Ride poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, drāma
 |    režisors = [[Džordžs Tilmans jaunākais]]
 |  producents =
* [[Mārtijs Bouens]]
* [[Viks Godfrijs]]
* [[Nikolass Spārks]]
* [[Terēze Parka]]
 |   scenārijs = [[Kreigs Bolotins]]
 |     aktieri =
* [[Skots Īstvuds]]
* [[Brita Robertsone]]
* [[Džeks Hjūstons]]
* [[Ūna Čaplina]]
* [[Alans Alda]]
 |      mūzika = [[Marks Izems]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Temple Hill Entertainment]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|4|10||bez}}
 |      ilgums = 125 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-ride-2015|title=The Longest Ride|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2018|archive-date={{dat|2015|12|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151226141447/http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-ride-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|34 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thelongestride.htm|title=The Longest Ride (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 24, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|62,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ilgākais ceļojums"''' ({{val|en|The Longest Ride}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kas balstīta uz Nikolasa Spārksa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džordžs Tilmans jaunākais]]. Galvenās lomas atveido [[Skots Īstvuds]], [[Brita Robertsone]], [[Džeks Hjūstons]], [[Ūna Čaplina]] un [[Alans Alda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|10||bez}}.

sentences: '''Ektoparazīti''' (sengr. val. ''ektos'' - ārpus) ir sīki [[Parazītisms|parazītiski]] [[Organisms|organismi]], kas dzīvo uz vai iekš saimnieka organisma [[Epiderma|epidermas]]. Tie pārtiek no saimnieka organisma [[Asinis|asinīm]] un [[Limfa|limfas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.valtersunrapa.lv/lv/e-veikals/book/16411/kas-kur-kad-dabaszinatnes|title=Kas? Kur? Kad? Dabaszinātnes - Grāmatu nams “Valters un Rapa”|website=www.valtersunrapa.lv|access-date=2021-12-23|archive-date=2021-12-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20211223152611/https://www.valtersunrapa.lv/lv/e-veikals/book/16411/kas-kur-kad-dabaszinatnes}}</ref>

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Bādgīsa
| native_name             = ''بادغیس''
| other_name              = ''بادغیس''
| settlement_type         = vilajets
| image_skyline           =Northwestern Afghanistan.jpg
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_seal              =
| seal_size               =
| image_shield            =
| shield_size             =
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Kale i Nova]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Badghis in Afghanistan.svg
| mapsize                 =
| map_caption             =
| subdivision_type        = Valsts
| subdivision_name        = {{karogs|Afganistāna}}
| subdivision_type1       =
| subdivision_name1       =
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 20591
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 499393
| population_as_of        = 2012
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title =
| population_blank1       =
| population_blank2_title =
| population_blank2       =
| timezone                = UTC
| utc_offset              = +4:30
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| website                 =
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Alfavila
| operators =
| attēls = Alphaville1965.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, ''neo-noir''
| režisors = [[Žans Liks Godārs]]
| producents = Andrē Mišelins
| scenārijs = Žans Liks Godārs
| aktieri = * [[Edijs Konstantins]]
* [[Anna Karina]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Hovards Vernons]]
| mūzika = [[Pauls Misraki]]
| oriģinālnos = ''Alphaville''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Athos Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1965|5|5}}
| ilgums = 99 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Alfavila"''' ({{Val|fr|Alphaville}}) ir 1965. gada [[Franču jaunais vilnis|Franču jaunā vilņa]] [[Zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] ''[[neo-noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Liks Godārs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Edijs Konstantins]], [[Anna Karina]], [[Akims Tamirofs]] un [[Hovards Vernons]].

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Eiselmērs
|attēls=Houtribdijk.jpg
|paraksts=Eiselmēru un [[Markermērs|Markermēru]] atdalošais dambis
|karte=Zuiderzeewerke.png
|map = Nīderlande
| plat_d=52 | plat_m=49 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=5 | gar_m=15 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=1100
|garums=
|platums=
|Vid_dziļums=3
|Max_dziļums=5,5
|tilpums=
|augstums_vjl=0
|valstis=[[Nīderlande]], [[Vācija]],
([[Reina]]s baseinā arī:
[[Austrija]], [[Lihtenšteina]], [[Šveice]],
[[Francija]], [[Luksemburga]], [[Beļģija]])
|pilsētas=[[Amsterdama]], [[Almere]]
}}
'''Eiselmērs''' ({{val|nl|IJsselmeer}}) ir sekls mākslīgs saldūdens [[ezers]] [[Nīderlande]]s ziemeļrietumos.<ref>{{PZT|197|Eiselmēras līcis}}</ref> Izveidots 1932. gadā, kad no [[Ziemeļjūra]]s tika atdalīta [[Zeiderzē]] iekšzemes jūra. Tika izveidots 90 metrus plats un 29 kilometrus garš dambis, uz kura izbūvēta autostrāde A7. Eiselmērs caur [[Ketelmērs|Ketelmēru]] barojas no [[Reina]]s attekas [[Eisela]]s. 1975. gadā Eiselmēra dienvidaustrumu daļā ar dambi tika nodalīts [[Markermērs]], kas tagad ir hidroloģiski patstāvīga ūdenstilpe.

sentences: '''Augu aizsardzības institūts''' bija zinātniska iestāde, kas tika izveidota pēc Latvijas lauksaimnieku inicitīvas jau 1913. gadā, lai ar zinātniski pamatotām [[augu aizsardzība]]s metodēm varētu iegūt un saglabāt maksimāli augstas ražas. Laika gaitā tā vairākkārt mainījusi nosaukumu un pakļautību.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Enija
| attēls                   = Annie2014Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Annie''
| žanrs                    = komēdija, drāma, muzikāla filma
| režisors                 = [[Vills Glaks]]
| producents               =
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Vills Smits]]
* [[Kalībs Pinkets]]
* ''[[Jay-Z]]''
* [[Lorenss Brauns]]
* [[Tairens Smits]]
* Vills Glaks
| scenārija autors         =
* [[Elīna Broša Makkena]]
* Vills Glaks
| galvenajās lomās         =
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Kvevenžane Volisa]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Bobijs Keneveils]]
* [[Kemerone Diasa]]
| mūzika                   =
* [[Gregs Kērstins]]
* [[Sīa Ferlere]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2014|12|7|Ņujorka|2017|12|19|ASV|2015|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014|title=Annie|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 25, 2019|archive-date={{dat|2019|03|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190325190555/http://www.bbfc.co.uk/releases/annie-2014}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=annie2014.htm|title=Annie (2014)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 25, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|133,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Enija"''' ({{val|en|Annie}}) ir 2014. gada muzikāla komēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma mūziklu. Filmas režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Vills Glaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeimijs Fokss]], [[Kvevenžane Volisa]], [[Rouza Bairna]], [[Bobijs Keneveils]] un [[Kemerone Diasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|7||bez}} Ņujorkā.

sentences:
[[File:Antarctic Circumpolar Current.jpg|thumb|300px|Antarktikas cirkumpolārā straume (ACS). SACC{{nobr| —}} straumes dienvidu fronte, PF{{nobr| —}} polārā fronte, SAF{{nobr| —}} subantarktiskā fronte, STF{{nobr| —}} subtropiskā fronte]]
'''Antarktikas cirkumpolārā straume''' vai '''Rietumvēju straume''' ir aukstā [[okeāna straume]], kas pulksteņa rādītāju virzienā no [[rietumi]]em uz [[austrumi]]em pilnībā apliec [[Antarktīda]]s kontinentu. Straume ir dominējošā [[ūdens]] cirkulācija [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] un ar 125—147 [[sverdrups (mērvienība)|sverdrupiem]] ir pasaules lielākā okeānu straume.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/southern/antarctic-cp.html |title=Surface Currents in the Southern Ocean |access-date={{dat|2013|02|15||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100614102611/http://oceancurrents.rsmas.miami.edu/southern/antarctic-cp.html }}</ref>

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds = Šamils
|          vārds_orig = شامل الداغستاني<br>Шами́л
|              attēls = Shamil by Denier.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Šamila fotoportrets (1859).
|             dz_gads = 1797
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Gimri]], [[Dagestāna]]
|              m_gads = 1871
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 4
|             m_vieta = [[Medīna]], [[Hidžāzs]], [[Osmaņu impērija]]
|     dienesta_pakāpe =
|           pilsonība =
|             tautība = [[avāri|avārs]]
|            paraksts =
|              pakāpe =
|      dienesta_laiks =
|              valsts =
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Kaukāza karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Azərbaycan Respublikası''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Azerbaidžānas Republika
|            valsts_nosaukums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Azerbaidžānas himna|Azərbaycan Respublikasının Dövlət Himni]]''
|               karoga_attēls = Flag of Azerbaijan.svg
|            karoga_nosaukums = Azerbaidžānas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Azerbaijan.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Azerbaidžānas ģerbonis
|                 symbol_type = Ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|               kartes_attēls = Azerbaijan (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Baku]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[azerbaidžāņu valoda]]
|                     demonym = [[azerbaidžāņi]]
|              valsts_iekārta = [[Unitāra valsts|unitāra]] [[konstitucionāla republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Azerbaidžānas prezidenti|Valsts prezidents]]
|                valsts_galva = [[Ilhams Alijevs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|               valsts_galva2 = [[Ali Asadovs]]
|        neatkarības_iegūšana = [[PSRS sabrukums]]
|        neatkarības_notikums = [[Azerbaidžānas PSR]] pārdēvēta par Azerbaidžānas Republiku [[Padomju Savienība|PSRS]] sastāvā.
|          neatkarības_datums = {{dat|1990|11|19}}
|       neatkarības_notikums2 = Deklarēta
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1991|8|30}}
|       neatkarības_notikums3 = Pilnībā neatkarīga
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1991|10|18}}
|                 platība_km2 = 86600
|               platība_rangs = 114.
|              procenti_ūdens = 1,6
|          iedzīvotāju_skaits = 9 494 600<ref>{{Tīmekļa atsauce| last =| first =| authorlink =| coauthors =| title =Azerbaijan's population reaches nine million| work =| publisher =News.Az| year =2011| url =http://news.az/articles/6661| doi =| accessdate =2011-01-18| archiveurl =https://web.archive.org/web/20141204074317/http://news.az/articles/6661| archivedate =2014-12-04}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce | last = | first = | authorlink = | coauthors = | title =Nine millionth Azerbaijani citizen born | work = | publisher =Today.Az | year =2011 | url =http://today.az/news/society/59532.html | doi = | accessdate =2011-01-18 | archive-date =2018-12-24 | archive-url =https://web.archive.org/web/20181224184410/http://today.az/news/society/59532.html }}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 89.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 105,8
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 103.
|                     IKP_PPP = $102811 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2013
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = USD 11 044
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0.747
|                    HDI_gads = 2013
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 76.
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2008
|             Gini_kategorija = vidējs
|                  Gini_rangs = 58
|                      valūta = [[Azerbaidžānas manats|manats]]
|                valūtas_kods = AZN
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +4
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.az]]
|              tālsarunu_kods = 994
|                iso_kods_num = 031
|              iso_kods_alfa2 = AZ
|              iso_kods_alfa3 = AZE
}}
'''Azerbaidžāna''' ({{val|az|Azərbaycan}}), oficiāli '''Azerbaidžānas Republika''' (''Azərbaycan Respublikası'') ir valsts [[Aizkaukāzs|Aizkaukāza]] austrumu daļā un tā aizņem teritoriju uz dienvidiem no [[Kaukāzs|Kaukāza]] kalniem. To austrumos apskalo [[Kaspijas jūra]]. Robežojas ar [[Krievijas Federācija]]s sastāvā esošo [[Dagestāna|Dagestānu]] ziemeļos, ar [[Gruzija|Gruziju]] ziemeļrietumos, ar [[Armēnija|Armēniju]] rietumos, bet dienvidos ar [[Irāna|Irānu]]. Azerbaidžānas platība ir 86 600 km². Pusi Azerbaidžānas teritorijas aizņem kalni, bet pārējo zemienes. Azerbaidžāna ar 10,3 miljoniem iedzīvotāju ir 90. apdzīvotākā valsts pasaulē.

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Burkina Faso|Burkinafaso}}

sentences:
]]
'''Izmirstošas sugas''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] un citu [[organisms|organismu]] [[suga]]s, kas atrodas uz [[izmiršana]]s robežas. Izmirstošo sugu rādītāji parasti ir [[populācija]]s strauja samazināšanās, piemēram, sugas nespējai pielāgoties [[dabiskā vide|dabiskās vides]] izmaiņām, [[malumedniecība]] vai citi iemesli, kā rezultātā samazinās īpatņu skaits. Apdraudēto sugu uzraudzību kopš 1966. gada ir uzņēmusies [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība]] (IUCN). Tā globāli un sistemātiski apdraudētās sugas iekļauj "[[Sarkanā grāmata|Sarkanajā grāmatā]]". "[[Latvijas Sarkanā grāmata|Latvijas Sarkanajā grāmatā]]" ir iekļautas sugas, kas ir apdraudētas Latvijas līmenī.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Kazaņas Federālā Universitāte
''Казанский федеральный университет''
''Казан федераль университеты''
''Qazan federal universitetı''
|attēla_nos   = Kazan State University from the 2 Korpus.jpg
|att_izm      = 237px
|att_apraksts = Galvenā ēka
|moto         =
|dibin        = [[1804]]. gadā
|valsts       = Krievijas Federācija
|vieta        = [[Kazaņa]]
|tips         = Publiskā
|dotācijas    =
|rektors      = [[Iļšats Gafurovs]]
|pasniedz     = 2300<ref name="KFU">[http://kpfu.ru/ kpfu.ru]</ref>
|studenti     = 44 000
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://kpfu.ru/eng kpfu.ru/eng]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Šordiča
|native_name   = ''Shoreditch''
|image         = Shoreditch_High_St_N.JPG
|caption       = Šordičas Haistrīta
|coordinates   =
|location      = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Londona|Haknija}}
|designer      =
|type          = Rajons
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      =
|open          =
|dedicated_to  =
|map_image     = Londonas centrs#Londona#Apvienotā Karaliste
|latd  =51 |latm  =31 |lats  =33 |latNS  =N
|longd =0 |longm =4 |longs =40 |longEW = W
|lat           =
|long          =
|extra         =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|etnolingvistisku grupu|filmu|Baltu ciltis (filma)}}
{{Infobox ethnic group
| group = Balti mūsdienās
| poptime = ~'''5,6 miljoni'''
| region1 = [[Latvieši]]
| pop1    = ~1,5 miljoni
| region2 = [[Lietuvieši]]
| pop2    = ~4,1 miljoni
| related = [[baltkrievi]], [[kriviči]]
| rels    =
| langs   = [[baltu valodas]]
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Balti''' ({{val|lt|baltai}}) ir [[Indoeiropieši|indoeiropiešu]] cilšu un tautu grupa, kas senāk apdzīvoja plašu reģionu no [[Polija]]s līdz [[Viduskrievija]]i. Baltiem raksturīgajās [[indoeiropiešu valodu saime]]s [[Baltu valodas|baltu valodās]] mūsdienās runā tikai [[vidusbalti]] — [[latvieši]] un [[lietuvieši]]. [[Rietumbalti]] un [[austrumbalti]] gadsimtu gaitā vai nu gāja bojā vai tika [[pārtautošana|pārtautoti]].

sentences: '''Asaras''' ir [[ķermeņa šķidrums]], kuru izdala [[asaru dziedzeri]]. Procesu, kad izdalās asaras, sauc par '''asarošanos'''. Asarošanu var izsaukt dažādi iemesli, piemēram, emocionālu jūtu dēļ var sākt [[raudāšana|raudāt]] vai acī ir iekritis kāds svešķermenis.  Aptuveni 99% no asarām veido [[ūdens]]. Atlikušo procentu lielākoties veido dažādas neorganiskas vielas — [[nātrija hlorīds]], [[nātrija karbonāts]], [[magnijs|magnija]] sāļi un citas vielas.

sentences:
]]
'''Plūdi''' ir [[dabas parādība]], kad [[ūdenstilpe|ūdenstilpēs]] paaugstinās [[ūdens]] līmenis un applūst to tuvumā esošā [[sauszeme]]. Galvenie plūdu iemesli ir ilgstoši [[nokrišņi]], [[sniegs|sniega]] kušana, [[cunami]], [[ledus]] sastrēgumi, kā rezultātā esošās [[ūdenstece]]s ([[upe]]s) nespēj aizvadīt ūdeni. Plūdi var būt arī tad, ja ūdens līmeņa celšanos neiztur kāds [[dambis]], [[aizsprosts]] vai cita aizsargkonstrukcija un tad applūst plašas teritorijas. [[Latvija]]s teritorijā plūdu cēloņi ir vētras uzplūdi [[jūra]]s piekrastē un strauja ūdens līmeņu celšanās [[upe|upēs]] un [[ezers|ezeros]] palu un lietus uzplūdu laikā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Turkish Airlines''<br />''Türk Hava Yolları''
| logo                 = Turkish_Airlines_logo_2019_compact.svg
| logo izmērs          = 300px
| attēls               = VT-JEM@LHR 16SEP13 (9775923834).jpg
| attēla izmērs        = 280px
| attēla paraksts      = ''[[Boeing 777|Boeing 777-35RER]]'' 2013. gadā
| IATA                 = TK
| ICAO                 = THY
| izsaukums            = TURKISH
| dibināta               = 1933. gads
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Ataturka starptautiskā lidosta]]
| citas bāzes            = ''Esenboğa'', ''Sabiha Gökçen''
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  = ''[[Star Alliance]]''
| flote                  = 299<ref name="FACT_SHEET 2016" />
| galamērķi              = 284
| sauklis              =
| mātes kompānija      = ''Türk Hava Yolları A.O.'', {{TUR}}
| galvenā mītne        = [[Stambula]], {{TUR}}
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = [http://www.turkishairlines.com turkishairlines.com]
}}
]]
'''''Turkish Airlines''''' ({{val|tr|Türk Hava Yolları}}) ir [[Turcija]]s nacionālā [[lidsabiedrība]]. Tā dibināta 1933. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Ataturka starptautiskā lidosta|Ataturka starptautiskajā lidostā]] [[Stambula|Stambulā]].

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Koronālos līdzskaņus''' , sauktus arī par '''priekšējiem mēleņiem''', artikulē ar kustīgo [[mēle]]s galu.<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vilhjalmurs Stefansons
|     vārds_orig = ''Vilhjalmur Stefansson''
|         attēls = Vilhjalmur Stefansson.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = [[Manitoba]], [[Kanāda]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Hanovera (ASV)|Hanovera]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[kanādieši|kanādietis]]
|   nodarbošanās = polārpētnieks, etnogrāfs, rakstnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Jouhans Stefansons,<br />Ingibjorga Johannesdotira
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Evelīna Švarca
|          bērni =
|       paraksts = Stefansson-inscript.jpg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vilhjalmurs Stefansons''' ({{val|is|Vilhjálmur Stefánsson}}; dzimis {{dat|1870|11|3}}, miris {{dat|1962|8|26}}) bija [[islandieši|islandiešu]] izcelsmes [[Kanāda]]s [[polārpētnieks]], etnogrāfs un rakstnieks.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Tatjana Ļebedeva
 |      vārds_orig = ''Татьяна Лебедева''
 |          attēls = Osaka07 D4A Tatyana Lebedeva interviewed.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1976|7|21}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Baškīrijas APSR|Sterļitamaka}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{RUS}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]<br />[[Trīssoļlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[2000. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 4 ([[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]], [[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 7,33 [[Metrs|m]]
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 15,34 [[Metrs|m]]
 |           PR2_d = Trīssoļlēkšana
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Tatjana Ļebedeva''' ({{val|ru|Татьяна Романовна Лебедева}}; dzimusi {{dat|1976|7|21}} [[Sterļitamaka|Sterļitamakā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]], [[Krievija|Krievijā]]) ir Krievijas [[vieglatlētika|vieglatlēte]], kura startēja [[tāllēkšana]]s un [[trīssoļlēkšana]]s sacensībās, bija daudzu starptautisku turnīru medaļu ieguvēja, tai skaitā Olimpisko spēļu, Pasaules un Eiropas čempione.

sentences: '''Ķēde''' ir savienotu detaļu [[virkne]], kas parasti ir izgatavota no [[Metāli|metāla]] un kuras fizikālās raksturiezīmes ir līdzīgas [[Virve|virvei]] — lokana un ieliekusies, kad nav nospriegota, bet taisna un stingra, kad ir nospriegota. Ķēde var sastāvēt no diviem vai vairākiem posmiem. Ķēdes var klasificēt pēc to uzbūves, kas parasti ir atkarīgs no tās paredzētā pielietojuma:

sentences: '''Interference''' ir viļņu ([[Mehāniskie viļņi|mehānisko]], [[Elektromagnētiskie viļņi|elektromagnētisko]] u.c.) pārklāšanās telpā un savstarpējā mijiedarbība. Mijiedarbības rezultātā dažos telpas apgabalos viļņu [[Viļņu intensitāte|intensitāte]] palielinās, bet citos samazinās. Vietās, kur intensitāte palielinās notiek '''konstruktīva interference''', bet vietās, kur samazinās - '''destruktīva interference'''. Lai būtu iespējams novērot interferenci, nepieciešami vismaz divi viļņu avoti, tiesa gan tie var būt [[Sekundārs viļņu avots|sekundāri]].

sentences: '''''Dzintarjūra''''' ir sarīkojumu deju studija, kas darbojas Rīgas Skolēnu pilī. Nosaukumu 1982.gadā [[Rīgas Skolēnu pils]] [[sarīkojumu dejas|sarīkojumu deju]] kolektīvam deva vadītāji Maija un Ernests Poreiteri, bet vēl agrāk ar nosaukumu ''Dzintara jūra'' iepriekšējais sarīkojumu deju kolektīva vadītājs Igors Biļanskis rīkoja plašus starptautiskus deju konkursus. Šobrīd deju studijā darbojas pedagogi Vilmārs un Lolita Ivuškāni.

sentences: '''Neminerāls''' ir [[mineraloģija|mineraloģijā]] samērā reti lietots termins, kas apzīmē dabā atrodamu vielu, kā īpašības neļauj to pieskaitīt [[minerāls|minerāliem]] (tai skaitā arī [[iezis|iežiem]], kas sastāv no minerāliem) un [[mineraloīds|mineraloīdiem]]. Termins apvieno daudzus savstarpēji krasi atšķirīgus materiālus, ko vieno tas, ka tiem nepiemīt kaut viena no šādām minerālu īpašībām: ciets [[viela|agregātstāvoklis]], ar [[kristāliskā struktūra|kristālisku struktūru]], neorganisks, homogēns.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Fomalhauts
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Dienvidu Zivs Alfa, Dienvidu Zivs α
|           zvaigznājs = [[Dienvidu Zivs]]
|           rektascensija = 22h 57m 39,0465s
|            deklinācija = −29° 37′ 20,050″
|      redzamais spožums = 1.16
|     absolūtais spožums = 1.72
|                   masa = 1.92 ± 0.02
}}
'''Fomalhauts''' (no [[arābu valoda|arābu]]: فم الحوت ''fam al-hut'' – 'Zivs mute'<ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 234.</ref>), pazīstams arī kā '''Dienvidu Zivs Alfa''' jeb '''Dienvidu Zivs α''' (''α PsA, Alpha PsA, Alpha Piscis Austrini''), ir spožākā [[zvaigzne]] [[Dienvidu Zivs]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]], kā arī [[spožāko zvaigžņu saraksts|astoņpadsmitā spožākā zvaigzne]] nakts debesīs.<ref name=":1" /> Fomalhauts, tāpat kā [[Vega]], atrodas aptuveni 25,1 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā un tiek [[spektra klase|klasificēts]] kā A3V tipa zvaigzne.<ref name=":1">Rees, M. (ed.). ''Universe: The Definitive Visual Guide''. London: Dorling Kindersley, 2012. P. 253.</ref><ref>Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 230.</ref> Diametra ziņā Fomalhauts ir gandrīz 1,8 reizes lielāks par Sauli, arī masas ziņā tas ir gandrīz divas reizes lielāks par [[Saule|Sauli]] — 1,92 Saules masas.<ref name=":0">Schaaf, F. ''The Brightest Stars: Discovering the Universe through the Sky's Most Brilliant Stars''. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2008. P. 235.</ref><ref name=":2">Mamajek, E.E. [[arxiv:1206.6353|"On the Age and Binarity of Fomalhaut"]]. ''Astrophysical Journal Letters.'' 754 (2): L20. August, 2012. Atjaunināts 21.11.2015.</ref><ref name=":3">[http://exoplanet.eu/catalog/fomalhaut_b/#9610 "Formalhaut b"]. ''Exoplanet.eu''. Atjaunināts 21.11.2015.</ref> Fomalhauta vidējā virsmas temperatūra ir aptuveni 8500 [[kelvins|K]], līdz ar to tas ir arī vismaz 16 reizes spožāks par Sauli.<ref name=":1" /><ref name=":3" /> Savukārt tā vecums tiek mērīts ap 450 miljoniem gadu.<ref name=":2" /> [[2008. gads|2008]]. gadā pie Fomalhauta tika atklāta [[citplanēta]], kurai tika dots nosaukums Fomalhauts b.<ref name=":3" /> Vēlāk tika nolemts, ka šī atklātā planēta patiesībā ir [[Kosmiskie putekļi|kosmisko putekļu]] mākonis, kura centrā varētu atrasties vai neatrasties [[pundurplanēta]] vai [[asteroīds]].<ref name=":4">{{Tīmekļa atsauce|url=https://exoplanetarchive.ipac.caltech.edu/docs/2020news.html|title=2020 Exoplanet Archive News|website=exoplanetarchive.ipac.caltech.edu|access-date=2022-09-08}}</ref>

sentences:
'''Bēkons''' ({{val|en|Bacon}}) var būt:
* [[Frānsiss Bēkons]] (''Francis Bacon''; 1561—1626) — angļu filozofs;
* [[Rodžers Bēkons]] (''Roger Bacon''; ap 1219/1220 ― ap 1292) — 13. gadsimta angļu franciskāņu mūks, teologs.

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums=Gajānas Universitāte<br />''The University of Guyana''
|attēla_nos=
|att_izm=
|att_apraksts=
|moto=
|dibin=[[1963. gads|1963. gadā]]
|valsts=Gajāna
|vieta=[[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtauna]]
|tips=
|dotācijas=
|rektors=
|pasniedz=
|studenti=
|publik=
|asociācijas=
|trangs=
|arangs=
|mlapa=https://www.uog.edu.gy/newsletters/applications-are-now-open-1/
|attēls=University_of_Guyana_Coat_of_Arms.svg
}}'''Gajānas Universitāte''' ({{val|en|The University of Guyana}}) ir augstākās izglītības iestāde un [[Džordžtauna (Gajāna)|Džordžtaunā]], [[Gajāna|Gajānas Kooperatīvās Republikas]] galvaspilsētā.

sentences: '''Piens''' ir [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piena dziedzeri|piena dziedzeru]] [[sekrēcija]]s produkts. Dabā tas paredzēts kā [[barība]] zīdītāju jaunajiem pēcnācējiem, kamēr tie nav spējīgi [[gremošana|sagremot]] cita veida barību.

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Vanādija(V) oksīds
|                 attēls =
Vanādija(V) oksīda kristāliskā struktūra

Vanādija(V) oksīda pulveris
|         citi nosaukumi = Divanādija pentoksīds, vanādija pentoksīds
|             CAS numurs = 1314-62-1
|        ķīmiskā formula = V2O5
|                molmasa = 181,8800
|                blīvums = 3350
|      blīvuma komentārs = <ref name="CRC" />
|    kušanas temperatūra = 670 °C<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|   viršanas temperatūra = 1750 °C (sadalās)
|          šķīdība ūdenī = 8,0 g/L (20 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Vanādija(V) oksīds''' (zināms arī kā '''vanādija pentoksīds''') ir [[ķīmiskais savienojums]], [[vanādijs|vanādija]] [[oksīds]] tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Vanādija pentoksīds ir oranži dzeltena cieta viela,<ref name="Elements">{{Grāmatas atsauce |title=Chemistry of the Elements. 2nd edition |last=Greenwood |first=N. N. |author2=A. Earnshaw |year=1998 |publisher=Butterworth-Heinemann}}</ref> tā hidratētas formas ir izteiktāk oranžas. Tas ir [[amfotēriskums|amfotērs]] oksīds, kā arī [[oksidētājs]]. Dabā sastopams ļoti reta [[minerāls|minerāla]] ščerbinaīta veidā.<ref name="Mineral">{{Tīmekļa atsauce |url=http://webmineral.com/data/Shcherbinaite.shtml |title=Shcherbinaite Mineral Data |accessdate=2019-04-15 |work= |publisher= |date= }}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Sievietes pēc valsts|Baltkrievija]]
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki| Sievietes]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       = 235px
| attēls        = Fragaria virginiana 2427.JPG
| att_izmērs    = 235px
| att_nosaukums = Virdžīnijas zemene (''Fragaria virginiana'')
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Fragaria
| ģints_lv      = Zemenes
| suga          = Fragaria virginiana
| suga_lv       = Virdžīnijas zemene
| binomial      = Fragaria virginiana
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}
'''Virdžīnijas zemene''' (''Fragaria virginiana'') ir viena no divām savvaļas [[zemene|zemeņu]] sugām, kas tika sakrustotas, lai radītu mūsdienu [[dārza zemene|dārza zemeni]] (otra suga ir [[Čīles zemene]]).

sentences:
[[File:20051129 northlake-il5.jpg|thumb|250px|Protestētājs no Vestboro baptistu baznīcas]]
'''Homofobija''' ir negatīvo [[attieksme|attieksmju]] kopums pret [[homoseksualitāte|homoseksualitāti]] vai cilvēkiem, kas sevi identificē kā [[lesbiete|lesbieti]], [[gejs|geju]], [[biseksualitāte|biseksuāli]] vai [[transpersona|transpersonu]] ([[LGBT]]). Tā izpaužas kā [[antipātija]], [[nicinājums]], [[aizspriedumi]] un [[naids]], tās cēlonis var būt iracionālas [[bailes]], dažkārt arī [[reliģiskā pārliecība]].<ref>{{Grāmatas atsauce|author=Mark McCormack|title=The Declining Significance of Homophobia|url=http://books.google.com/books?id=aQZFW3DrKSYC&pg=PA35|accessdate=31 July 2013|date=2013. gada 23. maijs|publisher=Oxford University Press|isbn=978-0-19-999094-8|page=35}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
{{cita nozīme|2008. gada karu starp Krievijas Federāciju un Gruziju|1921. gada karu starp Krievijas PFSR un Gruzijas Demokrātisko Republiku|Krievijas—Gruzijas karš (1921)}}

sentences: '''Konīdijas''' ir sīkas sēņu [[šūna]]s, kuras atdalās no īpašu [[hifas|hifu]] - konīdijnesēju galiem. Dažreiz konīdijas veidojas īpašās tvertnēs - [[piknīdijas|piknīdijās]].

sentences:
'''Kalnu kristāls''' (no {{val|el|κρύσταλλος}} — ‘ledus’, grieķi ar šo vārdu apzīmēja arī citas cietas, caurspīdīgas vielas) ir [[minerāla varietāte]], bezkrāsains, absolūti caurspīdīgs [[kvarcs|kvarca]] paveids (SiO2).
Tīri, viendabīgi kalnu kristāli ir reti sastopami.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Enantskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C7H14O2
|molmasa=130,19
|blīvums=910
|kušanas temperatūra=—10,5 °C
|viršanas temperatūra=223 °C
}}
'''Enantskābe''' (n-heptānskābe, heksānkarbonskābe, С6Н13СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Enantskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu sasmakuša [[sviests|sviesta]] smaku. Ūdenī šķīst tikai nedaudz, bet labi šķīst [[etilspirts|spirtā]] un [[ēteris|ēterī]]. Enantskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''heptanātiem'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kāzu rīkotāja
| attēls                   = The Wedding Planner Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Wedding Planner''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Ādams Šenkmens]]
| producents               =
* [[Pīters Ābramss]]
* [[Debora Del Preta]]
* [[Dženifere Džibgota]]
* [[Roberts R. Levi]]
* [[Džidži Prickere]]
| scenārija autors         =
* [[Maikls Elliss]]
* [[Pamela Falka]]
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Lopesa]]
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Bridžete Vilsone-Samprasa]]
* [[Džastins Čamberss]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Alekss Roko]]
* [[Džoanna Glīsone]]
* [[Čārlzs Kimbro]]
| mūzika                   = [[Mērvins Vorrens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Intermedia]]''
* ''[[Tapestry Films]]''
* ''[[Dee Gee Entertainment]]''
* ''[[Prufrock Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|1|26}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wedding-planner-2000|title=The Wedding Planner|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 2, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403012546/http://www.bbfc.co.uk/releases/wedding-planner-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weddingplanner.htm|title=The Wedding Planner (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= April 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|94,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kāzu rīkotāja"''' ({{val|en|The Wedding Planner}}) ir 2001. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Ādams Šenkmens]]. Galvenās lomas atveido [[Dženifere Lopesa]], [[Metjū Makonahijs]], [[Bridžete Vilsone-Samprasa]], [[Džastins Čamberss]], [[Džūdija Grīra]], [[Alekss Roko]], [[Džoanna Glīsone]] un [[Čārlzs Kimbro]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|1|26||bez}}.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Alderney
Aurigny
|    pilnais_valsts_nosaukums =
|            valsts_nosaukums = Alderney
|               karoga_attēls = Flag of Alderney.svg
|            karoga_nosaukums = Oldernijas karogs
|              ģerboņa_attēls =
|           ģerboņa_nosaukums =
|             ģerboņa_platums =
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = LocationGuernsey.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Sentanna]]
| latd=49 | latm=43 | latNS=N | longd=2 | longm=12 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls = Valdības vadītājs
|                valsts_galva = Normens Brouzs
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija
([[Gērnsija]]s beilivikas daļa)
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Atdalījās no [[Normandija]]s
|          neatkarības_datums = [[1204]].g.
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|       neatkarības_notikums3 =
|         neatkarības_datums3 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 8
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads =
|          iedzīvotāju_skaits = 2400
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|                valūtas_kods = GBP
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = .gg (Gērnsija)
|              tālsarunu_kods =
|                    piezīmes =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Oldernija''' ({{val|en|Alderney}}; {{val|fr|Aurigny}}; [[olderniešu valoda|olderniešu]]: ''Aoeur'gny'') ir [[Apvienotās Karalistes monarhs|Britu kroņa]] teritorija [[Lamanšs|Lamanša]] šaurumā, daļa no [[Gērnsija]]s [[beilivika]]s. Trešā lielākā no [[Normandijas salas|Normandijas salām]] ir 5 km gara un 2,5 km plata.

sentences: '''25. aprīlis''' ir gada 115. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (116. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 250 dienas. Ziemeļu puslodē pēdējā diena, kurā var būt [[Lieldienas]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Acetona struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CO
|molmasa=58,08
|blīvums=790
|kušanas temperatūra=178,2 K (-94,9 °C)
|viršanas temperatūra=329,4 K (56,3 °C)
}}
'''Acetons''' (propanons, dimetilketons, 2-propanons; (CH3)2CO) ir vienkāršākais, pazīstamākais un svarīgākais [[ketoni|ketons]]. Acetons ir gaistošs, bezkrāsains, viegli uzliesmojošs šķidrums ar raksturīgu smaržu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rojas Svētā apustuļa Andreja Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Rojas katoļu baznīca.JPG
| image_size            = 250px
| caption               = Rojas katoļu baznīca 2017. gadā
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 57 | latm  = 30  | lats  = 19 | latNS  = N
| longd = 22 | longm = 47  | longs = 55 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Talsu novads]], [[Rojas pagasts]], [[Roja]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] <br />Toms Priedoliņš
| website               =
| architecture_style    = [[modernisms]]
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = [[2005. gads|2005]]
| year_completed        = [[2019]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[betons|betona]] [[ķieģelis|ķieģeļi]], [[koks]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dzelzs lēdija
| attēls                   = Iron lady film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Iron Lady''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Filida Loida]]
| producents               = [[Demiens Džounss]]
| scenārija autors         = [[Ebi Morgana]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Īeins Glens]]
* [[Olīvija Kolmane]]
* [[Entonijs Heds]]
* [[Nikolass Farels]]
* [[Ričards E. Grants]]
* [[Sjūzana Brauna]]
| mūzika                   = [[Tomass Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Film4 Productions]]''
* ''[[UK Film Council]]''
* ''[[Yuk Films]]''
* ''[[Pathé]]''
* ''[[Canal+]]''
* ''[[CinéCinéma]]''
* ''[[Goldcrest Films]]''
* ''[[DJ Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
* ''[[The Weinstein Company]]''
* ''[[Icon Productions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|12|26|Austrālija un Jaunzēlande|2012|1|6|Apvienotā Karaliste|2012|2|17|Latvija|}}
| ilgums                   = 105 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/iron-lady-2011|title=The Iron Lady|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 23, 2019|archive-date={{dat|2019|09|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190918220044/https://bbfc.co.uk/releases/iron-lady-2011}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|115 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ironlady.htm|title=The Iron Lady (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= February 23, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dzelzs lēdija"''' ({{val|en|The Iron Lady}}) ir 2011. gada biogrāfiska drāma, kas balstīta uz Džona Kempbela biogrāfiju "''The Iron Lady: Margaret Thatcher, from Grocer's Daughter to Prime Minister''". Filmas režisore ir [[Filida Loida]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Džims Brodbents]], [[Īeins Glens]], [[Olīvija Kolmane]], [[Entonijs Heds]], [[Nikolass Farels]], [[Ričards E. Grants]] un [[Sjūzana Brauna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|12|26||bez}} Austrālijā un Jaunzēlandē.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Dario Fo
|         vārds_orig = ''Dario Fo''
|             attēls = Dario Fo portrait.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1926
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 24
|           dz_vieta = {{vieta|Itālija|Sandžāno}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2016
|          m_mēnesis = 10
|            m_diena = 13
|            m_vieta = {{vieta|Itālija|Milāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = itālis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Franka Rami]] (1954—2013, mirusi)
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dramaturgs]]
| rakstīšanas valoda = [[Itāļu valoda|Itāļu]]
|            periods =
|              žanri = Drāma
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies = [[Bertolts Brehts]], [[Antonio Gramši]]
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1997)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Dario Fo''' ({{val|it|Dario Fo}}; dzimis {{dat|1926|3|24}}, miris {{dat|2016|10|13}}) bija [[itāļi|itāļu]] satīriķis, dramaturgs, teātra direktors, aktieris un komponists. 1997. gadā Fo saņēma [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1997/index.html#|title=The Nobel Prize in Literature 1997|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|1|30||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Komandora salas
|attēls              = Nikolskoe komandor island.jpg
|attēla paraksts     = [[Ņikoļska (Komandora salas)|Ņikoļska]]s ciemats [[Beringa sala|Beringa salā]]
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Krievija
|alt karte           = Russia edcp relief location map.jpg
|position = left
|mark                = Orange pog.svg
|vietaskarte1        = Kamčatkas novads
|alt karte1          = Relief Map of Kamchatka Krai.png
|mapwidth1           = 250
|label1              = Komandora salas
|position1     = top
|mark1               = <!-- no iestatītā atšķirīga piktogramma -->
|caption1            =
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Beringa jūra]], [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=55|latm=0|lats=0|latNS=N |longd=167|longm=0|longs=0|longEW=E
|platība             = 1848
|garums              = 175
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Stellera kalns]]
|augstums            = 751
|salu skaits         = 2
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Novads
|valsts adm vienība        = [[Kamčatkas novads|Kamčatka]]
|iedzīvotāji         = 677
|blīvums             = 0,37
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Ņikoļska (Komandora salas)|Ņikoļska]]
|piezīme =
}}
'''Komandora salas''' ({{val|ru|Командорские острова}}) ir salu grupa [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļos, [[Krievija]]i piederošs [[Aleutu salas|Aleutu salu]] virknes turpinājums, kas norobežo [[Beringa jūra|Beringa jūru]] no okeāna. Salu grupā ietilpst divas galvenās salas — [[Beringa sala]] un neapdzīvotā [[Mednija]], kā arī vairākas sīkas saliņas un klintis, lielākās no kurām ir [[Toporkova]] un [[Arijkameņa]]. Salas ietilpst [[kamčatkas novads|Kamčatkas novadā]] un veido atsevišķu [[Aleutu rajons|Aleutu rajonu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://aleut-admin.ru/ |title=Администрация Алеутского муниципального района |access-date={{dat|2013|05|29||bez}} |archive-date={{dat|2016|08|28||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160828204107/http://aleut-admin.ru/ }}</ref> Salu iedzīvotāji galvenokārt ir [[aleuti]] un aleutu-krievu kreoli. Salu grupas lielākā daļa ietilpst Komandora salu rezervāta teritorijā.<ref>[http://www.wild-russia.org/bioregion14/14-komandorsky/14_komandorsky.htm Komandorsky Zapovednik]</ref>

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ogleklis]]
[[Kategorija:Slāpeklis]]
[[Kategorija:Sērs]]

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Hendriksena šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Norvīdžena līcis]]
| savieno1     =
| atdala       = [[Amunda Ringnesa sala]]
| atdala1      = [[Kornvola (sala)|Kornvola]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta#Arktika
| relief = jā
| alt =
| plat_d=77| plat_m= 50| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=95| gar_m= 55| gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 40
| platums      = 13
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences: {{Vikikrātuves kategorija|Russian nationalism|Krievu nacionālisms}}

sentences:
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Rietumvirdžīnija
West Virginia
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Čārlstona (Rietumvirdžīnija)|Čārlstona]]
| pilsēta = [[Čārlstona (Rietumvirdžīnija)|Čārlstona]]
| iestāšanās = [[1863]]. gada [[20. jūnijs]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
| saīsinājumi = WV US-WV
| mājaslapa = [http://www.wv.gov www.wv.gov]
| iedzgads = 2006
| iedzīvotāji = 1 818 470
| iedzīvotājiV = 37
| iedzblīvums = 29,0
| iedzblīvumsV = 27
| ieņēmumi = 32 589
| ieņēmumiV = 50
| rase = baltādainie — 95,99%
melnādainie — 3,56%
| reliģija = [[protestanti]] — 79%
[[katoļi]] — 6%
nereliģiozi — 8%
| platība = 62 809
| platībaV = 41
| garums = 385
| platums = 210
| ūdens = 0,6
| augstums = Sprūsnobas kalns, 1 427
| Vaugstums = 460
| Zaugstums = 73
}}'''Rietumvirdžīnija''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas [[Apalači|Apalaču]] reģionā. Rietumvirdžīnijas [[galvaspilsēta]] ir [[Čārlstona (Rietumvirdžīnija)|Čārlstona]].

sentences:
[[Kategorija:Putni| ]]
[[Kategorija:Eiropas putni]]
[[Kategorija:Latvijas fauna|Putni]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dioksāna struktūrformula un  molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H8O2
|molmasa=88,11
|blīvums=1033
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=101,1 °C
}}
'''Dioksāns''' (p-dioksāns, 1,4-dioksāns, dietilēna dioksīds, 1,4-dioksacikloheksāns, C4H8O2) ir [[heterocikls|heterociklisks]] organisks savienojums. Dioksāns pieder pie cikliskajiem di[[ēteri]]em. Dioksāns ir viegli plūstošs, bezkrāsains, ūdenī labi šķīstošs šķidrums ar ētera smaržu.

sentences:
'''Veģetārisms un reliģija''' ir cieši saistīti vairākās austrumu reliģiski filosofiskajās mācībās, piemēram, [[hinduisms|hinduismā]], [[džainisms|džainismā]] un [[budisms|budismā]]. Džainismā [[veģetārisms]] ir obligāts, hinduismā un [[Mahājāna]]s budismā to aizstāv daži ietekmīgi svētie raksti un reliģiskās autoritātes.<ref>Tähtinen, Unto: ''Ahimsa. Non-Violence in Indian Tradition'', London 1976, p. 107-111; ''Religious Vegetarianism From Hesiod to the Dalai Lama'', ed. Kerry S. Walters and Lisa Portmess, Albany 2001, p. 37-91.</ref> Salīdzinoši tādās reliģijās kā [[jūdaisms]], [[kristietība]] un [[islāms]] veģetāru uzturu neatbalsta galvenās autoritātes. Tomēr kristietībā ir atsevišķi atzari, kas atzīst veģetārismu balstoties reliģiskos argumentos.<ref>''Religious Vegetarianism From Hesiod to the Dalai Lama'' p. 123-167; Iacobbo, Karen and Michael: ''Vegetarian America. A History'', Westport (CT) 2004, p. 3-14, 97-99, 232-233.</ref>
Citas konfesijas, kas aizstāv nepieciešamību izvēlēties veģetāru uzturu, ir [[Septītās dienas adventisti]], [[rastafari]] un [[Starptautiskā Krišnas apziņas biedrība|Harē Krišnas kustība]].
<!-- Tomēr visu pasaules lielāko reliģiju svētajos rakstos ir atrodamas norādes uz veģetārismu kā ideālu [[dzīvesveids|dzīvesveidu]]. (vai nav pārāk POV?) -->

sentences:
'''Decibels''' ('''dB''') ir relatīva logaritmiska vienība. Decibels skaitliski ir vienāds ar [[decimāllogaritms|decimāllogaritmu]] ([[logaritms]] pie bāzes desmit) no divu vienāda nosaukuma fizikālu lielumu attiecības. Decibels ir desmitā daļa no retāk izmantotā '''bela''', kas nosaukts par godu [[Aleksandrs Greiems Bells|Aleksandram Greiemam Bellam]]. Decimāllogaritmā ir mērāmā lieluma attiecība pret iepriekš izraudzīta atskaites punkta vērtību, piemēram, izsakot decibelos enerģētiskus lielumus ''E'' un ''E0'', iegūst <math>
10 \mbox{ dB}=\, \lg\left(\frac{E}{E_0}\right)
</math>.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 13
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 3
|              simbols = Al
|             atommasa = 26,9815386
|   valences elektroni = [Ne]3s23p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Alumīnija gabaliņš un monētas no alumīnija
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,61
|              blīvums = 2700
|  kušanas temperatūra = 933,47 K (660,32 °C)
| viršanas temperatūra = 2792 K (2519 °C)
}}
'''Alumīnijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Al''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 13. Tas ir viegls, sudrabbalts [[metāls]]. Alumīnijs dabā nav sastopams brīvā veidā, jo reaģē ar [[ūdens|ūdeni]], [[skābe|skābēm]] un [[sārms|sārmiem]]. Dabā alumīnijs ir sastopams galvenokārt [[alumīnija oksīds|alumīnija oksīda]] veidā, kā arī [[alumosilikāti|alumosilikātos]]. Savienojumos alumīnijs ir trīs[[vērtība (ķīmija)|vērtīgs]]. Alumīnijs ir [[amfotēriskums|amfotērs]] elements un spēj reaģēt ar skābēm (veidojot alumīnija [[sāls|sāļus]]) un sārmiem, veidojot [[alumināti|aluminātus]]. Gaisā alumīnijs pārklājas ar blīvu [[oksīdi|oksīda]] kārtiņu, tāpēc tālāk neoksidējas. Ja šo oksīda kārtiņu iebojā (ar [[dzīvsudrabs|dzīvsudrabu]] vai sārmu), sākas strauja [[korozija]]. Alumīniju un lielāko daļu tā savienojumu iegūst no [[boksīti|boksītu]] rūdas. Tā galvenokārt sastāv no alumīnija un dzelzs oksīdiem. Alumīnijs un tā sakausējumi ir visplašāk lietotie [[krāsainie metāli]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Otra Boleinu meita
| attēls                   = Other boleyn girl post.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Other Boleyn Girl''
| žanrs                    = vēsturiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Džastins Čedviks]]
| producents               = [[Elisona Ouena]]
| scenārija autors         = [[Pīters Morgans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Natālija Portmane]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Džims Sturdžess]]
* [[Kristīna Skota Tomasa]]
* [[Marks Railenss]]
* [[Deivids Morisejs]]
* [[Edijs Redmeins]]
| mūzika                   = [[Pols Kantelons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Relativity Media]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Focus Features]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|2|15|Berlīnes filmu festivāls|2008|2|29|ASV|2008|3|7|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 113 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/other-boleyn-girl-2008|title=The Other Boleyn Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 30, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106093253/http://bbfc.co.uk/releases/other-boleyn-girl-2008}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=otherboleyngirl.htm|title=The Other Boleyn Girl (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 30, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|77,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Otra Boleinu meita"''' ({{val|en|The Other Boleyn Girl}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska vēsturiska drāma, kas balstīta uz Filipas Gregorijas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Džastins Čedviks]]. Galvenās lomas atveido [[Skārleta Johansone]], [[Natālija Portmane]], [[Ēriks Bana]], [[Džims Sturdžess]], [[Kristīna Skota Tomasa]], [[Marks Railenss]], [[Deivids Morisejs]], [[Edijs Redmeins]] un [[Benedikts Kamberbačs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|15||bez}} [[Berlīnes filmu festivāls|Berlīnes filmu festivālā]].

sentences: '''Vindobona''' bija [[ķelti|ķeltu]] apmetne pie [[Donava]]s, kuras vietā romieši 1. gadsimtā p.m.ē. izbūvēja nocietinājumus pret [[barbari|barbaru]] uzbrukumiem. Vēlāk uz šo nocietinājumu pamatiem izveidojās mūsdienu [[Austrija]]s [[galvaspilsēta]] [[Vīne]].

sentences: '''Kodolfizika''' ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[atoma kodols|atoma kodola]] uzbūvi, īpašības un pārvēršanās procesus.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Halīts
|        attēls =
|         klase = [[Halogenīdu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 3.AA.20
|   ķīm_formula = Nātrija hlorīds - NaCl
|     singonija = [[Kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Visbiežāk - bezkrāsas, balts, gaišzils, dzeltens, sarkans  utt
|        svītra = Balta
|      habituss = Pārsvarā kubi un masīvos nogulumiežos, kā arī granulēti, šķiedrveida un kompakti
|     skaldnība = Ļoti laba, kubiska
|        lūzums = Gliemežnīcas
|       cietība = 2
|       spīdums = Stikla
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
| laušanas_koef = 1,544
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,1-2,2
}}
'''Halīts''' (gr. ''ἅλς'' — sāls) jeb '''akmenssāls''' ir [[Hlorīdi|hlorīdu]] klases [[minerāls]] ar [[Nātrija hlorīds|nātrija hlorīda]] (NaCl) kristālisko formu. Minerāla kristālķīmiskajā struktūrā ir seši [[Nātrijs|nātrija]] [[katjoni]], kas iekļauj [[Hlors|hlora]] [[Anjoni|anjonu]]. Veido kubisku [[Singonija|singoniju]] un [[telpiskā grupa|telpisko grupu]] Fm3m. Ļoti labi šķīst ūdenī.<ref>{{LPE|4|10}}</ref>

sentences: '''Uzņēmējdarbības tīmeklis''' ir cilvēku kopums, kurus saista savstarpējas [[komercija|komerciālas]] intereses. Uzņēmējdarbības tīmeklis palīdz [[uzņēmējs|uzņēmējiem]], nereti arī atsevišķiem [[speciālists|speciālistiem]], [[eksperts|ekspertiem]], [[zinātnieks|zinātniekiem]], dibināt noderīgus kontaktus. Bieži uzņēmējdarbības tīmekļu dalībnieki ir [[Mazie un vidējie uzņēmumi|mazo un vidējo uzņēmumu]] [[īpašnieks|īpašnieki]] vai to [[uzņēmuma vadītājs|vadītāji]], kuri meklē savas [[produkcija]]s vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] papildu [[pārdošana]]s iespējas, vai arī [[kapitālieguldījumi|kapitālieguldījumu]] piesaistes iespējas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pēcteči
| attēls                   = Descendants film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Descendants''
| žanrs                    = komēdijdrāma
| režisors                 = [[Aleksandrs Peins]]
| producents               =
| scenārija autors         =
* Aleksandrs Peins
* [[Nets Feksons]]
* [[Džims Rešs]]
* (pēc [[Kaui Hārta Hemingsa|Kaui Hārtas Hemingsas]] romāna "Pēcteči" motīviem)
| galvenajās lomās         =
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Šeilīna Vudlija]]
* [[Džūdija Grīra]]
* [[Metjū Lilārs]]
* [[Bo Bridžess]]
* [[Roberts Forsters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  = [[Kevins Tents]]
| studija                  = ''[[Ad Hominem Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|9|10|Toronto|2011|11|18|ASV}}
| ilgums                   = 115 minūtes<!-- Theatrical runtime: 114:54 --><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''The Descendants'' (15)|url=http://www.bbfc.co.uk/AFF283931/|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=2011-09-27|accessdate=2011-12-10}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|177,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://boxofficemojo.com/movies/?id=descendents.htm |title=The Descendants (2011) |work=[[Box Office Mojo]] |publisher=[[Internet Movie Database|IMDB]] |accessdate={{dat|2022|10|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 1033575
}}
'''"Pēcteči"''' ({{val|en|The Descendants}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma,<ref name=tiff>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tiff.net/filmsandschedules/tiff/2011/descendants |title=Special Presentation: 'The Descendants': Alexander Payne |publisher=[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]] |accessdate=September 15, 2011 |first=Cameron |last=Bailey |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110915224815/http://tiff.net/filmsandschedules/tiff/2011/descendants |archivedate={{dat|2011|09|15||bez}} |deadurl=no }}</ref> kuras režisors ir [[Aleksandrs Peins]].<ref name=NYTimes-production>{{Tīmekļa atsauce| url= http://movies.nytimes.com/movie/450447/The-Descendants/credits| title= 'The Descendants' (2011): Production Credits| accessdate= July 28, 2011| publisher= [[Baseline (database)|Baseline]] / [[All Media Guide]] / ''[[The New York Times]]''| archiveurl= https://web.archive.org/web/20110915222710/http://movies.nytimes.com/movie/450447/The-Descendants/credits| archivedate= {{dat|2011|09|15||bez}}| deadurl= no}}</ref> Filma saņēma [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvu]] kā gada labākā drāma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://kultura.delfi.lv/news/movies/movies/zelta-globusa-ceremonija-triumfe-the-descendants-un-the-artist.d?id=42055360|title='Zelta globusa' ceremonijā triumfē 'The Descendants' un 'The Artist'|date={{dat|2012|1|16||bez}}|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2012|1|16||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Navbox
|name = CSI
|title = [[CSI]]
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|autocollapse}}}
|list1 =
* "[[CSI Lasvegasa|Lasvegasa]]" (2000—15)
* "[[CSI Maiami|Maiami]]" (2002—12)
* "[[CSI Ņujorka|Ņujorka]]" (2004—13)
* "[[CSI: kibernoziegumi|Kibernoziegumi]]" (2015—16)
* ''[[CSI: Vegas|Vegas]]'' (2021—''pašlaik'')
}}<noinclude>
{{Collapsible option}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-alanīna struktūrformula

L-alanīna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H7NO2
|molmasa=89,1
|blīvums=1401
|kušanas temperatūra=297 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=sublimējas
|izoelektriskais punkts=6,11
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Septiņi
|    oriģinālnos = ''Seven''
|         attēls = Seven (movie) poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents =
|      scenārijs =
|        aktieri =
* [[Breds Pits]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džons Makginlijs]]
* [[Gvineta Paltrova]]
|         mūzika = [[Hauards Šors]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
|    izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
|       izdošana = {{filmas datums|1995|9|22}}
|         ilgums = 127 minūtes<!-- Theatrical runtime: 126:51 --><ref name=Runtime>{{Tīmekļa atsauce|title=''SE7EN'' (18)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2|work=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=July 28, 2013|archive-date={{dat|2015|06|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20150630222000/http://www.bbfc.co.uk/releases/se7en-1970-2}}</ref>
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|33 miljoni}}<ref name=BOM>{{Tīmekļa atsauce|title=Seven|work=[[Box Office Mojo]]|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=seven.htm}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|327,3 miljoni}}<ref name=BOM/>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Septiņi"''' ({{val|en|Seven, SE7EN}}) ir 1995. gada ASV psiholoģiskais [[trilleris]], kura režisors ir [[Deivids Finčers]].

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = ''AKSM-333''
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = ''AKSM-333'' [[Belgrada|Belgradā]]
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = ''[[Belkommunmaš]]''
|rūpnīca            = [[Minska]], {{BLR}}
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = 1999, 2002—2004, 2009—2016
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      =
|garums             = 17,8 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 2,86 m
|pašmasa            = 16,4 t
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 4
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      = 185 / 80 х 2 kW
|maksimālais ātrums = 55 km/h
|sēdvietu skaits    = 44
|stāvvietu skaits   =
|pasažieri kopā     = 170
|izmanto            =
}}
'''''AKSM-333''''' ir posmains trīs asu zemās grīdas [[trolejbuss]], kuru līdz 2016. gadam ražoja [[Baltkrievija]]s uzņēmumā ''[[Belkommunmaš]]''.

sentences: '''Notikumu horizonts''' ir [[melnais caurums|melno caurumu]] apņemošās sfēras rādiuss, kuras iekšienē [[otrais kosmiskais ātrums]] pārsniedz [[gaismas ātrums|gaismas ātrumu]]. Tā ir melnā cauruma robeža.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q25384504}}
'''2017. gada Parīze—Rubē''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 9. aprīlī. Tā bija 115. reize, kad notika [[Parīze—Rubē]] sacensības un tās bija piecpadsmitās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences: '''Flamenko'''<ref>{{Grāmatas atsauce |last1=Guļevska |first1=Dainuvīte |last2=Miķelsone |first2=Aina |last3=Porīte |first3=Tamara |title=Pareizrakstības un pareizrunas rokasgrāmata |year=2002 |publisher=[[Avots (izdevniecība)|Avots]] |location=Rīga |isbn=9984-700-64-X|pages=77}}</ref> ir [[mūzika]]s, [[dziesma|dziesmu]] un [[deja|deju]] žanrs, kura izcelsmes vieta ir [[Andalūzija]]s autonomā komūna [[Spānija|Spānijā]]. Flamenko, iespējams, ir attīstījies no 18. gadsimta Andalūzijas mūzikas, dziesmu un deju stila, to ietekmējuši vietējie [[čigāni]]. Pēdējā laikā tas ir attīstījies un kļuvis populārs visā pasaulē, lielākā popularitāte tam ir Spānijā, taču vairāk akadēmiju, kur pasniedz flamenko, ir Japānā, nevis Spānijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last= Mendoza|first= Gabriela |title= Ser flamenco no es una música, es un estilo de vida|accessdate=2011. gadā |work=El Diario de Hoy |page=52|url=http://www.elsalvador.com/mwedh/nota/nota_completa.asp?idCat=8615&idArt=5620732}}</ref> 2010. gada novembrī [[UNESCO]] flamenko iekļāva cilvēces mutvārdu un nemateriālā kultūras mantojuma meistardarbu sarakstā.<ref>[http://es.noticias.yahoo.com/5/20101116/tlc-el-flamenco-es-declarado-patrimonio-d712def.html El flamenco es declarado Patrimonio Cultural Inmaterial de la Humanidad por la Unesco]{{Novecojusi saite}}, Yahoo Noticias, 16 de noviembre de 2010, consultado el mismo día.</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ksenija Balta
 |          attēls = Ksenija_Balta_Doha_2010.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Ksenija Balta 2010. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1986|11|1}}
 |         dz_viet = [[Minska]], [[Baltkrievijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{EST}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[tāllēkšana]], [[septiņcīņa]], [[sprints]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Andrejs Nazarovs]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6,87 m
 |           PR1_d = Tāllēkšana
 |             PR2 = 11,47
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 23,05
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 = 6180
 |           PR4_d = Septiņcīņa
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = [[Igaunijas gada sportiste]] (2009, 2016)
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ksenija Balta''' ({{val|et|Ksenija Balta}}; dzimusi {{dat|1986|11|1}} [[Minska|Minskā]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]]) ir [[Igaunija]]s [[vieglatlēte]], startē daudzcīņas, tāllēkšanas un 100 m sprinta disciplīnās.

sentences:
{{Gadsimts2|14}}
'''14. gadsimts''' jeb '''XIV gadsimts''' bija laika posms vēsturē no [[1301]]. līdz [[1400]]. gadam. Eiropā tas bija vēlo [[viduslaiki|viduslaiku]] periods.

sentences: '''Harpūna''' (no {{val-nl|harpoen}}) ir metamais [[ierocis]] ([[šķēps]] ar atskabargainu galu), ko izmanto ūdens un sauszemes dzīvnieku [[medības|medīšanai]].

sentences:
, paceļas [[gaiss|gaisa]] un [[Ūdens tvaiks|ūdens tvaika]] burbuļi]]
'''Tvaiks''' ir [[viela]]s gāzveida stāvoklis apstākļos, kad gāzveida viela var atrasties līdzsvarā ar šķidru un cietu tās pašas vielas stāvokli. Procesu, kurā no šķidras vai cietas vielas rodas tvaiks, sauc par [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], bet pretējo norisi — par [[kondensēšanās|kondensēšanos]]. Ikdienā bieži ar šo terminu saprot [[ūdens tvaiks|ūdens tvaiku]], lai gan tvaika veidā var pastāvēt arī citas ķīmiskas vielas.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Brasas tilts
|nosauk oriģinālval   =
|attēls               = Brasas tilts.JPG
|attēla paraksts      = Brasas tilts pirms rekonstrukcijas (2015)
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     = autotransports, [[Tramvaju satiksme Rīgā|tramvajs]]
|šķērso               =[[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte]]
|atrašanās vieta      = [[Rīga]], [[Latvija]]
|apkalpo              = A/S Rīgas Tilti
|arhitekts            =
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               =116 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[1957]].—[[1959]].
|atklāts              = [[1959]]. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|koordinātas          =
}}

sentences:
{| class="toccolours infobox" cellpadding="1" cellspacing="1" style="float:right; clear:right; width:{{px|{{{platums|270}}}}}; padding:0px; margin:0px 0px 1em 1em; font-size:85%;"
{{#If:{{{virsraksts|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{#If:{{{virsraksts|}}}|{{#If:{{{color|}}}|{{#If:{{{linkcolor|}}}|{{{virsraksts}}}|{{{virsraksts}}}}}|{{{virsraksts}}}}}}}</big>'''
{{!}}-|{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}{{{indekss1|}}}{{{indekss2|}}}||
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}" align="center" colspan="2" {{!}} '''<big>{{PAGENAME}}</big>'''
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksta_indekss|}}}|
{{!}} style="font-size:1.8em; background-color:{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}; padding-top:5px; padding-bottom:5px;border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolorkop|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} {{#If:{{{indekss1|}}}|{{#If:{{{indekss1|}}}|}}{{#If:{{{indekss2|}}}|}} | {{{virsraksta_indekss|}}} }}{{#if:{{{virsraksta_indekss2|}}}|

{{{virsraksta_indekss2|}}} }}
{{!}}-}}
{{#If:{{{attēls|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{!}}-}}{{#If:{{{attēls|}}}||<includeonly>[[Kategorija:Latvijas autoceļi bez fotoattēla]]</includeonly>}}
{{#If:{{{attēls|}}}|{{#If:{{{paraksts|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{paraksts}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{virsraksts1|}}}|
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}}'''{{{virsraksts1}}}'''
{{!}}-}}
{{#If:{{{eirokarte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{!}} align="center" colspan="2" {{!}}
{{{!}} class="vatop" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"
{{!}}style="padding:0px; margin:0px 0px; border:solid 1px #aaaaaa;"{{!}}
{{!}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{karte|}}}|{{#If:{{{leģenda|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} {{{leģenda}}}
{{!}}-}}}}
{{#If:{{{beheerder|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{beheerderlabel|}}}|{{{beheerderlabel}}}|Beheerder}} {{!!}} {{{beheerder}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{tol|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{#if:{{{tollabel|}}}|{{{tollabel}}}|Tol}} {{!!}} {{{tol}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums {{!!}} {{#if:{{{garums|}}}|{{{garums}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{garums_lv|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} Garums Latvijā{{!!}} {{#if:{{{garums_lv|}}}|{{{garums_lv}}} km}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_2|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_2|}}} {{!!}} {{{item1_2}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_3|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_3|}}} {{!!}} {{{item1_3}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_5|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}}   {{{head1_5|}}} {{!!}} {{{item1_5}}} km
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_4|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_4|}}} {{!!}} {{{item1_4}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{novietojums|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{lv_reģions}}} {{!!}} {{{novietojums}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_1|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_1|}}} {{!!}} {{{item1_1}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_6|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_6|}}} {{!!}} {{{item1_6}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_7|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_7|}}} {{!!}} {{{item1_7}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_8|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_8|}}} {{!!}} {{{item1_8}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{item1_9|}}}| {{!}} style="font-weight:bold;" {{!}} {{{head1_9|}}} {{!!}} {{{item1_9}}}
{{!}}-}}
{{#If:{{{website|}}}| {{!}} align="center" colspan="2" {{!}} [{{{website}}} {{{websitelabel}}}]
{{!}}-}}
{{!}}-
{{#If:{{{maršruta_tabula|}}}|
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{!}}-
{{!}} style="background-color:{{{bgcolor|#e3e3e3}}}; color:{{{color|#000000}}}; border:solid 1px {{{bordercolor|{{{bgcolor|#e3e3e3}}}}}};" align="center" colspan="2" {{!}} '''Maršruts'''
{{!}}-
{{!}} colspan="2" {{!}}
{{{!}} border="0" width="100%" cellpadding="2" cellspacing="0" style="width:100%; font-size:85%; margin:0px;"|
{{!}}} }}<noinclude>
[[Kategorija:Autoceļu veidnes]]
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences: '''Prece''' ir lieta vai [[pakalpojums]], ko [[ražotājs]] vai [[tirgotājs]] par attiecīgu [[cena|cenu]] nodod citam īpašniekam, kas parasti zināms kā pircējs vai klients. Prece (pakalpojums) var būt jebkura lieta (īpašums) vai darbība, kuru tās īpašnieks maina vai veic pret atlīdzību. Savukārt apmaiņa ir preces vai pakalpojuma iegūšanas akts no kāda cita, piedāvājot kaut ko pretī, parasti naudu. Šī apmaiņas akta bāzi veido plānotas vai impulsīvas pircēja vēlmes un vajadzības. Preces var iedalīt plaša patēriņa precēs (pārtika, apģērbs, viedtālruņi) un industriālajās precēs (izejvielas, ēkas, ražošanas iekārtas).

sentences: {{Diskogrāfijas infokaste|Nosaukums=[[Playboi Carti]]|Image=|Caption=Playboi Carti 2020. gadā|Alt=|References=Yes|Ref link=References|Studio=2|Singles=11|2Option=3|2Option name=Miksteipi}}Amerikāņu repera ''[[Playboi Carti]]'' diskogrāfija sastāv no trim studijas albumiem, viena EP, trim miksteipiem un vienpadsmit singliem (tostarp seši kā galvenais mākslinieks)

sentences: '''9. septembris''' ir gada 252. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (253. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 113 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]
[[Kategorija:Lauksaimniecība]]
[[Kategorija:Toksikoloģija]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Wikitravel''
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                =
| valsts               = {{USA}}
| īpašnieks            = ''[[Internet Brands]]''
| izveidotāji          = [[Evans Prodomo]] (''Evan Prodromou'')
| darbību_uzsāka       = 2003. gada jūlijā
| valodas              = daudzvalodu
| komerciāla           = Nē
| reģistrācija         = Iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{vikidati|property|P1661}}. vieta pasaulē
| mājas_lapa           = {{URL|http://wikitravel.org}}
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jātnieks bez galvas
| attēls                   = Sleepy hollow ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sleepy Hollow''
| žanrs                    = šausmu filma
| režisors                 = [[Tims Bērtons]]
| producents               =
* [[Skots Radins]]
* [[Ādams Šrēders]]
| scenārija autors         = [[Endrjū Kevins Vokers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Miranda Ričardsone]]
* [[Maikls Gembons]]
* [[Kaspers Van Diēns]]
* [[Džefrijs Džounss]]
| mūzika                   = [[Denijs Elfmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mandalay Pictures]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Tim Burton Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Pathé]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1999|11|17|Holivudas pirmizrāde|1999|11|19|ASV|}}
| ilgums                   = 101 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleepy-hollow-1999|title=Sleepy Hollow|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 1, 2019|archive-date={{dat|2020|08|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200805000153/https://www.bbfc.co.uk/releases/sleepy-hollow-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sleepyhollow.htm|title=Sleepy Hollow (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|206,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Jātnieks bez galvas"''' ({{val|en|Sleepy Hollow}}) ir 1999. gada šausmu filma, kuras režisors ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Kristīna Riči]], [[Miranda Ričardsone]], [[Maikls Gembons]], [[Kaspers Van Diēns]] un [[Džefrijs Džounss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|11|17||bez}} Holivudā.

sentences:
{{Commonscat|Taylor Swift|Teilora Svifta}}
{{Catmore}}

sentences: {{Commonscat|Poets from the United States}}

sentences:
Šajā uzskaitījumā ir uzskaitītas desmit lielākās [[Kamerūna]]s pilsētas. Treknrakstā ir izcelta Kamerūnas galvaspilsēta.
{| class="wikitable sortable"
|-
! Vieta !! Pilsēta !! Oriģinālvalodā !! Reģions !! Iedzīvotāju skaits<br /> (2012)
|-
| 1. || [[Duala]] || ''Douala'' || [[Piekrastes reģions]] || 2 446 945
|-
| 2. || '''[[Jaunde]]''' || ''Yaoundé'' || [[Centrālais reģions]] || 2 440 462
|-
| 3. || [[Bamenda]] || ''Bamenda'' || [[Ziemeļrietumu reģions]] || 348 766
|-
| 4. || [[Bafusama]] || ''Bafoussam'' || [[Rietumu reģions]] || 301 894
|-
| 5. || [[Garva]] || ''Garoua'' || [[Ziemeļu reģions]] || 296 870
|-
| 6. || [[Marva]] || ''Maroua'' || [[Galējo Ziemeļu reģions]] || 239 026
|-
| 7. || [[Ngaundere]]|| ''Ngaoundéré'' || [[Adamavas reģions]] || 195 603
|-
| 8. || [[Kumba]] || ''Kumba'' || [[Dienvidrietumu reģions]] || 173 049
|-
| 9. || [[Buea]] || ''Buea'' || [[Dienvidrietumu reģions]] || 119 039
|-
| 10. || [[Nkongsamba]] || ''Nkongsamba'' || [[Piekrastes reģions]] || 111 142
|}

sentences: '''Putekšņlapa''' ir daļa no [[Ziedaugi|ziedauga]] [[Zieds|zieda]], zieda [[Vīrišķais dzimums|vīrišķais]] [[Reproduktīvā sistēma|reproduktīvais orgāns]], kas ražo [[putekšņi|putekšņus]]. Putekšņlapa sastāv no pavediena un [[dziedzeris|dziedzera]], kurā veidojas putekšņu [[graudi]]. Katrā no 4 putekšnīcas ligzdiņām veidojās mikrosporas, kas pārveidojas par putekšņiem. Šos putekšņus mēdz saukt par [[ziedputekšņi]]em. Putekšņlapu skaits augos mainās, sākot ar vienu, beidzot ar vairākiem tūkstošiem, piemēram, [[kaktuss|kaktusam]]. Putekšņlapas savā starpā var saaugt. Ķirbjveidīgiem un asterveidīgajiem augiem putekšņlapas saaug pilnībā. Atkarībā no auga, vai zieda, putekšņlapas var būt piestiprinātas pie ziedlapiņām, vai kādas citas zieda daļas.<ref>Terminoloģijas vārdnīca bioloģijā, 1962. gads, 367. lpp</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ārmstrongīts
|attēls=
|klase=[[Silikāts]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.34-70
|ķīm_formula=CaZr[Si6O15]·3H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Gaiši brūna
|svītra=Gaiši brūngana
|habituss=Agregāts, plākšņveida kristāli, noapaļoti agregāti
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, labi izteikta otrā plaknē
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīga
|laušanas_koef=nα = 1,563 nβ = 1,569 nγ = 1,573
|pleohroisms=nav
|blīvums=2,7
}}

sentences:
{{izolēts raksts|2014. gada septembris}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Rišards Kriņickis
|     vārds_orig = ''Ryszard Krynicki''
|         attēls = Ryszard Krynicki.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1943
|     dz_mēnesis = 07
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|Austrija|Sanktvalentīna}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Poznaņa]], [[Krakova]]
|      pilsonība = {{POL}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums = [[vīrietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, tulkotājs, izdevējs
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[reālisms]]
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Poznaņas universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Republic of Malawi''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Malāvijas Republika
|            valsts_nosaukums = Malawi
|               karoga_attēls = Flag of Malawi.svg
|            karoga_nosaukums = Malāvijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Coat_of_arms_of_Malawi.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Malāvijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Mulungu dalitsa Malaŵi]]''
|               kartes_attēls = Location_Malawi_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Malāvijas atrašanās vieta Dienvidu Āfrikā
|               galvaspilsēta = [[Lilongve]]
| latd= 13 | latm= 57 | latNS= S | longd= 33 | longm= 42 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = [[Blantaira]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = Daudzpartiju [[demokrātija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Malāvijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Lazarus Chakwera]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Malāvijas viceprezidents|Viceprezidents]]
|               valsts_galva2 = ''Saulos Chilima''
|        neatkarības_iegūšana = [[Malāvijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = deklarēta
|          neatkarības_datums = {{dat|1964|7|6}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 118484
|               platība_rangs = 99.
|              procenti_ūdens = 20,6
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2013. gadā
|          iedzīvotāju_skaits = 16 407 000
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 64.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 138,5
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 86.
|                     IKP_PPP = 12,325 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2009
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 884
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = 0,493 zems
|                   HDI_rangs = 160.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Malāvijas kvača]]
|                valūtas_kods = MWK
|                  laika_zona = [[CAT]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.mw]]
|              tālsarunu_kods = 265
|                iso_kods_num = 454
|              iso_kods_alfa2 = MW
|              iso_kods_alfa3 = MWI
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences: '''Vispārējā konvencija par nacionālo minoritāšu aizsardzību''' — 1995. g. 1. februārī Strasbūrā parakstīta [[Eiropas Padome]]s [[konvencija]] par [[nacionālā minoritāte|mazākumtautību]] aizsardzību, pirmais saistošais starptautisko tiesību instruments, kas ir veltīts speciāli mazākumtautību tiesībām. Dalībvalstīm tiek uzlikts pienākums regulāri sniegt Eiropas Padomei ziņojumus par konvencijas principu īstenošanu, kurus EP Ministru Padomei palīdz izvērtēt speciāla Konsultatīvā komiteja. Šis konvencijas izpildes uzraudzības mehānisms juridiskajā literatūrā tiek vērtēts kā vājš: nav noteikts īpašs sankciju vai sūdzības izskatīšanu mehānisms, atšķirībā, piemēram, no [[Eiropas Cilvēktiesību konvencija]]s.<ref>''Troebst S.'' [http://www.greekhelsinki.gr/english/articles/chrf-sar2-conseil.html The Council of Europe's Framework Convention for the Protection of National Minorities revisited] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080609221301/http://www.greekhelsinki.gr/english/articles/chrf-sar2-conseil.html |date={{dat|2008|06|09||bez}} }}</ref><ref>''Ward C.'' [http://www.austlii.edu.au/au/journals/MULR/2000/20.html Majoring In Minorities: Minority Rights In Europe]</ref> No Eiropas Padomes dalībvalstīm 39 ir konvencijas dalībvalstis; četras neparakstīja Konvenciju: [[Francija]] (vienīgā no ES valstīm), [[Andora]], [[Monako]] un [[Turcija]]; četras Konvenciju parakstīja, bet neratificēja: [[Beļģija]], [[Grieķija]], [[Islande]] un [[Luksemburga]].<ref>[http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/ChercheSig.asp?NT=157&CM=1&DF=4/11/2008&CL=ENG Konvenciju parakstījušās un ratificējušās valstis], angliski</ref>

sentences: '''Eglaine—Daugavpils''' ir 36 kilometrus gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novadā]]. Tā iet no [[Daugavpils (stacija)|Daugavpils]] līdz valsts robežai. Latvijas robežstacija līnijā ir [[Eglaine (stacija)|Eglaine]], no tās līdz robežai ir 5 km.<ref>{{LDZ pārskats}}</ref> Līnija tālāk turpinās [[Lietuva|Lietuvā]] un caur [[Panevēža|Panevēžu]] ved līdz [[Radvilišķi]]em, kur savienojas ar Šauļu—Viļņas līniju. Līnijā ir viens sliežu ceļš, tajā pastāv tikai kravas satiksme.

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = 2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV
| attēls            = September 11 Photo Montage.jpg
| attēla_apraksts   = No augšas uz leju: degošais [[Pasaules tirdzniecības centrs]], sabrukusī [[Pentagons|Pentagona]] sekcija, [[United Airlines reiss 175|Reiss 175]] ietriecas WTC 2 ēkā, ugunsdzēsējs lūdz palīdzību, tiek atrasts [[United Airlines reiss 93|Reisa 93]] dzinējs, [[American Airlines reiss 77|Reiss 77]] ietriecas Pentagona ēkā
| vieta             = {{plainlist|
* [[Ņujorka]]
* [[Ārlingtonas apgabals]]
* [[Šenksvila]]s apkārtne
}}
| koordinātas       =
| datums            = {{dat|2001|9|11|N|bez}}
| laiks             = {{nowrap|8.46 – 10.28}}
| laika_josla       = [[UTC-4]]
| veids             = {{plainlist|
* Lidmašīnas nolaupīšana
* Pašnāvnieku uzbrukums
* Masu slepkavība
* Terorisms
}}
| bojā_gājušie      = 2996 {{smaller|(2977 upuri, 19 nolaupītāji)}}
| ievainotie        = 6000+
| izraisītāji       =
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV''' bija četri [[terorisms|teroristu]] uzbrukumi [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]] un [[Šenksvila]]s apkārtnē, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], ko paveica islāmistu teroristu organizācija ''[[Al-Qaida]]'' {{dat|2001|9|11||bez}}. Šajā uzbrukumā kopumā gāja bojā gandrīz 3000 cilvēku, tika nodarīti 10 miljardus ASV dolāru vērti bojājumi.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Azerbaidžānas ir iekļautas '''2 vietas''' (abi kultūras objekti), savukārt 10 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/az Azerbaidžāna]</ref>. Azerbaidžāna Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1993]]. gada [[16. decembris|16. decembrī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Volstrīta: Nauda nekad neguļ
| attēls = Wall Street- Money Never Sleeps film.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wall Street: Money Never Sleeps''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Olivers Stouns]]
| producents = * [[Edvards R. Presmens]]
* [[Ēriks Kopelofs]]
| scenārija autors = * [[Alans Lēbs]]
* [[Stīvens Šifs]]
| galvenajās lomās = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šia Lebafs]]
* [[Džošs Brolins]]
* [[Kerija Maligana]]
* [[Īlaijs Volahs]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Frenks Landžella]]
| mūzika = [[Kreigs Ārmstrongs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Edward R. Pressman Productions]]''
* ''[[Ixtlan Production]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2010|5|14|Kannu filmu festivāls|2010|9|24|ASV|}}
| ilgums = 133 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wall-street-money-never-sleeps-film|title=Wall Street: Money Never Sleeps|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wallstreet2.htm|title=Wall Street: Money Never Sleeps (2010)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 19, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|134,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā = [[Volstrīta (filma)|Volstrīta]]
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Volstrīta: Nauda nekad neguļ"''' ({{val|en|Wall Street: Money Never Sleeps}}) ir 2010. gada drāma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šia Lebafs]], [[Džošs Brolins]], [[Kerija Maligana]], [[Īlaijs Volahs]], [[Sūzana Sarandona]] un [[Frenks Landžella]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|5|14||bez}} Kannu filmu festivālā. Filma ir turpinājums 1987. gada filmai "[[Volstrīta (filma)|Volstrīta]]".

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Annas pagasts
| karte             = Annas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs2           = [[Anna (ciems)|Anna]]
| platība           = 52,61
| iedzīvotāji       = 463<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|06|25||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 463 / 52.61 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Annenhof<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Анненская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Antine'' vai ''Autine''
|nosaukums_latv_val     = Autine
|sugasvārds             = senlatviešu pilsnovads
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] vasaļvalsts
|
|gads_sākums            = 11. gadsimts
|gads_beigas            = 1212
|
|event_start            = Līdz 1208. gadam maksāja meslus Jersikas ķēniņam, pēc tam noslēdza savienību ar kaimiņu pilsnovadu vecākajiem un Cēsu zobenbrāļiem.
|date_start             =
|event_end              = Pēc 1212. gada [[Autines sacelšanās]] apspiešanas pilsnovadu pievienoja [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] valdījumiem
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Jersika.jpg
|image_map_caption      = Autines novads kā Jersikas valsts galējā ziemeļu daļa.
|
|galvaspilsēta          = urbs Autina ([[Priekuļi|Priekuļu]] Sārumkalns)
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]/[[katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                = [[Varidots]] (''Waridote de Antine'')
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}
'''Autine''' jeb '''Autīna''' (latīņu: ''urbs Autina'', iespējams, no vārda "Avots" vai "Avotiņi") bija [[latgaļi|latgaļu]] pils un pilsnovads tagadējā [[Cēsu novads|Cēsu novadā]] [[Vidzeme]]s vidienē, kas 12.-13. gs. maksāja meslus [[Jersika (valsts)|Jersikai]], vēlāk uz laiku Varidota vadībā kļuva patstāvīgs.

sentences: '''Botānika''' ({{val|el|βοτανή}} (''botanē'') — ‘augs’) ir [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[augi|augus]] un to dzīvības norises. Pētnieku, kurš strādā botānikas jomā, sauc par '''botāniķi'''.

sentences: '''Lipīdu dubultslānis''' jeb bislānis ir plāna membrāna, kas sastāv no diviem [[lipīdi|lipīdu]] (parasti [[fosfolipīdi|fosfolipīdu]]) [[molekula|molekulu]] slāņiem. Dubultslānis veidojas lipīdu molekulu īpatnību dēļ - tās ir stipri neviendabīgas (polāras), ar [[skābeklis|skābekli]] saturošām hidrofilām "galvām" un hidrofobām (ūdeni atgrūdošām) "astēm". Tādēļ ūdens vidē hidrofilās molekulu daļas vērstas uz āru un saskaras ar ūdeni (veido [[ūdeņraža saite]]s ar tā molekulām), bet hidrofobās daļas atrodas dubultslāņa vidū, vērstas viena pret otru, lai nesaskartos ar ūdeni.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}
[[Telesakari|Telesakaros]] '''RTT''' ({{val|en|round-trip time}} — "turp un atpakaļ ceļa laiks") vai '''RTD''' ({{val|en|round-trip delay time}} — "turp un atpakaļ aizkaves laiks") ir laiks, kas ir nepieciešams, lai nosūtītu signālu no avota līdz mērķim, plus laiks, kas nepieciešams, lai saņemtu apstiprinājumu. Tātad kopējā laika aizkave sastāv no signāla pārsūtīšanas laikiem starp diviem mezgliem.

sentences: '''31. maijs''' ir gada 151. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (152. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 214 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
]]
'''Izkliedes induktivitāte''' ir [[induktivitāte]] reālā [[Transformators|transformatorā]], kuru izraisa izkliedes [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]]. Izkliedes plūsma ir tā daļa viena vijuma radītās plūsmas, kas nešķērso otru vijumu. Izkliedes induktivitāte ir transformatora nepilnību raksturojošs [[Fizikāls lielums|lielums]].
{{Fizika-aizmetnis}}
[[Kategorija:Elektromagnētisms]]
[[Kategorija:Elektrotehnika]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Carex brizoides inflorescens (13).jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Carex brizoides
| autors = L.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāles
| rinda_r = Graudzāļu rinda
| dzimta = Cyperaceae
| dzimta_lv = Grīšļi
| dzimta_r = Grīšļu dzimta
| ģints = Carex
| ģints_lv = Grīšļi
| suga = Carex brizoides
| suga_lv = Vizuļu grīslis
}}
'''Vizuļu grīslis''' ({{val|la|Carex brizoides}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama galvenokārt [[Viduseiropa]]s priežu mežos un krūmājos, retāk jauktos [[Mežs|mežos]] vai [[Purvs|purvu]] apmalēs.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:ASV biologi]].''

sentences:
[[Kategorija:Tēlotāja māksla]]
[[Kategorija:Apģērbs]]
[[Kategorija:Galvassega]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Ādlers
|          vārds_orig = ''Alfred Adler''
|              attēls = Alfred Adler1.png
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1870
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = {{Vieta|Austroungārija|Vīne}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1937
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = {{Vieta|Skotija|Aberdīna}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[austrieši|austrietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīne]]s Universitāte
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[psiholoģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Alfrēds Ādlers''' ({{val|de|Alfred Adler}}; dzimis 1870. gada 7. februārī [[Vīne|Vīnē]] (Rūdolfsheimā), miris 1937. gada 28. maijā [[Aberdīna|Aberdīnā]]) bija [[ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Austrija|austriešu]] psihologs, psihoanalītiķis un ārsts, [[individuālā psiholoģija|individuālās psiholoģijas]] pamatlicējs.

sentences:
'''Regresijas analīzes''' galvenais uzdevums ir pētīt sakarības starp rezultatīvo pazīmi ''y'' un faktoriālo pazīmi ''x'' un novērtēt šīs sakarības [[funkcija|funkciju]].
Regresijas analīze nosaka, pēc kādas likumsakarības mainās rezultatīvā pazīme, ja mainās faktoriālās pazīmes vērtība.
Pilnīgi lineārajām funkcionālām sakarībām ir raksturīgs, ka katrai <math>x_i</math> vērtībai atbilst viena noteikta <math>y_i</math> vērtība, tātad attiecības ir pilnībā prognozējamas.

sentences: '''Miljons''' jeb '''1000000''' ir [[naturāls skaitlis]], kas seko aiz 999999. Nākamais naturālais skaitlis pēc miljona ir 1000001. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā miljonu apzīmē ar {{overline|M}}. [[Binārā skaitīšanas sistēma|Binārajā skaitīšanas sistēmā]] miljons ir 11110100001001000000.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Fridrihs fon Rīdigers
|     vārds_orig = ''Theodor von Rüdiger
Фёдор Васильевич Ридигер''
|         attēls = Ridiger Fyodor Vasilyevich.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1783]]. gada decembrī
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes hercogiste]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1856
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Karlsbāde]], [[Austrijas impērija]]
([[Karlovi Vari]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Jākabs Vilhelms, māte - Elizabete, dzimusi Rīdigere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Luīze, dzimusi fon Firksa (1811-1894)
|          bērni = -
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
]]
]]
]]
'''Adateņu sēnes''' ir [[sēnes|sēņu]] grupa, kuru [[sēne|augļķermeņu]] [[himenofors]] sastāv no [[adatiņas (mikoloģija)|adatiņām]]. Pavisam ir aprakstīts ap tūkstoti šādu sugu, daļa no tām ir [[mikoriza]]s [[cepurīšu sēnes]], bet vairums - uz kokiem augošas piepes. Daļa šādu sēņu ir klājeniskas, recekļainas vai, kā [[koraļļu dižadatene]], koraļļveidīgas.<ref>A.Piterāns, E.Vimba, “Zemāko augu sistemātikas praktikums”, Zvaigzne, 1987., 144. lpp.</ref><ref>A.Balodis, “Rokasgrāmata sēņotājiem”, Liesma, 1974., 107. lpp.</ref> Agrāk himenofora veids bija noteicošais [[sēņu sistemātika|sēņu sistemātikā]], kurā atsevišķi iedalīja adateņu (''Hydnum''), [[stobriņu sēnes|stobriņu]] un [[lapiņu sēnes]],<ref>[http://www.indexfungorum.org/Names/NamesRecord.asp?RecordID=17797 Index Fungorum]</ref><ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 1. sējums, 1981., 41. lpp.</ref> tomēr mūsdienās šis dalījums tiek uzskatīts par novecojušu un sēnes ar adatiņām tiek iekļautas vienās [[rinda (bioloģija)|rindās]] ar citām, un no adateņu sēnēm sistemātikā atlikusi tikai [[gaileņu rinda|gaileņu rindā]] iekļautā [[adateņu dzimta]] ar tās [[tipiskā suga|tipisko sugu]] [[dzeltenā kliņģerene|dzelteno kliņģereni]] jeb jomaino adateni.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.latvijasdaba.lv/senes/sistematiskais-raditajs/ |title=Sugu enciklopēdija |access-date={{dat|2017|11|30||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160701153641/http://www.latvijasdaba.lv/senes/sistematiskais-raditajs |archivedate={{dat|2016|07|01||bez}} }}</ref> Reizēm ir grūti izšķirt, vai dažu piepju sēņu neregulārais himenofors ir līdzīgāks stobriņiem vai adatiņām, un tādas sugas kā ''Irpex lacteus'' var tikt aprakstītas abos veidos. Mikoloģijā pēc molekulārās [[ģenētika]]s pētījumiem pēdējos 20 gados tiek uzskatīts, ka adatiņas vairākām sēņu dzimtām [[dabiskā izlase|atlases]] ceļā izveidojušās neatkarīgi cita no citas. Vienlaikus ne tikai sadzīvē, bet pat mikologu sastādītajos sēņu noteicējos joprojām sēnes tiek sakārtotas pēc himenofora veida, jo dalījums pēc tā ir uzskatāmāks par zinātnisko.<ref>T.Lesoe, “Sēnes”, Zvaigzne ABC, 1998., 234. lpp. {{ISBN|9984-22-283-7}}.</ref> Pazīstamākās [[dzimta (bioloģija)|dzimtas]], kurās iekļautas adateņu sēnes. ir [[adatenes (dzimta)|adatenes]], [[ausenītes (dzimta)|ausenītes]], [[bankeras (dzimta)|bankeras]], pie kurām pieder [[vēršmēleņu ģints]] un populārākā no adateņu sēnēm [[parastā vēršmēlene]] jeb medene, un [[dižadatenes (dzimta)|dižadatenes]].<ref>H.Doerfelt, H.Goerner, "Die Welt der Pilze", Urania-Verlag, Leipzig/Jena/Berlin, 1989, {{ISBN|3-332-00276-7}}.</ref>

sentences: '''1. jūnijs''' ir gada 152. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (153. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 213 dienas.

sentences:
{{noformējums+}}
'''Peltjē efekts''' ir parādība, kuras fizikālā būtība ir [[siltums|siltuma]] izdalīšanās vai absorbcija divu dažādu vadītāju kontaktvietā, ja caur to plūst [[elektriskā strāva]]. Tas, vai siltums izdalās vai tiek absorbēts, atkarīgs no strāvas plūšanas virziena. Siltuma daudzums ir tieši proporcionāls izplūdušā [[elektriskais lādiņš|elektriskā lādiņa]] lielumam.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Evija Gulbe
|         attēls =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   nodarbošanās = [[Rakstniece]]
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|        periods =
|          žanri = bērnu literatūra
|         temati =
|   lit virzieni =
|zināmākie darbi = "Koko un Riko"
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|    kategorijas = nē
|        dzimums = S
}}
'''Evija Gulbe''' (dzimusi {{dat|1979|02|27}} Rīgā) ir latviešu bērnu [[dzejniece]] un [[rakstniece]].

sentences: {{Citas nozīmes|starptautisko mērvienību sistēmu|SI|SI}}

sentences:
[[File:Pinochet de Civil.jpg|thumb|[[Augusto Pinočets]], diktators]]
'''Diktators''' ({{Val|la|dictāre}} - teikt, diktēt, dot priekšrakstus) ir cilvēks, kurš uzspiež savu gribu citiem un nodibina [[diktatūra|diktatūru]]. Amatpersona, kuras rokās ir visa vara valstī.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ārpus aizdomām
| operators =
| attēls = Presumed Innocent.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, trilleris
| režisors = [[Alans Džejs Pakula]]
| producents = * [[Sidnijs Polaks]]
* [[Marks Rosenbergs]]
| scenārijs = * [[Frenks Pīrsons]]
* Alans Džejs Pakula
| aktieri = * [[Harisons Fords]]
* [[Braiens Denehijs]]
* [[Rauls Hulija]]
* [[Bonija Bedelija]]
* [[Pols Vinfīlds]]
* [[Grēta Skaki]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| oriģinālnos = ''Presumed Innocent''
| studija = ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1990|7|25}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|221,3 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Presumed-Innocent#tab=summary|title=
Presumed Innocent |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|11|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ārpus aizdomām"''' ({{Val|en|Presumed Innocent}}) ir 1990. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas trillera filma, kuras režisors ir [[Alans Džejs Pakula]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harisons Fords]], [[Braiens Denehijs]], [[Rauls Hulija]], [[Bonija Bedelija]], [[Pons Vinfīlds]] un [[Grēta Skaki]]. Filma balstīta uz [[Skots Turovs|Skota Turova]] tāda paša nosaukuma 1987. gada romānu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dislāpekļa oksīda molekulas modeļi

Dislāpekļa oksīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = slāpekļa(I) oksīds, slāpekļa oksiduls,
smieklu gāze, jautrības gāze,
slāpekļa(V) oksonitrīds
|           CAS numurs = 10024-97-2
|      ķīmiskā formula = N2O
|              molmasa = 44,013
|              blīvums = 1,977
|  kušanas temperatūra = −90,86 °C
| viršanas temperatūra = −88,48 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,15 g/100 ml (15 °C)
|                 citi =
}}
'''Dislāpekļa oksīds''' (N2O) ir [[slāpeklis|slāpekļa]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums]] — viens no [[slāpekļa oksīdi]]em. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] dislāpekļa oksīds ir bezkrāsaina, nedegoša (degšanu uzturoša), par gaisu smagāka gāze ar vāju, patīkamu saldenu smaržu un piegaršu. Nav indīgs, bet ieelpojot rada reibinošu efektu, tādēļ tiek saukts par '''smieklu gāzi''' vai '''jautrības gāzi'''. Šķīst [[ūdens|ūdenī]], bet nereaģē ar to (ir viens no retajiem [[sāļus neradošie oksīdi|sāļus neradošajiem oksīdiem]]). Šķīst arī [[etilspirts|etilspirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[sērskābe|sērskābē]]. 40 [[atmosfēra (mērvienība)|atmosfēru]] spiedienā istabas temperatūrā dislāpekļa oksīds kļūst šķidrs. Maisījumā ar [[ūdeņradis|ūdeņradi]], [[amonjaks|amonjaku]], ētera tvaikiem, [[ciklopropāns|ciklopropānu]] un citām degošām vielām var būt sprādzienbīstams.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Antracēna struktūrformula ar atomu numerāciju

Antracēna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = paranaftalīns
|           CAS numurs = 120-12-7
|      ķīmiskā formula = С14Н10
|              molmasa = 178,23
|              blīvums = 1250
|  kušanas temperatūra = 218 °C
| viršanas temperatūra = 340 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Antracēns''' (С14Н10) ir [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskais aromātiskais ogļūdeņradis]] (tā molekula sastāv no 3 lineāri kondensētiem [[benzols|benzola]] gredzeniem). Antracēns ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas nešķīst ūdenī, bet šķīst [[acetons|acetonā]] un [[acetonitrils|acetonitrilā]], kā arī karstā [[benzols|benzolā]]. Antracēna  šķīdumiem un pilnīgi tīriem kristāliem raksturīga violeta [[fluorescence]].

sentences:
[[File:Watercyclelatvianhigh.jpg|thumbnail|300px|Ūdens cikls]]
'''Ūdens''' jeb '''hidroloģiskais cikls''' ir [[ūdens]] nepārtraukta aprite Zemes [[biosfēra|biosfērā]]. Ūdens, galvenokārt [[Saules enerģija]]s ietekmē, [[iztvaikošana|iztvaiko]] no atklātām [[Ūdenstilpe|ūdenstilpēm]], [[augsne]]s un [[augājs|augāja]], nokļūst [[Zemes atmosfēra]]s apakšējos slāņos, kur [[kondensācija|kondensējas]] un nokrīt [[nokrišņi|nokrišņu]] veidā. Nokrītot uz Zemes, ūdens iesūcas [[augsne|augsnē]], veidojot [[pazemes ūdeņi|pazemes ūdeņus]], vai aizplūst uz zemākām vietām, veidojot [[strauts|strautus]] un [[upe]]s, kas atkal ietek [[ezers|ezeros]], [[jūra|jūrās]] un [[okeāns|okeānos]]. No atklātām ūdenstilpēm ūdens iztvaiko, un process sākas no jauna.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Heinrihs fon Štorhs
|          vārds_orig = ''Heinrich von Storch<br>Андрей Шторх''
|              attēls = Heinrich Friedrich von Storch.jpg
|          att_izmērs = 220px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1766
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 18
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Rīgas guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|              m_gads = 1835
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 1
|             m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Pēterburgas guberņa|Pēterburga|td=Krievija}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = ekonomists
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Līvānu stikla fabrika
| Logo =
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = privāts uzņēmums (līdz 1944)

valsts uzņēmums (1944—1991)

privāts uzņēmums (1991—2008)
| Dibināšanas_datums = 1887
| Likvidēšanas_datums = 2008
| Sēdeklis = {{vieta|Latvija|Līvāni}}
| Birža =
| Indekss =
| Vadība =
| Darbinieku_skaits = 1250 (1987)
| Apgrozījums = 14 mlj. rubļu (1987)
| Aktīvi =
| Bilance =
| Peļņa =
| Nozare = stikla izstrādājumu ražošana
| Produkti =
| Mājaslapa =
}}
'''Līvānu stikla fabrika''' (dibināta 1887. gadā, slēgta 2008. gadā) bija viena no lielākajām [[Stikls|stikla]] ražotnēm Latvijā un [[Padomju Savienība|PSRS]], uzskatāma par [[Līvāni|Līvānu]] simbolu.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.livanustikls.lv/par-mums/livanu-stikla-muzejs/|title=Latgales mākslas un amatniecības centrs {{!}} Līvānu stikla muzejs - Ekspozīcija "Līvānu stikla muzejs"|website=www.livanustikls.lv|access-date=2020-02-23|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200223190036/http://www.livanustikls.lv/par-mums/livanu-stikla-muzejs/|archivedate=2020-02-23}}</ref> Stikla rūpniecību veicināja tas, ka Līvānu tuvumā bija atrasti [[kvarcs|kvarca smilts]] un [[dolomīts|dolomīta]], kā arī kurināmā — [[kūdra]]s krājumi.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlijs fon Ekards
|     vārds_orig =
|         attēls = Jūlijs fon Ekards.jpg
|     att_izmērs = 120px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1836
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Valmiera]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Veimāra]], {{flag|Vācijas impērija}}<br />(tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Jūlijs fon Ekards, Elizabete fon Lenca
|          brāļi = Johans, Vilhelms, Johans Reinholds
|          māsas = Elizabete, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = Izabella
|          bērni = Heinrihs, Fēlikss, Šarlote
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = publicists, ierēdnis, diplomāts
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = ''Juri Samarins Anklage gegen die Ostseeprovinzen Russlands''
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Humboltu universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Jūlijs fon Ekards''' ({{val|de|Julius Albert Wilhelm von Eckardt}}, 1836—1908) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] žurnālists un diplomāts. Pazīstams ar saviem rakstiem pret [[Krievijas impērija]]s politiku [[Baltijas provinces|Baltijas provincēs]] un par [[latvieši|latviešu]] [[pārvācošana|pārvācošanu]].

sentences: '''27. oktobris''' ir gada 300. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (301. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 65 dienas.

sentences:
{{navbox
|name = Siņdzjana
|title = [[Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions|Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona]] prefektūras līmeņa administratīvās vienības
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|group1 = Prefektūras līmeņa pilsēta
|list1 =
* [[Hami]]
* [[Karamaja]]
* [[Turpana]]
* '''[[Urumči]]'''
|group2 = Prefektūra
|list2 =
* [[Aksu prefektūra]]
* [[Hotanas prefektūra]]
* [[Kašgaras prefektūra]]
|group3 = Autonomā prefektūra
|list3 =
* [[Bortalas Mongoļu autonomā prefektūra]]
* [[Bajingolinas Mongoļu autonomā prefektūra]]
* [[Čandzji Hueju autonomā prefektūra]]
* [[Ili Kazahu autonomā prefektūra]]
* [[Kizilsū Kirgīzu autonomā prefektūra]]
|group4 = Subordinēta prefektūra
(pakļauta Ili Kazahu autonomajai prefektūrai)
|list4 =
* [[Tačenas prefektūra]]
* [[Altaja prefektūra]]
| below = Provinces tiešās pārvaldības pilsētas: [[Šihedzi]], [[Arala]], [[Tumšuka]], [[Udzjacjui]], [[Beituņa]], [[Tiemeņguaņa]], [[Šuanhe]], [[Kodala]], [[Kuņju]], [[Hujanhe]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Siņdzjana]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Stokrotka Sp. z o.o.''
| logo             =
| caption          =
| type             = Sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| traded_as        =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1994. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Ļubļina]]
| location_country = {{POL}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[tirdzniecība]]
| products         =
| services         = pārtikas un mājsaimniecības preču mazumtirdzniecība
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Emperia Holding]]'', {{POL}}<br />(''[[Maxima|Maxima Grupė]]'', {{LTU}})
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://stokrotka.pl stokrotka.pl]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Stokrotka''''' (no {{val|pl| }} [[Ilggadīgā mārpuķīte|mārpuķīte]]), uzņēmuma nosaukums '''''Stokrotka Sp. z o.o.''''', ir [[Polija]]s mazumtirdzniecības veikalu tīkls. Galvenais birojs atrodas [[Ļubļina|Ļubļinā]]. Dibināts 1994. gadā. Uzņēmuma īpašnieks ir ''[[Emperia Holding|Emperia Holding S.A.]]'', kā lielākais akcionārs ir Lietuvas ''[[Maxima|Maxima Grupė]]''.<ref name="tvn24bis.pl 2018.04.18" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Boatengs''' var būt:
* [[Kevins Prinss Boatengs]] (''Kevin-Prince Boateng''; 1987) — Vācijā dzimis Ganas futbolists;
* [[Žeroms Boatengs]] (''Jérôme Boateng''; 1988) — vācu futbolists.

sentences:
{| class="wikitable" align=right
| '''vienkāršs'''
| '''centrēts'''
|-
|
|
|}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=  <br />Skudrskābes struktūrformula un molekulas modelis
|citi nosaukumi = metānskābe, ūdeņraža karbonskābe
|CAS numurs = 64-18-6
|ķīmiskā formula=HCOOH
|molmasa=46,03
|blīvums=1220
|kušanas temperatūra=281,5 K (8,4 °C)
|viršanas temperatūra=373,9 K (100,8 °C)
}}
'''Skudrskābe''' (metānskābe, HCOOH) ir vienkāršākā [[karbonskābes|karbonskābe]]. Skudrskābe ir bezkrāsains, ļoti kodīgs šķidrums ar asu smaku. Skudrskābe ir viena no spēcīgākajām organiskajām skābēm. Ar to jāapietas uzmanīgi, jo skudrskābe, atšķirībā no neorganiskajām skābēm, viegli izkļūst cauri [[āda]]i un tauku slānim, radot dziļas, ilgi nedzīstošas čūlas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 1
|             1. čaula = 1
|              simbols = H
|             atommasa = 1,00794
|   valences elektroni = 1s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ūdeņraža divatomu molekulas uzbūve

Ampula ar 3 [[mililitrs|ml]] ūdeņraža un sevišķi tīra jonizēta ūdeņraža spīdēšana
|  oksidēšanas pakāpes = +1, -1
|  elektronegativitāte = 2,20
|              blīvums = 0,0899
|  kušanas temperatūra = 14,025 K (-259,14 °C)
| viršanas temperatūra = 20,268 K (-252,87 °C)
}}
'''Ūdeņradis''' ({{val|la|hydrogenium}}) ir [[Elementu periodiskā tabula|periodiskās tabulas]] pirmais [[ķīmiskais elements|elements]]. Šo elementu apzīmē ar '''H''' un tā [[atomskaitlis]] ir 1. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] ūdeņradis ir viegli uzliesmojoša un bezkrāsaina divatomu [[gāze]] bez [[smarža]]s. Tās ķīmiskā formula ir H2. Ūdeņraža [[atommasa]] ir 1,00794 [[grams|g]]/[[mols|mol]]. Tā ir mazākā atommasa no visiem [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], un tas nozīmē to, ka ūdeņradis ir vieglākais no visiem elementiem. Ūdeņradis vienmēr ir vienvērtīgs. Savienojumos ūdeņradim parasti ir oksidēšanas pakāpe +1, taču dažos savienojumos tā var būt arī -1 (metālu [[hidrīdi|hidrīdos]]).

sentences: '''Gubumākoņi''', ''cumulus'' (Cu) ir pa visām debesīm izmētāti atsevišķi [[mākoņi]] ar stingru, bieži vien pelēku pamatu. Tie attīstās vertikālā virzienā un izskatās vai nu pēc kaudzes, vai kalna, vai torņa (atkarībā no to veida). Latvijā tie visbiežāk novērojami [[vasara|vasarā]]. Veidojas, siltajam gaisam lēni ceļoties virs Zemes. Gubumākoņi sastāv no [[ūdens]] pilieniem, bet gubu lietusmākoņu virsotnes sastāv no [[ledus]] kristāliņiem. Cauri gubumākoņiem parasti nespīd [[Saule]] un zem tiem ir tumšāks.

sentences:
]]
'''Ģeotermālā enerģija''' ir [[Zeme]]s dzīļu [[siltums]]. [[Ieži]] zem Zemes virsas bieži ir karsti. Ģeotermālās [[elektrostacija]]s izmanto šo iežu siltumu, lai pārvērstu [[ūdens|ūdeni]] [[tvaiks|tvaikā]]. Tvaiku savukārt var izmantot [[elektrība]]s ražošanai vai apsildīšanai.<ref>http://www.uzdevumi.lv/p/dabaszinibas/6-klase/resursi-energijas-avoti-6108/re-0d24576e-7c58-4f75-9748-06b74ae307ef</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 98
 | lv  = Deviņdesmit astoņi
}}
'''98 (deviņdesmit astoņi)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[97 (skaitlis)|97]] un [[99 (skaitlis)|99]]. [[Gads|Gada]] deviņdesmit astotā diena ir [[8. aprīlis]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[7. aprīlis]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Laura
| operators =
| attēls = Laura (1944 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', mistērija
| režisors = [[Oto Premingers]]
| producents = Oto Premingers
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džīna Tīrnija]]
* [[Dana Endrūss]]
* [[Kliftons Vebs]]
* [[Vinsents Praiss]]
* [[Džūdita Andersone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Laura''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|10|11}}
| ilgums = 88 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,02 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://archive.org/details/variety157-1945-01?view=theater#page/n185/mode/1up|title=Variety 10 Jan 1945 p7 |publisher= |accessdate=}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Laura"''' ({{Val|en|Laura}}) ir 1944. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' mistērijas filma, kuras režisors un producents ir [[Oto Premingers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Tīrnija]], [[Dana Endrūss]], [[Kliftons Vebs]], [[Vinsents Praiss]] un [[Džūdita Andersone]]. Filma ir balstīta uz Veras Kasprejas 1943. gada romāna ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Čehijā]]
[[Kategorija:Polārstacijas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = White-crowned_Plover_Vanellus_albiceps_Front_1750px.jpg
|    att_nosaukums = [[Baltgalvas ķīvīte]] (''Vanellus albiceps'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|       apakškārta = Charadrii
|    apakškārta_lv = Bridējputni
|           dzimta = Charadriidae
|        dzimta_lv = Tārtiņu dzimta
|      apakšdzimta = Vanellinae
|   apakšdzimta_lv = Ķīvīšu apakšdzimta
|            ģints = Vanellus
|         ģints_lv = Ķīvītes
|         binomial = Vanellus <small>([[Mathurin Jacques Brisson|Brisson]], 1760)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Ķīvītes, ķīvīšu ģints''' (''Vanellus'') ir [[tārtiņu dzimta]]s (''Charadriidae'') ģints, kas apvieno 23 sugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/grebes/ World Bird List: Grebes, flamingos, buttonquail, plovers, painted-snipes, jacanas, plains-wanderer, seedsnipes, 2020]</ref> [[Latvija|Latvijā]] sastopama viena ķīvīšu ģints suga — [[ķīvīte]] (''Vanellus vanellus'').<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.latvijasputni.lv/lv/putnu-saraksts.html |title=Latvijas putni: putnu saraksts |access-date={{dat|2015|01|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130918143112/http://latvijasputni.lv/lv/putnu-saraksts.html |archivedate={{dat|2013|09|18||bez}} }}</ref> Ķīvīšu ģintī iekļautas gandrīz visas [[ķīvīšu apakšdzimta]]s (''Vanellinae'') sugas. Zinātniskais nosaukums ''Vanellus'' atvasināts no [[latīņu valoda]]s un [[latviešu valoda|latviski]] nozīmē "mazais vēdeklis", dodot atsauci uz ķīvīšu spārnu vēdu tipisko troksni, atgādinot vēdekļa kustības troksni.<ref>Terres, John K. & National Audubon Society (1980): The Audubon Society Encyclopedia of North American Birds. Alfred A. Knopf, New York. {{ISBN|0-394-46651-9}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
| attēls =ErmineSpot.jpg
| att_nosaukums =[[Zirga pēda]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
| infraklase =Eutheria
| infraklase_lv =Placentāļi
| augstākā kārta =Boreoeutheria
| augstākā kārta_lv=Ziemeļu placentāļi
| virskārta =Laurasiatheria
| virskārta_lv =Laurāzijas placentāļi
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| kategorijas =nē
| binomial=Perissodactyla <small>([[Richard Owen|Owen]], 1848)</small>
}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Toms
|      dzimšanas datums = 1. gadsimta sākumā
|          nāves datums = {{dat|72|12|21}}
|        piemiņas diena = [[3. jūlijs]]
|                  godā = visā [[kristietība|kristietībā]]
|                attēls = Caravaggio - The Incredulity of Saint Thomas.jpg
|         attēla izmērs = 235px
|      attēla nosaukums = [[Karavadžo]] glezna "Neticīgais Toms", kurā redzams, kā Toms pieskaras Jēzum pēc viņa augšāmcelšanās
|       dzimšanas vieta = [[Galileja]],  [[Romas impērija]] (tagad {{ISR}}s kontrolē)
|           nāves vieta = [[Mailāpūra]] (tagad [[Čennaja]] {{IND}})
|             nosaukums = Apustulis, sludinātājs un kristiešu moceklis
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[dvīņi]], [[šķēps]], [[uzstūris]]
|            aizbildnis = [[arhitekts|arhitektiem]]
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Mihails Bahtins
 |    vārds_orig = ''Михаил Михайлович Бахти́н''
 |        attēls = Mikhail bakhtin.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1895
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 17
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Orla|td=Krievija}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1975
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 7
 |       m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava|td=Krievija}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = filozofs, literatūrzinātnieks, mākslas teorētiķis
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Mihails Bahtins''' ({{val|ru|Михаил Михайлович Бахти́н}}, dzimis [[1895. gads|1895]]. gada [[17. novembris|17. novembrī]] [[Orla|Orlā]], [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijā]], miris [[1975. gads|1975]]. gada [[7. marts|7. martā]] [[Maskava|Maskavā]], [[Padomju Savienība|PSRS]]) bija [[krievi|krievu]] [[filozofija|filozofs]], [[literatūrzinātne|literatūrzinātnieks]], [[māksla]]s teorētiķis, īpaši pievērsies [[romāns|romāna]] žanra jautājumu un vēstījuma formu izpētei.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bromūdeņraža struktūrformula ar starpatomu attālumu

Bromūdeņraža molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža bromīds
|           CAS numurs = 10035-10-6
|      ķīmiskā formula = HBr
|              molmasa = 80,91
|              blīvums = 3,6452
|  kušanas temperatūra = -86,9 °C
| viršanas temperatūra = -66,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 221 g/100 ml (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Bromūdeņradis''' (HBr) ir [[broms|broma]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. HBr ir bezkrāsaina [[gāze]] ar kodīgu, skābu smaku, daudz smagāka par gaisu. Bromūdeņradis ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], veidojot stipru [[skābes|skābi]] — [[bromūdeņražskābe|bromūdeņražskābi]] (līdz 68,85% HBr pēc masas).  0 °C temperatūrā 1 tilpumā ūdens izšķīst 600 tilpumi bromūdeņraža.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии''. Том I. Москва : Издательство иностранной литературы, 1963, 846. lpp. {{ru ikona}}</ref> Mitrā gaisā bromūdeņradis, tāpat kā [[hlorūdeņradis]], veido miglu. Zemās temperatūrās var izdalīt vairākus bromūdeņraža [[kristālhidrāti|kristālhidrātus]]. HBr šķīst [[etanols|etanolā]], veidojot vāju elektrolītu.

sentences: '''Galvaniskais elements''' (par godu [[Luidži Galvāni]]) jeb '''voltiskais elements''' (par godu [[Alesandro Volta]]m) ir [[elektroķīmiskā šūna]], kuru ieslēdzot [[Elektriskā ķēde|elektriskajā ķēdē]], no [[Ķīmiskā enerģija|ķīmiskās enerģijas]] tiek iegūta [[elektriskā enerģija]]. Elements sastāv no diviem [[Metāli|metālu]], metālu [[Oksīdi|oksīdu]] vai [[Pusmetāli|pusmetālu]] (visbiežāk [[Grafīts|grafīta]]) [[Elektrods|elektrodiem]], kuri atrodas brīvus [[Jons|jonus]] saturošā vielā ([[Elektrolīts|elektrolītā]]) un kuriem ar šo vielu mijiedarbojoties, rodas [[līdzstrāva]].

sentences: '''Dopings''' ir viela, kam piemīt īpašība uz laiku paaugstināt ķermeņa fiziskās un garīgās spējas. To lieto [[sports|sporta]] aktivitātēs un [[fizisks vingrinājums|fiziskos vingrinājumos]], lai veicinātu izturību un līdz ar to uzlabotu iegūto rezultātu. Mūsdienās profesionālajā sportā dopinga lietošana ir aizliegta.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-25
|ķīm_formula=Ca4(Y,Ce)2(Ti,Al,Fe+++,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltenbrūns līdz bāli dzeltens, bāli sārts, balts, bezkrāsas
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=?
}}
'''Tadžikīts-(Y)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - ļoti rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Satur retus metālus - [[cērijs|cēriju]] (16,19%), [[itrijs|itriju]] (13,47%). Vāji radioaktīvs - 158 [[Bq]]/g.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
|nosaukums=''DuckDuckGo''
|darbību_uzsāka={{dat|2008|5|21|N|bez}}
|logo_attēls=DuckDuckGo logo.svg
|vieta=
|reģistrācija=Nav
|mājas_lapa={{URL|https://duckduckgo.com|duckduckgo.com}}
}}
'''''DuckDuckGo''''' ir interneta meklētājprogramma, kuru izveidoja [[Gabriels Veinbergs]] un laida klajā 2008. gada 25. septembrī. 2014. gada 21. maijā ''DuckDuckGo'' ieviesa jauno mājaslapas dizainu, kas fokusējās uz labāk formulētām atbildēm un labāku izskatu. Jaunajā dizainā tika iekļautas tādas pieprasītas funkcijas kā attēlu meklēšana.

sentences:
'''Trigonometriskā''' jeb '''vienības riņķa līnija''' (TRL) ir [[riņķa līnija]], kuras centrs atrodas [[koordinātu sistēma|koordinātu sistēmas]] sākumpunktā un [[rādiuss]] ir vienu vienību garš.
 mērs.]]

sentences: '''Periodiska funkcija''' ir [[funkcija]], kuras vērtība neizmainās, ja tās argumentu palielina par kādu noteiktu lielumu. Mazāko lielumu ar šādu īpašību sauc par funkcijas '''[[periods|periodu]]'''. Formāli, funkcija <math>f(x)</math> ir periodiska, ja eksistē tāds <math>T>0</math>, ka <math>f(x+T)=f(x)</math> visiem <math>x</math>. Mazākais <math>T</math>, kam izpildās šī īpašība, ir funkcijas <math>f(x)</math> periods. Svarīgi periodisku funkciju piemēri ir [[trigonometriskās funkcijas]], kuru periods ir 2''π'' vai ''π'' (piemēram [[sinuss]], [[kosinuss]] un [[tangenss]]), kā arī funkcija {''x''} ([[daļveida daļa]] no ''x''). Periodiskas funkcijas tiek lietotas, lai aprakstītu [[svārstības]] un [[vilnis|viļņus]].

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Zaņas pagasts
| karte             = Zaņas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Saldus novads
| centrs            = Kareļi
| platība           = 87,24
| iedzīvotāji       = 816<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 816 / 87.24 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.zana.lv
}}
'''Zaņas pagasts''' ir viena no [[Saldus novads|Saldus novada]] administratīvajām teritorijām tā vidienē, [[Venta]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Nīgrandes pagasts|Nīgrandes]], [[Pampāļu pagasts|Pampāļu]], [[Kursīšu pagasts|Kursīšu]] un [[Ezeres pagasts|Ezeres]] pagastiem.  Lielākās apdzīvotās vietas: Baltaiskrogs, Franči, Kareļi, Lībji, Silaiņi, Zaņas muiža.<br>
Pašreizējais Zaņas pagasts, agrākais Zaņas ciems, izveidojies 1954.gadā, apvienojoties toreizējiem Ezeres pagasta Kreiju un Pampāļu pagasta Zaņas ciemiem.

sentences: '''Clipper''' ir [[programmēšanas valoda]], ko izmanto, lai radītu [[datorprogramma|programmatūras programmas]], kas sākotnēji darbojās galvenokārt saskaņā ar [[DOS]]. Lai gan tā ir spēcīga vispārēja lietojuma programmēšanas valoda, tā bija galvenokārt izmantota, lai izveidotu [[datubāze]]s/biznesa programmas.

sentences:
{{personas infokaste
 |         vārds = Terenss Dikinsons
 |    vārds_orig = ''Terence Dickinson''
 |        attēls =
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1943
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta =
 |        m_gads = 2023
 |     m_mēnesis = 2
 |       m_diena = 1
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = astronoms amatieris, žurnālists
 |       dzimums = V
}}
'''Terenss Dikinsons''' (''Terence Dickinson''; dzimis {{dat|1943|11|10}}; miris {{dat|2023|2|1}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://astronomy.com/news/2023/02/terence-dickinson-dies-at-age-79 |title=Terence Dickinson, astronomy popularizer and astrophotographer, dies at age 79|date={{dat|2023|02|02|N|bez}} |access-date={{dat|2023|07|09||bez}} |website=astronomy.com |language=en}}</ref> bija [[astronoms]] amatieris un zinātnes [[žurnālists]], kurš dzīvoja [[Ontārio]], [[Kanāda|Kanādā]]. Viņš bija arī žurnāla ''[[SkyNews]]'' redaktors un astronomijas komentētājs televīzijas kanālā ''[[Discovery Channel Canada]]''.

sentences:
{{Ģeoloģiskais periods
|nosaukums= Kvartārs
|karte=Iceage02.png

sentences: '''Želatīns''' ir caurspīdīgs, bezkrāsains un sausā veidā lūstošs [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] maisījums bez [[garša]]s, kas iegūts no dažādu dzīvnieku [[kolagēns|kolagēna]]. To sauc arī par '''dzīvnieku līmi'''. Želatīns tiek izmantots kā cietviela [[pārtika|pārtikā]], zāļu un fotogrāfiju izstrādē un kosmētikas ražošanā. Želatīns ir neatgriezeniska kolagēna [[hidrolīze]]s forma.

sentences: '''6. decembris''' ir gada 340. diena (341. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 25 dienas.

sentences:
== Ieteicamie parametri ==
=== Saules sistēmas planētas un pavadoņi ===
Šie ir ieteicamie parametri. Pārējie parametri uzskaitīti sadaļā ''Visi parametri''.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2503''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2503''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Bars-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|2|27|SK}} 11:01:35 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļeseckas]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 5 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 4000 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                =
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2515]]''
}}
'''''Kosmos-2503''''' (''Космос-2503'') ir [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2015. gada februārī.

sentences: '''Autobūve''' ir [[rūpniecība]]s nozare, kas veic [[Ceļu transports|ceļu transporta]] ([[Automašīna|automobiļu]]) ražošanu, galvenokārt aprīkotus ar [[Iekšdedzes dzinējs|iekšdedzes dzinējiem]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Daniels Georgs Balks
|     vārds_orig = ''Daniel Georg Balk''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Kēnigsberga]], [[Prūsija]]
([[Kaļiņingrada]], [[Kaļiņingradas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt = [[1826]]. gada sākums
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Tula]], [[Krievijas impērija]]
([[Tulas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, zinātnes darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki = dzintara apstrādes meistars Daniels Georgs Balks; Sofija Doroteja, dzimusi Porša
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Katarīna Rēzeke no Kēnigsbergas
|          bērni = Anna Frederika Amālija Luīze
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|putnu|mednis (nozīmju atdalīšana)|mednis}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .nc
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''Office des Postes et Telecommunications''
|sponsors              = ''Office des Postes et Telecommunications''
|domātais-pielietojums = ar [[Jaunkaledonija|Jaunkaledoniju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = nelielos apjomos izmanto Jaunkaledonijā
|ierobežojumi          = uzņēmumam vai organizācijai ir jābūt reģistrētai Jaunkaledonijā
|struktūra             = otrā līmeņa domēni, izņemot asso.nc domēnus
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.domaine.nc/ www.domaine.nc]
}}

sentences: '''Nacionālā identitāte''' jeb '''nacionālā pašapziņa''' ir personas identitātes sastāvdaļa, kas saistīta ar piederības sajūtu noteiktai [[Etniskā grupa|etniskajai grupai]] vai [[nācija]]i. Nacionālā identitāte nav identiska [[Tauta|tautības]] vai [[pilsonība]]s jēdzienam, lai gan tie var būt faktori, kas to spēcīgi ietekmē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Psihoanalīze gansgsteru gaumē
| attēls = Analyze this.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Analyze This''
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Harolds Reimiss]]
| producents = * [[Pola Vainstīna]]
* [[Džeina Rozentāla]]
| scenārija autors = * [[Kenets Lonergans]]
* [[Pīters Tolans]]
* Harolds Reimiss
| galvenajās lomās = * [[Roberts De Niro]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Billijs Kristels]]
* [[Džo Viterelli]]
* [[Čezs Palminteri]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[TriBeCa Productions]]''
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
* ''[[Roadshow Entertainment]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1999|3|5|}}
| ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/analyze-1999|title=Analyze This|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609124532/https://bbfc.co.uk/releases/analyze-1999}}</ref>
| valsts = * {{AUS}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=analyzethis.htm|title=Analyze This (1999)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|176, 9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = [[Mafijas blūzs]]
| imdb =
}}
'''"Psihoanalīze gansgsteru gaumē"''' ({{val|en|Analyze This}}) ir 1999. gada Austrālijas un ASV kinokomēdija, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Harolds Reimiss]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts De Niro]], [[Līza Kudrova]], [[Billijs Kristels]], [[Džo Viterelli]] un [[Čezs Palminteri]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|5||bez}}. 2002. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Mafijas blūzs]]".

sentences:
[[Kategorija:Zemnieces]]
[[kategorija:Sievietes ASV|Zemnieces]]
[[Kategorija:ASV zemnieki| Zemnieces]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ričards Gajs
|     vārds_orig = ''Richard Guy''
|         attēls = Richard K Guy 2005.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ričards Gajs 2005. gadā.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1916
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 30
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Vorikšīra|Nanītona}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2020
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 9
|        m_vieta = {{vieta|Kanāda|Alberta|Kalgari}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[matemātika]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Kalgari Universitāte]]
|     akad_amats =  emeritētais profesors
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Ričards Kenets Gajs''' ({{val|en|Richard Kenneth Guy}}; dzimis {{dat|1916|9|30}}, miris {{dat|2020|3|9}}) bija britu matemātiķis, [[Kalgari Universitāte]]s Matemātikas departamenta emeritētais profesors.<ref>Author biography from ''Winning Ways for your Mathematical Plays'', Vol. I, 2nd ed., AK Peters, 2001.</ref> Gajs pazīstams ar saviem darbiem [[ģeometrija|ģeometrijā]], [[Skaitļu teorija|skaitļu]], [[kombinatorika]]s spēļu un [[Grafu teorija|grafu teorijā]].

sentences:
'''Velitss''' var būt:
* [[Martins Velitss]] (''Martin Velits'') — Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā);
* [[Peters Velitss]] (''Peter Velits'') — Slovākijas riteņbraucējs (dzimis 1985. gadā), Martina dvīņubrālis.

sentences: '''Temperaments''' ({{val|la|temperamentum}} — 'pareizais samērs') ir noturīgs [[cilvēks|cilvēka]] individuālo psihodinamisko īpašību kopums ([[motoriskā reakcija|motoriskās reakcijas]] ātrums, [[ierosa]]s un [[aizture]]s intensitāte, mobilitāte un līdzsvarotība), kas izpaužas viņa darbībā, rīcībā un uzvedībā. Priekšstats par temperamentu ir pats senākais [[psiholoģija|psiholoģijā]]. Šo jēdzienu ieviesa [[senie grieķi|sengrieķu]] ārsts un filozofs [[Hipokrats]] pirms apmēram 2,5 tūkstošiem gadu. Hipokrats bija pirmais, kas pievērsa uzmanību atšķirībām cilvēku uzvedībā, izturēšanās stilā un pārdzīvojumos. Viņš bija arī pirmais, kas mēģināja iedalīt cilvēkus pēc viņu izturēšanās rakstura četros tipos un deva tiem apzīmējumus, kuri tiek izmantoti arī mūsdienās, kaut gan uzskati par to veidošanos ir mainījušies: melanholiķis, flegmatiķis, sangviniķis un holeriķis.

sentences:
{{Infobox protected area
| name = Greitsmokimauntinsu nacionālais parks
| iucn_category = II
| photo = Fall at Oconaluftee Overlook.JPG
| photo_caption =
| map = ASV
| pushpin_relief = Usa edcp relief location map.png
| map_caption =
| location = [[Ziemeļkarolīna]] un [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| nearest_city = [[Čerokī]] un [[Getlinburga]]
| lat_d = 35 | lat_m = 41 | lat_s = 0 | lat_NS = N
| long_d = 83 | long_m = 32 | long_s = 0 | long_EW = W
| region = US
| coords_ref =
| area = 211 415 ha
| visitation_num = 9 354 695
| visitation_year = 2013
| visitation_ref =
| governing_body =
| embedded1 = {{designation list | embed=yes
  | designation1 = WHS
  | designation1_date = 1983 <small>(7. sesija)</small>
  | designation1_type = Dabas
  | designation1_criteria = VII, VIII, IX, X
  | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/259 259]
  | designation1_free1name = Valsts
  | designation1_free1value = {{USA}}
  | designation1_free2name = Reģions
  | designation1_free2value = Ziemeļamerika
  }}
}}
'''Greitsmokimauntinsu nacionālais parks''' ({{val|en|Great Smoky Mountains National Park}}) ir [[nacionālais parks]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas [[Tenesī]] un [[Ziemeļkarolīna]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis ir apmeklētākais nacionālais parks ASV — 2013. gadā to apmeklēja vairāk nekā 9,3 miljoni cilvēku (nākamais apmeklētākais ir [[Lielais kanjons|Lielā kanjona]] nacionālais parks ar 4,5 miljoniem).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://travel.nationalgeographic.com/travel/national-parks/most-visited-parks-photos/|title=Top 10 Most Visited Parks|publisher=Nationalgeographic.com|accessdate={{dat|2014|11|12||bez}}}}</ref> Aizņem 211 415 ha lielu platību, tajā atrodas dažas no [[Apalaču kalni|Apalaču kalnu]] augstākajām virsotnēm. Dibināts 1934. gadā, lai saglabātu pēdējo atlikušo lielas platības dienvidu cietkoksnes mežu ASV. 1976. gadā tas tika iekļauts [[UNESCO]] Starptautiskajā biosfēras rezervātu sarakstā, 1983. gadā — [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|Pasaules mantojuma sarakstā]].

sentences:
[[Kategorija:Tramvajs]]
[[Kategorija:Sabiedriskais transports]]
[[Kategorija:Transports]]
[[Kategorija:Satiksme]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Jānis Rukšāns''' (dzimis 1946. gada 5. septembrī [[Rīga|Rīgā]]) ir [[latvieši|latviešu]] dārzkopis un [[selekcionārs]], sabiedriskais darbinieks. [[Latvijas Zinātņu akadēmija]]s bioloģijas zinātņu goda doktors.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.vestnesis.lv/ta/id/73663 |title=Ar pagodinājumu par mūža darbu — Latvijas Vēstnesis |access-date={{dat|2019|05|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190505125153/https://www.vestnesis.lv/ta/id/73663 |archivedate={{dat|2019|05|05||bez}} }}</ref>

sentences: '''Šķidrais skābeklis''', arī '''''LOX''''' (no {{val|en|'''l'''iquid '''ox'''ygen}}) ir [[skābeklis|skābekļa]] šķidrā forma. Tas ir gaiši zilā krāsā un ir [[paramagnētisms|paramagnētisks]]. Blīvums — 1140 kg/m³, un tas ir vidēji kriogēnisks ([[sasalšanas temperatūra]]: −219 °C, [[viršanas temperatūra]]: −183 °C). Šķidro skābekli plaši lieto [[rūpniecība|rūpniecībā]] un [[medicīna|medicīnā]]. Šķidro skābekli iegūst no [[Zemes atmosfēra|atmosfēras]] skābekļa ar daļēju [[destilēšana|destilēšanu]].

sentences: '''Gliese 581 e''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,028 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentriciāte ir 0,0261. 1 gads uz planētas ilgst 3,149 Zemes dienas ilgi un tā sver tikai 2,5 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā [[Superzeme]].

sentences:
[[Kategorija:384. gadā p.m.ē. dzimušie]]
[[Kategorija:322. gadā p.m.ē. mirušie]]
[[Kategorija:Sengrieķu filozofi]]
[[Kategorija:Sengrieķu matemātiķi]]
[[Kategorija:Sengrieķu fiziķi]]
[[Kategorija:Empīrisma filozofi]]
[[Kategorija:Biologi]]
[[Kategorija:Loģiķi]]
[[Kategorija:Loģikas vēsture]]
[[Kategorija:Kosmologi]]
[[Kategorija:Politikas filozofija]]
[[Kategorija:Grieķu valodā rakstošie]]
[[Kategorija:Metafizika]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Satiksme
| attēls                   =  Traffic2000Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Traffic''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Stīvens Soderbergs]]
| producents               =
* [[Edvards Cviks]]
* [[Māršals Herskovics]]
* [[Lora Bikforda]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Gahans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Maikls Daglass]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Deniss Kveids]]
* [[Ketrina Zeta-Džonsa]]
| mūzika                   = [[Klifs Martinezs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Bedford Falls Productions]]''
* ''[[Laura Bickford Productions]]''
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
| izplatītājs              = ''[[Focus Features|USA Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2000|12|6|Ņujorka|2000|12|27|ASV|}}
| ilgums                   = 141 minūte<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000|title=Traffic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 4, 2019|archive-date={{dat|2019|06|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190604174943/https://bbfc.co.uk/releases/traffic-2000}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|46 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|207,5 miljoni}}<ref name="NUM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=traffic.htm|title=Traffic (2000)|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= June 4, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Satiksme"''' ({{val|en|Traffic}}) ir 2000. gada krimināldrāma, kas balstīta uz britu 1989. gada seriālu ''Traffik''. Filmas režisors ir [[Stīvens Soderbergs]]. Galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Dons Čīdls]], [[Benisio del Toro]], [[Deniss Kveids]] un [[Ketrina Zeta-Džonsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|12|6||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|     vārds_orig = ''Simon van der Meer''
|         attēls = Simon Van der Meer.png
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Hāga]], {{NED}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2011
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Ženēva]], {{CHE}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandieši|nīderlandietis]]
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = ''Gay van der Meer''
|   dzīvesbiedrs = ''Catharina M. Koopman''
|          bērni = ''Esther van der Meer''<br />''Mathijs van der Meer''
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|   darba_vietas = [[CERN]]
|     alma_mater = [[Delftas tehnoloģiju universitāte]]
|        zinātne = [[fizika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = daļiņu kūļa [[stohastiskā dzesēšana]]
|    apbalvojumi = 1984. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
}}
'''Simons van der Mērs''' (''Simon van der Meer''; dzimis {{dat|1925|11|24}}, miris {{dat|2011|3|4}}) bija [[nīderlandieši|nīderlandiešu]] [[fiziķis]], kas strādāja [[daļiņu paātrinātājs|daļiņu paātrinātāju]] jomā. 1984. gadā viņš kopā ar [[Karlo Rubia|Karlo Rubiu]] saņēma [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] "par viņu izšķirošu ieguldījumu lielā projektā, kurš ļāva atklāt lauka daļiņas W un Z, [[vājā mijiedarbība|vājās mijiedarbības]] nodrošinātājas".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1984 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1984/}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Voldemārs Langenfelds
| vārds_orig =
| attēls = Voldemars Langenfelds.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1923
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 06
| dz_vieta = Garlauki, [[Auru pagasts]], [[Dobeles novads]], {{Latvija}}
| m_dat =
| m_gads = 2007
| m_mēnesis = 07
| m_diena = 15
| m_vieta = [[Rīga]], {{Latvija}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Latvieši|latvietis]]
| dzimums =
| vecāki = Teodors un Alma Langenfeldi
| brāļi = Imants (1928), Fēliks (1932), Harijs (1936)
| māsas = Aina (1942)
| dzīvesbiedrs = Astrīda Langenfelde dzimusi Podiņa
| bērni = Tālivaldis (1951)
| paraksts =
| zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], augu sistemātika
| grāds = Dr. hab. biol.
| darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Latvijas Universitāte]]
| akad_amats = profesors
| alma_mater = [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]]
| pasniedzēji = [[Emīlija Ozoliņa]]
| skolnieki = [[Valda Baroniņa]], [[Ivars Kabucis]], Pēteris Evrārs, [[Andrejs Svilāns]]
| sasniegumi = Лангенфельд В.Т. Яблоня. Морфогения. Эволюция. Филогения. География. Систематика. Рига, "Зинатне". 1991.
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
}}
'''Voldemārs Langenfelds''' bija [[Latvijas Universitāte]]s profesors, habilitētais doktors, zinātnieks, kurš aprakstīja visaptverošu ābeļu (''Malus'' Mill.) ģints morfoģenēzi, taksonomiju un ģeogrāfisko izplatību. Sarakstījis vairākas monogrāfijas un mācību grāmatas, izaudzinājis vairākas latviešu botāniķu paaudzes.

sentences:
{{cita nozīme|upi|ciemu|Ramata}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ramata
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Salaca]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=58 | iet_plat_m=05 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=04 | iet_gar_s=07 | iet_gar_EW=E

sentences:
]]
'''Gliceraldehīda-3-fostāts''' ir [[Kalvina cikls|Kalvina cikla]] produkts, kas iesaistās daudzos [[augu šūna]]s [[vielmaiņa]]s procesos kā pirmais [[organiskās vielas|organiskais savienojums]]. Tas dod iespēju sintezēties jebkura cita veida organiskām vielām. Salīdzinājumā ar [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[šūna|šūnām]], [[aļģes|aļģu]] un [[augi|augu]] šūnām raksturīgas daudz lielākas [[bioķīmija|bioķīmiskās]] iespējas.

sentences:
[[Kategorija:Debesskrāpji]]
[[Kategorija:Celtnes un būves AAE]]

sentences: '''5. jūlijs''' ir gada 186. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (187. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 179 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=''Siemens Ultra Low Floor''|Ekspluatācijas periods=1997-|Ražotājs=''Simmering-Graz-Pauke''r, ''ELIN EBG Traction'' un ''Siemens Mobility''|Uzbūvēti sastāvi=342|Platums=2,40 m|Augstums=3,615 m|Vagona garums=24,21 m vai 35,47 m (atkarīgs no versijas)|Paātrinājums=1,3-1,4 m/s|Svars=30t (A, A1), 43t (B, B1)|Maksimālais ātrums=70 km/h|Spriegums=600 V|Sliežu platums=1435 mm|Attēls=2017-09-01 AT Wien 13 Hietzing, Hietzinger Hauptstraße @ Stoesslgasse, A1 120 Linie 58 (40754339143).jpg|Paraksts=ULF A1 58. līnijā}}
'''ULF''' (saīsinājums no ''Ultra Low Floor'') ir zemās grīdas [[tramvajs]], ko ''Siemens Rail Systems'' izstrādāja [[Vīne]]s transporta kompānijai ''[[Wiener Linien]]''. ULF raksturo tā bezass šasija un viens no zemākajiem iekāpšanas augstumiem pasaulē. [[Vīne]]i un [[Rumānija]]s pilsētai [[Oradja]]i laikā no 1994. līdz 2017. gadam kopumā tika uzbūvēti 342 ULF tipa tramvaji.

sentences:
polimino]]
'''Polimino''' ir tāda [[plakne]]s figūra, ko iegūst no vienādiem [[kvadrāts|kvadrātiem]], pievienojot tos vienu otram pa vesela garuma malām. Vienības kvadrātam pievieno citus vienības kvadrātus tā, lai katram nākamajam pievienotajam kvadrātam būtu kopēja mala ar kādu no iepriekš izmantotajiem vienības kvadrātiem. Ja polimino sastāv tieši no n vienības kvadrātiem, to sauc par n-mino. Ja rotācijas un spoguļattēlus neskaita, eksistē tikai viens monomino, tikai viens domino, divi trimino, pieci tetramino, divpadsmit pentamino.

sentences:
s bumbu patvertnes iekštelpas 2012. gadā]]
'''Bumbu patvertnes''' ir būves, kas paredzētas iedzīvotāju aizsardzībai pret ienaidnieka uzbrukumiem no gaisa (bombardēšanas). Daudzējādā ziņā tās ir līdzīgas [[Bunkurs|bunkuriem]], lai gan tās nav paredzētas aizsardzībai pret uzbrukumiem no zemes.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Laima Tabaka
|        attēls  = Laima_Tabaka_1.jpg|thumb|center
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1924
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Ļeņingrada|td=Krievija}}
|         m_gads = 2000
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 13
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]](1953-1993)
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = ''Dr. emeritus.'' [[Botānikas laboratorija]]s vadītāja (1973-1993), izveidoja Botānikas laboratoriju par vadošo zinātnes centru  botānikā un dabas aizsardzībā Latvijā, atzītu [[Baltijas valstis|Baltijas]], [[PSRS]] un, iespējām atbilstoši, arī [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]].
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Why Did I Get Married Too?''
| attēls                   = WhyDidIGotMarried2Poster2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Tailers Perijs]]
| producents               =
* [[Rūbens Kanons]]
* Tailers Perijs
| scenārija autors         = Tailers Perijs
| galvenajās lomās         =
* [[Dženeta Džeksone]]
* Tailers Perijs
* [[Taša Smita]]
* [[Džila Skota]]
* [[Luiss Gosets jaunākais]]
* [[Maliks Joba]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Tyler Perry Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|4|2|}}
| ilgums                   = 118 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/tyler-perrys-why-did-i-get-married-too-2010|title=Tyler Perry's Why Did I Get Married Too?|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whydidigetmarriedtoo.htm|title=Tyler Perry's Why Did I Get Married Too?|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 6, 2019}}</ref>
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|60,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Kāpēc es apprecējos?]]
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Why Did I Get Married Too?''''' ir 2010. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Tailers Perijs]]. Citas lomas filmā atveido [[Dženeta Džeksone]], [[Taša Smita]], [[Džila Skota]], [[Luiss Gosets jaunākais]] un [[Maliks Joba]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|4|2||bez}}. Filma ir turpinājums 2007. gada filmai "[[Kāpēc es apprecējos?]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies lasiocarpa|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies lasiocarpa|suga_lv=Piealpu baltegle|attēls=Abies lasiocarpa 26008.JPG|attēls2=}}
'''Piealpu baltegle''' jeb '''subalpīnā baltegle''' ({{val|la|Abies lasiocarpa}}) ir [[priežu dzimta]]s suga.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Ķīpsala]]
[[Kategorija:Ķīpsala]]

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Pankroks
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = crimson
| stila_izcelsme         = [[rokenrols]], ''[[rockabilly]]'', [[garāžroks]], [[protopanks]], [[psihedēliskais roks]], [[pabroks]], [[glemroks]]
| kultūras_izcelsme      = [[1970. gadi|1970. gadu]] vidus, [[Apvienotā Karaliste]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Austrālija]]
| instrumenti            = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]]
| popularitāte           = Plaša popularitāte [[1970. gadi|1970. gados]], [[1990. gadi|1990.]] un [[2000. gadi|2000. gados]] starptautiski komerciāli panākumi [[poppanks|poppankam]] un [[skapanks|skapankam]].
| atvasinātās_formas     = [[postpanks]], [[jaunais vilnis (mūzikas žanrs)|jaunais vilnis]], [[alternatīvais roks]], [[trokšņu roks]]
| apakšžanri             = ''[[anarcho-punk]]'', [[ārtpanks]], ''[[crust punk]]'', [[garāžpanks]], [[gotiskais roks]],  [[glempanks]], [[smagais pankroks]], ''[[horror punk]]'', [[kristiešu pankroks]], [[nacistiskais pankroks]], ''[[oi!]]'', ''[[Riot Grrrl]]'', ''[[skate punk]]''
| jauktie_žanri          = ''[[2 Tone]]'', [[antifolks]], [[avanpanks]], ''[[chicano punk]]'', ''[[Cowpunk]]'', ''[[deathrock]]'', [[folkpanks]], [[gēlu pankroks]], [[čigānu pankroks]], [[ķeltu pankroks]], [[poppanks]], ''[[psychobilly]]'', [[pankblūzs]], [[pankdžezs]], [[ska pankroks]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}
'''Pankroks''' ir [[rokmūzika]]s žanrs un kustība, kura radās [[1970. gadi|1970. gadu]] vidū. [[1960. gadi|1960. gados]] un 70. gadu sākumā parādījās dažādu [[protopanks|protopanku]] mūzikas paveidi, savukārt pankroks attīstījās tikai starp [[1974]]. un [[1976]]. gadu [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] un [[Austrālija|Austrālijā]], kad grupas, piemēram, kā ''[[Ramones]]'', ''[[Sex Pistols]]'' un ''[[The Clash]]'', tika atpazītas kā jaunās mūzikas kustības priekšgājēji. Līdz [[1977]]. gadam pankroks bija jau plaši izplatījies pa visu [[pasaule|pasauli]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Magadijīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.39-20
|ķīm_formula=NaSi7O13(OH)3·4(H2O)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Balta
|svītra=Balta
|habituss=Mikroskopiski kristāli, plātnītes, pulverveida masa
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=2
|spīdums=Stikla, matēts
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,470
|pleohroisms=
|blīvums=2,25
}}

sentences:
'''Sanderss''' var būt:
* [[Aeriks Sanderss]] (''Aerick Sanders'') — amerikāņu basketbolists (1982);
* [[Bērnijs Sanderss]] (''Bernie Sanders'') — amerikāņu politiķis (1941);
* [[Džordžs Sanderss]] (''George Sanders'') — britu aktieris un dziedātājs (1906—1972).

sentences: Šīs ir '''[[ozolu mūķene]]s''' barības [[Augi|augu]] saraksts. Ir atzīmēti vairāk nekā 300 barības augu.<ref name="DoaneMcManus1981"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = X-cilvēki
 | oriģinālnos = ''X-Men''
 |      attēls = X-MenfilmPoster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Braiens Singers]]
 |  producents =
* [[Lorēna Šulere Donere]]
* [[Ralfs Vinters]]
 |   scenārijs =
 |     aktieri =
* [[Patriks Stjuarts]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Ians Makellens]]
* [[Halle Berija]]
* [[Famke Jansena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Brūss Deivisons]]
 |      mūzika = [[Maikls Keimens]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Marvel Entertainment Group]]''
* ''[[The Donners' Company]]''
* ''[[Bad Hat Harry Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{dat|2000|7|14}}
 |      ilgums = 104 minūtes
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|75 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|296,3 miljoni}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā = [[X-cilvēki 2]]
 |        imdb =
}}
'''"X-cilvēki"''' ({{val|en|X-Men}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma. Filmas režisors ir [[Braiens Singers]]. Galvenās lomas spēlē [[Patriks Stjuarts]], [[Hjū Džekmens]], [[Ians Makellens]], [[Halle Berija]], [[Famke Jansena]], [[Džeimss Mārsdens]] un [[Brūss Deivisons]].

sentences: '''Starpdiedziņi''' ir [[citoskelets|citoskeleta]] daļa, ko veido savītas šķiedraino [[Polipeptīdi|polipeptīdu molekulas]], kuras katros [[Audi|audos]] ir atšķirīgas. To diametrs ir ap 8—11 [[nanometrs|nm]], un tie ir tievāki par [[Mikrocaurulītes|mikrocaurulītēm]], bet resnāki par [[aktīna diedziņi]]em. Starpdiedziņi balsta [[Šūnas kodols|kodola]] apvalku un plazmatisko [[Šūnas membrāna|membrānu]], kā arī piedalās starpšūnu [[Saišu apvienošana|saišu veidošanā]]. [[Olbaltumvielas]] [[keratīns|keratīna]] diedziņi nodrošina ādas [[Šūna|šūnu]] mehānisko izturību. Starpdiedziņi ir ļoti aktīvi — tie paši savijas un atvijas, ja pie to šķīstošajiem [[enzīmi]]em pievieno [[Fosfāti|fosfātu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/?lang=fr#panel:pp|issue:645431|article:DIVL1562|page:89|title=Mācību grāmata "Bioloģija 1.daļa", 89.lpp.|last=Madera|first=Silvija S.|access-date=05.10.2021|year=2001}}</ref>

sentences: '''Sardonikss''' ir [[ahāta paveidi|ahāta paveids]], līdzīga [[onikss|oniksam]], taču atšķirībā no tā sardoniksam raksturīgas sarkanbrūnas un melnas vai baltas joslas.

sentences: '''Ozolīti, zemzarīti''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Dāvids Cimze|Dāvja Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājumā "Dziesmu rota" (1872-1884).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Get a Clue''
| attēls                   = getacluedvd.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Megija Grīnvalda]]
| producents               = [[Džosete Perota]]
| scenārija autors         = [[Alana Burdži Sanko]]
| galvenajās lomās         =
* [[Lindsija Loena]]
* [[Brenda Songa]]
* [[Bags Hols]]
* [[Īans Gomezs]]
| mūzika                   = [[Deivids Mansfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Flagstaff Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Disney Channel]]''
* ''[[Buena Vista Home Entertainment]]''
* ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2002|6|28||bez}}
| ilgums                   = 80 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/get-clue-1970|title=Get a Clue|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 11, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Get a Clue''''' ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Megija Grīnvalda]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Lindsija Loena]], [[Brenda Songa]], [[Bags Hols]] un [[Īans Gomezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|6|28||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Semjuels Kolts
|     vārds_orig = ''Samuel Colt''
|         attēls = Samuel Colt by Brady, 1857.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1814
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Konektikuta|Hārtforda}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1862
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Konektikuta|Hārtforda}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{ASV}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Izgudrotājs, uzņēmējs, mednieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi = Džons S. Kolts
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Harta Džarvisa (prec.1856-1862)
|          bērni = Kaldvels Harts Kolts
|     alma_mater =
|       paraksts = Samuel Colt signature 1855.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Semjuels Kolts''' ({{val|en|Samuel Colt}}; dzimis {{dat|1814|7|19}}, miris {{dat|1862|1|10}}) bija amerikāņu uzņēmējs un izgudrotājs, kas popularizēja [[revolveris|revolveri]]. Dibinājis uzņēmumu, kas mūsdienās pazīstams kā ''[[Colt's Manufacturing Company]]'', kas masveidā ražoja revolverus.

sentences:
{{cita nozīme|standartu organizāciju|sakaru pavadoni|Eutelsat W3C}}
'''Vispasaules Tīmekļa konsorcijs''' ({{val-en|World Wide Web Consortium}} jeb '''W3C''') ir [[konsorcijs]], kas veido [[standarts|standartus]] jeb "rekomendācijas" [[vispasaules tīmeklis|vispasaules tīmeklim]]. Konsorciju vada [[Tims Bērnerss-Lī]], sākotnējais [[URL]] (Vienotais resursu vietrādis), [[HTTP]] (Hiperteksta transporta protokols) un [[HTML]] (Hiperteksta iezīmju valoda) radītājs.

sentences: '''[[Latvijas Zinātņu akadēmija|Latvijas PSR Zinātņu akadēmija]]s Fizikas institūta atomreaktors''', pazīstams arī kā '''Salaspils kodolreaktors''', bija zinātniski pētnieciska tipa siltumneitronu reaktors, kas tika izmantots [[radiācija]]s parādību pētīšanā. Viens no reaktora zinātniskiem vadītājiem bija fizikas un matemātikas zinātņu doktors [[Kurts Švarcs|Kurts Švarcs.]] Zinātniskā kodolreaktora darbība ir uzskatāma par Latvijas zinātnes vienu no spožākajām lappusēm<ref name=":2" />.

sentences:
{{Purva infokaste
| nosaukums       = Volmatingenes niedrājs
| attēls          =  Wollmatinger Ried 2015 mit Fluss.jpg
| att_izmērs      =
| att_nosaukums   =
| vietaskarte     = Bādene-Virtemberga#Vācija#Eiropa
| vietaskartes_izmērs =
| reljefa_vietaskarte = jā
| latd  = 47.676389
| longd = 9.127778
| koord           =
| citi nosaukumi  = Volmatingenes niedrājs
| atrašanās vieta = {{vieta|Vācija|Bādene-Virtemberga}}
| tips            =
| platība         = 1286 ha
| kūdra           =
| augi            =
| dzīvnieki       =
| ezeri           =
| akači           =
| salas           =
| citas_daļas     =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Bodenzē: Volmatingenes niedrājs - Gīrenpurvs un Mindelezers (Bodensee: Wollmatinger Ried - Giehrenmoos & Mindelsee)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 1286 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/89 89]
}}
}}
<mapframe text="Volmatingenes niedrājs" width=300 height=300 zoom=12 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2592649"
}
</mapframe>

sentences: '''Petriņciems''' ir [[Rīgas pilsētas daļa]] [[Bieriņi|Bieriņu]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Ziemeļamerikas Kordiljeri
 |attēls                 = North America.png
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
  |lat_dir =N |lat_deg =44 |lat_min = |lat_sec =
  |lon_dir =W |lon_deg =115 |lon_min = |lon_sec =
  |region                =
  |CoordScale            =
 |kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{CAN}}
{{USA}}
{{MEX}}
{{GTM}}
 |ģeo_apgabals           =
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               =
 |sastāv                 =
 |garums                 = 9000
 |platums                = 1000—1600
 |kalns                  = [[Denali]]
 |augstums               = 6168
 |pilsētas               =
 |kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļamerikas Kordiljeri''' ({{val|en|North American Cordillera}}, {{val|es|Cordillera norteamericana}}) ir daļa no [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnu sistēmas, atrodas [[Ziemeļamerika]]s teritorijā [[Kanāda|Kanādā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Meksika|Meksikā]].<ref>{{PZT|375|Kordiljeri, Ziemeļamerikas}}</ref> Kalnu kopgarums ir vairāk nekā 9000 km (no 19° Z.p. līdz 69. Z.p.). Kalnu sistēmas platums [[Aļaska|Aļaskā]] ir apmēram 1100—1200 km, Kanādā — līdz 800 km, ASV teritorijā — ap 1600 km, Meksikā — līdz 1000 km.

sentences: '''9. augusts''' ir gada 221. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (222. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 144 dienas.

sentences: SQL valodā komanda '''UPDATE''' izmaina datus vienā vai vairākos ierakstos. Datus var izmainīt vai nu visās rindās vai arī izvēlētajās rindās, izmantojot nosacījumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sekas
| operators =
| attēls = Aftertermath poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, trilleris
| režisors = [[Eliots Lesters]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Arnolds Švarcenegers]]
* [[Skots Makneirijs]]
* [[Megija Greisa]]
* [[Mārtins Donovans]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Aftermath''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Lionsgate Premiere''
| izdošana = {{Filmas datums|2017|4|7}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|674,238}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr1599951365/|title=Aftermath |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sekas"''' ({{Val|en|Aftermath}}) ir 2017. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kuras režisors ir [[Eliots Lesters]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Arnolds Švarcenegers]], [[Skots Makneirijs]], [[Megija Greisa]] un [[Mārtins Donovans]].

sentences: atoma modelis, kur redzams protons (sarkans), elektrons (zils) un elektronu mākonis (tumšā krāsā).]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Crossfire''
| operators =
| attēls = CrossfirePoster2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]'', drāma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Roberts Jangs]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Roberts Raians]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Sems Levens]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crossfire''
| studija = ''[[RKO Pictures|RKO Radio Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''RKO Radio Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1947|7|22}}
| ilgums = 86 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|678 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Crossfire''''' ir 1947. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Roberts Jangs]], [[Roberts Mičums]], [[Roberts Raians]], [[Glorija Greiema]] un [[Sems Levens]]. Filma balstīta uz [[Ričards Brukss|Ričarda Bruksa]] 1945. gada romānu ''The Brick Foxhole''.

sentences: '''Septamino''' jeb '''7-mino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no septiņiem vienības kvadrātiem, kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv 108 unikāli septamino. Saskaitot visas iespējamās pozīcijas iegūst 760 septamino pozīcijas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Joseph: King of Dreams''
| attēls                   = joseph king dreams.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = animācijas filma, drāma, muzikāla filma
| režisors                 =
* [[Roberts Ramirezs]]
* [[Robs Laduka]]
| producents               =
* [[Kens Sumura]]
* [[Džefrijs Kacenbergs]]
| scenārija autors         =
* [[Jūdžīnija Bostvika-Singere]]
* [[Reimonds Singers]]
* [[Džo Stilmans]]
* [[Māršals Goldbergs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Bens Afleks]]
* [[Ričards Hērds]]
* [[Marks Hemils]]
* [[Morīna Makgoverna]]
* [[Džodija Bensone]]
| mūzika                   = [[Daniels Pelfrijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[DreamWorks Home Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2000|11|7||bez}}
| ilgums                   = 75 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džordžijas likums
| attēls                   = Georgia rule.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Georgia Rule''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Džeimss G. Robinsons]]
* [[Pīters Gabers]]
| scenārija autors         = [[Marks Andruss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeina Fonda]]
* [[Felisitija Hafmena]]
* [[Lindsija Loena]]
| mūzika                   = [[Entonijs Marinelli]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Morgan Creek Productions]]''
* ''[[Mandalay Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|5|11||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/georgia-rule-2007|title=Georgia Rule|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=georgiarule.htm|title=Georgia Rule (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 12, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Džordžijas likums"''' ({{val|en|Georgia Rule}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeina Fonda]], [[Felisitija Hafmena]] un [[Lindsija Loena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|11||bez}}.

sentences:
'''Lobe''' var būt:
* [[Lobe (Krapes pagasts)|Lobe]] — ciems Ogres novada Krapes pagastā
* [[Lobe (upe)|Lobe]] — upe Aizkraukles un Ogres novados
* [[Kārlis Lobe]] — Latvijas armijas virsnieks (1895—1985)

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ušvaja
 | official_name            = ''Ushuaia''
 | settlement_type          = [[Argentīnas pilsētu uzskaitījums|Pilsēta]]
 | image_skyline            = Ushuaia 2009.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Argentīna
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{karogs|Argentīna}}
 | subdivision_type1        = [[Argentīnas provinces|Province]]
 | subdivision_name1        =  [[Tjerra del Fuego province|Tjerra del Fuego]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1884. gada 12. oktobris
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 23
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2022
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 82615
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = ART
 | utc_offset               = -3
 | timezone_DST             = ART
 | utc_offset_DST           = -2
 | latd = 54 | latm =48 | lats =  | latNS =S
 | longd = 68 | longm = 18 | longs =  | longEW = W
 | postal_code_type         = Telefona kods
 | postal_code              = 2901
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 23
 | website                  = {{url|http://www.ushuaia.gob.ar/}}
 | footnotes                =
}}
'''Ušvaja''' ({{val-es|Ushuaia}}) ir [[Argentīna]]s pilsēta valsts dienvidos. Pilsēta atrodas [[Ugunszeme]]s arhipelāga dienvidu daļā, pilsētas ziemeļos atrodas Martiala kalni, bet dienvidos [[Bīgla šaurums]]. Pilsēta atrodas 3260 kilometru attālumā no Argentīnas galvaspilsētas [[Buenosairesa]]s. [[Tjerra del Fuego province]]s administratīvais centrs.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Atkinsona-Šifrina atmiņas modelis''' ir veidots tā, ka [[informācija]] atmiņā glabājas trīs dažāda veida glabātuvēs - sensorajā reģistrā, īslaicīgajā glabātuvē un ilglaicīgajā glabātuvē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Īkstīši
| operators =
| attēls = Borrowers ver1.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Pīters Hevits]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Gudmens]]
* [[Džims Brodbents]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Marks Viljamss (aktieris)|Marks Viljamss]]
* [[Hjū Lorijs]]
* [[Bredlijs Pīrss]]
* [[Toms Feltons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Borrowers''
| studija = ''[[Working Title Films]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''PolyGram Filmed Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|1997|12|5}}
| ilgums = 87 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|29 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2722530817/weekend/|title=The Borrowers |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Īkstīši"''' ({{Val|en|The Borrowers}}) ir 1997. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Pīters Hevits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Gudmens]], [[Džims Brodbents]], [[Selija Imrija]], [[Marks Viljamss (aktieris)|Marks Viljamss]], [[Hjū Lorijs]], [[Bredlijs Pīrss]] un [[Toms Feltons]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Mērija Nortone|Mērijas Nortones]] 1952. gada bērnu grāmatu.

sentences: '''Asiņošana''' ({{val-la|haemorrhagia}}) ir [[asinis|asiņu]] izplūšana no [[asinsvads|asinsvadiem]]. Asiņošanas cēloņi lielākoties ir trauma, [[ateroskleroze]], [[aneirisma]]s izmainīta asinsvada plīsums, deģenerēšanas procesi un iekaisumi apkārtējos [[audi|audos]], kas var pāriet uz asinsvada sienu un to bojāt, asinsvada palielināta caurlaidība, asins sastāva pārmaiņas. Asiņošana ir iedalīta arteriālajā, venozajā un kapilārajā asiņošanā, kā arī parenhimatozo orgānu asiņošanā un jauktajā asiņošanā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Žannas d'Arkas ciešanas
| operators =
| attēls = The Passion of Joan of Arc (1928) English Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska filma
| režisors = [[Karls Teodors Dreiers]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Renē Žanna Falkoneti]]
* [[Ežēns Silvēns]]
* [[Andrē Berlejs]]
* [[Moriss Šulcs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Passion de Jeanne d'Arc''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Société Générale des Films''
| izdošana = {{Filmas datums|1928|4|21|Dānija|1928|10|25|Francija}}
| ilgums = * 110 minūtes (oriģinālā versija)
* 82 minūtes (atjaunotā versija)
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[mēmais kino]] (ar titriem [[franču valoda|franču valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Žannas d'Arkas ciešanas"''' ({{Val|fr|La Passion de Jeanne d'Arc}}) ir 1928. gada [[Francija]]s [[Mēmais kino|mēmā]] vēsturiska episkā filma, kuras režisors ir [[Karls Teodors Dreiers]]. [[Žanna d'Arka|Žannas d'Arkas]] lomu atveido [[Renē Žanna Falkoneti]].

sentences:
{{novec|jaunākajiem notikumiem}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Čelsija Meninga
|     vārds_orig = ''Chelsea Manning''
|         attēls = Chelsea Manning on 18 May 2017.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čelsija Meninga 2017. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1987
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = {{Vieta|ASV|Oklahoma|Kreskenta}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = Karavīrs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Čelsija E. Meninga''' ({{val|en|Chelsea Elizabeth Manning}}; dzimis kā Bredlijs Edvards Menings (''Bradley Edward Manning'') {{dat|1987|12|17}}, kopš 2013. gada pašidentificējas kā sieviete) ir [[ASV Armija]]s karavīrs, kas tika arestēts 2010. gada maijā [[Irāka|Irākā]], kad radās aizdomas, ka viņš ir pārsūtījis slepenus dokumentus interneta vietnei ''[[WikiLeaks]]''. Nākamajos mēnešos viņam tika izvirzītas vairākas apsūdzības, tai skaitā par "palīdzības sniegšanu ienaidniekam". Tiek uzskatīts, ka viņš ''WikiLeaks'' nosūtījis vairāk nekā 250 000 ASV diplomātiskos dokumentus, apmēram 500 000 armijas militāro dokumentu par karadarbību [[Afganistāna|Afganistānā]] un Irākā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.keynoodle.com/bradley-manning-nominated-for-nobel-peace-prize/|title=Bradley Manning Nominated For Nobel Peace Prize|publisher=Keynoodle.com|accessdate={{dat|2012|4|26||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Karadienestu sācis 2009. gada oktobrī (bija izlūkošanas analītiķis) bāzē pie [[Bagdāde]]s, Irākā.

sentences: '''24. novembris''' ir gada 328. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (329. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 37 dienas.

sentences: '''Brūce''' ({{val-la|vulnus}}) ir [[āda]]s, [[gļotāda]]s vai dziļāk esošo [[Audi|audu]] un iekšējo [[Orgāns|orgānu]] veseluma mehānisks bojājums ar vienlaikus bojātiem ārējiem apvalkiem.<ref name="Gostischev2002"/>

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju Rīgā|ciemu Rucavas pagastā|Mangaļi (Rucavas pagasts)}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Mangaļi
| tips                = stacija
| attēls              = Mangaļu stacijas ēka.JPG
| attēla_apraksts     = Mangaļu stacijas ēka
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Mīlgrāvis, Dzirnupe
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 + 9
| adrese              = Mangaļu dzelzceļa stacija,
Vitrupes iela 2, Rīga, LV-1034
| latd  = 57| latm  = 1| lats  = 7.46754| latNS  = N
| longd = 24| longm = 7| longs = 47.57514| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Sarkandaugava (stacija)|Sarkandaugava]] (3 km),
[[Ziemeļblāzma (stacija)|Ziemeļblāzma]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Vecdaugava (stacija)|Vecdaugava]] (6 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 10
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences:
{{slikts tulkojums}}
 Stoksa plūsmā ar ļoti zemu [[Reinoldsa skaitlis|Reinoldsa skaitli]]. Uz objektu, kas pārvietojas caur šķidrumu, iedarbojas pretestības spēks virzienā, kas ir pretējs tā kustībai]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(III) formulvienības struktūrformula

Pudele ar sarkano asinssāli
|       citi nosaukumi = sarkanais asinssāls, kālija fericianīds,
 sarkanais prusiāts, Gmelina sāls
|           CAS numurs = 13746-66-2
|      ķīmiskā formula = K3[Fe(CN)6]
|              molmasa = 329,24
|              blīvums = 1890
|  kušanas temperatūra = 300 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 464 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(III)''' jeb '''sarkanais asinssāls''' (K3[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(III)]]. Sarkanais asinssāls ir sarkani, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] ļoti labi šķīstoši kristāli. Ūdens šķīdumam piemīt dzeltenzaļa [[fluorescence]]. Atšķirībā no [[dzeltenais asinssāls|dzeltenā asinssāls]] sarkanais asinssāls tiek uzskatīts par indīgu vielu,<ref>Г. Реми. Курс неорганической химии. Том II. М:, Издательство иностранной литературы, 1966, 307. lpp. {{ru ikona}}</ref> kaut arī, nonākot acīs vai uz ādas, ir praktiski nekaitīgs (atskaitot kairinošu iedarbību), bet [[kuņģis|kuņģī]] esošā temperatūra un sālsskābes koncentrācija ir par vāju, lai rastos [[zilskābe]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Slayer
| Attēls = Slayer, The Fields of Rock, 2007.jpg
| Att_izm = 290px
| Fons = grupa
| Vieta = {{flaga|ASV}} [[Hantingtonpārka]], [[Kalifornija]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| Žanrs = [[Trešmetāls]]
| Gadi = 1981-2019
| Izdevējkompānija = [[Nuclear Blast Records]]
[[Metal Blade Records]]
[[American Recordings]]
[[Def Jam Records]]
| Mlapa = http://www.slayer.net/
| Dalībnieki = [[Toms Araja]]
 [[Kerijs Kings]]
 [[Pauls Bostafs]]
[[Gerijs Holts]]
| Bij_dalībnieki =
}}
'''''Slayer'''''<ref>Tulkojumā "algots slepkava"</ref> bija [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[trešmetāls|trešmetāla]] mūzikas [[mūzikas grupa|grupa]], kura [[1981]]. gadā izveidota [[Hantingtonpārka|Hantingtonpārkā]], [[Kalifornija]]s štatā. Grupu dibināja ģitāristi [[Džefs Heinemans]] un [[Kerijs Kings]].<ref name="An exclusive oral history of Slayer">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce| title=An exclusive oral history of Slayer| publisher=Decibel Magazine| url=http://www.decibelmagazine.com/features_detail.aspx?id=4566| archiveurl=https://web.archive.org/web/20071228065836/http://www.decibelmagazine.com/features_detail.aspx?id=4566| archivedate=2007-12-28| accessdate=2006-12-03}}</ref> ''Slayer'' popularitāte strauji pieauga [[1986]]. gadā, kad viņi izdeva albumu "''[[Reign in Blood]]''". Iknedēļas mūzikas žurnāls "''[[Kerrang!]]''" to ir nodēvējusi par "visu laiku smagāko albumu".<ref name="Kerrang! Hall Of Fame">{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce| title = Kerrang! Hall Of Fame| publisher=Kerrang!| date=2006-08-24| url= http://kerrang.typepad.com/kerrang_awards_2006_blog/2006/08/kerrang_hall_of.html |accessdate = 2006-01-10}}</ref> Viņi kļuva par trešmetāla kustības līderiem. ''Slayer'' kopā ar ''[[Metallica]]'', ''[[Anthrax]]'' un ''[[Megadeth]]'' tiek sauktas par "trešmetāla lielo četrnieku".<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce| last=Lee| first=Cosmo| title=Get Thrashed: The Story of Thrash Metal| url=http://www.stylusmagazine.com/articles/movie_review/get-thrashed-the-story-of-thrash-metal.htm| work=Stylus| date=2007-05-07| accessdate=2008-12-16| archive-date=2008-12-25| archive-url=https://web.archive.org/web/20081225230004/http://www.stylusmagazine.com/articles/movie_review/get-thrashed-the-story-of-thrash-metal.htm}}</ref> 2019. gadā grupa paziņoja par darbības beigšanu, savu karjeru noslēdzot ar atvadu tūri.

sentences: '''Herbiga—Haro objekts''' ir neliels [[miglājs|miglāja]] apgabals, kas saistīts ar jaunām [[zvaigzne|zvaigznēm]]. Tie veidojas, kad [[gāze]], kura tiek izmesta no šīm jaunajām zvaigznēm, mijiedarbojas ar putekļiem. Tālāk tā izplatās ar [[ātrums|ātrumu]], kas sasniedz vairākus simtus [[kilometrs|kilometru]] [[sekunde|sekundē]]. Herbiga—Haro objekti parasti ir raksturīgi apgabaliem, kuros notiek intensīva zvaigžņu veidošanās; bieži vien tie ir novērojami blakus vientuļām zvaigznēm, izstieptas [[rotācijas ass]] virzienā.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Serbijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Serbijas zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Keita un Leopolds
| attēls                   = Kate and leopold ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kate & Leopold''
| žanrs                    = romantika, drāma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Džeimss Mengolds]]
| producents               =
* [[Keitija Konrāda]]
| scenārija autors         =
* [[Stīvens Rodžerss]]
* Džeimss Mengolds
| galvenajās lomās         =
* [[Mega Raiena]]
* [[Hjū Džekmens]]
* [[Līvs Šreibers]]
* [[Brekins Meijers]]
* [[Nataša Laione]]
* [[Bredlijs Vitfords]]
* [[Filips Bosko]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|12|25}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001|title=Kate & Leopold|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 27, 2019|archive-date={{dat|2019|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190427150631/http://www.bbfc.co.uk/releases/kate-leopold-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|48 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|76 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kateandleopold.htm|title=Kate & Leopold|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Keita un Leopolds''' ({{val|en|Kate & Leopold}}) ir 2001. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Mengolds]]. Galvenās lomas atveido [[Mega Raiena]], [[Hjū Džekmens]], [[Līvs Šreibers]], [[Brekins Meijers]], [[Nataša Laione]], [[Bredlijs Vitfords]] un [[Filips Bosko]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|12|25||bez}}.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
{{atsauces+}}
'''Skats''' ({{val-en|view}}), relāciju datubāzu kontekstā, ir virtuāla tabula, ko no vienas vai vairākām tabulām veido [[SQL]] vaicājums. Par skatu sauc arī šādu saglabātu vaicājumu.

sentences:
{| class="infobox" width="280" style="font-size: 88%;"
!style="color: #FFCC33; background-color: #993399; font-size: 130%" align="center" colspan="3" |'''{{{vārds}}}'''
|-
{{#if: {{{tituls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} ''{{{tituls}}}''
{{!}}-
}}
{{#if: {{{attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{attēls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tugras-attēls|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}} colspan="3" align="center" {{!}} {{{tugras-attēls}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{valdīšana|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Valdīšana'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{valdīšana}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{investitūra|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Investitūra'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{investitūra}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{priekštecis|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Priekštecis'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{priekštecis}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{mantinieks|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''{{{pēctecības-veids|}}}'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{mantinieks}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pēctecis|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Pēctecis'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{pēctecis}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{pilns vārds|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Pilns vārds'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{pilns vārds}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{citi tituli|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tituli'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{citi tituli}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{apgraizīšana|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Apgraizīšana'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{apgraizīšana}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dzimšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Dzimš. datums'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dzimšanas datums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dzimšanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}{{#if:{{{dzimšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}}||'''Dzimš. v.'''}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dzimšanas vieta}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{miršanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Miršanas dat.'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{miršanas datums}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{miršanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{miršanas vieta}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{apglabāšanas vieta|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Apglabāts (-a)'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{apglabāšanas vieta}}}{{#if: {{{apglabāšanas datums|<noinclude>-</noinclude>}}}{{!}}, {{{apglabāšanas datums}}}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{haseki-sultan|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Sieva sultāne'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{haseki-sultan}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{haseki-kadin|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Sievas'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{haseki-kadin}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{ikbal|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Konkubīnes'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{ikbal}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{has-odaliks|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{has-odaliks}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{gozde|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Izraudzītās'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{gozde}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{atvases|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Atvases'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{atvases}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{karaļnams|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Nams'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{karaļnams}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{dinastija|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Dinastija'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{dinastija}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{himna|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Himna'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{himna}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{devīze|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Devīze'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{devīze}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{tēvs|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Tēvs'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{tēvs}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{māte|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''[[Sultāne māte|Māte]]'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{māte}}}
{{!}}-
}}
{{#if: {{{lielvezīri|<noinclude>-</noinclude>}}} |
{{!}}'''Lielvezīrs (-i)'''
{{!}} colspan="2" {{!}} {{{lielvezīri}}}
{{!}}-
}}
|}<noinclude>

sentences: '''Kompasa roze''' jeb '''vēju roze''' ir [[kompass|kompasā]] iebūvēts disks ar skalu no 0° līdz 360°, kā arī ar atzīmētiem debespušu saīsinājumiem.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 45
|             5. čaula = 1
|             4. čaula = 16
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Rh
|             atommasa = 102,90550
|   valences elektroni = [Kr]4d85s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Rodija pulveris, cilindrs no presēta rodija pulvera un kausēta rodija lodīte; ar rodiju pārklāts laulības gredzens
|  oksidēšanas pakāpes = +5, +4, '''+3''', +2, +1, 0
|  elektronegativitāte = 2,28
|              blīvums = 12 410
|  kušanas temperatūra = 2237 K (1964 °C)
| viršanas temperatūra = 3968 K (3695 °C)
}}

sentences: '''Ekosistēmu pakalpojumi''' ir daudzi un dažādi labumi, kurus cilvēkiem sniedz [[ekosistēma|ekosistēmas]]. Tie nodrošina ne tikai cilvēka eksistenci, bet arī labklājību. Pārtika, ūdens, kurināmais, koksne, gaisa attīrīšana, [[Apputeksnēšana|apputeksnēšanās]], [[fotosintēze]], atpūta pie dabas – tie ir tikai daži piemēri labumiem, ko mums sniedz ekosistēmas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Landers
|     vārds_orig =
|         attēls = Karl Ivanovich Lander (1883-1937).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1883
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Vērgales pagasts]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1937
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Maskava]], [[PSRS]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = žurnālists, vēsturnieks, valsts darbinieks, čekists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ernests Johans fon Firkss
|          vārds_orig = Ernst Johann von Fircks
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1737
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1782
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 17
|             m_vieta =   [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās =  [[muiža|muižnieks]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[File:MUexperiment.png|thumb|350px|Millera-Ureja eksperiments]]
'''Abioģenēze''' ir uzskats, ka [[dzīvība]] var rasties no nedzīvas matērijas, piemēram, [[organiskā viela|organiskas vielas]]. Pretēja hipotēze ir [[bioģenēze]], kurā uzskata, ka dzīva matērija var rasties tikai no dzīvas matērijas.<ref>{{Grāmatas atsauce | first=Aleksandr Ivanovich | last=Oparin | title=The Origin of Life | url=http://books.google.com/books?id=Jv8psJCtI0gC | date=20 February 2003 | publisher=Courier Dover Publications | isbn=978-0-486-49522-4 | page=vi }}</ref><ref>{{Žurnāla atsauce | title=Did life come from another world? | url=https://archive.org/details/sim_scientific-american_2005-07_293_1/page/n67 | journal=Scientific American | volume=293 | pages=64–71 | year=2005 | doi=10.1038/scientificamerican1105-64 }}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce | first=Michael | last=Yarus| title=Life from an RNA World: The Ancestor Within|url=http://books.google.com/books?id=-YLBMmJE1WwC | date=15 April 2010 | publisher=Harvard University Press | isbn=978-0-674-05075-4 | page=47 }}</ref><ref>{{Žurnāla atsauce | first=Juli | last=Pereto | title=Controversies on the origin of life | journal=International microbiology : the official journal of the Spanish Society for Microbiology | volume=8 | issue=1 | pages=23–31 | date=March 2005 | pmid=15906258 }}</ref>

sentences: '''26. aprīlis''' ir gada 116. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (117. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 249 dienas.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
[[Kategorija:Šveices upes]]
[[Kategorija:Austrijas upes]]
[[Kategorija:Vācijas upes]]
[[Kategorija:Francijas upes]]
[[Kategorija:Nīderlandes upes]]
[[Kategorija:Lihtenšteinas upes]]
[[Kategorija:Ziemeļjūra]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 250px
|        attēls = Ast. estonica AMD.png
| att_nosaukums = ''A. estonica'' [[Priekšējais vidējais muguras kauls|AMD]] kauls no iekšpuses.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomatha
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|         klase = Placodermi
|      klase_lv = Bruņuzivis
|    apakšklase = Antiarchi
| apakšklase_lv = Antiarhi
|    kārta = Asterolepiformis
| kārta_lv = Asterolepjveidīgie
| dzimta = Asterolepididae
| dzimta_lv = Asterolepidīdi
| ģints = Asterolepis
| suga = Asterolepis estonica
|   kategorijas = nē
}}
'''''Asterolepis estonica''''' ir [[Devons|devona]] [[Bruņuzivis|bruņuzivju]] suga, kas dzīvoja [[Austrumeiropas platforma]]s ziemeļrietumu daļā [[Eifela stāvs|eifela stāva]] [[Narvas svīta|narvas]] un [[Arukilas svīta|arukilas svītās]], un ir senākā zināmā [[Asterolepji|asterolepju]] suga. Sugai nosaukumu 1940. gadā deva [[Valters Gross]]. Šīs sugas pārstāvji izmēru ziņā ir vismazākie no visiem zināmajiem asterolepjiem.

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Reino de España''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Spānijas Karaliste
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Spain.svg
|            karoga_nosaukums = Spānijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Escudo de España (mazonado).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Spānijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto = ''[[Plus Ultra]]''
|                valsts_himna = ''[[Marcha Real]]''
|               kartes_attēls = EU-Spain.svg
|             kartes_paraksts = Spānija iekrāsota tumši zaļā krāsā. Gaiši zaļā krāsā ir iekrāsotas Eiropas Savienības dalībvalstis.
|               galvaspilsēta = [[Madride]]
| latd=40 | latm=26 | latNS=N | longd=3 | longm=42 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda]], dažos reģionos papildus arī [[kataloņu valoda]], [[galisiešu valoda]], [[basku valoda]] un [[oksitāņu valoda]]s [[araniešu valoda|araniešu dialekts]]
|             etniskās_grupas = 88,0% [[spāņi]]
12,0% citi ([[rumāņi]], [[marokāņi]], [[Ekvadora|ekvadorieši]], [[Kolumbija|kolumbieši]], [[briti]])<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.ine.es/prensa/np551.pdf | title= Spain | publisher= www.focus-migration.de | date= 2009-01-01 | accessdate= 2009-09-22}}</ref>
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[parlamentārisms|parlamentāra]] [[demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Spānijas karalis|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Felipe VI]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Spānijas premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Pedro Sančess]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Spānijas vēsture|Izveidošana]]
|         neatkarības_piezīme = 15. gadsimtā
|        neatkarības_notikums = ''[[de facto]]''
|          neatkarības_datums = [[1516]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = ''[[de jure]]''
|         neatkarības_datums2 = [[1716]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = konstitucionāla demokrātija
|         neatkarības_datums3 = [[1978]]. gadā
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1986|1|1}}
|                 platība_km2 = 504 030
|               platība_rangs = 51.
|              procenti_ūdens = 1,04
|          iedzīvotāju_skaits = 46 030 109
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 27.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 93
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 106.
|                     IKP_PPP = $1,364 triljoni
|                IKP_PPP_gads = 2010
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $29 651
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,904
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 25.
|                        Gini = 32
|                   Gini_gads = 2005
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]] (€)
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.es]]
|              tālsarunu_kods = 34
|                iso_kods_num = 724
|              iso_kods_alfa2 = ES
|              iso_kods_alfa3 = ESP
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eusthenopteron foordi 1.jpg
| att_nosaukums = Tristihopterīds ''[[Eusthenopteron foordi]]''.
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     apakštips = Vertebrata
|  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
|     infratips = Gnathostomata
|  infratips_lv = Žokļaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Sarcopterygii
|  virsklase_lv = Daivspurzivis
|         klase = Rhipidistia
|      klase_lv = Ripidistijas
|         kārta = Osteolepiformes
|      kārta_lv = Osteolepjveidīgās
|        dzimta = Tristichopteridae
|     dzimta_lv = Tristihopterīdi
|      binomial = Tristichopteridae Cope, 1889
|    iedalījums =
*[[Tristihopterīni]] (''Tristichopterynae'')
*[[Platicefalihtīni]] (''Platycephalichthyinae'')
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|valsts_lv=Augi|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Euphrasia|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts=Plantae|attēls=Euphrasia rostkoviana ENBLA02.jpeg|dzimta_lv=Brūnkāšu dzimta|att_izmērs=|kategorijas=nē|ģints_lv=Žibulīši|ģints=Euphrasia|dzimta=Orobanchaceae|att_nosaukums=''Euphrasia rostkoviana''}}
'''Žibulīši''' ({{val|la|Euphrasia}}) ir [[parazītiskie augi|daļēji parazītiska]] augu ģints [[brūnkāšu dzimta|brūnkāšu dzimtā]] (senāk — [[cūknātru dzimta|cūknātru dzimtā]])<ref name=":0">{{Publikācijas atsauce|last=Barker|first=WR.|date=1982|title=Taxonomic Studies in Euphrasia L.(Scrophulariaceae): A Revised Infrageneric Classification, and a Revision of the Genus in Australia|journal=J. Adelaide Bot. Gard|volume=5|pages=1–304}}</ref> ar kosmopolītisku izplatības areālu.

sentences: '''Zalve''' ({{val|de|Salve}}) ir [[šaušana]]s paņēmiens, kas paredz vienlaicīgu šāvienu veikšanu no vairākiem [[lielgabals|liegabaliem]], rokas [[šaujamieroči]]em u.t.t.

sentences:
{{Citas nozīmes|pašreizējo valsti|Krievija (nozīmju atdalīšana)|Krievija}}
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Российская Федерация''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Krievijas Federācija
|            valsts_nosaukums = Russia
|               karoga_attēls = Flag of Russia.svg
|            karoga_nosaukums = Krievijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of the Russian Federation.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Krievijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Krievijas himna|Krievijas Federācijas valsts himna]] ''Государственный гимн Российской Федерации''
|               kartes_attēls = Russian Federation (orthographic projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Maskava]]
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[krievu valoda]] (''de facto'')
|             etniskās_grupas = [[krievi]] 80,9%
[[tatāri]] 3,9%
[[ukraiņi]] 1,4%
[[baškīri]] 1,1%
[[čuvaši]] 1,0%
[[čečeni]] 1,0%
citi 10,7%<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/result-december-2011.ppt |archive-url=https://web.archive.org/web/20120118212344/http://www.perepis-2010.ru/results_of_the_census/result-december-2011.ppt |archive-date=18 January 2012 |title=ВПН-2010 |website=perepis-2010.ru}}</ref>
|        etniskās_grupas_gads = 2010
|              valsts_iekārta = ''[[de iure]]'' [[Federācija (valsts)|Federāla]] [[pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] [[republika]], ''[[de facto]]'' centralizēti [[autoritārisms|autoritāra republika]].<ref name="Bækken2018">{{grāmatas atsauce | author = Håvard Bækken | date = 21 November 2018 | title = Law and Power in Russia: Making Sense of Quasi-Legal Practices | publisher = Routledge | pages = 64– | isbn = 978-1-351-33535-5 | url = https://books.google.com/books?id=OrN7DwAAQBAJ&pg=PA64}}</ref><ref name="cia"/><ref name="Agency2021">{{grāmatas atsauce | author = Central Intelligence Agency | date = 25 May 2021 | title = The CIA World Factbook 2021-2022 | publisher = Simon and Schuster | pages = | isbn = 978-1-5107-6382-1 | url = https://books.google.com/books?id=NyUFEAAAQBAJ&pg=PT3386}}</ref><ref name="Cohen2014">{{grāmatas atsauce | author = Saul Bernard Cohen | year=  2014 | title = Geopolitics: The Geography of International Relations | edition = 3 | publisher = Rowman & Littlefield | page = 217 | isbn = 978-1-4422-2351-6 | oclc = 1020486977 | url = https://books.google.com/books?id=wTGeBQAAQBAJ&pg=PA217}}</ref>
|        valsts_galvas_tituls = [[Krievijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Vladimirs Putins]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Krievijas premjerministrs|Valdības vadītājs]]
|               valsts_galva2 = [[Mihails Mišustins]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Krievijas vēsture|Izveidošanās]]
|        neatkarības_notikums = [[Maskavija]]
|          neatkarības_datums = [[1263]]. gadā
|       neatkarības_notikums2 = [[Krievijas cariste]]
|         neatkarības_datums2 = [[1547]]. gadā
|       neatkarības_notikums3 = [[Krievijas Impērija]]
|         neatkarības_datums3 = [[1721]]. gadā
|       neatkarības_notikums4 = [[Krievijas Republika]]
|         neatkarības_datums4 = [[1917]]. gadā
|       neatkarības_notikums5 = [[Krievijas SFPR]]
|         neatkarības_datums5 = {{dat|1917|11|7}}
|       neatkarības_notikums6 = [[Padomju Savienība]]
|         neatkarības_datums6 = [[1922]]. gadā
|       neatkarības_notikums7 = Krievijas Federācija
|         neatkarības_datums7 =  {{dat|1991|12|25}}
|                 platība_km2 = 17 075 400
|               platība_rangs = 1.
|          iedzīvotāju_skaits = 142 905 200
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2010
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 9.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 8,3
|                     IKP_PPP = $1,326 triljoni
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 24 067
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{samazinājās}} 0,822
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 52.
|                        Gini = 42
|                   Gini_gads = 2012
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Krievijas rublis]] (₽)
|                valūtas_kods = RUB
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +3 līdz +12 (izņemot +5)
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.ru]], [[.рф]], [[.su]]
|              tālsarunu_kods = 7
|                iso_kods_num = 643
|              iso_kods_alfa2 = RU
|              iso_kods_alfa3 = RUS
}}
'''Krievija''' ({{val|ru|Россия}}, izrunā: {{Unicode|[[IPA|[rɐˈsʲijə]]]}}) jeb '''Krievijas Federācija''' ({{val|ru|Российская Федерация}}, [rɐˈsʲijskəjə fʲɪdʲɪˈratsɨjə]) ir federatīva valsts [[Eirāzija]]s ziemeļos, precīzāk, [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]] un [[Ziemeļāzija|Ziemeļāzijā]].<ref name=britannica>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/513251/Russia| title= Russia| publisher= Encyclopedia Britannica| accessdate=2008-01-31}}</ref> Tā ir [[pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] federatīva [[republika]], kuru līdz [[Krievijas—Ukrainas karš|Krievijas—Ukrainas karam]] veidoja 81 [[Krievijas administratīvais iedalījums|federālais subjekts]]. Tās [[platība]] ir 17 075 400 [[kvadrātkilometrs|km2]], un tā ir teritoriāli lielākā [[valsts]] pasaulē. Krievijas Federācija ir gandrīz divas reizes lielāka par [[Kanāda|Kanādu]], kas ir otra lielākā valsts pasaulē. Pēc [[iedzīvotāji|iedzīvotāju]] skaita Krievijas Federācija ir devītā lielākā valsts pasaulē,<ref name=gen>{{Tīmekļa atsauce| title=The Russian federation: general characteristics| url=http://www.gks.ru/scripts/free/1c.exe?XXXX09F.2.1/010000R| 3=Federal State Statistics Service| accessdate=2008-04-05| archiveurl=https://web.archive.org/web/20110728064121/http://www.gks.ru/scripts/free/1c.exe?XXXX09F.2.1%2F010000R| archivedate=2011-07-28}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110728064121/http://www.gks.ru/scripts/free/1c.exe?XXXX09F.2.1%2F010000R |date=2011-07-28 }}</ref> kas robežojas ar šādām valstīm (secībā no ziemeļrietumiem uz dienvidaustrumiem): [[Norvēģija|Norvēģiju]], [[Somija|Somiju]], [[Igaunija|Igauniju]], [[Latvija|Latviju]], [[Lietuva|Lietuvu]], [[Polija|Poliju]], [[Baltkrievija|Baltkrieviju]], [[Ukraina|Ukrainu]], [[Gruzija|Gruziju]], [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānu]], [[Kazahstāna|Kazahstānu]], [[Mongolija|Mongoliju]], [[Ziemeļkoreja|Ziemeļkoreju]] un [[Ķīna|Ķīnu]]. Tai ir jūras robeža arī ar [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]] un [[Japāna|Japānu]]. No šīm valstīm Krievijas Federāciju atšķir attiecīgi [[Beringa šaurums]] un [[Laperūza šaurums]].

sentences:
{{noformējums+}}
'''ABINIA''' ({{val|es|Asociación de Bibliotecas Nacionales de Iberoamerica}}, dibināta [[1989]]. gada 14. decembrī) ir Latīņamerikas Nacionālo bibliotēku asociācija .

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Treniņa diena
| attēls                   = Training Day Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Training Day''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Antuāns Fukuā]]
| producents               =
* [[Bobijs Ņūmaiers]]
* [[Džefrijs Silvers]]
| scenārija autors         = [[Deivids Eijers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Denzels Vašingtons]]
* [[Ītans Hoks]]
* [[Eva Mendesa]]
* [[Skots Glenns]]
* [[Klifs Kērtiss]]
* ''[[Dr. Dre]]''
* ''[[Snoop Dogg]]''
| mūzika                   = [[Marks Mansina]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Outlaw Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2001|9|2|Venēcijas kinofestivāls|2001|10|5|ASV}}
| ilgums                   = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002|title=Training Day|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902162341/https://bbfc.co.uk/releases/far-heaven-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|104,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=trainingday.htm|title=Training Day (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Treniņa diena"''' ({{val|en|Training Day}}) ir 2001. gada ASV krimināltrillera filma, kuras režisors ir [[Antuāns Fukuā]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Denzels Vašingtons]], [[Ītans Hoks]], [[Eva Mendesa]], [[Skots Glenns]], [[Klifs Kērtiss]], ''[[Dr. Dre]]'' un ''[[Snoop Dogg]]''. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|9|2||bez}} Venēcijas kinofestivālā.

sentences: {{cita nozīme|marksisma pamatlicēju|Vācijas kancleru|Vilhelms Markss}}

sentences:
]]
'''Pussala''' ir sauszemes daļa, kuru no trim pusēm apskalo [[jūra]] vai [[okeāns]] un no vienas puses tā ir savienota ar pārējo sauszemi. Ļoti mazas pussalas sauc arī par [[zemesrags|zemesragiem]]. Bieži vien pussalas ģeoloģiskā uzbūve u.c. ir vienlīdzīgs attiecīgā kontinenta ģeoloģiskajai uzbūvei. Atšķirībā no [[sala]]s, pussalai ir grūti noteikt platību, jo nevar precīzi pateikt, kur tā sākas, t.i. kur ir sauszeme un kur jau sākas pussala.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Sokolku pagasts
| karte             = Sokolku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Sokolku pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Sokolku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs            = Strupļi
| platība           = 56,7
| iedzīvotāji       = 748<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 748 / 56.7 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
[[Kategorija:Šveice]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Šveice]]

sentences: '''Konstantinopole''' ({{val|el|Κωνσταντινούπολις}}, {{val|la|Constantinopolis}}) bija [[Turcija]]s lielākās pilsētas [[Stambula]]s nosaukums līdz 1930. gadam.

sentences:
{{Kristīgā līdera infokaste
|            type = Pāvests
|honorific-prefix = Pāvests
|            name = Jānis XXIII
|           image = Ioannes XXIII, by De Agostini, 1958–1963.jpg
|      image_size =
|         caption =
|      birth_name = Andželo Džuzepe Ronkalli
|      term_start = {{dat|1958|10|28|N}}
|        term_end = {{dat|1963|6|3|N}}
|     predecessor = [[Pijs XII]]
|       successor = [[Pāvils VI]]
|      birth_date = {{dat|1881|11|25}}
|     birth_place = {{flagicon image|Flag of Italy (1861-1946) crowned.svg}} [[Soto il Monte]], [[Bergamo]] [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas Karaliste]]
|      death_date = {{miršanas datums un vecums|1963|6|3|1881|11|25}}
|     death_place = {{vieta|Vatikāns}}
|       feast_day =
|           other = Jānis
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Spridzināšana Minskas metro
| attēls            = Cordon Minsk blast.jpg
| attēla_apraksts   =
| vieta             = {{vieta|Baltkrievija|Minska|"Oktjabrjskaja"|3s=Oktjabrjskaja (Minskas metro)}}
| karte             = Minska
| latd  = 53 | latm  = 54 | lats  =  6.84 | latNS  = N
| longd = 27 | longm = 33 | longs = 41.04 | longEW = E
| datums            = {{dat|2011|4|11|N|bez}}
| laiks             = 17.56
| laika_josla       = [[UTC+3]]
| veids             =
| bojā_gājušie      = 15<ref name="autogenerated1">{{cite web|url=http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html|title=В Беларуси умерла еще одна жертва теракта|publisher=podrobnosti.ua|date=25 April 2011|accessdate=25 April 2011|archive-date={{dat|2012|10|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20121015033246/http://podrobnosti.ua/accidents/2011/04/25/766064.html}}</ref>
| ievainotie        = 204<ref name="autogenerated1"/><ref name="bbccount">{{cite web |url=http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |title=Belarusians struggle to explain metro station blast |publisher=bbc |date=12 April 2011 |accessdate=13 April 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110415095929/http://www.bbc.co.uk/news/world-europe-13057610 |archivedate={{dat|2011|04|15||bez}} |deadurl=no }}</ref>
| izraisītāji       =
| izraisītājs       = Dmitrijs Konovalovs, Vlads Kovaļovs
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}
'''Spridzināšana Minskas metro''' notika {{dat|2011|4|11||bez}}, kurā gāja bojā vismaz 15 cilvēki un tika ievainoti vairāk nekā 200 cilvēki.<ref>{{cite news|title=Dead, wounded in Minsk metro blast - emergencies ministry|url=http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html|agency=[[RIA Novosti]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011|archive-date={{dat|2011|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20110413172102/http://en.rian.ru/world/20110411/163476734.html}}</ref> Sprādziens notika plkst. 17.55 pēc vietējā laika "Oktjabrjskaja" stacijā [[Minskas metro]], [[Baltkrievija|Baltkrievijā]].<ref>{{cite news|title=Eleven dead in Minsk metro blast|url=http://rianovosti.com/exsoviet/20110411/163478204.html|publisher=[[RT (TV network)|RT]]|date=11 April 2011|accessdate=11 April 2011}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eberhards Zāvari
|     vārds_orig = ''Eberhard Savary''
|         attēls = Eberhard Savary.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1863
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = Savariņu muiža, [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Valmiera]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Budžets''' (no [[sennormāņu valoda|sennormāņu]]: ''bougette'' — 'maks', 'soma', 'naudas maiss') vispārīgā nozīmē ir ieņēmumu un izdevumu plāns kādam noteiktam laika posmam, darbam, pasākumam vai funkcijai. Budžetus plaši pielieto ģimenes (mājsaimniecības), [[uzņēmums|uzņēmumi]], [[valsts|valstis]], [[pašvaldība]]s utt. Budžeti tiek izstrādāti arī īstenojot dažādus [[projekts|projektus]].

sentences: '''"Mazais zēns"'''<ref name="Rēvalds" /> ({{val|en|Little Boy}}) ir [[atombumba]]s, kas tika nomesta un [[Hirosimas un Nagasaki bombardēšana|uzspridzināta]] virs [[Hirosima]]s [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā, koda vārds. Tā bija 4400 kg smaga, 3 m gara, tās diametrs bija 71 cm.<ref name=TFAW>{{cite book|author=F. G. Gosling|title=The Manhattan Project: making the atomic bomb|url=http://books.google.com/books?id=SKaSCzKs8ZsC|year=1999|publisher=DIANE Publishing|isbn=978-0-7881-7880-1|page=[http://books.google.com/books?id=SKaSCzKs8ZsC&pg=PA51 51]}}</ref><!--Cited supporting source says "9,700 lb."--> Tajā bija 64 kg [[urāns-235|urāna-235]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Zāmelis
|     vārds_orig =
|         attēls = Aleksandrs Zamelis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1897
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Jaunvāles pag. "Norveļos", Latvijā
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 7
|        m_vieta = Siguldā, Latvijā {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Eduards Zāmelis (1866 - 1947), Minna Zāmele (1870 - 1946)
|          brāļi = Nikolajs Zāmelis (1902 - 1981)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Ruta Zāmele Grotiņa (1930 - 1964), Ansis Zāmelis (1937 - 1972)
|       paraksts =
|        zinātne = Botānika, augu ģenētika
|          grāds = Dr. biol.
|   darba_vietas = Latvijas Universitātes Matemātikas un dabaszinātņu fakultāte; Latvijas Lauksaimniecības Universitātes Mežsaimniecības fakultāte
|     akad_amats = Docents, ārkārtas profesors
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Aleksandrs Zāmelis''' (1897—1943) bija latviešu [[botānika|botāniķis]], augu [[Ģenētika|ģenētiķis]]. [[Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultāte|Latvijas Universitātes]] docents. [[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības Universitātes]] profesors. ''Dr. biol.''

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Barbara Maklintoka
|     vārds_orig = ''Barbara McClintock''
|         attēls = Barbara McClintock (1902-1992).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1902
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Hārtforda]], [[Konektikuta]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Hantingtona]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Kornela Universitāte]]
|        zinātne = [[citoģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija]] medicīnā un fizioloģijā (1983. gads)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name                = Verterezera stadions
| native_name         = ''Stadion Ljudski vrt''
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               =Klagenfurt Waidmannsdorf Woerthersee Arena 09092008 55.jpg
| caption             =
| UEFA_rating         =
| fullname            =
| former names        =
| location            = {{vieta|AUT|Karintija|Klāgenfurte}}
| map_type            = Austrija#Eiropa
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  =  46.608889 | latNS  = N
| longd =  14.278056 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 2007. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| demolished          =
| owner               =
| operator            =
| surface             = zāliens
| scoreboard          =
| cost                = 66,5
| architect           =
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 32 000
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          = 105m x 68m
| acreage             =
| tenants             = {{flaga|Austrija}} [[SK Austria Kärnten|Austria Kärnten]] (2007-2010)<br />{{flaga|Austrija}} [[SK Austria Klagenfurt|Austria Klagenfurt]] (2010-)
| cap_concert         =
| cap_athletics       =
| cap_football        =
| cap_basketball      =
| cap_hockey          =
| cap_cricket         =
| cap_baseball        =
| cap_amfootball      =
| cap_other_label     =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             =
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Četras istabas
| operators =
| attēls = Four rooms ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija
| režisors = * [[Elisone Andersa]]
* [[Aleksandrs Rokvels]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
| producents = [[Lorenss Benders]]
| scenārijs = * Elisone Andersa
* Aleksandrs Rokvels
* Roberts Rodrigess
* Kventins Tarantīno
| aktieri = * [[Tims Rots]]
* [[Antonio Banderass]]
* [[Dženifere Bīlsa]]
* [[Pols Kalderons]]
* [[Semija Deivisa]]
* [[Valērija Golino]]
* [[Madonna (mūziķe)|Madonna]]
* [[Deivids Provals]]
* [[Aiona Skaja]]
* Kventins Tarantīno
* [[Lili Teilore]]
* [[Marisa Tomeja]]
* [[Temlina Tomita]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Four Rooms''
| studija = ''A Band Apart''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[|Miramax|Miramax Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|25}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2807203329/weekend/|title=Four Rooms |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Četras istabas"''' ({{Val|en|Four Rooms}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[antoloģija]]s melnā [[kinokomēdija]], kuras režisori un scenārija autori ir [[Elisone Andersa]], [[Aleksandrs Rokvels]], [[Roberts Rodrigess]] un [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Tims Rots]], [[Antonio Banderass]], [[Dženifere Bīlsa]], [[Pols Kalderons]], [[Semija Deivisa]], [[Valērija Golino]], [[Madonna (mūziķe)|Madonna]], [[Deivids Provals]], [[Aiona Skaja]], Kventins Tarantīno, [[Lili Teilore]], [[Marisa Tomeja]] un [[Temlina Tomita]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Monstrs
| attēls                   = Monster (2003 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Monster''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Patija Dženkinsa]]
| producents               =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Marks Deimons]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Donalds Kušners]]
* [[Breds Vaimens]]
| scenārija autors         = Patija Dženkinsa
| galvenajās lomās         =
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Kristīna Riči]]
* [[Brūss Derns]]
* [[Lī Terdžesens]]
| mūzika                   = ''BT''
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Denver & Delilah Films]]''
* ''[[K/W Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Newmarket Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|11|16|Amerikas filmu institūta festivāls|2004|1|9|ASV|2004|4|15|Vācija|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003|title=Monster|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 1, 2019|archive-date={{dat|2017|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170518102347/http://www.bbfc.co.uk/releases/monster-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=monster.htm|title=Monster (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 1, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Monstrs"''' ({{val|en|Monster}}) ir 2003. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Patija Dženkinsa]]. Galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Kristīna Riči]], [[Brūss Derns]] un [[Lī Terdžesens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|11|16||bez}} Amerikas filmu institūta festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Ģeologi| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares un valsts]]

sentences: '''Eirāzisms''' ({{val|ru|евразийство}}) ir 20. gadsimta sākumā [[Krievijas Impērija|Krievijā]] izveidojusies sociālpolitiska kustība, kas apgalvo, ka Krievija nepieder pie [[Eiropa]]s vai [[Āzija]]s, bet gan pie ģeopolitiskās koncepcijas par [[Eirāzija|Eirāziju]], ko pārvalda "[[Krievu pasaule]]" veidojot [[Krievi|krievu]] civilizāciju. Vēsturiski Krievijas Impērija bija [[Eirocentrisms|eirocentriska]] un parasti tika uzskatīta par Eiropas jeb rietumu lielvaru.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Introversija''' ir psiholoģiski pārlieka nodošanās savai iekšējai pasaulei, parasti kopā ar nesabiedriskumu. Psiholoģijā introversiju kopā ar tās pretmetu ekstraversiju uzskata par diviem galējiem punktiem vienā no dažādajām nepārtrauktajām personības skalām
Termins introversija pastāv kopš 1924. gada, kad [[Karls Gustavs Jungs]] savā psihoanalīzē to definēja kā "interesei, kas virzās nevis uz objektu, bet atpakaļ pie subjekta" Psihoanalīzē introversiju dēvē arī par instinktīvo dziņu vēršanos uz fantāzijas objektiem, ne reālu objektu meklēšanu. Šajā nozīmē vārda introversija sinonīms ir fantāziju [[katekse]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|     minerāls = Kaolinīts
|       attēls =
|        klase = [[silikātu minerāls]], [[filosilikāts]], serpentīnu apakšgrupa
|    ŠtruncaID =
|  ķīm_formula = Al4[Si4O10](OH)8
|    singonija = [[triklīnā singonija]]
|        krāsa = balts līdz krēmkrāsas
|       svītra = balta
|     habituss = mikroskopisku pseidoheksagonālu plāksnīšu vai plāksnīšu sakopojumu veidā, apkopotu kompaktās mālainās masās. Reti kristālu veidā.
|    skaldnība = ļoti pilnīga
|       lūzums =
|      cietība = 1–2
|      spīdums = zemjains, blāvs
|caurspīdīgums =
|laušanas_koef = 1,56
|  pleohroisms =
|      blīvums = 2,6
}}
'''Kaolinīts''' ir [[minerāls]] no [[slāņainie silikāti|slāņaino silikātu]] apakšklases. Tas ir viens no galvenajiem mālu minerāliem.

sentences: '''Aizmetnis''' Vikipēdijā ir nepilnīgs raksts, kurā trūkst kādas neapstrīdami svarīgas informācijas par tēmu. Aizmetņus apzīmē ar speciālām [[:Kategorija:Aizmetņu veidnes|aizmetņu veidnēm]]. Parasti aizmetņa statusu piešķir rakstiem, kurā ir tikai daži teikumi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Talija
| operators =
| attēls = Tully (2018 film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdijdrāma
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šarlīze Terona]]
* [[Makenzija Deivisa]]
* [[Rons Livingstons]]
* [[Marks Duplass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tully''
| studija = * ''Bron Studios''
* ''Right of Way Films''
* ''Denver and Delilah Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Focus Features]]''
* ''Sierra/Affinity''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 95 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|15,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl620987905/|title=Tully |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|26}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Talija"''' ({{Val|en|Tully}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeisons Raitmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šarlīze Terona]], [[Makenzija Deivisa]], [[Rons Livingstons]] un [[Marks Duplass]].

sentences:
'''Simbols''' ir tēls (priekšmets, parādība, dzīva būtne), ar ko tiek pausta vai atzīmēta kāda ideja vai tēls mākslas darbā.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 20. lpp.</ref> Simbols var būt gan, piemēram, kāda grafiska zīme, gan priekšmets, dzīvnieks, krāsa, skaņdarbs vai apzīmējums kādam noteiktam jēdzienam. Simbola nozīmi nosaka daudzi faktori, kā lietojuma popularitāte, vēsture un konteksts. Piemēram, sadzīvē plaši lietotas [[piktogramma|piktogrāfiskas]] norādes, kā ceļa zīmes, arī marķējums uz [[apģērbs|apģērba]], kas norāda, kā tas jāmazgā, [[Emotikons|emotikoni]] komunikācijā internetā, kas apzīmē emocijas, [[zīmols|zīmoli]] ir simboli. Arī [[burts|burti]] un [[cipars|cipari]] ir simboli. Bieži vien simboli tiek izmantoti zinātnē, piemēram, [[Elektroniskais simbols|elektronikā]], [[Ķīmiskais simbols|ķīmijā]], matemātikā, kā arī [[astroloģija|astroloģijā]]. Vizuāli simboli arī bieži tiek izmantoti, lai brīdinātu par briesmām. Tāpat arī [[karogs]], [[ģerbonis]] un [[himna]] ir simboli, kas simbolizē valsti.
 jeb lielais lietuvēna krusts ir latviešu ornaments un simbols.]]
Simbols literatūrā ir tēli, kas nosacīti pārstāv kādu ideju. Latviešu literatūrā arī ir sastopami simboli, piemēram, ''[[Auseklis (dievība)|Auseklītis]]'', ''[[Latvijas Nacionālās bibliotēkas galvenā ēka|Gaismas pils]]'' un citi.<ref>M. Milzere, L. Silova, D. Štokmane, A. Vanaga, A. Vēvers, I. Vīduša. Literatūra 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2008. 165. lpp.</ref>

sentences: '''14. jūnijs''' ir gada 165. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (166. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 200 dienas.

sentences:
[[File:Voynich Manuscript (32).jpg|thumb|Voiniča manuskripta 32. lapa]]
'''Voiniča manuskripts''' ir ilustrēts [[kodekss]], kas sarakstīts ar roku pašlaik nezināmā rakstu sistēmā. Materiāls, uz kura tas rakstīts, tiek datēts ar 15. gadsimta pirmo pusi. Iespējams, sarakstīts Ziemeļitālijā [[renesanse]]s laikā. Manuskripts nosaukts [[Vilfrīds Voiničs|Vilfrīda Voiniča]], kas to iegādājās 1912. gadā, vārdā. Kopš 1969. gada atrodas [[Jeila Universitāte]]s bibliotēkā.<ref name=autogenerated1>{{tīmekļa atsauce |url=http://beinecke.library.yale.edu/digitallibrary/voynich.html |title=Voynich Manuscript |accessdate=June 8, 2016 |publisher=Beinecke Library |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110812100319/http://beinecke.library.yale.edu/digitallibrary/voynich.html |archivedate={{dat|2011|08|12||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Salāhs Dīns Jūsufs ibn Aijūbs
| vārds_orģ           = {{ara|صلاح الدين يوسف بن أيوب}}
| attēls              = Saladin Soldan d'Egypte (BM 1879,1213.302).jpg
| att_izm             = 200px
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģiptes sultāns]]
| term_sākums         = [[1171. gads|1171]]. gads
| term_beigas         = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis         = [[Ādids]] (Fādimīdu kalifs)
| pēctecis            = [[Azīzs Utmāns]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Damaskas emīrs]]
| term_sākums2        = [[1174. gads|1174]]. gads
| term_beigas2        = [[1193. gads|1193]]. gads
| priekštecis2        = [[Maliks Assālihs Ismāīls]]
| pēctecis2           = [[Afdāls ibn Salāhs Dīns]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = [[1137. gads|1137]]. vai [[1138. gads|1138]]. gadā
| dzim_vieta          = [[Tikrīta]]
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{dat|1193|3|4}}
| mir_vieta           = [[Damaska]]
| apglabāts           =
| tautība             =
| dinastija           = [[Aijūbīdu dinastija]]
| tēvs                = Aijūbs ibn Šadi
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

sentences:
'''''Index seminum''''' ir [[Sēkla|sēklu]] saraksts, kuru sastāda un publicē [[botāniskais dārzs]], [[arboretums]] vai cita kompetenta zinātniska institūcija. Sēklu saraksti ir paredzēti bezmaksas sēklu apmaiņai starp šīm iestādēm. Tie tiek publicēti katru gadu vai katru otro gadu un izsūtīti citiem botāniskajiem dārziem. Mūsdienās šie saraksti tiek publicēti iestāžu mājaslapās vai izsūtīti ar e-pastu.  Ir radīta arī interneta platforma to publicēšanai. Tas ļauj ātri un ērti nodibināt kontaktus starp botāniskajiem dārziem, apmainīties ar informāciju un sēklām. Apmaiņa ar sēklām ļauj palielināt botānisko dārzu kolekcijas visā pasaulē.<ref name="bgci" />
Sēklu apmaiņa notiek tikai nekomerciāli zinātniskam, izglītojošam un dabas aizsardzības darbam. Tās dalībnieki apņemas ievērot [[Ētika|ētiskos]] principus [[Bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] aizsardzībai, [[Invazīva suga|sugu invāziju]] novēršanai un ģenētisko resursu nacionālo īpašumtiesību nodrošināšanai. Mūsdienās tajā piedalās vairāk kā 700 dārzi no 118 valstīm.<ref name="bgci" />

sentences: '''Tjurku kaganāts''' bija [[Viduslaiki|viduslaiku]] valsts [[Āzija|Āzijā]], kas izveidojās, apvienojoties senajiem [[tjurki]]em. Viena no lielākajām valstīm vēsturē. Lielākās ekspansijas laikā (6. gadsimta beigās) kontrolēja [[Mandžūrija]]s, [[Mongolija]]s, [[Altajs|Altaja]], [[Tjurku Islāma Republika Austrumturkestāna|Austrumturķestānas]], Rietumturķestānas ([[Vidusāzija]]s), kā arī [[Krima]]s un [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]] teritorijas. 542. gadā Ķīnas avotos pirmo reizi parādās etnonīms "tjurki".

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Klaudio Abado
|     vārds_orig = ''Claudio Abbado''
|         attēls = Claudio Abbado (dirigent) krijgt AVROs publieksprijs Klassiek 81 Claudio Abbad, Bestanddeelnr 932-2754.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klaudio Abado 1982. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1933
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Milāna]], {{ITA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Boloņa]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = diriģents
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C3H6O2
|molmasa=74,08
|blīvums=1082
|kušanas temperatūra=-17 °C
|viršanas temperatūra=146 °C (sadalās)
}}
'''Acetols''' (oksiacetons, acetilkarbinols, 1-oksi-2-propanons, CH3COCH2OH) ir vienkāršākais oksiketons jeb [[ketoli|ketols]]. Acetols ir bezkrāsains šķidrums ar saldu un vienlaicīgi asu garšu. Labi jaucas ar ūdeni. Šķīdumos acetols eksistē pārsvarā [[tautomērija|tautomērā]] formā kā ciklisks [[pusacetāli|pusacetāls]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Cimdenieki
| settlement_type          = Vidējciems
| image_skyline            = Cimdenieki.jpg
| image_caption            = Ceļš uz Cimdeniekiem no Grobiņas puses ([[V1222]]). Pa kreisi Lidostas iela, pa labi — Sporta iela
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Grobiņas pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = {{dat|2015|06|03||bez}}
| population_footnotes     = <ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3164 |title=Informācija par objektu: Cimdenieki |accessdate={{dat|2016|01|15||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] |language= lv }}</ref>
| population_total         = 288
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 31 | lats  = 31 | latNS  = N
| longd = 21 | longm = 05 | longs = 40 | longEW = E
| elevation_m              = 4
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3430
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Es esmu mīlestība
| oriģinālnos = ''Io sono l'amore''
| attēls = Iosonolamoreposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska fima, drāma
| režisors = [[Luka Gvadanjīno]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tilda Svintone]]
* [[Flavio Parenti]]
* [[Edoardo Gabrielīni]]
* [[Pipo Delbono]]
| mūzika = Džons Adamss
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[First Sun]]''
| izplatītājs = ''[[Mikado Film]]''
| izdošana = {{filmas datums|2009|9|5|Venēcija|2010|3|19|Itālija|}}
| ilgums = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/i-am-love-2009|title=I Am Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 20, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|Itāļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|11 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=iamlove.htm|title=I Am Love (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Es esmu mīlestība"''' ({{val|it|Io sono l'amore}}) ir 2009. gada [[Itālija]]s romantiska drāma, kura režisors ir [[Luka Gvadanjīno]]. Galvenās lomas atveido [[Tilda Svintone]], [[Flavio Parenti]], [[Edoardo Gabrielīni]] un [[Pipo Delbono]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|5||bez}} Venēcijā.

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls =
Jakutu ģimene
| tauta = Jakuti
| skaits = 500 000–600 000
| vieta = {{ubl
| {{RUS}} 478 085 (2010.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm|title=ВПН-2010|publisher=|accessdate=18 March 2015|archive-date={{dat|2012|04|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120427011755/http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm}}</ref>
| {{USA}} 17 454 (1999.-2007.)
| {{CAN}} 4 257 (2017.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.gks.ru/fre.co|title=Yakuts in Canada}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| {{CHI}} 2 820 (2010.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.wanmin.org/minzu/yakut.htm|title=Yakuts in China|publisher=|accessdate=18 March 2015}}</ref>
| {{KAZ}} 415 (2009.)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://abai.kz/post/view?id=472.htm|title=Қазақстан 2009 жылы|publisher=|accessdate=18 March 2015|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170215042805/http://abai.kz/post/view?id=472.htm|archivedate={{dat|2017|02|15||bez}}}}</ref><ref name="KZ2009">[http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/default.aspx Агентство Республики Казахстан по статистике. Перепись 2009.] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130810123929/http://www.stat.kz/p_perepis/Pages/default.aspx |date=2013-08-10 }} ([http://www.stat.kz/p_perepis/Documents/%D0%9D%D0%B0%D1%86%20%D1%81%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2.rar Национальный состав населения] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110723084232/http://www.stat.kz/p_perepis/Documents/%D0%9D%D0%B0%D1%86%20%D1%81%D0%BE%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%B2.rar |date=2011-07-23 }}.rar)</ref>
| {{UKR}} {304 (2001.)<ref>[http://www.ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/ Всеукраїнський перепис населення 2001. Русская версия. Результаты. Национальность и родной язык.] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100701153929/http://www.ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/ |date=2010-07-01 }}</ref>
| {{LAT}} 37 (2020)
}}
| valoda = [[jakutu valoda|jakutu]], [[krievu valoda|krievu]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[šamanisms]]
| grupas =
| radi = [[dolgani]], [[tivieši]], [[hakasi]], [[altajieši]]
}}
'''Jakuti''' vai '''saha''' ([[Jakutu valoda|jakutu]]: ''саха'') ir [[tjurki|tjurku]] tauta, kas dzīvo galvenokārt [[Saha]]s Republikā [[Krievija]]s Federācijā, arī [[Amūras apgabals|Amūras apgabalā]], [[Magadana]]s un [[Sahalīna]]s reģionos, kā arī Taimiras un Evenku nacionālajos apvidos. [[Jakutu valoda]] pieder tjurku valodu [[Sibīrija]]s zaram. Jakutu un eiropiešu pēcnācējus sauc par sahaļariem (krievu: ''cахаля́р'', jakutu: ''бааhынай'')

sentences: '''Meditācija''' (no {{val|la|meditatio}} — 'domāt, apcerēt') ir prakse, kurā praktizējošais indivīds paša spēkiem mēģina ierosināt [[prāts|prāta]] un [[apziņa]]s stāvokļa izmaiņas, lai veicinātu garīgu labumu. Tā aptver dažādas garīgas disciplīnas un ir saistīta ar kādu reliģisku tradīciju vai mūsdienu terapiju.

sentences: '''Salpetris''' ir dažu [[sārmu metāli|sārmu]] un [[sārmzemju metāli|sārmzemju metālu]] [[nitrāti|nitrātu]], kā arī [[amonija nitrāts|amonija nitrāta]] triviālais nosaukums. Par salpetriem dēvē arī atbilstošos [[minerāls|minerālus]]. Termins cēlies no [[vācu valoda|vācu]] vārda ''Salpeter'', kurš savukārt cēlies no {{val-la|sal}} — 'sāls' un {{val-el|petros}} — 'klints', 'akmens'.<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 683. lpp.</ref> Ja nav norādīts precīzāk, ar vārdu "salpetris" parasti saprot kālija salpetri [[kālija nitrāts|KNO3]]. Vecā, pirms kara izdotā literatūrā salpetri mēdza dēvēt par "zalpēteri".

sentences: '''15. novembris''' ir gada 319. diena (320. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 46 dienas.

sentences: '''Lāzerprinteris''' — viens no [[dators|datora]] [[printeris|printera]] veidiem, kas spēj uz [[papīrs|papīra]] ātri un augstā kvalitātē izdrukāt tekstu un grafiskus attēlus, izmantojot [[elektrostatiskā reprodukcija|elektrostatiskās reprodukcijas]] tehnoloģiju.

sentences: '''Atropīns''' (C17H23NO3) ir dabīgs [[tropāns|tropāna]] grupas [[alkaloīds]], kas tiek iegūts no [[beladonna]]s, [[dzeloņainais velnābols|dzeloņainā velnābola]], [[mandragora]]s un vairākiem citiem [[nakteņu dzimta]]s augiem. Atropīns tiek klasificēts kā [[antiholīnerģiska viela]], tam ir vairāki nozīmīgi medicīniski pielietojumi. Atropīnu lieto kā [[pretinde|pretindi]] pēc saindēšanās ar [[fosfororganiski savienojumi|fosfororganiskiem savienojumiem]], to lieto [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]] (lai paplašinātu acu zīlītes) un injicē [[bradikardija]]s gadījumā (lai paātrinātu sirdsdarbību).

sentences: '''Staļina augstceltnes''' ({{val|ru|Сталиские высотки}}) ir neformāls nosaukums septiņām [[staļinisma arhitektūra]]s lielākajām ēkām [[Maskava|Maskavā]], kuru celtniecība tika uzsākta 1947. gadā. Tās ir [[Maskavas Valsts Universitāte]]s ēka, nams Kotelničeskajas krastmalā, viesnīca "Ukraina", Ārlietu ministrijas ēka, nams Kudrinskas laukumā, nams Sarkano vārtu laukumā, viesnīca "Ļeņingrada".

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Ortoklazs
|        attēls = OrthoclaseBresil.jpg
|    att_izmērs =
|  att_paraksts =
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 9.FA.30
|       DanasID =
|   ķīm_formula = KAlSi3O8
|     singonija = [[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|         krāsa = bezkrāsaina, zaļganīga, pelēcīgi dzeltena, balta, rozā
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 6 (etalons)
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef = nα = 1,518–1,520
nβ = 1,522–1,524
nγ = 1,522–1,525
|   pleohroisms =
|       blīvums =
| references    = <ref>[http://www.mindat.org/min-3026.html Mindat]</ref><ref>[http://rruff.geo.arizona.edu/doclib/hom/orthoclase.pdf Handbook of Mineralogy]</ref><ref>[http://www.webmineral.com/data/Orthoclase.shtml Webmineral]</ref>
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Euglenus viridis <small>(O.F.Müller) Ehrenberg, 1830</small>
|        attēls = Photosynthetic euglenid.jpg
| att_nosaukums = Zaļā eiglēna
|        valsts = Protista
|     valsts_lv = Protisti
|          tips = Euglenozoa
|       tips_lv =
|         klase = Euglenoida
|      klase_lv =
|         kārta = Euglenales
|      kārta_lv =
|        dzimta = Euglenaceae
|     dzimta_lv =
|         ģints = Euglena
|      ģints_lv = Eiglēnas
|         suga = Euglenus viridis<ref>[http://study.com/academy/lesson/euglena-characteristics-classification-structure.html Study.com]</ref>
|      suga_lv = Zaļā eiglēna

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūlijs Šimanovskis
|     vārds_orig = ''Alphonius Nicolaus Julius von Szymanowski''
|         attēls = Ю. К. Шимановский.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1829
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1868
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Kijiva]]
({{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ķirurgs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Adelaide fon Rambaha
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''"500 visu laiku izcilākie albumi"''' ({{val|en|The 500 Greatest Albums of All Time}}) ir amerikāņu mūzikas žurnāla ''[[Rolling Stone]]'' 2003. gada speciālais izdevums. Saraksts tika veidots, pamatojoties uz balsojumu, kurā piedalījās dažādi mūziķi, kritiķi u.c., kopskaitā 273 personas, kas katra sarindoja 50 labākos albumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://usatoday30.usatoday.com/life/music/news/2003-11-16-rolling-stone-list_x.htm|title=It's certainly a thrill: 'Sgt. Pepper' is best album|publisher=USA Today|accessdate={{dat|2013|10|11||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stirola struktūrformula

Stirola molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H5CH=CH2
|molmasa=104,15
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=243,15 K (-30 °C)
|viršanas temperatūra=418,15 K (145 °C)
}}
'''Stirols''' (vinilbenzols, C6H5CH=CH2) ir caurspīdīgs šķidrums. Stirols ir [[aromātisks ogļūdeņradis]].

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:265px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | <big>'''Umajādu kalifāts
{{ara|الخلافة الأموية}}'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{| style="width:265px;
|-
| [[Rāšidunu kalifāts|←]]
| rowspan=3 width=170px align=center valign=down |
<big>'''661-750'''</big>
|  [[Abāsīdu kalifāts|→]]
|-
| [[Austrumromas impērija|←]]
|  [[Kordovas emirāts|→]]
|-
| [[Vestgotu karaliste|←]]
|
|}
|-
| colspan=2 align=center |
Karogs
|-
| colspan=2 align=center |
Umajādu kalifāts ap 750. gadu
|-
| '''Galvaspilsēta''' || [[Damaska]]
|-
| '''Valodas''' || [[arābu valoda]] (oficiālā)
[[aramiešu valoda]]
[[armēņu valoda]]
[[berberu valodas]]
[[grieķu valoda]]
[[gruzīnu valoda]]
[[ivrits]]
[[kurdu valoda]]
[[turku valoda]]
|-
| '''Reliģija''' || [[sunnītu islāms]]
|-
| '''Platība''' (750. gadā) || {{nobr|10 500 000}} km²
|-
| '''Iedzīvotāji''' (7. gadsimtā) || {{nobr|62 000 000}}
|-
| '''Valūta''' || Umajādu dinārs
|}

sentences: {{Commonscat|Professional wrestlers from the United States}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Y)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-60
|ķīm_formula=(Y,Ce,Ca)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Nikolajs Malta
|     vārds_orig =
|         attēls = Nikolajs Malta.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Krustpils]], [[Vitebskas guberņa]] (tagad [[Jēkabpils]], {{LAT}})
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 21
|        m_vieta = Štolcenava (tagad [[Lejassaksija]]s zeme {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]]
|     alma_mater =[[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1919)|Rīgas Politehniskais institūts]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =
}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Vikipēdijas palīdzības sadaļas sakopšanas apspriede
| datums     = {{dat|2019|8|8}}
| laiks      = 18.00
| vieta      = Karšu izdevniecība "Jāņa sēta"
| apraksts   = Vikipēdijas palīdzības sadaļas sakopšana
| virtuve    =
| wifi       = Jā
| adrese     = Krasta iela 105A, Rīga
| dalībnieki = Ieradās:
# {{u|Biafra}}
# {{u|Edgars2007}}
# {{u|Meistars Joda}}
# {{u|silraks}}
}}

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Ukrainas drošības dienests
|bgcolor      = <!-- header background color -->
|fgcolor      = <!-- header text color -->
|image        = Security_Service_of_Ukraine_Emblem.svg
|image_border =
|size         = 150px
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = SBU
|motto        =
|formation    = {{dat|1991|9|20}}
|extinction   =
|type         = Valsts aģentūra
|status       =
|purpose      = Valsts drošība
|headquarters = [[Kijiva]], {{UKR}}
|location     =
|coords       =
|region_served = {{UKR}}
|membership   =
|language     =
|leader_title = Vadītājs
|leader_name  = [[Vasiļs Maļuks]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bbc.com/ukrainian/features-64530447|title=Малюк став повноцінним головою СБУ. Чим відомий борець з "агентурою в рясах"|website=BBC|access-date=2023-03-07|language=uk}}</ref>
|main_organ   =
|parent_organization = [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidents]]
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       = 22,2 miljardi [[UAH]] (2023)<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zakon.rada.gov.ua/laws/file/text/101/f520903n175.xlsx|title=Доходи Державного бюджету України на 2023 рік (документ .xls), лист «dod3»|website=Ukrainas Augstākās Radas oficiālā vietne|access-date=2023-03-07|language=uk}}</ref>
|website      = https://ssu.gov.ua/en/
|remarks      =
|}}
'''Ukrainas drošības dienests (SBU)''' ([[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Служба безпеки України, СБУ'') ir [[Ukraina|Ukrainas]] [[Ukrainas valdība|valdības]] tiesībsargājošā iestāde un galvenā izlūkošanas un drošības aģentūra pretizlūkošanas darbības, [[Noziedzība|organizētās noziedzības]] un [[Terorisms|terorisma]] apkarošanas jomā Ukrainā. Ukrainas konstitūcija definē SBU kā militāru organizāciju, un tā personāls tiek uzskatīts par [[Militārpersona|militārpersonām]] ar dienesta pakāpēm. Dienests ir tieši pakļauts [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums|Ukrainas prezidentam]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ssu.gov.ua/en/reforma-ssu|title=SSU|website=SSU|access-date=2023-03-07|language=en}}</ref> SBU ir arī sava īpašo uzdevumu vienība "Alfa".

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Jakobs Bēbers
|     vārds_orig = Johann von Böber
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1746
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = ''Weimer''
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1820
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Johans Jakobs Bēbers''' (''Johann von Böber'', dzimis {{dat|1746|12|22}}, miris [[1820]]. gada naktī no [[15. jūlijs|15.]] uz [[16. jūlijs|16. jūliju]]) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] pedagogs, entomologs, botāniķis. [[Jelgava]]s Pētera akadēmijas profesors. No [[1796]]. gada [[Sanktpēterburga]]s kadetu korpusa inspektors, [[galma padomnieks]]. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis. [[Brīvmūrniecība]]s vēsturnieks un apcerējumu redaktors. Jelgavas Jāņa ložas „''Zu den drey Gekrönten Schwerdtern''“ goda loceklis.

sentences:
{{nepilnīgs}}
{{atsauces+}}
{{Sacīkšu trases infokaste|
  Nosaukums    = Amerikas trase |
  Atrodas      = {{flaga|ASV}} Trevisa apgabals, [[Ostina]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] |
  Shēma        =  |
  Stat         = no [[2012. gads|2012]]. |
  GP           = [[ASV Grand Prix|ASV GP]] |
  Garums_km    = 5,513|
  Pagr         = 20 |
  Rek_laiks    = 1:39.347 |
  Rek_pilots  = [[Sebastiāns Fetels]] |
  Rek_komanda = [[Red Bull Racing|Red Bull]]-[[Renault]] |
  Rek_gads    = {{f1|2012}}
}}
'''Amerikas trase''' ({{val-en|Circuit of the Americas}}) ir jaunuzbūvēta F1 [[sacīkšu trase]]. Tā atrodas Trevisa apgabalā, netālu no [[Ostina]]s [[Teksasa|Teksasā]]. {{f1|2012}}. gada F1 sezonā tur pēc 4 gadu pārtraukuma tika aizvadītas atjaunotās [[ASV Grand Prix]] sacīkstes.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Elburss
|attēls                 = Aerial View of Tehran 26.11.2008 04-34-54.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Teherāna]] uz Elbursa fona
|lat_dir =N |lat_deg =36|lat_min =|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =52|lon_min =|lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{IRN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 600—900
|platums                = 60—130
|kalns                  = [[Demāvends]]
|augstums               = 5671
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
 | pushpin_map           = Irāna
 | pushpin_relief        = jā
}}
'''Elburss''' ({{val|fa|البرز}} — ''Alborz'') ir kalnu grēda [[Irāna]]s ziemeļos starp [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]] un [[Irānas kalniene|Irānas kalnieni]].<ref>{{PZT|199|Elbursa kalni}}</ref> Stiepjas no [[Azerbaidžāna]]s pierobežas ziemeļrietumos, kur piekļaujas [[Armēnijas kalniene]]i, no dienvidiem apliecot Kaspijas jūru, līdz pat [[Afganistāna]]s pierobežai, kur piekļaujas [[Sefīdkūhs|Sefīdkūha]] grēdai. Skatoties no tā, kādas no austrumu grēdām pieskaita Elbursam, tā garums ir no 600 līdz pat 900 km. Augstākais kalns ir apdzisušais vulkāns [[Demāvends]] (5671 m v.j.l.).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada augusts}}
'''Beriša''' var būt:

sentences: '''Zīdīšana''' ir [[Jaundzimušais|jaundzimušo]], cilvēka [[Bērns|bērnu]] un citu sugu [[Mazulis|mazuļu]] barošana ar [[māte]]s [[Piens|pienu]] no [[sieviete]]s (parasti, mātes) vai citas sugas [[Sievišķais dzimums|sievišķā dzimuma]] būtnes [[Krūts|krūtīm]]. Zīšanas [[reflekss]] ļauj jaundzimušajam izzīst pienu no krūts un norīt to. Piens krūtīs rodas [[laktācija]]s rezultātā.

sentences:
{{Tēla infokaste
| colour             = #FF5F5F
| name               = Tas
| image              =
| image_size         =
| caption            = Augšā: Tēla 1990 gada adaptācija<br>Lejā: Tēla 2017 un 2019 gada adaptācija
| alt                = Top: A clown with red hair and white make-up stands around a ground of green grass and dirt piles doing a thinking pose and presenting a seductive smile. Bottom: A clown with orange hair holds a red ballon and expresses a sinister smile.
| series             = [[Tas (2017. gada filma)|Noveles un filmu "Tas"]]
| creator            = [[Stīvens Kings]]
| portrayer          =
| nickname           =
| alias              =
| species            =
| gender             =
| nationality        =
}}

sentences: '''Vaļu bārda''' ir [[keratīns|keratīna]] plātnes, kas nokarājas no [[plātņvaļi|plātņvaļu]] aukslējām. Ar "bārdas" palīdzību valis izfiltrē [[Ūdens|ūdenī]] esošos sīkos [[Organisms|organismus]] ([[planktons|planktonu]]), galvenokārt [[Vēžveidīgie|vēžveidīgos]], [[Gliemji|gliemjus]] un nelielas [[zivis]], kurus valis patērē [[barība]]i.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Zvaigzne ABC - Bioloģija 8. klasei. Kompetenču pieeja|url=http://www.zvaigzne.lv/lv/gramatas/apraksts/202245-biologija_8_klasei.html}}</ref>

sentences: '''Proletariāts''' ({{val|de|proletariat}} no {{val|la|proletarius}} — 'nabagi') ir [[sabiedrības slānis]], kam nepieder [[īpašums]] un [[ražošanas līdzekļi]]. Tā galvenais iztikas avots ir sava darbaspēka pārdošana. Pēc [[sabiedrības noslāņošanās]] teorijas proletariāts atrodas starp [[sīkburžuāzija|sīkburžuāziju]] un [[lumpenproletariāts|lumpenproletariātu]]. Terminu ieviesa [[Kārlis Markss]] un Lorencs fon Šteins.<ref>[http://www.vesture.eu/index.php/Proletari%C4%81ts Proletariāts. ''Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca''] (aplūkots 2010. 6. jūnijā).</ref> [[Senā Roma|Senajā Romā]] proletariāts bija visnabadzīgākais slānis, kas Romai deva tikai pēcnācējus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Bernstein''''' var būt:

sentences:
[[File:Specimen Vitellaria paradoxa.jpg|thumb|Herbārija lapa ''Vitellaria paradoxa''.]]
'''Herbārijs''' ({{val|la|herbarium}}; no ''herba'' — 'augs') ir īpaši ievāktu,  žāvētu un dokumentētu [[augs|augu]] kolekcija. Parasti augus žāvējot sapresē un pēc izžāvēšanas piestiprina blīvām [[papīrs|papīra]] lapām. Bet ir arī kolekcijas, kur augi glabājas aploksnēs un ir brīvi aplūkojami. Atkarībā no auga veida un izmēra uz herbārija lapas var izvietot veselu īpatni vai to grupu, vai arī lielāka auga (piemēram, [[Koks|koka]]) raksturīgākās daļas. Katrai herbārija lapai jeb eksemplāram ir jābūt pievienotai etiķetei ar auga nosaukumu, ievākšanas vietu, laiku, īsu [[Biotops|biotopa]] aprakstu un autora vārdu. Par '''herbāriju''' sauc arī institūcijas vai to nodaļas, kur herbārijs glabājas un notiek pētnieciskais darbs [[Botānika|botānikā]], piemēram, Viktorijas Nacionālais herbārijs ([[Austrālija|Austrālijā]]), LU Muzeja herbārijs.<ref>[https://www.lu.lv/par-mums/struktura/lu-muzejs/ LU: Latvijas Universitātes Muzejs]</ref>

sentences: '''D vitamīns''' jeb '''kalciferols''' ir taukos šķīstošu sekosteroīdu grupa, kas regulē [[kalcijs|kalcija]] jonu un [[fosfors|fosfātu]] daudzumu un uzsūkšanos [[tievā zarna|tievajā zarnā]] un nodrošina [[kauli|kaulu]] un [[zobi|zobu]] veidošanos, kā arī palīdz nostiprināt [[imūnsistēma|imūnsistēmu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lpi.oregonstate.edu/mic/vitamins/vitamin-D|title=Vitamin D|website=Linus Pauling Institute|access-date=2023-02-15|date=2014-04-22|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ods.od.nih.gov/factsheets/VitaminD-HealthProfessional/|title=Office of Dietary Supplements - Vitamin D|website=ods.od.nih.gov|access-date=2023-02-15|language=en}}</ref> Cilvēkiem šīs grupas svarīgākie savienojumi ir D3 vitamīns (holekalciferols) un D2 vitamīns (ergokalciferols).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pikrīnskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C6H2(NO2)3OH
|molmasa=229,1056
|blīvums=1763
|kušanas temperatūra=395,65 K (122,5 °C)
|viršanas temperatūra=eksplodē virs 300 °C
}}
'''Pikrīnskābe''' (2,4,6-trinitrofenols, TNP, C6H2(NO2)3OH) ir dzeltena, kristāliska indīga viela ar ļoti rūgtu garšu. No tā cēlies vielas nosaukums ({{val|el|πικρός}} (''pikros'') — 'rūgts, ass').

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ''Shell plc''
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[London Stock Exchange|LSE]] ([http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?sym=GB00B03MLX29GBGBXSET3B03MLX2RDSA RDSA]/[http://www.londonstockexchange.com/en-gb/pricesnews/prices/system/detailedprices.htm?sym=GB00B03MM408GBGBXSET1B03MM40RDSB RDSB])
[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/rdsa.html RDS.A]/[http://www.nyse.com/about/listed/rdsb.html RDS.B])
[[Euronext]] ([http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-GB00B03MLX29.html?selectedMep=2 RDSA]/[http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-GB00B03MM408.html?selectedMep=2 RDSB])
| Indekss             = [[AEX]], [[FTSE100]]
| Dibināšanas_datums  = 1907. gadā
| Sēdeklis            = [[Londona]], {{GBR}}
| Vadība              = ''Ben van Beurden'' (izpilddirektors)
Čārlzs Holidejs (padomes priekšsēdētājs)
| Darbinieku_skaits   = 104 000
| Apgrozījums         = 355,8 miljardi ASV dolāru (2007)
| Aktīvi              = 266,2 miljardi ASV dolāru (2007)
| Peļņa               = 31,3 miljardi ASV dolāru (2007)
| Nozare              = [[naftas un gāzes ieguve]]
| Produkti            = [[degviela]], [[eļļas]], [[naftas produkti]], [[ķīmiskie produkti]]
| Mājaslapa           = [https://www.shell.com/ shell.com]
}}
]]
]]
'''''Shell plc''''' (līdz 2022. gadam '''''Royal Dutch Shell''''') ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums. Tas nodarbojas ar naftas un gāzes ieguvi, pārstrādi un tās produktu pārdošanu, un ir viens no lielākajiem naftas un gāzes uzņēmumiem pasaulē. ''Shell'' galvenais birojs atrodas [[Londona|Londonā]].

sentences:
{{Sporta infokaste
 | nosaukums   = Kalnu riteņbraukšana
 | attēls      = XCBikeRacer.jpg
 | att_izm     = 275px
 | paraksts    = Krosa (XC) sacensību dalībnieks
 | savienība   = [[Starptautiskā riteņbraukšanas savienība]] (UCI)
 | iesauka     =
 | pirmais     = 1976
 | reģistrētie =
 | klubi       =
 | kontakts    =
 | komanda     =
 | jdzimums    =
 | kategorijas = [[Riteņbraukšanas sports]]
 | bumba       =
 | olimpisks   = {{OSS|V=1996}}—pašlaik
}}
'''Kalnu riteņbraukšana''' ir [[riteņbraukšanas sports|riteņbraukšanas sporta]] disciplīna, kurā tiek veiktas distances bezceļa un mainīga reljefa trasēs uz īpaša veida MTB (Mountainbike) velosipēdiem. Kalnu riteņbraukšana ietver sevī vairakas apakšdisciplīnas, kurās tiek izmantoti dažādu konstrukciju un ģeometrijas MTB velosipēdi:

sentences:
{{ infobox
| italic title = {{{italic title|}}}
| bodyclass  = vevent
| above      = {{{name<includeonly>|{{PAGENAMEBASE}}</includeonly>}}}
| aboveclass = summary
| abovestyle = font-style: italic
| image      = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|upright={{{image_upright|1}}}|alt={{{alt|{{{image_alt|}}}}}}}}
| caption    = {{{caption<includeonly>|</includeonly>}}}
| labelstyle = white-space: nowrap
| headerstyle= border-top:#aaa 1px solid

sentences:
degšana]]
 degšana]]
 tvaiku maisījuma ar gaisu sadegšana plastmasas pudelē]]
'''Degšana''' ir salikta, ātri norisoša ķīmiska pārvērtība, kuras gaitā izdalās daudz siltuma un parasti veidojas arī [[liesma]]. Degšanas pamatā ir degtspējīgas vielas [[degviela]]s un [[oksidētājs|oksidētāja]] ([[skābeklis|skābekļa]], [[ozons|ozona]], [[peroksīds|peroksīdu]], [[perhlorāts|perhlorātu]], [[halogēns|halogēnu]] savstarpējas eksotermiskas [[oksidēšanās]]) reakcijas. Degšana saistīta arī ar fizikālām parādībām - [[siltuma pārnese|siltuma]] un [[masas pārnese|masas pārnesi]], [[iztvaikošana|iztvaikošanu]], [[difūzija|difūziju]]. Degšanai raksturīgas divas tipveida stadijas: [[uzliesmošana]] - degšanas procesa patvaļīga paātrināšanās, kad reaģējošā sistēmā uzkrājas siltums vai aktīvi ķēdes reakcijas produkti, - un sekojoša pilnīga vielas sadegšana. Abu stadiju norises laiks veido degšanas kopīgo laiku.

sentences: '''Genoms''' ({{val-el|γένος}}, ''genos'' — 'izcelšanās') ir [[organisms|organisma]] visu [[gēns|gēnu]] kopums (pilns [[hromosoma|hromosomu]] komplekts). Terminu [[1920]]. gadā ieteica [[Hanss Vinklers]], lai aprakstītu noteiktas [[suga]]s organismu hromosomu haploīdā komplekta gēnu kopumu, atšķirībā no [[genotips|genotipa]] — konkrēta indivīda gēnu kopuma. Vēlāk, attīstoties [[molekulārā ģenētika|molekulārajai ģenētikai]], jēdziena nozīme izmainījās — genomā ietilpst gan hromosomālā [[DNS]], gan arī ārpuskodola ([[mitohondrijs|mitohondriju]] un [[plastīda|plastīdu]]) DNS.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
'''Džepa''' var būt:

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Bob Bīmons
 |      vārds_orig = ''Bob Beamon''
 |          attēls = 1992 Bob Beamon.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Bob Bīmons 1992. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds = Roberts Bobs Bīmons
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1946|8|29}}
 |         dz_viet = {{Vieta|ASV|Ņujorka|Kvīnsa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = Amerikānis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 189 [[Centimetrs|cm]]
 |           svars = 72 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = [[1968. gada vasaras olimpiskās spēles|1968]]
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 8,90 m
 |           PR1_d = [[Tāllēkšana]]
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Sport|Vīriešu [[vieglatlētika]]}}
{{Medal|Country|{{karogs|ASV}}}}
{{Medal|VOS}}
{{Medal|Gold|[[1968. gada vasaras olimpiskās spēles|Mehiko 1968]]|Tāllēkšana}}
}}
'''Roberts "Bobs" Bīmons''' ({{val|en|Robert "Bob" Beamon}}; dzimis {{dat|1946|8|29}} [[Kvīnsa|Kvīnsā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlēts]], startēja [[tāllēkšana]]s sacensībās.

sentences: '''Kortežs''' (no {{val|fr|cortège}} — 'gājiens') [[matemātika|matemātikā]] ir sakārtota, galīga elementu virkne.

sentences: '''Okeanogrāfija''' (no "okeāns" un [[grieķu valoda|grieķu]] ''γράφειν'' — 'rakstīt'), arī '''okeanoloģija''', ir daļa no [[Zemes zinātnes|Zemes zinātnēm]], kas pēta [[okeāns|okeānus]] un [[jūra]]s. Okeanogrāfi nodarbojas ar daudzveidīgu tēmu klāstu sākot no [[plātņu tektonika]]s un [[okeāna straume|okeāna straumēm]] līdz jūras [[organisms|organismu]] izpētei. Okeanogrāfam savos [[pētījums|pētījumos]] ir jāapvieno [[bioloģija]]s, [[fizika]]s, [[ģeoloģija]]s, [[ķīmija]]s un [[meteoroloģija]]s zinātņu atziņas.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Andrejs Svilāns
| attēls = Andrejs Svilāns.jpg
| att_izm = 275px
| apraksts = Andrejs Svilāns 2022. gadā
| amats = [[14. Saeima]]s deputāts
| term_sākums = {{dat|2022|12|15|N|bez}}
| term_beigas = {{dat|2023|9|20|N|bez}}
| prezidents = * [[Egils Levits]]
* [[Edgars Rinkēvičs]]
| premjers = * [[Arturs Krišjānis Kariņš]]
* [[Evika Siliņa]]
| amats2 = [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors
| term_sākums2 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| term_beigas2 = {{dat|2023|01|15|N|bez}}
| priekštecis2 = Juris Jātnieks
| pēctecis2 = Andris Širovs (p. i.)
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1968|6|15}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madonas rajons|Lielie Strodi|td=Latvija|4s=Lielie Strodi (Varakļānu pagasts)}}
| dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
| mir_dati =
| mir_vieta =
| tautība = [[latvieši|latvietis]]
| partija = [[Latvijas Zaļā partija]]
| dzīvesb =
| profesija = [[dendroloģija|dendrologs]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
| amats3 = [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] direktors
| priekštecis3 = Ģederts Ieviņš
| pēctecis3 = Artis Vītiņš
| term_sākums3 = 2006. gads
| term_beigas3 = {{dat|2019|11|1|N|bez}}
| apvienība = {{ubl|[[Zaļo un Zemnieku savienība]]|[[Apvienotais saraksts]] (2019—)}}
}}
'''Andrejs Svilāns''' (dzimis {{dat|1968|6|15}} [[Varakļānu pagasts|Varakļānu pagastā]]) ir latviešu [[biologs]], kas specializējies [[Dendroloģija|dendroloģijā]], kā arī [[politiķis]]. Strādājis arī par radio [[Žurnālists|žurnālistu]].<ref name=":3">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/5623354/birokrats-ar-zalajiem-ikskisiem|title=Birokrāts ar zaļajiem īkšķīšiem|last=Tooma|first=Anitra|website=tvnet.lv|access-date=2022-12-15|date=2009-05-12|language=lv}}</ref> Pazīstams kā ilggadējs [[Nacionālais botāniskais dārzs|Nacionālā botāniskā dārza]] vadītājs un [[Dabas aizsardzības pārvalde]]s ģenerāldirektors. Bijis [[14. Saeima]]s deputāts un [[Salaspils novads|Salaspils novada]] domes deputāts vairākos tās sasaukumos. Pārstāv [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]].

sentences:
{{Infobox
| bodyclass    = vevent plainlist
| aboveclass   = summary navbox-title
| headerstyle  = background-color:{{{bgcolour|{{Television colour|{{{show_name}}}}}}}}; color: {{{color text|{{{colour text|#000}}}}}};
| abovestyle   = background-color:{{{bgcolour|{{Television colour|{{{show_name}}}}}}}}; color: {{{color text|{{{colour text|#000}}}}}};
| labelstyle   = white-space: nowrap
| subheaderstyle = font-weight: bold; font-size: 110%

sentences:
{{Navbox
| name = Baltijas valstis
| title = [[Baltijas valstis]]
| image = [[File:Baltic states flag map.svg|75px]]
| state = {{{state|autocollapse}}}
| bodyclass = hlist

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|nosaukums=T-90 "Vladimir"
|attēls=
|virsraksts=T-90 parādē Maskavas Sarkanajā laukumā
|masa=46,5 t
|bruņas=kombinētā, pretmunīcijas, pusaktīvā
|primārais=
|sekundārais=
|dzinējs=dīzeļdzinējs<br />В-84МС vai В-92С2
|dzinēja_jauda=
|ātrums_uz ceļa=70 km/h
|zs_koeficents=
|maks. attālums=550 km
|augstums=2230 mm
|garums=6860 mm
|platums=3780 mm
|apkalpe=3
}}
'''T-90 "Vladimir"''' ({{val|ru|Т-90 «Владимир»}}) ir [[Krievija]]s kaujas pamat[[tanks]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Trakais Zirgs<br />Tȟašúŋke Witkó

sentences:
]]
'''Bērns''' ir dzīvas būtnes pēcnācējs. Tas ir  vispārīgs apzīmējums, kas aptver dažādas attīstības stadijas.  [[likums|Likuma]] izpratnē bērns ir cilvēks līdz pilngadības sasniegšanai. Šo jēdzienu attiecina arī uz pēcnācējiem, kas nav bioloģiskie pēcnācēji, piemēram, [[adopcija|adoptētajiem]] bērniem, garīgajiem sekotājiem, jaunāko paaudzi, kā arī uz psiholoģiski nenobriedušām personām.

sentences: '''Termoelektriskais efekts''' ir fiziska parādība, kad temperatūras starpība vielā rada [[Spriegums|elektrisko spriegumu]] un pretēji – uzliekot spriegumu starp materiāla pretējām pusēm vai malām, tiek radīta temperatūras starpība vielā. Termoelektriskās ierīcēs tiek izmantoti speciāli materiāli, kuros rodas spriegums, ja uz to dažādām virsmām ir temperatūras starpība. Tāpat ir iespējams iegūt pretēju efektu – ja tiek pielikta sprieguma starpība, tad siltums no vienas puses aizplūst uz otru un rezultātā viena ierīces puse sasilst, bet otra atdziest. Atomu līmenī šo efektu var skaidrot ar to, ka siltajā pusē vielas atomiem/molekulām ir lielāka enerģija, kas izraisa lādiņnesēju difūziju uz apgabalu ar zemāku temperatūru.

sentences: '''Knābis''' (''rostrum'') ir [[putni]]em raksturīgs [[orgāns]], kuru veido pagarināti bezzobaini [[žoklis|žokļi]], kas klāti ar [[ragviela]]s apvalku (ramfotēku). Putnu [[augšžokļa kauls|augšžokli]] sauc par augšknābi, bet [[apakšžoklis|apakšžokli]] — par apakšknābi. Augšknābja pamatne daudziem putniem pārklāta ar [[vaskādiņa|vaskādiņu]]. Putniem, kuriem nav vaskādiņas, ramfotēka pakāpeniski sabiezinās un pāriet galvas pieres daļas ādā. Putnu [[embrijs|embrijiem]] uz virsknābja mēdz veidoties speciāls izaugums — [[olas zobs]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Roķīgā mamma
 | oriģinālnos = ''Ricki and the Flash''
 |      attēls = RokigaMamma.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džonatans Demme]]
 |  producents =
* [[Meisons Noviks]]
* [[Marks Plets]]
 |   scenārijs = [[Diablo Koudijs]]
 |     aktieri =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Kevins Klains]]
* [[Odra Makdonalda]]
* [[Sebastians Stens]]
* [[Bens Plets]]
* [[Riks Springfīlds]]
* [[Mamija Gamere]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Badwill Entertainment]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
 |    izdošana = {{dat|2015|8|7||bez}}
 |      ilgums = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015|title=Ricki and the Flash|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2020|04|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200407090724/https://www.bbfc.co.uk/releases/ricki-and-flash-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=rickiandtheflash.htm|title=Ricki and the Flash (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|41,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Roķīgā mamma"''' ({{val|en|Ricki and the Flash}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Džonatans Demme]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Kevins Klains]], [[Odra Makdonalda]], [[Sebastians Stens]], [[Bens Plets]], [[Riks Springfīlds]] un [[Mamija Gamere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|8|7||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Standarti pēc tipa|Valodniecība]]
[[Kategorija:Valodniecība]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Okinotori
|attēls              =
|attēla paraksts     = Atola aerofotogrāfija
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=20|latm=25|lats=0|latNS=N |longd=136|longm=05|longs=0|longEW=E
 |platība             = 7,8
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         =
|valsts              = Japāna
|valsts adm vienības tips  = Prefektūra
|valsts adm vienība        = [[Tokija]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Okinotori''' ({{val|ja|沖ノ鳥島}}, ''Okinotori-shima'' — ‘tālā putnu sala’) ir [[koraļļi|koraļļu]] [[atols]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos. Pieder [[Japāna]]i un administratīvi ietilpst [[Tokija]]s prefektūrā. Atolā jūras [[erozija]]s rezultātā nav saglabājušās dabiskās salas; bijušo klinšu vietā uzbūvētas trīs mākslīgas [[dzelzsbetons|dzelzsbetona]] salas 60 m diametrā un uz pāļiem būvēts meteostacijas komplekss. Salā nav pastāvīgo iedzīvotāju, ir tikai [[meteostacija]]s apkalpojošais personāls.

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Tokijas Universitāte
| native_name       = ''東京大学
Tōkyō daigaku''
| image_name        = Yasuda Auditorium, Tokyo University - Nov 2005.JPG
| image_size        = 250
| image_alt         =
| caption           = Viena no Tokijas universitātes ēkām
| latin_name        =
| motto             =
| mottoeng          =
| established       = 1877
| closed            =
| type              = Publiska izpētes universitāte
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    = 2 604
| administrative_staff  = 5 779
| students          = 28 697
| undergrad         = 14 274
| postgrad          = 13 732
| doctoral          =
| other             = 747
(pētniecības studenti)
| location          = {{vieta|Japāna|Tokija}}
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            = {{color box|#6495ED}} Gaiši zila
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = {{url|http://www.u-tokyo.ac.jp}}
| logo              =
| footnotes         =
}}
'''Tokijas Universitāte''' ({{val|ja|東京大学}}, ''Tōkyō daigaku'') ir publiska izpētes [[universitāte]], kas atrodas [[Japāna]]s galvaspilsētā [[Tokija|Tokijā]]. Universitātē ir desmit fakultātes: tieslietu, medicīnas, inženierzinātņu, zinātnes, rakstniecības, lauksaimniecības, ekonomikas, mākslas, izglītības un farmācijas fakultāte. Universitātē kopumā mācās ap 30 000 studentiem, no kuriem 2100 ir ārzemju studenti. Universitātē strādā 2604 lektori, no tiem 2429 uz pilnu slodzi. Universitātes ēkas izvietotas piecās studentu pilsētiņās.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Chelidonium majus bgiu.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Chelidonium majus|Lielā strutene}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Ranunculales
| rinda_lv = Gundegu rinda
| dzimta = Papaveraceae
| dzimta_lv = Magoņu dzimta
| ģints = Chelidonium
| ģints_lv = Strutenes
| binomial = Chelidonium
}}'''Strutenes''' ({{val|la|Chelidonium}}) ir neliela augu ģints [[Magoņu dzimta|magoņu dzimtā]]. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir [[Ziemeļāfrika|Āfrikas ziemeļos]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:31637-1|title=Chelidonium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-14|language=en}}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Aleksotas funikulers
| native_name         = ''Aleksoto funikulierius''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Aleksoto_funikulierius.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Lietuva|Kauņa|Aleksotas seņūnija}}
| pushpin_map         =
| latd  = 54.891111 | latNS  = N
| longd = 23.886944 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1935. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada aprīlis}}
{{nosaukums slīprakstā}}
, Bulgārijā 2016. gadā]]
'''''OneCoin''''' ir [[Krāpšana|krāpnieciska]] [[tīkla mārketings|tīkla mārketinga]] shēma, ko kā [[kriptovalūta|kriptovalūtu]] reklamē [[Bulgārija|Bulgārijā]] bāzēti<ref name="BBC 2019-11-14" /> ārzonas uzņēmumi ''OneCoin Ltd'' (reģistrēts [[Dubaija|Dubaijā]]) un ''OneLife Network Ltd'' (reģistrēts [[Beliza|Belizā]]), ko 2014. gadā dibinājusi bulgāriete [[Ruža Ignatova]] sadarbībā ar Sebastianu Grīnvudu. Daudzas finanšu institūcijas un žurnālisti ''OneCoin'' ir klasificējuši kā [[Ponci shēma|Ponci shēmu]], un daudzās valstīs ir aizliegta tās darbība. [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] prokurori apgalvoja, ka šī shēma ir saistīta ar aptuveni 4 miljardu [[ASV dolārs|ASV dolāru]] izkrāpšanu visā pasaulē;<ref name="behindmlm 2019-01-23" /> pēc citiem datiem 15 miljardi eiro.<ref name="BBC 2019-11-24" />

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Daugavpils Draudzīgā aicinājuma vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Aveņu iela (Daugavpils)|Aveņu iela]] 40, [[Daugavpils]], LV-5070, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Daugavpils
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 55 | latm  = 54 | lats  = 16 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 31 | longs = 48  | longEW = E
|established            = 2022. gads
|headmaster             = Kristīna Ivancova
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 1852 (2022)
|language               = latviešu, krievu
|revenue                =
|homepage               = {{url|https://ddavsk.lv/}}
}}
'''Daugavpils Draudzīgā aicinājuma vidusskola''' ir vispārizglītojoša mācību iestāde, kuras administrācija atrodas Aveņu ielā 40, [[Daugavpils|Daugavpilī]].

sentences:
'''Cilvēka anatomija''' ir mācība par dzīva cilvēka formu un uzbūvi.
:''Vairāk informācijas var atrast rakstā [[cilvēka anatomija]]''
{{Commonscat|Human anatomy}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Ļaunais Santaklauss 2
|    oriģinālnos = ''Bad Santa 2''
|         attēls = Bad Santa 2 poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Komēdija]], melnais humors
|       režisors = [[Marks Voterss]]
|     producents =
|      scenārijs =
| galvenajās lomās         = * [[Billijs Bobs Torntons]]
* [[Tonijs Kokss]]
* [[Brets Kelijs]]
* [[Benijs Meks]]
* [[Ketija Beitsa]]
|         mūzika =
|      operators =
|        montāža =
|        studija =
* [[Ingenious Media]]
* [[Media Talent Group]]
* [[Gunn Films]]
|    izplatītājs = [[Broad Green Pictures]]
|       izdošana = * {{Filmas datums|2016|11|23|}} (ASV)
* {{Filmas datums|2016|12|23|}} (Latvija)<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.forumcinemas.lv/event/302035/title/%C4%BCaunais_santaklauss_2/|title=Ļaunais Santaklauss 2|publisher=forumcinemas.lv|accessdate={{dat|2018|8|28||bez}}}}</ref>
|         ilgums = 92 minūtes
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=badsanta2.htm|title=Bad Santa 2|publisher=boxofficemojo|accessdate={{dat|2018|8|28||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|23 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.the-numbers.com/movie/Bad-Santa-2#tab=box-office|title=Bad Santa 2 (2016)|publisher=the-numbers.com|accessdate={{dat|2018|8|28||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā = [[Ļaunais Santaklauss]]
|         nākamā =
|           imdb = 1798603
}}
'''"Ļaunais Santaklauss 2"''' ({{val|en|Bad Santa 2}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kinokomēdija, kuras režisors ir [[Marks Voterss]]. Galvenās lomas atveido [[Billijs Bobs Torntons]], [[Tonijs Kokss]], [[Brets Kelijs]] un [[Ketija Beitsa]].  Filmas pirmizrāde notika 2016. gada 23. novembrī ASV. Filma ir 2003. gada filmas "[[Ļaunais Santaklauss]]" turpinājums.

sentences:
[[Kategorija:Karatē]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida|Karatisti]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Pycnosteus palaeformis holotips.jpg
| att_nosaukums = ''P. palaeformis'' vēdera plātne (holotips)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Pycnosteus
| ģints_lv =
| suga = Pycnosteus palaeformis
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteus palaeformis <small>Preobrazhensky, 1911</small>
}}
'''''Pycnosteus palaeformis''''' ir piknosteīdu dzimtas [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[Devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi aprakstīja I.Preobraženskis 1911. gadā. ''P. palaeformis'' [[holotips]] ir [[vēdera plātne]], kas tika atrasta pie [[Tartu]] [[arukilas svīta]]s, nogulumos. Nosaukums ''Pycnosteus palaeformis'' nozīmē (''pala'' - lāpsta + ''formis'' - forma) lāpstveidīgs [[Piknosteji|piknostejs]]. Suga ir plaši izplatīta Igaunijas [[Vidusdevons|vidusdevona]] arukilas slāņu apakšējā daļā ([[Kallaste]]s pie [[Peipuss|Peipusa ezera]], Tartu apkārtnes, [[Reiju]] un [[Kopu upe|Kopu upju]] atsegumos), kā arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] ([[Orodeža]]s, [[Luga (upe)|Lugas]] un [[Ļemovža]]s upju atsegumos). ''P. palaeformis'' ir arukilas svītas apakšdaļas [[vadfosilija]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Eduardo Rīdels
 |       vārds_orģ = ''Eduardo Riedel''
 |          attēls = Governador Eduardo Riedel.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Rīdels 2023. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = 12. [[Matugrosu du Sula]] gubernators
 |     term_sākums = {{dat|2023|1|1|N|bez}}
 |     term_beigas =
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks = Hosē Karloss Barbosa
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis = Reinaldo Azambudža
 |        pēctecis =
<!------ Otrais amats ------>
 |          amats2 =
 |    term_sākums2 =
 |    term_beigas2 =
 | viceprezidents2 =
 |   vicepremjers2 =
 |      vietnieks2 =
 |     prezidents2 =
 |       premjers2 =
 |    priekštecis2 =
 |       pēctecis2 =
<!------ Trešais amats ------>
 |          amats3 =
 |    term_sākums3 =
 |    term_beigas3 =
 | viceprezidents3 =
 |   vicepremjers3 =
 |      vietnieks3 =
 |     prezidents3 =
 |       premjers3 =
 |    priekštecis3 =
 |       pēctecis3 =
<!------ Ceturtais amats ------>
 |          amats4 =
 |    term_sākums4 =
 |    term_beigas4 =
 | viceprezidents4 =
 |   vicepremjers4 =
 |      vietnieks4 =
 |     prezidents4 =
 |       premjers4 =
 |    priekštecis4 =
 |       pēctecis4 =
<!------ Piektais amats ------>
 |          amats5 =
 |    term_sākums5 =
 |    term_beigas5 =
 | viceprezidents5 =
 |   vicepremjers5 =
 |      vietnieks5 =
 |     prezidents5 =
 |       premjers5 =
 |    priekštecis5 =
 |       pēctecis5 =
<!--- ja ir vairāk amatu, var pievienot līdz pat 20, nomainot numerāciju (amats5, amats6, prezidents5, prezidents6 utt.)--->
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1969|7|5}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Brazīlija|Riodežaneiro}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = Brazīlijas Sociāldemokratiskā partija
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Monika Rīdela (no 1994. gada)
 |           bērni = 2
 |       profesija =
 |      alma_mater = Riodežaneiro Federālā universitāte
 |        reliģija = [[Romas Katoļu baznīca|Romas katolicisms]]
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Eduardo Rīdels''' ({{val|pt|Eduardo Riedel}}, dzimis {{dat|1969|7|5||bez}}) ir [[Brazīlija]]s politiķis, Brazīlijas Sociāldemokratiskās partijas biedrs. Kopš 2023. 1. janvāra ir Brazīlijas štata [[Matugrosu du Sula]] 12. gubernators, ievēlēts 2022. gada Matugrosu du Sula gubernatora vēlēšanās.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Brigadere
|         vārds_orig =
|             attēls = Brigadere.jpg
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1861|10|1}}|{{dat||9|19}}}}
|            dz_gads = 1861
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Kalnamuižas pagasts|3s=Tērvetes pagasts}} (tagad {{vieta|Latvija|Tērvetes pagasts}})
|             m_gads = 1933
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Latvija|Tērvete|2s=Tērvete (Tērvetes pagasts)}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Jānis Brigaders|Jānis]]
|              māsas = Līze
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Mežmeita, Tezejs, Niekalbis, Ēvelētājs, Ziņotājs no Olimpa, Ziņotājs no Hadesa<ref name="lrb" />
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods = 1893—1933
|              žanri = [[Dzeja]], [[dramaturģija]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = {{plainlist|
* "Sprīdītis"
* "[[Maija un Paija]]"
* "Dievs, daba, darbs"
* "Princese Gundega un karalis Brusubārda"
}}
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Triju Zvaigžņu ordenis]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
" [[Tērvete (Tērvetes pagasts)|Tērvetē]]]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Prizmāna struktūrformulas

Prizmāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = tetraciklo[2.2.0.02,6.03,5]heksāns,
Ladenburga benzols
|           CAS numurs = 650-42-0
|      ķīmiskā formula = C6H6
|              molmasa = 78,1
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Prizmāns''' jeb '''Ladenburga benzols''' (C6H6) ir viens no eksotiskajiem [[benzols|benzola]] [[izomērs|izomēriem]]. Tas ir piesātināts tetraciklisks ogļūdeņradis — tetracikloheksāns, kura molekulai ir trijstūra [[prizma]]s forma, kas atspoguļota vielas pieņemtajā triviālajā nosaukumā. Prizmāns ir bezkrāsains, eksplozīvs šķidrums.

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Start(IT)''' ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā [http://startit.lv www.startit.lv], kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.startit.lv/lv/par-projektu|title=Start(IT)|website=www.startit.lv|access-date=2019-07-23|archive-date=2019-07-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20190711065324/https://www.startit.lv/lv/par-projektu}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/latvija/zinas/latvija-nodibina-it-izglitibas-fondu-14135652|title=Latvijā nodibina IT izglītības fondu|website=www.diena.lv|access-date=2019-07-23}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Klusēšana
| attēls                   =  Silence (2016 film).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Silence''
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents               =
* [[Barbara de Fina]]
* [[Randals Emets]]
* [[Vitorio Seči Gori]]
* [[Emma Tillingere Koskova]]
* [[Gastons Pavlovičs]]
* [[Īrvins Vinklers]]
* Mārtins Skorsēze
| scenārija autors         =
* [[Džejs Kokss]]
* Mārtins Skorsēze
| galvenajās lomās         =
* [[Endrū Gārfīlds]]
* [[Ādams Draivers]]
* [[Tadanobu Asano]]
* [[Siarans Hindss]]
* [[Liams Nīsons]]
| mūzika                   =
* [[Kims Allens Kludžs]]
* [[Ketrīna Kludža]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[SharpSword Films]]''
* ''[[AI Film]]''
* ''[[Emmett/Furla/Oasis Films]]''
* ''[[CatchPlay]]''
* ''[[IM Global]]''
* ''[[Verdi Productions]]''
* ''[[YLK Sikelia]]''
* ''[[Fábrica de Cine]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[CatchPlay]]''
* ''[[Gussi Cinema]]''
* ''[[StudioCanal UK]]''
* ''[[01 Distribution]]''
* ''[[Kadokawa Daiei Studio]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|11|29|Roma|2016|12|23|ASV|2017|2|17|Latvija}}
| ilgums                   = 157 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/silence-2016|title=Silence|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 25, 2019|archive-date={{dat|2020|08|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200815121253/https://www.bbfc.co.uk/releases/silence-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{ITA}}
* {{JAP}}
* {{MEX}}
* {{TWN}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Japāņu valoda|Japāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40-50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=silence2016.htm|title=Silence|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= September 25, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Klusēšana"''' ({{val|en|Silence}}) ir 2016. gada vēsturiska drāma, kas balstīta uz Endo Šusaku tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Mārtins Skorsēze]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Endrū Gārfīlds]], [[Ādams Draivers]], [[Tadanobu Asano]], [[Siarans Hindss]] un [[Liams Nīsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|11|29||bez}} Romā, Itālijā.

sentences: '''DNS reparācija''' ir attiecināma uz vairāku procesu kopumu, kad [[šūna]] identificē un izlabo bojājumus [[DNS]] molekulās, kurās ir iekodēts tā [[genoms]]. Vienā [[cilvēks|cilvēka]] šūnā vienas [[diena]]s laikā ir līdz vienam miljonam šādu bojājumu.<ref name="lodish">Lodish H, Berk A, Matsudaira P, Kaiser CA, Krieger M, Scott MP, Zipursky SL, Darnell J. (2004). Molecular Biology of the Cell, p963. WH Freeman: New York, NY. 5th ed.</ref> Šos bojājumus izraisa gan normālas [[vielmaiņa]]s aktivitātes, gan ārēji faktori, kā [[ultravioletais starojums]] un [[radiācija]].

sentences: '''Arābu pasaule''' ir arābvalodīgo apdzīvoto [[Tuvie Austrumi|Tuvo Austrumu]] un [[Ziemeļāfrika]]s valstu un teritoriju apzīmējums. Pastāv vairākas termina definīcijas. Viena no definīcijām apgalvo, ka arābu pasaule ir 22 valstis, kas veido [[Arābu valstu līga|Arābu valstu līgu]], bet tajā pašā laikā šajās valstīs dzīvojošie ne[[arābi]], piemēram, [[berberi]] un [[kurdi]], neuzskata, ka dzīvo arābu pasaulē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Aplaupīt 30 minūtēs
| attēls                   =  30 Minutes or Less Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''30 Minutes or Less''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Rubens Fleišers]]
| producents               =
* [[Stjuarts Kornfelds]]
* [[Džeremijs Krāmers]]
* [[Bens Stillers]]
| scenārija autors         = [[Maikls Diliberti]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džesijs Aizenbergs]]
* [[Denijs Makbraids]]
* [[Azizs Ansari]]
* [[Niks Svardsons]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Freds Vords]]
| mūzika                   = [[Ludvigs Jēransons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Red Hour Films]]''
* ''[[Media Rights Capital]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|8|12|ASV|}}
| ilgums                   = 83 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/30-minutes-or-less-2011|title=30 Minutes or Less|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 20, 2019|archive-date={{dat|2019|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191021161247/https://bbfc.co.uk/releases/30-minutes-or-less-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=30minutesorless.htm|title=30 Minutes or Less|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|40,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Aplaupīt 30 minūtēs"''' ({{val|en|30 Minutes or Less}}) ir 2011. gada melnā komēdija, kuras režisors ir [[Rubens Fleišers]]. Galvenās lomas atveido [[Džesijs Aizenbergs]], [[Denijs Makbraids]], [[Azizs Ansari]], [[Niks Svardsons]], [[Maikls Penja]] un [[Freds Vords]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|8|12||bez}}.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Limitrofi''' ir termins, ar ko apzīmē valstis, kas atdalījās no [[Krievijas Impērija|Krievijas Impērijas]] [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] beigās un [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā (1917–1922), tādējādi veidojot sava veida jostu jeb ''[[cordon sanitaire]]'', kas starpkaru periodā atdalīja [[Krievijas PFSR|Padomju Krieviju]] no pārējās [[Eiropa|Eiropas]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A310''
|attēls               = Air Paradise International Airbus A310 Hutchison.jpg
|paraksts             = ''Air Paradise International'' ''Airbus A310-324'' 2004. gadā
|tips                 = Pasažieru platas fizelāžas reaktīvā lidmašīna
|valsts               = {{FRA}}
|ražotājs             = ''[[Airbus]]''
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{dat|1982|4|3}}
|komerciālie lidojumi = 1983. gada aprīlis
|noņemts no servisa   =
|status               = ekspluatācijā
|primārais lietotājs  =
|ražošanā             = 1983—1998
|skaits               = 255
|izmaksas             =
|attīstīts no         = ''[[Airbus A300]]''
|modifikācijas        =
* ''Airbus A310 MRTT''
* ''Airbus CC-150 Polaris''
|pēctecis             =
}}
'''''Airbus A310''''' ir pasažieru divu dzinēju platas fizelāžas [[reaktīvā lidmašīna]]. To no 1983. līdz 1998. gadam ražoja ''[[Airbus]]''.
''A310'' kopā ar ''[[Boeing 767|Boeing 767-200]]'' ir mazākā platfizelāžas lidmašīna.

sentences:
{{Citas nozīmes|Rīgas juristu un vēsturnieku|Johans Kristofs Švarcs (ārsts)|Johans Kristofs Švarcs}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Kristofs Švarcs
|     vārds_orig = ''Johann Christoph Schwartz''
|         attēls = Johans Kristofs Švarcs.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1722
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1804
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = jurists un vēsturnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V.
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katrīna Marija Felmane
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Johans Kristofs Švarcs''' ({{val|de|Johann Christoph Schwartz}}, 1722—1804) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] jurists un vēsturnieks. [[Rīga]]s [[birģermeistars]] (1782—1787). Publicējis pētījumus par senajām Rīgas pilsētas tiesībām.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Simons Grūnavs
|          vārds_orig = Simon Grunau
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt = ap [[1470]]. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = [[Tolkemita]],  [[Vācu ordenis|Vācu ordeņa valsts]]<br />(tagad [[Tolkmicko]], {{POL}})
|           m_dat_alt = [[1530]]. vai [[1537]]. gadā
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[prūši|prūsis]]{{nepieciešama atsauce}}
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = hronists
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''MariaDB '''ir [[Relāciju datubāzes pārvaldības sistēma|relāciju datu bāzu pārvaldības sistēma]] (RDBMS). Projekts sākts kā [[MySQL]] relāciju datu bāzu pārvaldības sistēmas sazarojums un arī tālākajā izstrādē tiek uzturēta augsta saderība ar MySQL, nodrošinot “drop-in” aizvietojamību — [[Lietojumprogrammas saskarne]] (API) gandrīz pilnībā sakrīt ar MySQL API <ref name="saderība">[https://mariadb.com/kb/en/library/mariadb-vs-mysql-compatibility/ MariaDB versus MySQL: Compatibility]</ref>.

sentences: '''Jozuas grāmata''' ({{val-he|ספר יהושע}}) ir sestā [[Vecā Derība|Vecās Derība]]s grāmata, par kuras autoru tradicionāli tiek uzskatīts [[Mozus]] pēctecis [[Jozua]], izņemot daļu par Jozuas miršanu. Grāmatā tiek izklāstīta "Izraēla bērnu" ienākšanu [[Kanaāna|Kanaānā]] Jozuas vadībā. Grāmata sastāv no 24 nodaļām. Grāmatā ietverta arī Jordānas šķērsošana, Jērikas krišana, cīņa ar Aju un derības atjaunošana starp [[Dievs|Dievu]] un Viņa tautu.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Otrā Pasaules kara memoriāls Jēkabpilī.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|grauzējiem|pele (nozīmju atdalīšana)|pele}}
{{BioTakso infokaste
|         attēls = house_mouse.jpg
|  att_nosaukums = {{TaksoSaite|Mus musculus|Mājas pele}}
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Muridae
|      dzimta_lv = Peļu dzimta
|    apakšdzimta = Murinae
| apakšdzimta_lv = Vecās pasaules peles
|          ģints = Mus
|       ģints_lv = Peles
|    kategorijas = nē
|       binomial = Mus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}
'''Peles''', '''peļu ģints''' (''Mus'') ir mazi [[Grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') dzīvnieki, kas pieder [[peļu dzimta]]s (''Muridae'') [[Vecās pasaules peles|Vecās pasaules peļu apakšdzimtai]] (''Murinae''). Daudzas peļu [[Suga (bioloģija)|sugas]] dzīvo kopā ar [[cilvēks|cilvēkiem]] vai nu kā kaitēkļi, vai reizēm kā [[mājdzīvnieki]]. Vislabāk zināmā suga ir parastā [[mājas pele]] (''Mus musculus''), kas ir arī populārs [[mājdzīvnieks]]. Peles ir visizplatītākais dzīvnieks, ko lieto laboratorijās dažādiem eksperimentiem, jo tās ir [[zīdītāji]], tām ir daudzas kopīgas īpašības ar [[cilvēks|cilvēkiem]], tās ir mazas, lētas un ātri vairojas. Ir ģenētiski izveidotas speciālas [[laboratorijas pele]]s.

sentences:
{{Senvietas infokaste
  |name = Hersonēsa
  |native_name = {{gree|Χερσόνησος}}<br>''Херсонес''
  |image = Chersonesos ruins.jpg
  |imagealttext =
  |caption =
  |map_type = Krima#Ukraina
  |map_alt =
  |latd = 44
  |latm = 36
  |lats = 42
  |latNS = N
  |longd = 33
  |longm = 29
  |longs = 36
  |longEW = E
  |coordinates_display = title
  |location = {{vieta|Ukraina|Krima|Sevastopole}}
  |region =
  |type = Pilsēta
  |length =
  |width =
  |area =  30 ha
  |height =
  |builder =
  |material =
  |built = 6. gadsimts p.m.ē.
  |abandoned = ap 1400. gadu m.ē.
  |epochs =
  |dependency_of =
  |occupants =
  |event =
  |excavations = 1827
  |archaeologists =
  |condition =
  |ownership =
  |management =
  |public_access =
  |website = {{URL|http://www.chersonesos.org/}}
  |notes =
  |embedded = {{designation list|embed=yes
| designation1            = WHS
| designation1_offname    =
| designation1_type       = Kultūra
| designation1_criteria   = ii, v
| designation1_date       = 2013 (137. sesija)
| designation1_number     = [http://whc.unesco.org/en/list/1411 1411]
}}
}}
'''Hersonēsa''' ({{val|grc|Χερσόνησος}}, ''Chersonēsos''; {{val|la|Chersonesus}}; {{val|uk|Херсонес}}, ''Khersones'', {{val|ru|Херсонес}}, ''Khersones'') ir antīka [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] kolonija [[Krima|Krimā]], atrodas mūsdienu [[Sevastopole]]s teritorijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Diciāna struktūrformula ar starpatomu attālumiem

Diciāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Ciāns, cianogēns, oglekļa nitrīds,
 dicianogēns, skābeņskābes dinitrils,
 nitriloacetonitrils, oksālnitrils,
 oksalilcianīds
|           CAS numurs = 460-19-5
|      ķīmiskā formula = C2N2
|              molmasa = 52,04
|              blīvums = Pie −21 °C 950
|  kušanas temperatūra = -28 °C
| viršanas temperatūra = −21 °C
| šķīdība ūdenī        = 450 ml/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Diciāns''' (bieži saukts vienkārši par '''ciānu'''), arī '''cianogēns''', (CN)2 - bezkrāsaina indīga [[gāze]] ar asu, [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]] līdzīgu [[smarža|smaržu]]. Diciāns sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[slāpeklis|slāpekļa]]. [[ūdens|Ūdenī]] šķīst ierobežoti; labāk šķīst [[spirts|spirtā]], [[ēteris|ēterī]], [[etiķskābe|etiķskābē]]. Diciāns deg ar ārkārtīgi karstu, violetu liesmu, kam ir sarkana apmale.

sentences:
{{Baitu skaits}}
'''Megabaits''' ir informācijas mērvienība, tas atbilst 1 000 000 [[baits|baitiem]].
To sauc par Mbaitu vai MB (nejaucot ar Mb, kas ir megabits). Termins ''megabaits'' radās 1970. gadā.
1 megabaitu aizņem BMP formāta fails ar izmēru 1024×1024 pixeļi un 256 krāsām (8 bpp krāsu dziļumu).

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kalmāras ūnija''' ([[dāņu valoda|dāņu]], [[norvēģu valoda|norvēģu]] un [[zviedru valoda|zviedru]]: ''Kalmarunionen'') bija vairākas [[personālūnija]]s ([[1397]]-[[1524]]), kas apvienoja [[Dānija]]s (ar [[Šlēzviga-Holšteina|Holšteinu]]), [[Norvēģija]]s (ar [[Īslande|Īslandi]] un [[Grenlande|Grenlandi]]) un [[Zviedrija]]s (ieskaitot daļu [[Somija]]s) karalistes zem viena [[monarhs|monarha]]. Valstis atteicās no savas [[suverenitāte]]s, bet ne [[neatkarība]]s, un interešu konflikti (it īpaši Zviedrijas bruņniecības neapmierinātība ar Dānijas un [[Holšteina]]s vadošo lomu) noveda pie savstarpējiem konfliktiem, sākot ar 1430. gadiem, kas noveda pie ūnijas sadalīšanās [[1523]]. gadā, kad [[Gustavs Vāsa]] kļuva par [[Zviedrijas karaļi|Zviedrijas karali]]. Formāli ūnija beidza pastāvēt nākamajā gadā. Norvēģija un tās aizjūru teritorijas uz vairākiem gadsimtiem gan palika [[Dānija-Norvēģija|Dānijas-Norvēģijas]] sastāvā.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kaspars Ernests Biezbārdis
|     vārds_orig =
|         attēls = Kaspars Biezbārdis.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1806
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Slokas pagasts|Slokas pagasta]] "Biezbāržos",
[[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1886
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = skolotājs, publicists, literāts, tulkotājs
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda]], [[vācu valoda]]
|        periods =
|          žanri = [[publicistika]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 2008-08-Agaricus-Stuttgart.JPG
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. arvensis
| suga_lv =Tīruma atmatene
| binomial = Agaricus arvensis
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristaps Heinrihs fon Līvens
|     vārds_orig = ''Christoph Heinrich von Lieven''
|         attēls = Portrait of Christopher A von Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Kijiva]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Roma]], [[Pāvesta valsts]] (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Otto Andreass Heinrihs fon Līvens, Šarlote Margareta (dzimusi Gaugrēbena)
|          brāļi = Frīdrihs Gustavs, [[Kārlis Kristaps fon Līvens|Kārlis Kristaps]], [[Johans Georgs fon Līvens|Johans Georgs]]
|          māsas = Katrīna, Vilhelmīne
|   dzīvesbiedrs = [[Doroteja fon Līvena|Doroteja]] (dzimusi Benkendorfa, 1797-1859)
|          bērni = Magdalēna (1804—1805), Aleksandrs (1805—1885), Pauls (1806—1866), Konstantīns (1807—1838), Georgs (1819—1835), Artūrs (1825—1835)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Kristaps Heinrihs fon Līvens''' ({{val|de|Christoph Heinrich von Lieven}}, 1774-1839) bija  [[Krievijas impērija]]s armijas ģenerālleitnants, sūtnis Berlīnē un Londonā (1812–1834). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences:
{{Enciklopēdisks stils|Valoda, teikumu uzbūve}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Klauss Fukss
|     vārds_orig = ''Klaus Fuchs''
|         attēls = Klaus Fuchs - police photograph.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Policijas uzņemtā fotogrāfijā (ap 1940)
| dz_gads =1911
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =29
|       dz_vieta = [[Riselsheima]], [[Vācijas Impērija]]
(tagad [[Vācija]])
| m_gads =1988
| m_mēnesis=1
| m_diena=28
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]] (tagad Vācija)
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Vācieši|vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Losalamosas Nacionālā laboratorija|Losalamosas Nacionālā Laboratorija]]
[[Harvelas Kodolenerģijas izpētes nodibinājums]]
[[Rozendorfa Kodolizpētes institūts]]
|     alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
[[Ķīles Universitāte]]
[[Bristoles Universitāte]]
[[Edinburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[teorētiskā fizika]]
|    pasniedzēji = [[Nevils Motts]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Kārļa Marksa ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Baltā tuksneša saule
| attēls                   =Beloe Solntse Pustyni DVD.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Белое солнце пустыни''
| žanrs                    = [[piedzīvojumu filma]], [[vesterns]]
| režisors                 = [[Vladimirs Motiļs]]
| producents               = ''[[Mosfilm]]''
| scenārija autors         = * [[Valentīns Ježovs]]
* [[Rustams Ibragimbekovs]]
* [[Marks Zaharovs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anatolijs Kuzņecovs (aktieris)|Anatolijs Kuzņecovs]]
* [[Pāvels Luspekajevs]]
* [[Spartaks Mišuļins]]
* [[Kahi Kavsadze]]
* [[Nikolajs Godovikovs]]
| mūzika                   = [[Īzaks Švarcs]]
| operators                = [[Eduards Rozovskis]]
| montāža                  =
| studija                  = * ''[[Mosfilm]]''
* ''[[Lenfilm]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = 1970. gada 30. marts
| ilgums                   = 83 minūtes
| valsts                   = {{USSR}}
| valoda                   = [[krievu valoda|krievu]]
| budžets                  = 650 000 [[PSRS rubļi]]
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Baltā tuksneša saule''' ({{val|ru|Белое солнце пустыни}}) ir 1970. gada [[PSRS|padomju]] filma, kuras režisors ir [[Vladimirs Motiļs]]. Galvenās lomas atveido [[Anatolijs Kuzņecovs (aktieris)|Anatolijs Kuzņecovs]], [[Pāvels Luspekajevs]], [[Spartaks Mišuļins]], [[Kahi Kavsadze]] un [[Nikolajs Godovikovs]]. Filma stāsta par [[Sarkanā armija|sarkanarmieša]] Fjodora Suhova gaitām [[Kaspijas jūra]]s piekrastē [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] laikā.

sentences: '''Asuānas aizsprosts''' atrodas [[Ēģipte|Ēģiptē]], uz [[Nīla]]s. Aizsprosts ir 3600 metrus garš, 111 m augsts, 980 m plats pamatā un virsotnē 40 m plats. Aizsprosta radītais ūdens rezervuārs ir nosaukts par [[Nāsira ezers|Nāsira ezeru]]. Pirmo elektrību aizsprosta turbīnas sāka ražot [[1967]]. gadā.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Staburaga pagasts
| karte             = Staburaga_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Staburaga pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Staburaga pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Aizkraukles novads
| centrs2           = [[Staburags (ciems)|Staburags]]
| platība           = 58,5
| iedzīvotāji       = 450<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 450 / 58.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences: '''Sērsna''' ir blīva un cieta [[sniegs|sniega]] virskārta, kas rodas pēc neliela atkušņa vai silta laika perioda ziemā, sasalstot mitram sniegam. Sērsna, kas izveidojusies virs sniega segas, nelabvēlīgi ietekmē mežos dzīvojošās zīdītāju sugas. Nagaiņiem — [[Stirna|stirnām]], [[Briežu dzimta|briežiem]], [[meža cūka|meža cūkām]] — šādi laika apstākļi ir ļoti nelabvēlīgi, jo virs sniega segas izveidojusies ledus kārta neiztur viņu svaru. Dzīvniekiem salaužot plāno ledus kārtu, tiek savainotas kājas, tādējādi apgrūtinot pārvietošanos.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/latvija/193458-sersna_nelabveligi_var_ietekmet_meza_dzivojosas_ziditaju_sugas Sērsna nelabvēlīgi var ietekmēt mežā dzīvojošās zīdītāju sugas.], tvnet.lv, {{dat|2002|12|30|SK}}</ref>

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q27864124}}
'''2017. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kuras notika 26. martā. Tā bija 79. reize, kad notika [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija divpadsmitās sacensības [[2017. gada UCI World Tour|2017. gada ''UCI World Tour'']] kalendārā.<ref name="2017CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-expands-worldtour-to-37-events/ |title=UCI expands WorldTour to 37 events |accessdate=2 October 2016 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2017UCI">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.uci.ch/pressreleases/the-uci-reveals-expanded-uci-worldtour-calendar-for-207/ |title=The UCI reveals expanded UCI WorldTour calendar for 2017 |accessdate=2 October 2016 |work=UCI}}</ref>

sentences: '''Klasteru līdzības jeb attāluma mērs''' ir kvantitatīvs lielums, kas [[daudzdimensiju analīze|daudzdimensiju analīzē]] raksturo saikni jeb līdzību starp pētāmajiem objektiem. [[Klasteru analīze]] spēj dot atšķirīgus rezultātus vieniem un tiem pašiem [[dati]]em, līdz ar to, lai pareizi izvēlētos līdzības mēru, jānovērtē gan mainīgā veids, gan mērvienību skala, gan pētāmā objekta būtību. Kad dotie dati ir sadalīti klasteros, var aprēķināt to līdzības jeb tuvuma precīzu novērtējumu. Atkarībā no mainīgā veida tiek izdalītas divas attālumu mēru pamatgrupas: mēri mainīgajiem, kas pieder metriskajai skalai<ref>Mark S. Aldenderfer, Roger K. Blashfield ''Cluster analysis'', 1985.</ref> un mēri bināriem mainīgajiem.

sentences: {{cita nozīme|Titāna zondi|Christiaan Huygens|Huygens}}

sentences: '''Bezkameras riepa''' ir [[pneimatika|pneimatiskā]] [[riepa]], kam nav nepieciešama atsevišķa kamera.

sentences: '''Kronis''' ({{val|la|corona}} — ‘vainags’) ir varas [[simbols]], ar [[dārgakmens|dārgakmeņiem]] greznota galvas [[rotaslieta|rota]]. Tradicionāli kroni valkā [[monarhs]], piemēram, [[karalis]] vai [[karaliene]], tādēļ ar terminu ‘kronis’ apzīmē arī [[valdība|valdību]] valstī ar [[monarhija|monarhiju]]. Dažāda veida kroņus piešķir arī cita veida nozīmīgām personām, piemēram, [[skaistuma konkurss|skaistuma konkursa]] uzvarētājām.

sentences: '''Polijas Karalistes konstitūcija (1815)''' pasludināta [[Polijas Karaliste (1815.-1915.)|Polijas Karalistē]] 1815. gadā un bija spēkā līdz [[1832]]. gada Organisko Statūtu izsludināšanai. Sekojot [[Vīnes kongress|Vīnes kongresa]] lēmumiem, atjaunotajai Polijas Karalistei Krievijas imperators [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandrs I]] piešķīra vienu no liberālākajām konstitūcijām tā laika Eiropā. Taču jau dažus gadus vēlāk Krievijas administrācija sāka pārkāpt konstitūcijas normas un pēc 1830.-31. gada poļu sacelšanās apspiešanas tās darbība tika izbeigta.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Legionella pneumophila 01.jpg
| att_nosaukums = ''Legionella pneumophila'' uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =Legionellaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Legionella
| ģints_lv =Legionellas
| suga =Legionella pneumophila
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Legionella pneumophila''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīvas]] aerobas kustīgas baktērijas. Taisnas vai viegli izlocītas [[Baktēriju morfoloģija|nūjiņas]] ar viciņām; 3 × 0,5—0,7 µm. Izraisa [[Legioneloze|legionelozi]] jeb "leģionāru slimību". No citām ''Legionella'' sugām atšķīrās ar spēju hidrolizēt [[Nātrija hipurāts|nātrija hipurātu]]. ''Legionella pneumophila'' izšķir 16 serogrupas. Ir jutīgas pret [[Ultravioletie stari|ultravioletajiem stariem]], [[Etilspirts|etilspirtu]], [[Fenols|fenolu]], 3% [[Hloramīns|hloramīna]] šķīdumu<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>.

sentences: '''Difrakcija''' ir viļņu [[Elektromagnētisko viļņu skala|(elektromagnētisko]], [[Mehāniskie viļņi|mehānisko]] u.c.) apliekšanās ap dažādām nehomogenitātēm vidē, kas atrodas to izplatīšanās ceļā. Difrakcijas efekti ir novērojami, ja [[viļņa garums]] ir salīdzināms ar vai mazāks par šķēršļa izmēru. Lai to izskaidrotu, jāzina Heigensa-Frenela princips. Heigensa principa būtība: katrs [[Punkts (ģeometrija)|punkts]] uz viļņa frontes jāuzskata par jaunu sekundāru viļņu avotu. Frenela princips: fiktīvie sekundārie viļņu avoti ir koherenti un [[Svārstības|svārstās]] vienādās fāzēs. Šie sekundārie viļņi pārklājoties interferē.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Olena Zelenska
| vārds_orģ = ''Олена Зеленська''
| attēls = Olena Zelenska, the First Lady of Ukraine (cropped).jpg
| apraksts = Zelenska 2022. gadā
| amats = Ukrainas pirmā lēdija
| term_sākums = 2019. gada 20. maijs
| prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
| priekštecis = [[Marina Porošenko]]
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1978|2|6}}
| dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Krivijriha|td=Ukraina}}
| tautība = [[Ukraiņi|ukrainiete]]
| dzīvesb = [[Volodimirs Zelenskis]] (2003—pašlaik)
| bērni = 2
| profesija = [[scenāriste]]
| alma_mater = Krivijrihas Nacionālā universitāte
}}

sentences:
'''Stoka-Vatsona modelis''' - ir ekonometriskais [[faktoru modelis]]. Modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko [[informācija|informāciju]] ekonomisko kopsakarību pētīšanā un prognozēšanā<ref>STOCK, James H., WATSON, Mark W. Macroeconomic Forecasting Using Diffusion Indexes. Journal of Business & Economic Statistics, vol. 20, No. 2, April 2002.</ref>.
Faktoru modeļu galvenā ideja ir reducēt lielo mainīgo skaitu ''N'' faktoru skaitā ''q'' tā, lai ''q'' būtu daudz mazāks nekā mainīgo skaits ''N (q << N)''.

sentences:
{{cita nozīme|zvaigznāju|putniem|Paradīzes putnu dzimta}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Paradīzes Putns
| abbreviation = Aps
| name_latin = Apus
| RA = 16
| dec = -75
| areatotal = 206
| arearank = 67. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Aps''
| starmagnitude = 3,83
| neareststarname = ''HD 122862''
| stardistance = 93,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Trīsstūris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Oktants (zvaigznājs)|Oktants]]
[[Pāvs (zvaigznājs)|Pāvs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 5
| latmin = 90
}}

sentences: '''Baltkrievu virtuve''' ({{val|be|беларуская кухня}}) ir [[baltkrievi]]em raksturīgo [[ēdiens|ēdienu]] un to gatavošanas īpatnību kopums, kas veidojies dažādu ģeogrāfisku un vēsturisku apstākļu ietekmē.

sentences:
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Telesakari]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]

sentences: '''Trihineloze''' ir [[zooantroponoze]], kur pieaugušie [[parazīts|parazīti]] lokalizējas saimnieka [[tievā zarna|tievajās zarnās]], bet kāpuri – tā paša saimnieka muskulatūrā.

sentences: '''Ģeomorfologi''' ir [[zeme]]s [[zinātne]]s [[pētnieks|pētnieki]], kas pēta [[sauszeme]]s un [[pasaules okeāns|okeāna]] [[gultne]]s [[reljefs|reljefa]] [[forma]]s, piemēram, [[kalns|kalnu]] [[grēda|grēdu]] veidošanos un uzbūvi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Nikolaas Tinbergen''
| attēls =Nikolaas Tinbergen 1978.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1907
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =15
| dz_vieta ={{vieta|Nīderlande|Hāga}}
| m_gads =1988
| m_mēnesis=12
| m_diena=21
| m_vieta ={{vieta|Anglija|Oksforda}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mertona]]s kolēdža,
| alma_mater =[[Leidene]]s Universitāte
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[etoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti = ''Richard Dawkins'', ''Marian Dawkins'', ''Desmond Morris'', ''Iain Douglas Hamilton''
| sasniegumi =viens no mūsdienu [[etoloģija]]s pamatlicējiem
| apbalvojumi =[[1972]]. gada Amerikāņu ornitoloģijas apvienības ''Elliott Coues'' medaļa, [[1973]]. gada [[Nobela prēmija medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Nikolass Tinbergens''' (''Nikolaas Tinbergen'', dzimis {{dat|1907|4|15}}, miris {{dat|1988|12|21}}) bija [[Nīderlande]]s ornitologs un viens no [[instinkts|instinktu]] teorijas un salīdzinošās [[etoloģija]]s pamatlicējiem. 1972. gadā saņēma [[Eliots Kuezs|Eliota Kueza]] (''Elliott Coues'') medaļu no Amerikāņu ornitoloģijas apvienības.<ref name="Tinawards">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.aou.org/awards/senior/coues/|title=Elliott Coues Award|publisher=American Ornithologist's Union|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|08|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140826115535/http://www.aou.org/awards/senior/coues/}}</ref> 1973. gadā kopā ar [[Konrāds Lorencs|Konrādu Lorencu]] un [[Karls fon Frišs|Karlu fon Frišu]] ieguva [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā|Nobela prēmiju medicīnā]] par sasniegumiem [[etoloģija]]s pētījumos. Vēlāk izmantoja savu pieredzi, studējot [[autisms|autiskos]] traucējumus cilvēkiem.<ref name="TinOxf">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html|title=Some eminent Mertonians|publisher=Merton College Oxford.|accessdate={{dat|2014|8|3||bez}}|archive-date={{dat|2014|02|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219024745/http://www.ox.ac.uk/research/libraries/index.html}}</ref> Viņa brālis Lūkss Tinbergens (''Luuk Tinbergen 1915-1955'') arī bija ornitologs, bet brālis Jans Tinbergens (''Jan Tinbergen 1903-1994'') savukārt saņēma [[Nobela prēmijas laureāti ekonomikā|Nobela prēmiju ekonomikā]] par dinamisko modeļu izstrādi un pielietošanu ekonomisko procesu analīzē 1969. gadā. Tinbergens bija Amerikāņu nacionālās zinātņu akadēmijas biedrs, kā arī saņēma goda balvas no Amerikāņu psihologu asociācijas, [[Edinburga]]s un [[Lestera]]s universitātes.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Staņislava Valaseviča
 |      vārds_orig = ''Stanisława Walasiewicz''
 |          attēls = Stanisława Walasiewicz 1938.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1911|4|3}}
 |         dz_viet =
 |         mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1980|12|4|1911|4|3}}
 |        mir_viet =
 |            taut =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=174}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=60}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 2 ({{OSS|V=1932}}, {{OSS|V=1936}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Staņislava Valaseviča''' ({{val|pl|Stanisława Walasiewicz}}; dzimusi {{dat|1911|4|3}}, mirusi {{dat|1980|12|4}}), pazīstama arī kā '''Stella Volša''' (''Stella Walsh''), bija [[poļi|poļu]] [[vieglatlēte]], startēja sprinta sacensībās. Pēc sportistes nāves tika atklāts, ka viņai ir bijuši [[Reproduktīvā sistēma|dzimumdiferenciācijas traucējumi]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Виталий Лазаревич Гинзбург''
| attēls =Ginzburg in MSU opaque.jpg
| att_izmērs =
| dz_gads =1916
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =4
| dz_vieta =[[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
| m_gads =2009
| m_mēnesis=11
| m_diena=8
| m_vieta =[[Maskava]] {{RUS}}
| pilsonība ={{RUS}}
| tautība = [[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Ļebedeva fizikālais institūts]], [[Maskavas fizikāli-tehniskais institūts]]
| alma_mater =[[M. Lomonosova Maskavas Valsts universitāte|Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Igors Tamms]]
| studenti =[[Vjačeslavs Mukhanovs]]
| sasniegumi =[[Ginzburga-Landausa teorija]] par [[supravadītspēja|supravadītspēju]]
| apbalvojumi = 2003. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Vitālijs Ginzburgs''' ({{val-ru|Вита́лий Ла́заревич Ги́нзбург}}) (dzimis 1916. gada 4.oktobrī, miris 2009. gada 8. novembrī) bija [[ebreji|ebreju]] tautības [[Padomju Savienība|PSRS]] un [[Krievija]]s [[fizika|fiziķis]] teorētiķis. 2003. gadā kopā ar [[Aleksejs Abrikosovs|Alekseju Abrikosovu]] un [[Entonijs Legets|Entoniju Legetu]] ieguvis [[Nobela prēmija fizikā|Nobela prēmiju fizikā]] par ieguldījumu [[supravadītspēja|supravadītāju]] un [[supraplūstamība|suprašķidrumu]] teorijā.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 2003 |publisher=Nobel Foundation |url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/2003/}}</ref>

sentences: '''Dzeltenā krāsa''' jeb '''dzeltens''' ir [[krāsa]], kuras uztveri nodrošina [[gaisma]] ar [[viļņu garums|viļņa garumu]] no 565 līdz 590 [[nanometrs|nanometriem]]. Dzeltenā krāsa ir viena no četrām pamatkomponentēm [[Ciānfuksīndzeltenmelnais krāsu modelis|ciānfuksīndzeltenmelnajā krāsu modelī]]. [[Sarkanzaļzilais krāsu modelis|Sarkanzaļzilajā krāsu modelī]] dzelteno krāsu pieraksta šādi: #FFFF00.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|native            = Tamperes Universitāte
|image             = TUT_-_Kampusareena.jpg
|caption = Tamperes Universitātes pilsētiņa
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 2019
|vision            =
|type              = Valsts
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Somija#Eiropa
| latd  = 61.494089 | latNS  = N
| longd = 23.779059 | longEW = E
| academic_staff    =
| administrative_staff  = 4 700
|students          = 40 000
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{FIN}}, [[Tampere]]
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = https://www.tuni.fi/
|logo              = Tampere University logo.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
s karalis [[Čulalongkorns]] (pirmais no labās) kopā ar dažiem no saviem 33 dēliem]]
'''Dēls''' ir [[vīrietis|vīriešu]] dzimuma [[bērns]] attiecībā pret [[vecāki]]em. Analogs sievietēm ir [[meita]]. Dažkārt vecāka persona jaunāku vīrieti var uzrunāt ar "dēls", pat ja abas personas nav radinieki.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džeimss Vats
|     vārds_orig = ''James Watt''
|         attēls = James Watt by Henry Howard.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Grīnoka]] (''Greenock''), [[Inverklaida]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1819
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Birmingema]], [[Anglija]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = James Watt Signature.svg
|   darba_vietas = [[Glāzgovas Universitāte]], kompānija "[[Boltons un Vats]]"
|     alma_mater =
|        zinātne = [[inženierzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[tvaika dzinējs]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''PSKP 22. kongress''' notika [[Maskava|Maskavā]] no 1961. gada 17. līdz 31. oktobrim. Kongresā piedalījās gandrīz 4500 [[PSKP]] delegāti un 80 pasaules valstu komunistisko partiju pārstāvji. Vēsturē iegājis ar to, ka tas apstiprināja PSKP 3. programmu un partijas pirmā sekretāra [[Ņikita Hruščovs|Ņikitas Hruščova]] paziņojumu par [[Komunisms|komunistiskas]] sabiedrības sākumu pēc 1980. gada. Kongress notika jaunuzceltajā Kremļa kongresu pilī. Par godu 22. kongresam uzcēla Eiropā lielāko [[Volgogradas HES]] uz [[Volga]]s un veica pasaulē lielākās [[ūdeņraža bumba]]s izmēģinājumu virs [[Novaja Zemļa]]s. Kongress iezīmējās ar atjaunotu uzbrukumu [[Staļins|Staļina]] [[Personības kults|personības kultam]], viņa zārku iznesa no [[Vladimirs Ļeņins|Ļeņina]] [[Mauzolejs|Mauzoleja]], un dažu mēnešu laikā valstī pazuda gandrīz visas atsauces uz Staļinu (pilsētu, ielu, kolhozu nosaukumi, pieminekļi un portreti). Ideoloģiskās nesaskaņas ar [[Ķīnas Tautas republika|Ķīnas]] komunistiem noveda pie tā, ka Ķīnas delegācija pameta kongresu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts Albanuss
|     vārds_orig = ''August Albanus''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1765
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Beiha pie Leipcigas, [[Saksija]]
([[Brandisa]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1839
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 2
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - mācītājs Johans Lēberehts Albanuss, māte - Frīderīke Ernestīne, dzim. Flahta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Agnese Karolīne Rauerte (''Agnes Karoline Rauert'')
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Rādītājs''' [[ekonomika|ekonomikā]] un [[finanses|finansēs]] ir skaitlis, kurš kā mērvienība raksturo kādu ekonomikas vai finanšu kategoriju absolūtā vai relatīvā izteiksmē. Piemēram, [[makroekonomika|makroekonomikā]] plaši tiek lietots tāds rādītājs kā [[iekšzemes kopprodukts]]. Tas varbūt izteikts kā absolūtais IKP apjoms valstī, piemēram, gada laikā [[lats|latos]] (arī citās [[nauda]]s vienībās), vai arī relatīvi — kā gada (mēneša, ceturkšņa) IKP apjoms uz vienu iedzīvotāju vai nodarbināto [[tautsaimniecība|tautsaimniecībā]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Atlass
|attēls                 = High Atlas11.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Augstais Atlass]] [[Maroka|Marokā]]
|lat_dir =N |lat_deg =31|lat_min =03|lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =7|lon_min =54|lon_sec =
|region                = Āfrika
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āfrika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{ALG}}
{{MAR}}
{{TUN}}
|ģeo_apgabals           = [[Magriba]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2100
|platums                = 1020
|kalns                  = [[Tūbkals]]
|augstums               = 4165
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Atlass''' ({{val-ber|''idurar n Waṭlas''}}, {{val-ar|جبال الأطلس}}, ''Jibāl al Aţlas'') ir [[kalnu grēda|kalnu sistēma]], kas atrodas [[Āfrika]]s ziemeļrietumos un stiepjas aptuveni {{nobr|2100 km}} garumā gar [[Vidusjūra]]s piekrasti caur [[Maroka]]s, [[Alžīrija]]s un [[Tunisija]]s teritorijām.<ref>{{PZT|65}}</ref> Dienvidos no Atlasa atrodas [[Sahāra]]s [[tuksnesis]]. Augstākā virsotne ir [[Tūbkals]] (4165 m), kas atrodas [[Augstais Atlass|Augstā Atlasa]] kalnu grēdā Marokas dienvidrietumos. Atlasa kalnos galvenokārt dzīvo [[berberi|berberu]] tautas.

sentences: '''Vinters''' (siev. dz. '''Vintere''') ir [[uzvārds]] (no vācu vai angļu ''Winter'', latviski '[[ziema]]'), kas var būt:

sentences:
'''Katods''' ({{val|el|χάθοδος (kathodos)}} — 'lejupceļš, atgriešanās') ir dažādu elektrisku ierīču negatīvais pols vai arī [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] vai [[spriegums|sprieguma]] avota pols ar negatīvu potenciālu attiecībā pret [[anods|anodu]] — otru polu.
 katods galvaniskajā šūnā]]
[[Elektrolīze]]s procesos ([[šķīdums|šķīdumu]] vai kausējumu elektroķīmiskā sadalīšanā) katods ir negatīvais elektrods, uz tā notiek metālu [[reducēšanās]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksiljona struktūrformula

Hidroksiljona modeļi
|       citi nosaukumi = hidroksīda jons
|           CAS numurs = 14280-30-9
|      ķīmiskā formula = OH−
|              molmasa = 17,01
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Hidroksiljons''' ir negatīvi lādēts divatomu [[jons]], kas satur [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Tas veidojas, [[elektrolītiskā disociācija|elektrolītiski disociējot]] [[ūdens|ūdenim]] vai šķīstošajiem bāziskajiem [[hidroksīdi]]em. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko [[sāļi|sāļu]] kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

sentences: {{citas nozīmes|eposu|Sasunas Dāvids (nozīmju atdalīšana)|Sasunas Dāvids}}

sentences:
[[File:Unit Load Device 003.JPG|thumb|Transportēšana]]
'''Loģistika''' ir izejvielu, [[resurss|resursu]], [[ražošana]]s, gatavās produkcijas, [[pakalpojums|pakalpojumu]] un informācijas plānošanas, izpildes un kontroles process no tās radīšanas vietas līdz [[patērētājs|patērētājam]], lai samazinātu izmaksas un pilnīgāk apmierinātu patērētāja vajadzības.

sentences:
{{infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| bodystyle = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw|vcard}}
| abovestyle = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| above = {{{name|{{PAGENAMEBASE}}}}}{{#if:{{{ensign|}}}|
{{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{ensign|}}}|size={{{ensign_size|}}}|sizedefault=90px|alt={{{ensign_alt|}}}}}
}}{{#if:{{{native_name|}}}{{{nativename|}}}{{{nativename-a|}}}{{{nativename-r|}}}|
{{Infobox|child=yes
| datastyle = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| data1 = {{br separated entries
  |1 = {{#if:{{{native_name|}}}|{{{native_name|}}}}}
  |2 = {{#if:{{{nativename|}}}|{{{nativename|}}}}}
  |3 = {{#if:{{{nativename-a|}}}|{{{nativename-a}}}}}
  |4 = {{#if:{{{nativename-r|}}}|{{{nativename-r}}}}}
}}}}}}
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| subheader1 = {{#if:{{{partof|}}}| Daļa no {{{partof}}}}}
| subheader2 = {{#if:{{{location|}}}{{{nearest_town|}}}{{{country|}}}
  |{{br separated entries
    |1={{{location|}}}
    |2={{#if:{{{nearest_town|}}}|Netālu no {{{nearest_town}}} }}
    }} {{#if:{{{country|}}} | {{{country}}}}}
  }}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oge Nilss Bors
|     vārds_orig = ''Aage Niels Bohr''
|         attēls = Aage Bohr.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Oge Bors 1955. gadā
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|         m_gads = 2009
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Dānija|Kopenhāgena}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{DEN}}
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Nilss Bors]], Margrēta Nūrlunda
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = {{ubl|[[atomfizika]]}}
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = {{ubl|[[Kopenhāgenas Universitāte]]|[[Kolumbijas Universitāte]]}}
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1975)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
rituāls [[Sudāna|Sudānā]]]]
'''Islāms Sudānā''' ir vairākuma [[reliģija]] [[Sudāna|valstī]]. [[Sunnītu islāms|Musulmaņi sunnīti]] veido 97 % no iedzīvotāju skaita. Ir dažas nelielas [[Šiītu islāms|šiītu]] kopienas. Musulmaņi dominē visos reģionos, izņemot [[Nūbijas kalni|Nūbijas kalnu reģionu]].

sentences:
tulkojums, 1689)]]
'''Vecā Derība''' ir [[jūdaisms|jūdaismā]] galvenā, un [[Kristietība|kristīgajā]] mācībā viena no divām (otra ir [[Jaunā Derība]]), galvenajām atklāsmes liecībām, un ir šo reliģiju svētie teksti.
Gan jūdaisti gan kristieši attiecas pret Veco Derību kā pret [[Dievs|Dieva]] vārdu.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sēdošais Bizons
|     vārds_orig = ''Tȟatȟáŋka Íyotake''
|         attēls = Sitting Bull - edit2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Sēdošais Bizons 1885. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Grandrivera]]s baseins, [[Dakotas teritorija]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Standingrokas rezervācija]], [[Dienviddakota]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Sitting Bull Signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Musa Mamuts
 |    vārds_orig = ''Муса Мамут''
 |        attēls = Musa Mamut.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |       dz_gads = 1931
 |    dz_mēnesis = 2
 |      dz_diena = 20
 |      dz_vieta = {{vieta|PSRS}}, Uzundža
 |        m_gads = 1978
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 28
 |       m_vieta = {{vieta|PSRS}}, Beš-Tereka
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība = [[Krimas tatāri|Krimas tatārs]]
 |  nodarbošanās = mašīnists un traktorists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs = Zekije Abdulla
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Musa Mamuts''' ({{val|crh|Муса Мамут}}; 1931. gada 20. februāris — 1978. gada 23. jūnijs) bija politiskais aktīvists, kurš pašsadedzinājās [[Krima|Krimā]], protestējot pret [[Krimas tatāri|Krimas tatāru]] apspiešanu. Viņš kļuva par Krimas tatāru pašnoteikšanās simbolu.{{sfn|Allworth|1998|pp.167-169}}{{sfn|RFE/RL|2008}}{{sfn|janpalach.cz}}<ref>{{tīmekļa atsauce|title=25 ЛЕТ СО ДНЯ САМОСОЖЖЕНИЯ МУСЫ МАМУТА|url=http://www.kirimtatar.com/Archive/mamut.html|access-date={{dat|2014|11|24||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130821064455/http://kirimtatar.com/Archive/mamut.html|archivedate={{dat|2013|08|21||bez}}}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Greer''''' var būt:
* [[Bro Grīrs]];
* [[Žermēna Grīra]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Salo jeb 120 Sodomas dienas
| operators =
| attēls = Saloposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, šausmu filma
| režisors = [[Pjērs Paolo Pazolīni]]
| producents = [[Alberto Grimaldi]]
| scenārijs = * [[Serdžo Čiti]]
* Pjērs Paolo Pazolīni
| aktieri = * [[Paolo Bonačelli]]
* [[Džordžo Kataldi]]
* [[Uberto Paolo Kvintavalle]]
* [[Aldo Valleti]]
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''Salò o le 120 giornate di Sodoma''
| studija = * ''Produzioni Europee Associati''
* ''Les Productions Artistes Associés''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|11|23}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = * [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
* [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Salo jeb 120 Sodomas dienas"''' ({{Val|it|Salò o le 120 giornate di Sodoma}}) ir 1975. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s kopražojuma [[Šausmu filma|šausmu]] mākslas filma,<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Ethics of Extreme Cinema|last=Frey|first=Mattias|publisher=Routledge|year=2013|isbn=978-1-136-74596-6|pages=114}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.theguardian.com/film/2000/sep/22/books.culture|title=Shock value|work=The Guardian|access-date=2024-01-26|date=2000-09-22|issn=0261-3077|language=en-GB}}</ref> kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Pjērs Paolo Pazolīni]]. Filma ir [[Marķīzs de Sads|Marķīza de Sada]] 1785. gada romāna ''[[Les 120 Journées de Sodome ou l'école du libertinage]]'' adaptācija, pārceļot stāstu uz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laiku. "Salo jeb 120 Sodomas dienas" ir pēdējā Pazolīni filma un tā tika izlaista trīs nedēļas pirms viņa slepkavības.

sentences:
'''Trīs laikmetu sistēma''' ir [[aizvēsture]]s periodizācijas sistēma, kas to iedala trīs laikmetos:
* [[Akmens laikmets|Akmens laikmetā]]
* [[Bronzas laikmets|Bronzas laikmetā]]
* [[Dzelzs laikmets|Dzelzs laikmetā]]

sentences: '''17. oktobris''' ir gada 290. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (291. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 75 dienas.

sentences: '''Laukšpats'''<ref>Nosaukums veidots no divām valodām — "lauks", kura pielietojums šiem minerāliem [[latviešu valoda|latviešu valodā]] caur [[vācu valoda|vācu valodu]] ienācis no [[zviedru valoda]]s un "špats" — sākotnēji vācu valodas jēdziens, kas apzīmē minerālu, kas nav metālu rūda.</ref> ir jēdziens, kas apzīmē nozīmīgu [[iezis|iežus]] veidojošu [[minerāls|minerālu]] grupu. Visi laukšpati ir [[silikātu minerāls|silikātu minerāli]] — tektosilikāti. Iespējams, ka pat 60% [[Zemes garoza]]s sastāv no laukšpatiem. Arī Latvijā laukšpati ir vieni no parastākajiem minerāliem, kas atrodami granīta un vairāku citu iežu laukakmeņos.

sentences: '''Grāmata''' ir neperiodisks iespieddarbs [[kodekss|kodeksa]] formā ar muguriņā sastiprinātām lapām. Lapu daudzums ir ne mazāks par 3 iespiedloksnēm, tas ir 48 lappuses. Mūsdienās grāmatu lapas izgatavo no [[papīrs|papīra]]. Parasti grāmata ir pabeigts [[teksts]], kas izteikts ar rakstu zīmēm vai [[attēls|attēliem]].

sentences: '''Vilkinsons''' ({{val|en|Wilkinson}}) ir [[normāņi|normāņu]] izcelsmes angļu [[uzvārds]]. Tas ir uzvārda [[Viljamsons|Viljamsona]] variants, kas atvasināts no Viljama, Vilkina varianta un kas [[normāņu Anglijas iekarošana]]s laikā nonāca līdz [[Anglijas—Skotijas robeža]]i. 1881. gada Lielbritānijas tautas skaitīšanas laikā<ref>[http://forebears.co.uk/surnames/wilkinson Wilkinson Surname at Forebears]</ref> šis uzvārds visbiežāk bija reģistrēts [[Vestmorlenda|Vestmorlendā]] (4,3 reizes pārsniedza vidējo Lielbritānijas rādītāju), kam sekoja [[Jorkšīra]], [[Darema (ceremoniālā grāfiste)|Daremas grāfiste]], [[Linkolnšīra]], [[Kamberlenda]], [[Nortamberlenda]], [[Lankašīra]], [[Češīra]] un [[Notingemšīra]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Fostera osta
| attēls       = Chilean Icebreaker off Antarctica.jpg
| paraksts     = Čīles ledlauzis Fostera ostā
| vietaskarte  = Dienvidšetlendas salas
| vieta        = {{ATA}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     = [[Disepšena]]
| plat_d=62| plat_m=57| plat_s=0 | plat_NS=S
| gar_d=60| gar_m=39| gar_s=0 | gar_EW=W
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       = 10
| platums      = 7
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  = 160
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Fostera osta''' ({{val|en|Port Foster}}, {{val|es|Puerto Foster}}) ir ap 10 km garš un līdz 7 km plats līcis [[Disepšena]]s salā [[Antarktika|Antarktikā]]. Līci veido applūdusi [[vulkāns|vulkāna]] [[kaldera]], ko ar [[Brensfīlda šaurums|Brensfīlda šaurumu]] savieno ap 550 m platais šaurums [[Neptūna Plēšas]]. Jau kopš salas atklāšanas laikiem Fostera osta un tās krastā esošie līcīši tiek uzskatīti par vienām no drošākajām enkurvietām Antarktikā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sīkie pīšļi
| attēls                   = LittleAshes poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Little Ashes''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Pols Morisons]]
| producents               =
* [[Karlo Dusi]]
* [[Džonijs Pērsijs]]
* [[Žoms Vilalta]]
| scenārija autors         = [[Filipa Gosleta]]
| galvenajās lomās         =
* [[Roberts Patinsons]]
* [[Havjērs Beltrāns]]
* [[Metjū Maknaltijs]]
* [[Marina Gatela]]
| mūzika                   = [[Migels Mera]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[PT Films]]''
* ''[[Aria Films]]''
* ''[[Factotum Barcelona S.L.]]''
* ''[[Met Film Production]]''
* ''[[Met Film]]''
| izplatītājs              =
* ''[[SOROlla Films]]''
* ''[[Kaleidoscope Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|10|7|Reindensas filmu festivāls|2009|5|8|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 112 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/little-ashes-2008|title=Little Ashes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 5, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{ESP}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2,9 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|767,567}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=littleashes.htm|title=Little Ashes (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= January 5, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sīkie pīšļi"''' ({{val|en|Little Ashes}}) ir 2008. gada [[Spānija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] drāma, kuras režisors ir [[Pols Morisons]]. Galvenās lomas atveido [[Roberts Patinsons]], [[Havjērs Beltrāns]], [[Metjū Maknaltijs]] un [[Marina Gatela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|10|7||bez}} Reindensas filmu festivālā.

sentences:
{{cita nozīme|mājlopiem|Korāna otro sūru|Bakara (sūra)}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = CH cow 2.jpg
| att_nosaukums=Govs
|       att_izmērs = 220px
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = 	Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = 	Artiodactyla
|         kārta_lv = 	 Pārnadži
|           dzimta = 	Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Bovinae
|   apakšdzimta_lv = Vēršu apakšdzimta
|        cilts=Bovini
|        cilts_lv=Vēršu cilts
|            ģints = Bos
|         ģints_lv = Vērši
|             suga = Bos primigenius
|          suga_lv = Taurs
|         pasuga=Bos primigenius taurus
|        pasuga_lv=Liellops
|  kategorijas=nē
| binomial=Bos primigenius taurus <small>([[Bojanus]], 1827)</small>
| sinonīmi=
''Bos taurus''
}}
'''Liellops''' (''Bos primigenius taurus'') ir liela auguma [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[mājlops]], kura priekštecis ir izmirušais [[Eirāzija]]s [[taurs]] (''Bos primigenius''). Tas ir visbiežāk sastopamais [[vērši|vēršu ģints]] (''Bos'') dzīvnieks. Liellopa mātīti sauc par '''govi''', bet tēviņu par '''bulli''', kastrētu tēviņu par '''vērsi''', toties mazuli sauc par '''teļu'''. Govs ir [[Nepāla]]s [[Nacionālo dzīvnieku uzskaitījums|nacionālais dzīvnieks]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada decembris}}
'''Nabassaites asinis''' ir tās [[asinis]], kas pēc [[dzemdības|dzemdībām]] paliek [[placenta|placentā]] un [[nabassaite|nabassaitē]]. Nabassaites asinis satur nabassaites asins [[cilmes šūna]]s, kuras var izmantot dažu [[hematopoētiskās slimības|hematopoētisko]] (asinsrades) un [[ģenētiskās slimības|ģenētisko slimību]] ārstēšanā.

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Džeimss Dīterihs''' ({{val|en|James Dieterich}}) ir [[seismologs]] no [[ASV Ģeoloģijas institūts|ASV Ģeoloģijas institūta]]. Džeimss Dīterihs kopā ar [[Ross Šteins|Rosu Šteinu]] izvirzīja jaunu [[teorija|teoriju]] par to, ka lielāka [[zemestrīce]] vienā un tajā pašā [[teritorija|teritorijā]] var izraisīt vairākus citu citam sekojošus [[satricinājums|satricinājumus]], kas dod [[cerība]]s sagaidīt [[diena|dienu]], kad būs iespējams izstrādāt uzticamu [[risks|riska]] novērtējumu.<ref>"Zinātnieki brīdinās par zemestrīcēm un cunami" - Ilustrētā Zinātne, 2005.gada decembra numurs, 28.lpp. </ref>

sentences: '''Pavasara brīvlaiks''' ir vienas no četrām (piecām - pirmklasniekiem) skolēnu brīvdienām [[Latvija]]s skolās.<ref name=a>[http://66.102.9.104/search?q=cache:fL_qJwELDUoJ:www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc+skol%C4%93nu+br%C4%ABvdienas+2008&hl=en&ct=clnk&cd=4&client=opera http://www.kurmale.lv/docs/496/ma.doc]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Fortas tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Forth Bridge''
|attēls               = Scotland-2016-Aerial-Edinburgh-Forth Bridge.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Skotija
| plat_d = 56.000421 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 3.388726 | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               =
|atrašanās vieta      =
|apkalpo              =
|arhitekts            =
|tilta tips           = Dzelzceļa tilts
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 2 467 m
|platums              =
|augstums             =
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    = 190 - 200 vilcieni
|pamatakmens          = 1882. gadā
|celtniecība          =
|atklāts              = 1890. gadā
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             =
|citas daļas          =
}}
'''Fortas tilts''' ({{val|en|Forth Bridge}}) ir [[Tilts|dzelzceļa tilts]], kas šķērso Fortas līci. Tilts atrodas [[Skotija]]s austrumu daļā, 14 kilometrus uz rietumiem no Skotijas galvaspilsētas [[Edinburga]]s. Tilta konstruktori ir sers Džons Fovlers un sers Bendžamins Beikers.

sentences: '''Bībeles kodi''', pazīstami arī kā '''Toras kodi''', ir daudznozīmīgi [[vārds|vārdi]] vai [[frāze]]s, kurus pēc daudzu cilvēku domām var atrast kodētā formā [[Bībele]]s tekstā vai arī ebreju [[Tora|Torā]]. Toties citi apgalvo, ka šādas kodētas frāzes var atrast jebkurā apjomīgā tekstā. Vienkāršākā metode, kā atrast šādas kodētas frāzes, ir vienādā attālumā izvietoti [[burts|burti]] ({{val-en|Equidistant Letter Sequence (ELS)}}). Lai varētu izrakstīt kodētas frāzes no teksta, jāizvēlas viens sākuma burts un nākamie burti tiek ņemti pēc noteiktas secības (skatīt attēlu). [[13. gadsimts|13.gadsimtā]] spāņu rabīns [[Bačja ben Ašers]] bija pirmais, kurš pēc ELS metodes no [[Bībele]]s teksta izveidoja šādas it kā kodētas frāzes.

sentences:
'''Limnoloģija''' ir zinātne, kas pēta ūdenstilpnes, kas atrodas sauszemē. Sk. rakstu [[Limnoloģija]].
{{Commonscat|Hydrology}}

sentences: '''Rīgas hipodroms''' bija [[hipodroms]], kurā norisinājās [[Zirgu skriešanās sacīkstes|zirgu skriešanās sacensības]]. Tas atradās [[Grostonas iela|Grostonas ielā]], Rīgā, Latvijā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Kolters Vols
|      Vārds_orig = ''Colter Wall''
|          Attēls = 20171006 Colter Wall.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava = yes
|        Apraksts = Kolters Vols 2017. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1995|6|27}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Sviftkarenta}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[vesternmūzika]], [[kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folkmūzika]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis
|     Instrumenti = vokāls, ģitāra
|            Gadi = 2014—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[RCA Records|RCA]], ''La Honda'', ''Black Hole'', ''[[Thirty Tigers]]'', ''Young Mary's''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|colterwall.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Kolters Vols''' ({{val|en|Colter Wall}}; dzimis {{dat|1995|6|27}}) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors un mūziķis. Vola mūzika, kas atpazīstama ar viņa zemo, rupjo [[Baritons|baritona]] balsi un stāstošiem dziesmu vārdiem, ietver [[Kantrimūzika|kantri]], [[Mūsdienu tautas mūzika|folka]] un vesternmūzikas stilus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Urbanherovantbarreeltje.JPG
| att_nosaukums = [[Šetlandes ponijs]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus caballus
| suga_lv =Mājas zirgs
| binomial =Equus caballus
}}
Par '''poniju''' sauc maza auguma [[mājas zirgs|zirgu]], ar specifiskām proporcijām un temperamentu. Tas joprojām ir [[mājas zirgs]] (''Equus caballus'') un pieder pie tās pašas [[zirgi|zirgu ģints]] (''Equus''). Pie ponijiem tiek pieskaitīti tie zirgi, kas ir mazāki par 148 cm skaustā. Lai gan ir daudzas šķirnes, kuras neskatoties uz to, ka ir zemākas par 148 cm skaustā, joprojām tiek sauktas par zirgiem, jo vērā tiek ņemtas arī auguma proporcijas un raksturs.

sentences:
abdžada burti]]
'''Abdžads''' (no {{val|ar|أبجد}}, ''ʾabjad'') vai '''konsonantiskais raksts'''<ref>[https://tezaurs.lv/mwe:88225 Tezaurs.lv Feniķiešu raksts]</ref> ir [[rakstība]], kas satur vienīgi [[līdzskanis|līdzskaņus]] (konsonantus). Tas atšķiras no [[alfabēts|alfabētiem]], kas iekļauj [[grafēma]]s gan līdzskaņiem, gan [[patskanis|patskaņiem]]. Abdžadi ir senākā no [[fonēma|fonogrāfiskajām]] rakstu sistēmām; pirmā izplatītākā bija [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu raksts]], kas ir priekštecis visiem mūsdienu alfabētiem un abdžadiem. Mūsdienās abdžadus lieto ap 8 % pasaules iedzīvotāju; to izmanto [[arābu valoda|arābu]], [[farsī]], [[urdu]], [[ivrits|ivrita]] u.c. valodu rakstībās.

sentences:
[[Kategorija:Horeogrāfija]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]

sentences:
{{Futbola kluba infokaste
| text_color = #FFFFFF
| bg_color = #663333
| nos = FK Limbaži
| logo = Fk limbazi.png
| logo_izm = 163px
| pilns = Futbola klubs "Limbaži"
| dib = 2016
| stad = {{vieta|Latvija|Limbaži}} Limbažu OC stadions
| ietilp =
| prez =
| īpašn =
| tren = {{flaga|Latvija}} [[Ģirts Kreics]]
| body1 = 000000
| leftarm1 = 000000
| rightarm1 = 000000
| shorts1 = 000000
| socks1 = 000000
| body2 = FFFFFF
| pattern_b2 = FF0000
| leftarm2 = FFFFFF
| rightarm2 = FFFFFF
| shorts2 = FF0000
| socks2 = FF0000
| pilsēta = {{vieta|Latvija|Limbaži}}
| līga = [[Latvijas futbola 2. līga|2. līga]]
| sez = 2018
| poz = 1. vieta ([[Vidzemes čempionāts futbolā|Vidzeme]])
}}
'''FK Limbaži''' ir [[futbols|futbola]] klubs no [[Limbaži|Limbažiem]] Latvijā. Tas ir dibināts 2016. gadā. Šajā gadā komanda piedalījās [[Latvijas futbola 2. līga]]s Vidzemes zonā un ieguva 11. vietu no 14. komandām. 2017. gadā 15 komandu konkurencē FK Limbaži ierindojās 6. vietā, bet 2018. gadā — 1. vietā Vidzemē un ieguva tiesības piedalīties finālsacensībās, taču turnīra finālā neiekļuva.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Organoleptika''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''ὄργανον'' — 'rīks', ''ληπτικός'' — 'uzņemošs, uzsūcošs'), arī '''organoleptiskā metode''', '''organoleptiskā analīze''' ir objektu īpašību noteikšana, izmantojot [[Maņu orgānu sistēma|maņu orgānus]].

sentences: '''Bezalkoholiskā taukaino aknu slimība''' ({{val|en|Non-alcoholic fatty liver disease, NAFLD}}) ir visbiežāk sastopamais hronisko [[Aknas|aknu]] [[Slimība|slimību]] variants. To raksturo pārmērīga tauku uzkrāšanās aknās bez cita skaidra iemesla, piemēram, [[Alkoholiskie dzērieni|alkohola]] lietošanas. Bezalkoholiskā taukaino aknu slimība ir biežāk sastopama cilvēkiem, kuriem ir liekais svars, kā arī ar to saistītās indikācijas, piemēram, 2. tipa [[diabēts]].

sentences:
[[Kategorija:Pieminekļi]]
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts| ]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Ponakste
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Venta]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=46 | iet_plat_s=32 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=00 | iet_gar_s=05 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 27,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Biškopība''' jeb '''dravniecība''' ir [[medusbites|medusbišu]] saimju uzturēšana ([[strops|stropos]], [[bišu drava|dravās]] vai citur) [[medus]], [[bišu vasks|bišu vaska]], [[propoliss|propolisa]], bišu indes, [[ziedputekšņi]] un citu produktu iegūšanai. Cilvēku, kas ar to nodarbojas, sauc par [[biškopis|biškopi]] vai dravnieku.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Vilhelms Kupfers
|          vārds_orig = Karl Wilhelm von Kupffer
|              attēls = Cwkupffer01.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1829
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Lestene|Lestenē]], [[Kurzemes guberņa]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1902
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 16
|             m_vieta = [[Minhene|Minhenē]], [[Vācijas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas = Tērbatas, [[Ķīle]]s un [[Kēnigsberga]]s universitātes
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[medicīna]], [[bioloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = atklājis aknu "zvaigžņveida šūnas", kas vēlāk tika sauktas par [[Kupfera šūnas|Kupfera šūnām]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Preču zīme''',<ref name="VVC"/> arī '''firmas zīme''',<ref name="VVC">Valsts valodas centra izstrādātie grāmatvedības, vadībzinātnes, tirgvedības un tirdzniecības termini</ref> ir [[intelektuālais īpašums|intelektuālā īpašuma]] veids, kas saistīts ar zīmēm, dizainu, izteiksmēm, lai identificētu kā konkrētu [[produkts|produktu]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]], un atšķirtu to no citiem produktiem vai pakalpojumiem. Visas preču zīmes ir [[zīmols|zīmoli]], bet ne visi zīmoli ir preču zīmes. Galvenā atšķirība ir tā, ka preču zīmei ir jābūt reģistrētai [[Patentu un preču zīmju birojs|Patentu un preču zīmju birojā]]. Zīmols palīdz identificēt produktu un uzņēmumu, savukārt preču zīme palīdz novērst citu personu nelikumīgu preces kopēšanu. Latvijā preču zīmes var reģistrēt [[Patentu valde|Patentu valdē.]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lrpv.gov.lv/lv|title=Patentu Valde|access-date=28.12.2022}}</ref>

sentences:
'''Spektra klase''' - [[zvaigzne|zvaigžņu]] klasifikācija pēc starojuma spektra, pirmajām kārtām pēc [[fotosfēra]]s [[temperatūra]]s. Zvaigžņu gaismu sadala spektrā un [[absorbcijas līnija]]s norāda ķīmisko elementu jonu klātbūni zvaigznes sastāvā. Pēc absorbcijas līnijām ir iespējams noteikt zvaigznes temperatūru - katrs elements noteiktā temperatūrā reaģē savādāk. Parasti zvaigznes klasificē pēc Hārvardas klasifikācijas, taču vēlāk klasifikators tika papildināts ar iedaļām starp zvaigzņu klasēm no 0 līdz 9 - norādot sīkāku sadalījumu starp klasēm, šo papildināto sistēmu sauc par Morgana - Kīnana spektrālo klasifikatoru. Vēl viens papildinājums Morgana - Kīnana klasifikācijā ir zvaigznes [[starjauda]]s novērtējums (apzīmē ar romiešu cipariem), kas norāda zvaigznes izmēru sākot ar I - supergiganti, līdz V - punduri, jeb precīzāk, galvenās secības zvaigzne.
[[Saule]]s klasifikācija pēc Morgana - Kīnana sistēmas ir G2V - dzeltena ar 2 punktu novirzi uz oranžo, galvenās secības zvaigzne.

sentences: '''Neitrīno''' ({{val|it|neutrino}} — 'neitroniņš') ir stabilas [[elementārdaļiņa]]s, kas pieder pie neitrālajiem [[leptons|leptoniem]] ar pusveselu [[spins|spinu]]. Šīs noslēpumainās daļiņas piedalās tikai [[gravitācija]]s un [[vājā mijiedarbība|vājajā mijiedarbībā]], tādēļ ārkārtīgi reti iedarbojas uz parasto [[matērija|matēriju]]. Lai neitrīno plūsmu vājinātu uz pusi, būtu nepieciešams [[svins|svina]] slānis 100 [[gaismas gads|gaismas gadu]] biezumā.

sentences:
'''Rēti''' var būt:
* [[Pāls Rēti]] (''Pál Réthy'') — Ungārijas šahists (1905—1962);
* [[Rihards Rēti]] (''Richard Réti'') — Čehoslovākijas šahists (1889—1929).

{{Nozīmju atdalīšana}}

sentences: '''Tulkošanas vadlīnijas''' ir paredzētas, lai nodrošinātu no citām Vikipēdijām tulkoto rakstu kvalitāti.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Przewalskipferd.jpg
| att_nosaukums = ''Equus ferus przewalskii'' [[Prževaļska zirgs]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| suga =Equus ferus
| suga_lv =Savvaļas zirgs
| binomial =Equus ferus <small>([[Boddaert]], 1785)</small>
| izplatība =
}}
'''Savvaļas zirgs''' (''Equus ferus'') ir [[zirgi|zirgu ģints]] (''Equus'') [[suga]], no kuras attīstījās visas [[zirgs|mājas zirgu]] šķirnes.

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Andreja Pumpura Lielvārdes muzejs
| native_name         =
| image               = Andreja Pumpura Lielvārdes muzejs.JPG
| imagesize           =
| caption             =
| map_type            = Latvia
| lat_deg             = 56
| lat_min             = 42
| lat_sec             = 40.7
| lat_dir             = N
| lon_deg             = 24
| lon_min             = 50
| lon_sec             = 02.9
| lon_dir             = E
| established         = 1970
| dissolved           =
| location            = [[Edgara Kauliņa aleja|Edgara Kauliņa aleja 20]], [[Lielvārde]], [[Ogres novads]]
| type                =
| collection          =
| visitors            =
| director            = Anita Streile
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             =
}}
'''Andreja Pumpura Lielvārdes muzejs''' ir muzejs, kas atrodas [[Edgara Kauliņa aleja|Edgara Kauliņa alejā 20]], [[Lielvārde|Lielvārdē]], [[Ogres novads|Ogres novadā]]. Muzejs ir dibināts 1970. gadā kā pirmais kolhoza muzejs Latvijā. Muzeja mērķis ir "veidot cieņu pret cilvēku, savu tautu un apkārtējo vidi, krājot, pētot, saglabājot un popularizējot Lielvārdes novada vēstures un kultūras vērtības, īpaši akcentējot [[Andrejs Pumpurs|Andreja Pumpura]] personību, [[Lāčplēsis (eposs)|eposu "Lāčplēsis"]] un [[Lielvārdes josta|Lielvārdes jostu]]."

sentences:
[[Kategorija:Jāšana]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
[[Kategorija:Antiļu salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]
[[Kategorija:Karību jūras salas]]

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi|Tomsons|Tomsons}}
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =George Paget Thomson
| attēls =George Paget Thomson.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1892
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =3
| dz_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1975
| m_mēnesis=9
| m_diena=10
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Dž. Dž. Tomsons]]
Roza Elizabete Padžeta
|          brāļi =
|          māsas = Džoana Padžeta Tomsone
|   dzīvesbiedrs = Ketlīna Bjukenena
|          bērni = 2 dēli un 2 meitas
| darba_vietas =[[Aberdīnas Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Impērijas koledža]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Strats]]
| studenti =
| sasniegumi =[[elektronu difrakcija]]
| apbalvojumi =1937. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Silīcija nitrīds''' (Si3N4) ir cieta kristāliska viela, tas ir neoksīdu keramikas materiāls. To iegūst tiešā reakcijā starp [[silīcijs|silīciju]] un [[slāpeklis|slāpekli]] (vai [[amonjaks|amonjaku]]). Silīcija nitrīda keramikai ir relatīvi laba triecienizturība. No silīcija nitrīda izgatavo [[atomspēku mikroskops|atomspēku mikroskopu]] konsoles (''cantilever''). Ir bijuši mēģinājumi silīcija nitrīda detaļas izmantot iekšdedzes dzinējiem, jo keramikai ir daudz labāka karstumizturība nekā [[metāls|metāliem]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hutchinsoniella macracantha (YPM IZ 003617.CR) 001.jpeg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Hutchinsoniella macracantha}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Cephalocarida
| klase_lv =Cefalokarīdas
| sinonīmi =
| iedalījums=
* {{TaksoSaite|Chiltoniella}}
* {{TaksoSaite|Hampsonellus}}
* {{TaksoSaite|Hutchinsoniella}}
* {{TaksoSaite|Lightiella}}
* {{TaksoSaite|Sandersiella}}
| kategorijas =nē
}}
'''Cefalokarīdas''' (''Cephalocarida'') ir sīku un primitīvu jūras [[Vēžveidīgie|vēžveidīgo]] [[Klase (bioloģija)|klase]], kurai pašlaik ir zināmas 12 sugas. Pirmo reizi tās 1955. gadā aprakstīja [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] zoologs [[Hovards Laurenss Sanderss]] no ASV [[Longailenda]]s līča [[Dūņas|dūņainās]] grunts, taču vēlāk šīs klases pārstāvji tika atrasti arī [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļu un dienvidu reģionos, bet nesen pat [[Vidusjūra|Vidusjūrā]]. Šie vēžveidīgie ir konstatēti dziļumos no [[sublitorāle]]s līdz [[batiāle]]i. [[Fosilijas|Fosilās]] formas nav konstatētas.

sentences:
]]
'''Mežs''' ir [[ekosistēma]] kurā dominējošā [[augi|augu]] forma ir [[koks|koki]], kas veido kokaudzi. Kokaudze meža ekosistēmā ir galvenais organiskās masas ražotājs. Mežs ietver gan kokaudzi tās dažādās attīstības stadijās, gan [[Pamežs|pameža]] un [[Zemsedze|zemsedzes]] augus, meža [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] un [[Augsne|augsn]]i ar tās bagātīgo baktēriju, aļģu, dzīvnieku un [[Sēnes|sēņu]] pasauli. Starp visiem šiem organismiem notiek mijiedarbība un tie ir savstarpēji saistīti komplicētās [[Barības ķēde|barības ķēdēs]]<ref>Bušs M., Laiviņš M. mežs. Enciklopēdija Latvijas daba, 3. sēj. Rīga, 1995</ref>.

sentences: '''1080i''' (zināms arī kā '''''Full HD''''' vai '''BT.709''') ir [[filmas kadrs|kadra]] [[Attēla izšķirtspēja|izšķirtspējas]] un skenēšanas veida kombinācija. 1080i izmanto [[Augstas izšķirtspējas televīzija|augstas izšķirtspējas televīzijā]] (HDTV) un [[augstas izšķirtspējas video]]. Skaitlis "1080" apzīmē horizontālo līniju skaitu ekrānā. "i" ir vārda [[Interlaced video|''interlaced'']] saīsinājums; tas norāda, ka pārmaiņus tiek zīmētas tikai nepāra līnijas un pēc tam katra kadra pāra līnijas (katrs attēls tiek saukts par video lauku), tādējādi video veidošanai tiek izmantota tikai puse no faktisko attēla kadru skaita. Saistītā displeja izšķirtspēja ir [[1080p]], kam ir arī 1080 rindiņas; "p" attiecas uz [[Progresīvā skenēšana|progresīvo skenēšanu]], kas norāda, ka katra kadra izšķirtspējas līnijas tiek secīgi "uzzīmētas" ekrānā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix natrix (Marek Szczepanek).jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| dzimta = Colubridae
| dzimta_lv = Zalkšu dzimta
| apakšdzimta = Natricinae
| apakšdzimta_lv = Ūdenszalkšu apakšdzimta
| ģints =Natrix
| ģints_lv =Ūdenszalkši
| suga = N. natrix
| suga_lv = Parastais zalktis
| binomial = Natrix natrix <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mihaēls Rots
|     vārds_orig = ''Michael Roth''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1721
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Ilūkste]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1785
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Dagda]], [[Polockas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Rakstnieks, tulkotājs, garīdznieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Viļņas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Mihaēls Rots''' ({{val|de|Michael Roth}}, arī '''Miķelis Rots''';<ref name="valodnieciba">{{Grāmatas atsauce|last1=Bankavs|first1=Andrejs|last2=Jansone|first2=Ilga|title=Valodniecība Latvijā: fakti un biogrāfijas|year=2010|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|isbn=978-9984-45-183-1|page=217}}</ref> dzimis {{dat|1721|10|1}}, miris {{dat|1785|12|3}}) bija [[latgalieši|latgaliešu]] rakstnieks, tulkotājs, katoļu garīdznieks, misionārs. Latgaliešu laicīgās literatūras pamatlicējs.<ref name="catholic">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.catholic.lv/dagda/rots.html|title=Mihaels Rots (1721.g. 1.X – 1785.g. 3.XII)|publisher=Catholic.lv|accessdate={{dat|2015|12|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160624183148/http://www.catholic.lv/dagda/rots.html|archivedate={{dat|2016|06|24||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160624183148/http://www.catholic.lv/dagda/rots.html |date={{dat|2016|06|24||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hlorpaskābes struktūrformula

Hlorpaskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža hlorīts, ūdeņraža dioksohlorāts(III)
|           CAS numurs = 13898-47-0
|      ķīmiskā formula = HClO2
|              molmasa = 68,46
|              blīvums = šķīdumam ap 1000
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās, kamēr nesāk sadalīties
|                 citi =
}}
'''Hlorpaskābe''' (HClO2) ir vienvērtīga [[skābeklis|skābekli]] un [[hlors|hloru]] saturoša neorganiska [[skābes|skābe]], kurā hlors atrodas [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpē]] +3. Brīvā veidā hlorpaskābi nav iespējams iegūt, tā eksistē tikai ūdens šķīdumos un arī tad ātri sadalās.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 288. lpp.</ref> Hlorpaskābes ūdens šķīdums ir vidēji stipra skābe, kuras sāļus sauc par [[hlorīti (sāļi)|hlorītiem]]. Hlorīti ir samērā stabilas vielas.

sentences: '''Šēgrena sindroms'''<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=p4Wm8VYGNB4 How To Pronounce Sjögren's Syndrome]</ref> ({{val|la|syndroma Sjögren}}) ir hroniska autoimūna iekaisuma slimība, kas visbiežāk skar [[sinovija]]s audus un organisma gļotādas, kas izpaužas ar sausumu degunā, mutes dobumā, [[maksts|makstī]], dedzināšanu [[acs|acīs]] un sāpēm [[locītava|locītavās]].

sentences: '''Smidzinošs lietus''' jeb '''smidzenis''' ir šķidri [[nokrišņi]] ļoti mazu [[ūdens]] pilieniņu veidā ar diametru, kurš mazāks par 0,5 mm. Tie izkrīt diezgan lēni. Sausa virsma lietus laikā paliek slapja ilgākā laika posmā un tā saslapinās vienmērīgi. Nokrītot uz ūdens virsmas, neveido vilnīšus. Smidzinošs lietus sākas un beidzas pakāpeniski, tas nekad nevar sākties strauji. Smidzināt var diezgan ilgi — no vienas stundas līdz pat vienai diennaktij. Lielākoties smidzinošs lietus izkrīt no [[slāņmākoņi]]em. Šajā laikā debesis pilnībā klāj [[mākoņi]] un [[Saule]] nav redzama. Ūdens pilieniņi ir mazi un krīt lēni. Nokrišņu intensitāte smidzeņa laikā ir maza — no 0,05 līdz 0,25 mm stundā.

sentences:
{{Transporta vienības infokaste
|nosaukums          = MAZ-ETON T203
|fona krāsa         = #0432C8
|attēls             =
|attēls paraksts    = Trolejbuss MAZ-ETON T203 [[Viļņa|Viļņā]].
|salons             =
|salons paraksts    =
|ražotājs           = [[Minskas automobiļu rūpnīca|MAZ]]
|rūpnīca            =
|aizvietoja         =
|konstruēts kad     =
|ražots no līdz     = [[2008. gads|2008]]—pašlaik
|vienības izmaksas  =
|modifikācijas      = 15AC
|garums             = 12 m
|platums            = 2,5 m
|augstums           = 3,5 m
|pašmasa            =
|grīdas tips        = zemā
|durvju skaits      = 3
|dzinējs            = Elektrodzinējs
|dzinēja jauda      =
|maksimālais ātrums = 65 km/h
|sēdvietu skaits    = 32
|stāvvietu skaits   =
|pasažieri kopā     = 103
|izmanto            =
}}

sentences: '''Noturība''' ir [[kuģis|kuģa]] spēja peldēt stabila [[mehāniskais līdzsvars|līdzsvara]] stāvoklī gan taisni, gan ar [[sānsvere|sānsveri]]. Kuģis ir noturīgs, ja uz to iedarbojoties ārējiem ([[vējš]], [[vilnis|viļņi]], buksēšanas troses slodze) vai iekšējiem (kravas pārvietošanās) [[spēks|spēkiem]], tas ir spējīgs neapgāzties un atgriezties sākotnējā līdzsvara stāvoklī vai jaunā līdzsvara stāvoklī (pie kravas pārvietošanās) pēc šo spēku darbības izbeigšanās.<ref>Малышев А. Н. ''Плавучесть и остойчивость промысловых судов.'' Издательство "Мир", 2003. 92. lpp. {{ISBN|5030036687}}</ref>

sentences: {{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Sarkandaugava (nozīmju atdalīšana)|Sarkandaugava}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Sarkandaugava
| tips                = stacija
| attēls              = File:Sarkandaugavas stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Sarkandaugavas stacijas ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1872
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Aleksandra Augstumi
| stacijas_tips       = pasažieru, kravas
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 3 (+ 3 strupceļi)
| adrese              = Sarkandaugavas
 dzelzceļa stacija,
Sliežu iela 2, Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 34 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 08| longs = 03 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Mangaļi (stacija)|Mangaļi]] (3 km)
 [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (3 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Brasa (stacija)|Brasa]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 7
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}
'''Sarkandaugava''' ir dzelzceļa stacija [[Rīga]]s [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]] līnijā [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]. Tajā pietur visi Skultes virziena elektrovilcieni un ir arī intensīva kravas satiksme. Skultes virziena sliežu izvērsuma rajonā atrodas dzelzceļa pārbrauktuve, kas savieno [[Tilta iela (Rīga)|Tilta ielu]] ar [[Meža prospekts|Meža prospektu]]. Oficiāli Sarkandaugava ir [[Mangaļi (stacija)|Mangaļu stacijas]] līnijas parks.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3361 |title=Atļauja B kategorijas piesārņojošai darbībai Nr. RI12IB0082 |access-date={{dat|2013|01|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305002354/http://www.vpvb.gov.lv/lv/piesarnojums/a-b-atlaujas/?download=3361 |archivedate={{dat|2016|03|05||bez}} }}</ref> Tajā ir divi elektrificēti galvenie ceļi pasažieru un kravas vilcienu pieņemšanai, nosūtīšanai un caurlaišanai un viens kravas vilcienu pieņemšanas un nosūtīšanas ceļš. Bez tam stacijā ir izlikšanas strupceļš vilcienu stāvēšanai, viens izvilkšanas strupceļš, kā arī aizsargstrupceļš. Stacijā biļešu kase ir slēgta.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://pv.lv/lv/biletes/bilesu-kasu-darba-laiki/|title=Biļešu kasu darba laiki - AS Pasažieru vilciensAS Pasažieru vilciens|website=pv.lv|access-date=2022-07-31}}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .nl
|background            =
|logo                  =
|atklāts               = 1986. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''SIDN''
|sponsors              = ''SIDN''
|domātais-pielietojums = ar [[Nīderlande|Nīderlandi]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = ļoti populārs Nīderlandē
|ierobežojumi          = reģistrētājam nepieciešams uzrādīt kontaktadresi Nīderlandē
|struktūra             =
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [https://www.sidn.nl/ SIDN]
}}

sentences:
{{cita nozīme|amerikāņu komponistu|britu filozofu|Jesaja Berlins}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Ērvings Berlins
|     vārds_orig = ''Irving Berlin''
|         attēls = Irving Berlin NYWTS.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Berlins 1948. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Mogiļeva]], [[Krievijas Impērija]]<br>({{BLR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1989
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = komponists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Svenska Livland<br /> Schwedisch Livland
|nosaukums_latv_val  = Zviedru Vidzeme
|sugasvārds          = domīnija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvijas ziemeļaustrumu daļa, Igaunijas dienviddaļa
|laikmets            = Agrīnie [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Zviedrijas karaliste
|valdības_veids      = Domīnija
|
|gads_sākums         = 1629
|gads_beigas         = 1721
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              = [[Polijas-Zviedrijas karš (1660-1629)]]
|date_event2         =
|event3              = [[Otrais Ziemeļu karš]]
|date_event3         =
|event4              = [[Lielais Ziemeļu karš]]
|date_event4         =
|
|event_pre           = Tika sadalīta [[Pārdaugavas hercogiste]]
|date_pre            =
|event_post          = Tika izveidota [[Vidzemes guberņa]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  =
|flag_s1             =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = <!--- Default: Flag of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           = <!--- Displayed text for link under flag. Default "Flag" --->
|
|image_coat          = Coat of arms of Swedish Livonia (18th century).svg
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = Livonijas hercogistes ģerbonis 17. gadsimtā
|
|image_map           = Zviedru Vidzeme.jpg
|image_map_caption   = Zviedru Vidzemes karte pēc [[Sāmsala]]s pievienošanas (1645)
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = Vācu, latviešu, igauņu
|reliģija            = Luterānisms
|nauda               =
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Zviedrijas karalis
|representative1     = [[Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru uzskaitījums|ģenerālgubernatori]]
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = <!--- Name of legislature --->
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area, population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population density is calculated if area is also given --->
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
s zīmējums pēc gleznas rātsnamā)]]
{{Latvijas vēsture}}
'''Zviedru Vidzeme''' jeb '''Zviedru Livonija''' ({{val|sv|Svenska Livland}}; 1629—1721) ir literatūrā pieņemts apzīmējums [[Zviedrijas zemes un provinces|Zviedrijas domīnijai]], kas nonāca tās valdījumā [[1629]]. gadā pēc [[Poļu-zviedru karš (1600-1629)|Poļu-zviedru kara]]. Teritorija ietvēra [[Vidzeme|Vidzemi]] [[Latvija|Latvijā]], [[Sāmsala]]s, [[Muhu]], [[Kihnu]] un [[Roņu sala|Roņu]] salas un [[Igaunija]]s dienvidu daļu. Galvaspilsēta bija [[Rīga]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Viljams Bleiks
|         vārds_orig = ''William Blake''
|             attēls = William Blake by Thomas Phillips.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1757
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 28
|           dz_vieta = {{Vieta|Anglija|Londona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1827
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 12
|            m_vieta = {{Vieta|Anglija|Londona}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = v
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = William Blake signature.svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzeja|dzejnieks]], gleznotājs
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Viljams Bleiks''' ({{val|en|William Blake}}; dzimis {{dat|1757|11|28}}, miris {{dat|1827|8|12}}) bija angļu dzejnieks, gleznotājs, gravieris. Savas dzīves laikā viņš nebija populārs, taču tagad V. Bleiks tiek atzīts par vienu no nozīmīgākajiem angļu [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem. Tāpat viņš tiek uzskatīts par angļu revolucionāro romantiķu priekšteci.<ref name="literatūra">{{Grāmatas atsauce|title= Ārzemju literatūras vēsture, XVII—XVIII Gs.|last= |first= |authorlink= |year= 1971|publisher= Zvaigzne|isbn= |page= 364|pages=}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Soda veidi]]
[[Kategorija:Nāve]]
[[Kategorija:Kriminoloģija]]
[[Kategorija:Bioētika]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
{{cita nozīme|griešanas instrumentu|iekārtu, kas veic urbšanu|urbjmašīna}}
 sešstūra]]
'''Urbis''' ir [[Griezējrīks|griešanas instruments]], ar ko tiek [[Urbšana|izurbti]] caurumi dažādos materiālos, piemēram, koksnē, metālā, betonā, plastmasā. Urbjus izmanto arī caurumu palielināšanai, kā arī ieurbšanai, tas ir, necaurejošu padziļinājumu iegūšanai.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Amanita muscaria 3 vliegenzwammen op rij.jpg
| att_nosaukums = Sarkanā mušmire (''Amanita muscaria'')
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Homobasidiomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmateņu rinda
| dzimta        = Amanitaceae
| dzimta_lv     = Mušmiru dzimta
| ģints         = Amanita
| ģints_lv      = Mušmires
| suga          = A. muscaria
| suga_lv       = Sarkanā mušmire
| binomial      = Amanita muscaria
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Teodors Kerkoviuss
|     vārds_orig = ''Paul Theodor Kerkovius''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1940
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 6
|        m_vieta = {{vieta|Vācija|Magdeburga|td=Vācija|flagvar=Nazi}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss]]
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Teodors Kerkoviuss''' ({{val|de|Paul Theodor Kerkovius}}; dzimis {{dat|1868|09|17}} [[Rīga|Rīgā]], miris {{dat|1940|08|08}} [[Magdeburga|Magdeburgā]]) bija vācbaltu žurnālists, redaktors un šahists.<ref>[http://lgdb.lnb.lv/index/person/829/ Datubāze „Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam”]</ref><ref>http://www.geni.com/people/Paul-Theodor-Kerkovius/6000000029140905804</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Moon Man''
 | oriģinālnos = 独行月球
 |      attēls = Moon Man poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = Džans Čiju
 |  producents =
* Liu Huntao
* Li Džans
 |   scenārijs =
* Džans Čiju
* Cjaņš Čenguans
* Dai Siao
* Šeņa Juijue
 |     aktieri =
* [[Šens Tens]]
* [[Ma Li]]
 |      mūzika = Pens Fei
 |   operators = Du Dzje
 |     montāža = Tu Jižaņs
 |     studija =
* ''[[Mahua FunAge]]''
* ''China Film Co.,Ltd.''
* ''[[Alibaba Pictures]]''
* ''Shanghai Ruyi Film and Television Production Co., Ltd.''
* ''[[Tianjin Maoyan Weiying Culture Media]]''
* ''Xihongshi Film and Television Culture (Tianjin) Co., Ltd.''
 | izplatītājs = ''Mahua FunAge''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|7|29}}
 |      ilgums = 122 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.bbfc.co.uk/release/moon-man-q29sbgvjdglvbjpwwc0xmda3mzy3 |title=''Moon Man'' (2022) |website=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |access-date=7 September 2022}}</ref>
 |      valsts = {{karogs|Ķīna}}
 |      valoda = [[mandarīnu valoda|mandarīnu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|460,2 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Moon Man (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt14557302/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|12|21||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Moon Man''''' ({{val|zh|独行月球}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] Ķīnas [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]]. Filmas režisors un scenārija līdzautors ir Džans Čiju, galvenās lomas atveido [[Šens Tens]] un [[Ma Li]].<ref>{{Ziņu atsauce |author1=Patrick, Brzeski |title=China Box Office: Sci-Fi Comedy "Moon Man" Revives Local Industry With $148M Opening |url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/china-box-office-moon-man-148m-opening-1235189962/ |access-date=11 August 2022 |work=hollywoodreporter.com |date=31 July 2022}}</ref><ref name="apple">{{Ziņu atsauce |author1=Patrick, Frater |title="Moon Man" Holds Off "Warriors of Future" on Another Strong China Box Office Weekend |url=https://variety.com/2022/film/news/china-box-office-moon-man-warriors-of-future-1235335634/ |access-date=11 August 2022 |work=variety.com |date=7 August 2022}}</ref><ref name="bee">{{Ziņu atsauce |title=Chinese sci-fi movie "Moon Man" becomes biggest movie in the world after $129 million weekend |url=https://news.yahoo.com/chinese-sci-fi-movie-moon-224012486.html?guccounter=1&guce_referrer=aHR0cHM6Ly93d3cuZ29vZ2xlLmNvbS5oay8&guce_referrer_sig=AQAAAI7nT_Bvs9BEfVr7f47bvJeqHOLVeYGu1XKNTKToRSizyM2KU972oWj6U-oqwtO5ppoT2ZFKD5ZWN_9_9yKlMZCu33EwRAWEJ-kwkHqCVDEUqawnZGxq2fvn_YytaQT2vb6eQsPxhE6UZwx8kEgcuRuMWJXOb3MY4gxUAf-VTttn |access-date=11 August 2022 |work=Yahoo |date=5 August 2022}}</ref> Filma ir Dienvidkorejas ilustratora [[Čo Seokhs|Čo Seokha]] [[interneta komikss|tīmekļa komiksu]] sērijas ''Moon You'' adaptācija.<ref>{{Ziņu atsauce |author1=Xu, Fan |title=Space odyssey Moon Man soars as China's latest box-office champion |url=https://asianews.network/space-odyssey-moon-man-soars-as-chinas-latest-box-office-champion/ |access-date=11 August 2022 |work=asianews.network |date=11 August 2022}}</ref> Tā stāsta par "pēdējo cilvēku Visumā", kad [[kosmonauts|astronauts]] paliek iestrēdzis uz Mēness, jo viņam šķiet, ka asteroīds iznīcina visu dzīvību uz [[Zeme]]s.<ref name="apple"/><ref name="bee"/>

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{pareizrakstība+}}
{{infokaste+}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Autodesk Revit Architecture''''', bieži saukts vienkārši par '''''Revit''''', ir [[BIM]] programma, kuru izstrādājis [[Autodesk]]. Ar šo programmu ir iespējams uzreiz strādāt gan [[3D]] modelēšanā, gan ar [[2D]] rasēšanas elementiem. BIM ir [[Datorizētā projektēšana|datorizētas projektēšanas]] (CAD) [[paradigma]], kas izmanto 3D objektus, kas attēlo reālu, fizisku konstrukciju elementus, kā, piemēram, sienas un durvis. Revit projekta datubāze var saturēt informāciju par projektu būvniecības laiku dažādās stadijās: no koncepta līdz būvniecībai un ekspluatācijas pārtraukšanai. Tā ir tā sauktā [[4D]] CAD, kur laiks ir ceturtā dimensija.

sentences: '''Kolonoka sabuļa ota''', kas pazīstama arī ar nosaukumu '''sabuļa ota''' vai '''Sibīrijas caunu ota''', ir ļoti kvalitatīva un smalka mākslinieku ota.

sentences: {{Commonscat|Cardinals from Italy|Kardināli no Itālijas}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada septembris}}
{{slikts tulkojums}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Vladimirs Gelfands
|         vārds_orig =
|             attēls = Gelfand1.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Vladimirs Gelfands, Vācija 1945
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1923
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 1
|           dz_vieta =
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1983
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Ukrainas PSR|Dņipro}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Padomju Savienība
|            tautība = [[Ebreji|Ebrejs]]
|             vecāki = māte: Gorodynskaya Nadezhda (Huma) Vladimirovna (25/04/1902 – 10/08/1982); tēvs: Gelfands Nathans (Tevel-Nusons) Solomonovičs (05/01/1894 – 06/03/1974)
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstnieks, Skolotājs
| rakstīšanas valoda = Krievu
|            periods = 1941—1946
|              žanri = Grāmatas "Kara dienasgrāmatas" autors
|             temati = [[Otrais pasaules karš]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
|   attēls = Šerpu jaunieši viņu tradicionālajos tērpos
|    tauta = Šerpas
|   skaits = aptuveni 520 tūkstoši
|    vieta = {{ubl|{{NPL}}|{{CHN}}|{{BHU}}|{{IND}}}}
|   valoda = [[šerpu valoda]], [[nepāliešu valoda]]
| reliģija = galvenokārt [[budisms]]
|   grupas =
|     radi = [[tibetieši]]
}}

sentences: {{Commonscat|Athletics competitors from China|Ķīnas vieglatlēti}}

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Normālā sadalījuma raksturlīknes
| align     = right
| direction = vertical
| width     = 250

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Helena Kelere
|     vārds_orig    = ''Helen Keller''
|         attēls    = Helen KellerA.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1880
|     dz_mēnesis    = 6
|       dz_diena    = 27
|       dz_vieta    = [[Taskambija]], [[Alabama]], {{USA}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1968
|      m_mēnesis    = 6
|        m_diena    = 1
|        m_vieta    = [[Īstona]], [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = S
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniece un sabiedriska darbiniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = autobiogrāfija "The Story of My Life" (1903)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Helena Adamsa Kelere''' ({{val|en|Helen Adams Keller}}, dzimusi {{dat|1880|6|27}}, mirusi {{dat|1968|6|1}}) bija [[kurlums|kurla]] un [[aklums|akla]] amerikāņu [[rakstniece]], skolotāja un kreisi noskaņota sabiedriskā darbiniece.

sentences:
{{saistīts teksts+}}
{{noformējums+}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Glock 17-removebg-preview.png
|paraksts           = ''Glock 17'' "pirmās paaudzes" pilna izmēra modelis, ko 1985. gadā pieņēma Norvēģijas apbruņojumā ar apzīmējumu P80
|nosaukums          = ''Glock''
|valsts             = {{AUT}}
|tips               =
* [[pusautomātiskā pistole]]
* [[automātiskā pistole]] (''Glock 18'')
|konstruktors       = [[Gastons Gloks]]
|konstruktori       =
|ražotājs           = ''[[Glock (uzņēmums)|Glock Ges.m.b.H.]]''
|ražošanā           = 1982–pašlaik
|bruņojumā          =
|patronu_tips       =
* [[9×19mm Parabellum]]
* [[10mm Auto]]
* [[.22 LR]]
* [[.357 SIG]]
* [[9x17 mm]]
* [[.40 S&W]]
* [[.45 ACP]]
* [[.45 GAP]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 375 m/s (Glock 17, 17C, 18, 18C)<ref>{{grāmatas atsauce |last=Dockery |first=Kevin |author-link=Kevin Dockery (author) |url=https://books.google.com/books?id=8RxJxY7wQn0C&pg=PA188 |title=Future Weapons |page=188 |location=New York |publisher=Penguin |year=2007 |isbn=978-0-425-21750-4 |access-date=1 January 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160122133731/https://books.google.com/books?id=8RxJxY7wQn0C&pg=PA188 |archive-date=22 January 2016 |dead-url=yes}}</ref>
|sākuma_ātrums      =
|attālums           = 50 metri (Glock 17, 17C, 18, 18C)<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tuffsteel.com/Glock_Pages/glock18.htm |title=Glock 18 |year=2004 |website=Tuffsteel Manufacturing |access-date=27 November 2010 |dead-url=yes|archive-url=https://web.archive.org/web/20101127154842/http://www.tuffsteel.com/Glock_Pages/glock18.htm |archive-date=27 November 2010}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.enemyforces.net/firearms/glock17.htm |title=Glock 17 |website=EnemyForces.net |access-date=26 December 2010 |dead-url=no|archive-url=https://web.archive.org/web/20101216195743/http://enemyforces.net/firearms/glock17.htm |archive-date=16 December 2010}}</ref>
|masa               =
|garums             =
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   = 6, 10, 13, 15, 17, 19, 24, 31, 33, 40,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.etsgroup.us/ETS-40-round-9mm-mag-fits-Glock-17-18-19-26-p/glk-18-40.htm |title=ETS 40 round (9mm) mag, fits Glock 17, 18, 19, 26, 34 |website=Elite Tactical Systems Group}}</ref> 50 un 100<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://betaco.com/beta-mag-magazine-9mm-glock-clear/ |title=BETA MAG Magazine 9MM Glock Clear |website=The Beta Company}}</ref> patronu [[magazīna|aptveres]]
|tēmēklis           =
|versijas           =
|daudzums           =
}}
'''Gloka pistole''' jeb '''gloks''' ir pusautomātiskais tuvsniedzamības šaujamierocis, ko ražo Austrijas uzņēmums [[Glock (uzņēmums)|Glock]]. Pirmo gloka modeli — [[Glock 17]] — sāka ražot 1982. gadā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hrizoberils
|attēls=
|klase= Berilija alumīnija oksīds
|ŠtruncaID=04.BA.05
|ķīm_formula=[[Berilijs|Be]][[Alumīnijs|Al]]2[[O]]4
|singonija= [[Rombiskā singonija|Rombisks]]
|krāsa= Dzeltena, dzeltenbrūna vai dzeltenzaļa
|svītra=Balta
|habituss=Veido rombiskas un dvīņu formas kristālus, kas veido rozeti
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība= 8,5
|spīdums=
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef= a = 5,481 Å, b = 9,415 Å, c = 4,428 Å; Z = 8
|pleohroisms=
|blīvums= 3,5 - 3,8
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Vecsalienas pagasts
| karte             = Vecsalienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Augšdaugavas novads
| centrs            = Saliena
| platība           = 81,98
| iedzīvotāji       = 701<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 701 / 81.98 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.vecsaliena.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gars: Prērijas dvēsele
| attēls                   = Spirit Stallion of the Cimarron poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spirit: Stallion of the Cimarron''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Kellijs Esberijs]]
* [[Lorna Kuka]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|24}}
| ilgums                   = 80 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spirit-stallion-cimarron-2002|title=Spirit: Stallion of the Cimarron|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 12, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0166813/|title=Spirit: Stallion of the Cimarron (2002) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|122,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Gars: Nepieradinātais]]"
| imdb                     =
}}
'''"Gars: Prērijas dvēsele"''' ({{val|en|Spirit: Stallion of the Cimarron}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisori ir [[Kellijs Esberijs]] un [[Lorna Kuka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|24||bez}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Čankinas ekspresis
| operators =
| attēls = Chungking Express.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantika, komēdijdrāma
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents =
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Bridžita Lina]]
* [[Takeši Kaneširo]]
* [[Tonijs Luns]]
* [[Feja Vana]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''重庆森林''
| studija = ''Jet Tone Production''
| montāža =
| izplatītājs = ''Ocean Shores Video''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|7|14}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = {{HKG}}
| valoda = [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
| budžets =
| ienākumi = 7,6 [[Honkongas dolārs|HK$]] (Honkonga)
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Čankinas ekspresis"''' ({{Val|zh|重慶森林}}, {{Zh-p|Chóngqìng Sēnlín}}) ir 1994. gada [[Honkonga]]s romantiska [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bridžita Lina]], [[Takeši Kaneširo]], [[Tonijs Luns]] un [[Feja Vana]].

sentences: '''7. jūnijs''' ir gada 158. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (159. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 207 dienas.

sentences: '''Skrimslis''' ir [[organisms|organisma]] struktūra, kuru veido '''skrimšļaudi'''. Skrimšļaudi nav tik cieti un neelastīgi kā [[kaulaudi]], bet ir cietāki un elastīgāki par [[muskuļi]]em. Skrimšļaudi kopā ar [[taukaudi]]em veido tā sauktos irdenos [[audi|audus]]. Skrimšļi cilvēka un daudzu citu dzīvnieku sugu organismos atrodas [[locītava|locītavās]] starp kauliem, [[auss|ausīs]], [[deguns|degunā]], [[elkonis|elkoņos]], [[celis|ceļos]], [[potīte|potītēs]], [[bronhi|bronhos]] un citur. Skrimšļaudus iedala [[elastīgie skrimšļaudi|elastīgajos]], [[šķiedrainie skrimšļaudi|šķiedrainajos]] un [[hialīnie skrimšļaudi|hialīnajos skrimšļaudos]].<ref name="PME"/> Skrimšļus no ārpuses sedz [[saistaudi|saistaudu]] plēve.<ref name="PME"/>

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Trojs Sivāns
|      Vārds_orig = ''Troye Sivan''
|          Attēls = Troye Sivan July 2015.jpg
|         Att_izm =
|          Ainava =
|        Apraksts = Trojs Sivāns {{dat|2015||}}
|        Dz_vārds = Trojs Sivāns Melets
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1995|6|5}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Dienvidāfrika|Johanesburga}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta = {{vieta|Austrālija|Pērta}}
|           Žanrs = [[drīmpops]], [[elektroniskā popmūzika]], [[deju mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dziesmu autors]], [[aktieris]], [[jūtūbers]]
|     Instrumenti = [[balss]], [[klavieres]], [[basģitāra]]
|            Gadi = 2006—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[EMI]] Australia''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.emimusic.com.au/troye-sivan/|title=Troye Sivan|publisher=EMI Australia|language=en}}</ref><br/>''[[Capitol Records|Capitol]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|https://www.troyesivan.com/}}
|         Dzimums = V
}}
'''Trojs Sivāns Melets''' ({{val|en|Troye Sivan Mellet}}; dzimis {{dat|1995|6|5}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://twitter.com/troyesivan/status/739352032461524992|title=troye sivan on Twitter: "IM 21"|website =[[Twitter]]|date=5 June 2016|accessdate=5 June 2018|language=en}}</ref> ir [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] dzimis [[Austrālieši|austrāliešu]] [[dziedātājs]], [[dziesmu autors]], [[aktieris]] un [[jūtūbers]].

sentences:
[[Kategorija:Kristietība]]
[[Kategorija:Bībeles personāži]]
[[Kategorija:Islāms]]
[[Kategorija:Svētie]]

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Jakutu sacelšanās
| partof            = [[Krievijas Pilsoņu kara austrumu frontes]]
| image             =
| caption           = Krievijas pilsoņu karš 1923. gada 30. janvāris
| date              = 1921. gada 2. septembris – 1923. gada 16. jūnijs
| place             = [[Tālie Austrumi|Krievijas Tālo Austrumu]] Ajano-Maiskas rajons
| territory         = [[Priamūrijas pagaidu valdība]]s likvidēšana
| result            = Padomju Krievijas uzvara
* [[Krievijas Pilsoņu karš|Krievijas Pilsoņu kara]] beigas
| combatant1        = {{flaga|Russian SFSR|1918}} [[Krievijas PFSR]]
 [[Padomju Savienība]] (no 1922. gada 30. decembra)
| combatant2        = {{flagicon|Russia}} [[Jakutija]]s Pagaidu reģionālā tautas valdība
*{{flagicon|Russia}} [[Baltā armija (Krievijas pilsoņu karš)|Baltā armija]]
| commander1        = {{flagicon|Russian SFSR|1918}} [[Ivans Strods]]
{{flagicon|Russian SFSR|1918}} [[Stepans Vostrecovs]]
| commander2        = Pirms 1921. gada 2. septembra
{{flagicon|Russia}} [[Mihails Korobeiņikovs]]
Pēc 1921. gada 2. septembra
{{flagicon|Russia}} [[Anatolijs Pepeļajevs]]
| strength1         =
| strength2         = Pirms 1921. gada 2. septembra
200
Pēc 1921. gada 2. septembra
950
| casualties1       =  apmēram 1000 cilvēku
| casualties2       =  Jakutu tautas armija zaudēja vairāk nekā 1000 sagūstīto cilvēku, 500-1000 cilvēku gāja bojā
| notes             =
| casus             =
}}
'''Jakutu sacelšanās''' jeb '''Jakutijas kampaņa''' bija pēdējā [[Krievijas pilsoņu karš|Krievijas pilsoņu kara]] epizode. Karadarbība ilga no 1921. gada septembra līdz 1923. gada jūnijam un koncentrējās [[Tālie Austrumi|Krievijas Tālajos Austrumos]].

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard plainlist
| aboveclass  = n
| abovestyle  = background-color:{{#switch:{{lc:{{{type|}}}}}|priesteris|priest=#808080|pope|pāvests=#F7D79C|cardinal|kardināls=#f66|#default=plum}};
| above       = <includeonly>{{#if:{{{honorific-prefix|}}}|{{{honorific-prefix|}}}
}}{{{name|{{{Full name|{{{English name|}}} }}} }}}{{#if:{{{honorific-suffix|}}}|
{{{honorific-suffix|}}}}}</includeonly>
| subheader   = {{#if:{{{title|{{{archbishop_of|{{{bishop_of|{{{patriarch_of|}}} }}} }}} }}}|''{{{title|{{{archbishop_of|{{{bishop_of|{{{patriarch_of|}}} }}} }}} }}}''}}
| headerstyle = background-color:#DDDDDD;
| subheaderclass = role
| image       = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image={{{image|}}}|size={{{image_size|{{{imagesize|}}}}}}|sizedefault=frameless|upright=1|alt={{{alt|}}}|suppressplaceholder=yes}}
| caption     = {{{caption|}}}

sentences: '''5. maijs''' ir gada 125. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (126. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 240 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Es, Ērls un mirstošā meitene
 | oriģinālnos = ''Me and Earl and the Dying Girl''
 |      attēls = Me and Earl and the Dying Girl (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Alfonso Gomezs-Rehons]]
 |  producents =
* [[Džeremijs Dosons]]
* [[Dens Fogelmans]]
* [[Stīvens M. Reilss]]
 |   scenārijs = [[Džese Endrjūss]]
 |     aktieri =
* [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]]
* [[Olīvija Kuka]]
* [[R. Dž. Kailers]]
* [[Niks Ofermans]]
* [[Mollika Šanona]]
* [[Džons Berntāls]]
* [[Konija Britone]]
 |      mūzika =
* [[Braiens Eno]]
* [[Niko Mūlijs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Indian Paintbrush]]''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|1|25|[[Sandensas kinofestivāls]]|2015|6|12|ASV|}}
 |      ilgums = 101 minūte<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/me-and-earl-and-dying-girl-2015|title=Me and Earl and the Dying Girl|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 19, 2018|archive-date={{dat|2018|10|07||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181007060133/http://www.bbfc.co.uk/releases/me-and-earl-and-dying-girl-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=meandearl.htm|title=Me and Earl and the Dying Girl (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 19, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|9,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Es, Ērls un mirstošā meitene"''' ({{val|en|Me and Earl and the Dying Girl}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kas balstīta uz Džeses Endrjūsa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Alfonso Gomezs-Rehons]]. Galvenās lomas atveido [[Tomass Manns (aktieris)|Tomass Manns]], [[Olīvija Kuka]], [[R. Dž. Kailers]], [[Niks Ofermans]], [[Mollika Šanona]], [[Džons Berntāls]] un [[Konija Britone]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|1|25||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{kategorijas+}}
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Militārpersonas infokaste
 |        platums =
 |          vārds = Filips Konovals
 |     vārds_orig = Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval
 |         attēls = Filip Konowal VC.jpg
 |     att_izmērs =
 |  att_nosaukums =
 |        dz_gads = 1887
 |     dz_mēnesis = 3
 |       dz_diena = 25
 |       dz_vieta = [[Kutkivci]],[[Podolijas guberņa]], [[Krievijas Impērija]], tagad {{UKR}}
 |         m_gads = 1959
 |      m_mēnesis = 6
 |        m_diena = 3
 |        m_vieta = [[Hala]], [[Kvebeka]], [[Kanāda]]
 |      pilsonība = {{CAN}}
 |        tautība = [[ukrainis]]
 |       paraksts =
 |         pakāpe = [[seržants]]
 | dienesta_laiks = 1909–1913 (Krievija)
1915 – 1919 (Kanāda)
 |         valsts =  [[Krievijas Impērija]]
{{flaga|Canada|1868|}} [[Kanāda]]
 |      struktūra = [[kavalērija]]
 |        vienība = [[Ģenerālgubernatora gvardes kājnieku pulks]]
[[Kanādas meža korpuss]]
Kanādas Sibīrijas ekspedīcijas spēki
 |   nodarbošanās = karavīrs
 |      komandēja =
 |         kaujas = [[Pirmais pasaules karš]]
[[Krievijas pilsoņu karš]]
 |    apbalvojumi = {{plainlist|
*  [[Viktorijas krusts]]
*  [[Britānijas Kara medaļa]]
*  [[Svētā Jura krusts]] (IV šķira)
*  Uzvaras medaļa
*  Karaļa Džordža VI kronēšanas medaļa
*  Karalienes Elizabetes II kronēšanas medaļa
}}
 |      izglītība =
 |     cits_darbs = īpašais aizbildnis [[Kanādas Ministru prezidenta birojs|Ministru prezidenta birojā]]
 |    kategorijas = nē
}}
'''Filips Konovals''' ({{val|uk|Пили́п Миронович Конова́л; Pylyp Myronovych Konoval}}; dzimis {{dat|1887|3|25}}[1], miris {{dat|1959|6|3}}) bija augsti apbalvots [[ukraiņi|ukraiņu]] izcelsmes [[Kanāda]]s karavīrs. Konovals ir pirmais [[Kanādas ekspedīcijas korpuss|Kanādas korpusa]] loceklis, kas nav dzimis [[Britu impērija|Britu impērijā]] (un vienīgais ukrainis<ref>https://www.iwm.org.uk/collections/item/object/205019047</ref>), kuram piešķirts [[Viktorijas krusts]], kas ir augstākais militārais apbalvojums par varonību kara laikā, kas tiek piešķirts [[Lielbritānija]]s un [[Nāciju Sadraudzība|Sadraudzības]] spēkos dienējušiem karavīriem.<ref>"Discover Canada, Study Guide" (PDF). canada.ca. Retrieved 9 December 2021.</ref>
== Viktorijas krusts un pārējās medaļas ==
[[Kanādas Kara muzejs]] [[Otava|Otavā]] iegādājās Konovala Viktorijas krustu un citas medaļas 1969. gadā.

sentences:
{{papildu atsauces+}}
'''Sociālās taisnības cīnītājs'''{{nepieciešama atsauce}} (arī SJW no {{val|en|social justice warrior}}) ir parasti nicinošs termins, ar kuru apzīmē sociāli [[Progresīvisms|progresīvus]] uzskatus,<ref>{{tīmekļa atsauce|last1=Ohlheiser|first1=Abby|title=Why 'social justice warrior,' a Gamergate insult, is now a dictionary entry|url=https://www.washingtonpost.com/news/the-intersect/wp/2015/10/07/why-social-justice-warrior-a-gamergate-insult-is-now-a-dictionary-entry|date={{dat|2015|10|7||bez}}}}</ref> [[Feminisms|feminismu]],<ref>{{ziņu atsauce|last1=Johnson|first1=Eric|title=Understanding the Jargon of Gamergate|url=http://recode.net/2014/10/10/understanding-the-jargon-of-gamergate/|date={{dat|2014|10|10||bez}}|quote="A Social Justice Warrior, or SJW, is any person, female or male, who argues online for political correctness or feminism. 'Social justice' may sound like a good thing to many of our readers, but the people who use this term only use it pejoratively."|access-date={{dat|2017|05|17||bez}}|archive-date={{dat|2016|01|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160102031743/http://recode.net/2014/10/10/understanding-the-jargon-of-gamergate/}}</ref> [[Civiltiesības|civilās tiesības]] — vairāk [[LGBT]] tiesības, minoritāšu tiesības un [[Bēgļi|bēgļu]] tiesības, [[multikulturālisms|multikulturālismu]], un [[Identitātes politika|identitātes politiku]] dažādām minoritāšu grupām.{{nepieciešama atsauce}} Sociālās taisnības cīnītāji parasti atbalsta [[politiskais korektums|politisko korektumu]].

sentences:
{{Valodas infokaste
|name=Adigu valoda
|nativename=''{{unicode|Адыгабзэ}}''
|familycolor=Kaukāziešu
|states=[[Krievija]], [[Turcija]], [[Sīrija]] u.c.
|region=[[Kaukāzs]]
|speakers=ap 490 000
|fam1=[[Ziemeļkaukāza valodas|Ziemeļkaukāza]]
|fam2=[[Abhāzu-adigu valodas|Abhāzu-adigu]]
|fam3=[[Adigu valodas|Adigu]]
|script=[[Kirilica]] (adigu ortogrāfija)
|nation=<!--Do not remove mentions with a source and do not add them without!!!-->
[[File:Flag of Adygea.svg|22px]] [[Adigeja]]
|iso1=
|iso2=ady
|iso3=ady
}}
'''Adigu valoda'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.vestnesis.lv/ta/id/140080 |title= Par pasaules valodu un valodu grupu nosaukumiem latviešu valodā |publisher= [[Latvijas Vēstnesis]] |date= 2006. gada 19. jūlijs |accessdate= 2014. gada 1. aprīlī}}</ref> (pašnosaukums: ''адыгабзэ'') jeb '''adigejiešu valoda'''<ref>{{PZT|14|Adigi}}</ref>, arī '''čerkesu valoda''',<ref name="LKV">{{LKV|III.|4137}}</ref> ir [[Ziemeļkaukāza valodas|ziemeļkaukāziešu]] grupas valoda, kurā runā [[adigi]] [[Adigejas Republika|Adigejas Republikā]] un dažos [[Krasnodaras novads|Krasnodaras novada]] rajonos [[Krievija|Krievijā]] (kopskaitā ap 117 tūkstoši runātāju).
Valodai četri dialekti: abadzehu (saglabājies tikai čerkesu diasporā), bžedugu, temirgojeviešu un [[šapsugi|šapsugu]].

sentences:
{{Citas nozīmes|dzīvnieku redzes orgānu|acs (nozīmju atdalīšana)|acs}}
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Acis |
  Latin        = Oculus |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Hawk eye.jpg |
  Caption      = [[Vanagi|Vanaga]] acs|
  Image2       = Krilleyekils.jpg |
  Caption2     = [[Antarktīdas krils|Antarktīdas krila]] acs |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ziedu mēness slepkavas
| operators =
| attēls = Killers-of-the-Flower-Moon Plakats 1620x2400px.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, vesterns
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents = * [[Dans Frīdkins]]
* [[Bredlijs Tomass]]
* Mārtins Skorsēze
* [[Denjels Lupi]]
| scenārijs = * [[Ēriks Rots]]
* Mārtins Skorsēze
| aktieri = * [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Lilija Gledstone]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Tanto Kardināla]]
* [[Džons Litgovs]]
* [[Brendans Freizers]]
| mūzika = [[Robijs Robertsons]]
| oriģinālnos = ''Killers of the Flower Moon''
| studija = * ''Apple Studios''
* ''Imperative Entertainment''
* ''Sikelia Productions''
* ''Appian Way Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Apple TV+]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|5|20|[[2023. gada Kannu kinofestivāls|Kannas]]|2023|10|20|ASV, Latvija}}
| ilgums = 206 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|200 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|156,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt5537002/|title=
Killers of the Flower Moon (2023) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Ziedu mēness slepkavas"''' ({{Val|en|Killers of the Flower Moon}}) ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Vesterns|vesterna]] krimināldrāmas filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.laweekly.com/scorseses-western-killers-of-the-flower-moon/|title=Scorsese's Revisionist Western Killers of the Flower Moon|last=Byrnes|first=Chad|website=www.laweekly.com|access-date=2023-10-23|date=2023-10-16|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://variety.com/2023/film/news/killers-of-the-flower-moon-trailer-scorsese-dicaprio-de-niro-1235213514/|title=‘Killers of the Flower Moon’ Trailer Unites Martin Scorsese, Leonardo DiCaprio, Robert De Niro in an Epic Western Crime Drama|last=Sharf|first=Zack|website=Variety|access-date=2023-10-23|date=2023-05-18|language=en-US}}</ref> kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]], bet scenārija autori Skorsēze un [[Ēriks Rots]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Roberts De Niro]], [[Lilija Gledstone]], [[Džesijs Plemonss]], [[Tanto Kardināla]], [[Džons Litgovs]] un [[Brendans Freizers]]. Filma balstīta uz [[Deivids Granns|Deivida Granna]] tāda paša nosaukuma 2017. gada grāmatu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-news/killers-of-flower-moon-run-time-martin-scorsese-1235391684/|title=Martin Scorsese’s ‘Killers of the Flower Moon’ Clocks in at Three Hours and 26 Minutes|last=McClintock|first=Pamela|website=The Hollywood Reporter|access-date=2023-10-23|date=2023-04-19|language=en-US}}</ref> Šī ir sestā Skorsēzes un Di Kaprio sadarbība, kā arī desmitā Skorsēzes un De Niro sadarbība.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://movieweb.com/leonardo-dicaprio-martin-scorsese-movie-collaborations/|title=Every Leonardo DiCaprio and Martin Scorsese Movie Collaboration, Ranked|last=Altman|first=Kate|website=MovieWeb|access-date=2023-10-23|date=2022-02-01|language=en}}</ref> Vienpadsmito reizi Skorsēzes filmai mūziku sarakstīja [[Robijs Robertsons]], kurš nomira divus mēnešus pirms filmas pirmizrādes. Filma veltīta Robertsona piemiņai.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://decider.com/2023/10/20/robbie-robertson-killers-of-the-flower-moon-dedication-martin-scorsese/|title=‘Killers of the Flower Moon’ Ends With a Touching Dedication to Longtime Scorsese Collaborator Robbie Robertson {{!}} Decider|access-date=2023-10-23|language=en-US}}</ref>

sentences:
.]]
'''Nanotehnoloģija''' jeb '''nanozinātne''' (no {{val|el|νᾶνος}} ''(nânos)'' — 'punduris') ir [[tehnoloģija]]s un [[zinātne]]s nozare, kurā tiek pētītas [[struktūra]]s, kuru izmēri ir salīdzināmi ar [[atoms|atomu]] un [[molekula|molekulu]] izmēriem, tas ir, to izmēri ir mērāmi [[nanometrs|nanometros]] (10<sup>-9</sup> [[metrs|m]]; [[miljards|miljardā]] daļa no metra). Nanoobjektu izmēri ir robežās no 1 līdz 100 nm (lielākus priekšmetus par 100 nm neuzskata par nanoobjektiem). Nanoizmēru materiālus var izgatavot, izmantojot divas metodes: salipinot kopā molekulu pēc molekulas (no mazākiem objektiem) vai sasmalcinot lielākus objektus. Tomēr lai arī cik strauji mūsdienās nenotiktu tehnoloģiju [[miniaturizācija]], tā nevar notikt bezgalīgi, jo viena no objektu dabiskajām samazināšanas robežām nosaka vielas pamatsastāvdaļas, tas ir, atomu izmēri, kas ir aptuveni 0,1 nanometrs.

sentences:
]]
'''Restorāns''' ir [[iestāde]], kas sagatavo un pasniedz [[ēdiens|ēdienu]] un [[dzēriens|dzērienu]] klientiem, apmaiņā saņemot [[nauda|naudu]], ko tie samaksā pirms pasniegšanas vai pēc tās. [[Pārtika]], lielākoties, tiek pasniegta restorānam piederošās telpās, taču pastāv arī iestādes, kas praktizē [[ātrā ēdināšana|ātrās ēdināšanas]] un ēdienu piegādi. Restorāni var būt ļoti atšķirīgi gan izskata, gan izcenojumu, gan ēdiena ziņā, kas iekļauj milzīgu dažādību ēdienu pēc stila un apkalpošanas.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Deguna kauls |
  Latin        = os nasale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray154.png |
  Caption      = Deguna kauls iekrāsots sarkans (pa kreisi).  |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Seehund2cele4.jpg
| att_nosaukums = [[Plankumainais ronis]] (''Phoca vitulina'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|    apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
|    virsdzimta = Pinnipedia
| virsdzimta_lv = Airkāji
|        dzimta = Phocidae
|     dzimta_lv = Roņi
|         ģints = Phoca
|      ģints_lv = Plankumainie roņi
|      binomial = Phoca <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Plankumainie roņi, plankumaino  roņu ģints''' (''Phoca'') ir viena no [[roņi|roņu dzimta]]s (''Phocidae'') ģintīm, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref>[http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=14001058 Mammal Species of the World: Genus Phoca]</ref> Sastopamas [[ziemeļu puslode]]s jūrās [[Atlantijas okeāns|Atlantijas]] un [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], kā arī pieguļošajā [[Ziemeļu ledus okeāns|Ziemeļu ledus okeāna]] daļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasmuzejs.gov.lv/sites/default/files/aktualitates/pleseji.pdf |title=Dabas Muzejs: Plēsēji |access-date={{dat|2019|03|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170329035335/http://www.dabasmuzejs.gov.lv/sites/default/files/aktualitates/pleseji.pdf |archivedate={{dat|2017|03|29||bez}} }}</ref><ref name=lv>[https://www.latvijasdaba.lv/ziditaji/pusa-vitulina-l/ Latvijas Daba: Plankumainais ronis]</ref> No abām sugām biežāk sastopams ir [[plankumainais ronis]] (''Phoca vitulina''), kurš ir arī visbiežāk sastopamā [[roņi|roņu]] suga pasaulē.<ref name=iuc/>

sentences:
[[Kategorija:Folkroks|Grupas]]
[[Kategorija:Tautas mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences: '''Bolometrs''' ir [[mērinstruments]] starojuma enerģijas mērīšanai. To [[1878]]. gadā izgudroja amerikāņu [[astronoms]] Semjuels Pīrponts Lenglijs (''Samuel Pierpont Langley''). Bolometra galvenā sastāvdaļa ir ļoti plānas [[Platīns|platīna]], [[Germānijs|germānija]] vai cita vadoša materiāla plāksnītes, kuras ir melninātas, lai labāk uztvertu starojumu. Plāksnītes starojuma ietekmē sasilst un mainās (palielinās) to [[elektriskā pretestība]], kuru var viegli izmērīt. Bolometrs ir jutīgs pret visu starojuma spektru. Visbiežāk to izmanto [[Astronomija|astronomijā]] [[Debess ķermenis|debess ķermeņu]] starojuma mērīšanai.

sentences:
'''Hroma maisījums''' ir [[kālija dihromāts|kālija dihromāta]] un koncentrētas [[sērskābe]]s maisījums. Tas nav vienkāršs dihromāta šķīdums sērskābē, jo šķīstot notiek arī ķīmiska reakcija, kurā veidojas [[hroma(VI) oksīds]] jeb hroma trioksīds CrO3. Hroma maisījums ir tumši brūns, biezākā slānī gandrīz melns šķidrums. To dēvē arī par '''hromsērskābi''', kas nav īsti korekti, jo hromsērskābe ir sērskābes un hroma trioksīda maisījums.
{{kodīgs|Hroma maisījums ir ļoti kodīgs un toksisks šķidrums!}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=CaCl2
|molmasa=110,99
|blīvums=2150
|kušanas temperatūra=772 °C
|viršanas temperatūra=>1600 °C
}}
'''Kalcija hlorīds''' (CaCl2) ir balta, kristāliska, higroskopiska [[viela]]. To lielākoties iegūst kā blakusproduktu [[nātrija karbonāts|nātrija karbonāta]] ražošanā, lai arī to var iegūt, [[sālsskābe]]i reaģējot ar [[kalcija karbonāts|kalcija karbonātu]] vai kādu citu kalcija savienojumu. Kalcija hlorīds ar [[ūdens|ūdeni]] veido dihidrātu, tetrahidrātu un heksahidrātu (attiecīgi piesaistītas 2, 4 un 6 ūdens [[molekula]]s). Šķīdība ūdenī ir 74,5 g/100ml (pie 20 °C).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Miljardieru klubs
| attēls                   =  Billionaire Boys Club (2018 film poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Billionaire Boys Club''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfima, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Kokss]]
| producents               =
* [[Kasians Elvss]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         =
* Džeimss Kokss
* [[Kapteinis Mozners]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ansels Elgorts]]
* [[Tarons Edžertons]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Emma Robertsa]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Tomass Kokerels]]
| mūzika                   = [[Džoels Dž. Ričards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Armory Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Vertical Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|8|17|ASV|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billionaireboysclub.htm |title=Billionaire Boys Club (2018) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=June 13, 2019 |archive-date={{dat|2018|08|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20180820074613/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billionaireboysclub.htm }}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Miljardieru klubs"''' ({{val|en|Billionaire Boys Club}}) ir 2018. gada biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džeimss Kokss]]. Galvenās lomas atveido [[Ansels Elgorts]], [[Tarons Edžertons]], [[Kevins Speisijs]], [[Emma Robertsa]], [[Džeremijs Ērvins]] un [[Tomass Kokerels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2018|8|17||bez}} ASV. Filma ir balstīta uz patiesiem notikumiem.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Štīrija
 | official_name           = ''Steiermark''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Muerzzuschlag.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Štīrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Styria.svg
 | image_shield            = Steiermark_Wappen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Grāca]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Steiermark_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Štīrijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 1+12
| p1 = [[Grāca]]
| p2 = <hr />
| p3 = [[Brukas-Murcušlāgas apriņķis]]
| p4 = [[Deičlandsbergas apriņķis]]]
| p5 = [[Dienvidaustrumštīrijas apriņķis]]
| p6 = [[Grācas apkārtnes apriņķis]]
| p7 = [[Hartbergas-Firstenfeldas apriņķis]]
| p8 = [[Leibnicas apriņķis]]
| p9 = [[Leobenes apriņķis]]
| p10 = [[Līcenes apriņķis]]
| p11 = [[Murtāles apriņķis]]
| p12 = [[Veicas apriņķis]]
| p13 = [[Voitsbergas apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 16401.04
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 2995
 | elevation_min_m         = 200
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1246576
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|http://www.steiermark.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Henkoks
| attēls                   = hancockposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Hancock''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma, drāma
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Akiva Goldsmens]]
* [[Džeimss Lasiters]]
* [[Vills Smits]]
* [[Maikls Manns]]
| scenārija autors         =
* [[Vinss Giligans]]
* [[Vinsents Ngo]]
| galvenajās lomās         =
* [[Vills Smits]]
* [[Šarlīze Terona]]
* [[Džeisons Beitmens]]
| mūzika                   = [[Džons Pauels (komponists)|Džons Pauels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Overbrook Entertainment]]''
* ''[[Weed Road Pictures]]''
* ''[[Forward Pass]]''
* ''[[Blue Light]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|6|16|Parīze|2008|7|2|ASV|}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0|title=Hancock|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 3, 2019|archive-date={{dat|2019|04|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190403174801/http://www.bbfc.co.uk/releases/hancock-2008-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=hancock.htm|title=Hancock (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2022|12|20||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|629,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Henkoks"''' ({{val|en|Hancock}}) ir 2008. gada ASV supervaroņu kinokomēdija, kuras režisors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas atveido [[Vills Smits]], [[Šarlīze Terona]] un [[Džeisons Beitmens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|6|16||bez}} Parīzē.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Tēla infokaste
| name        = ''Hello Kitty''
| color       = Pink
| series      = ''[[Sanrio]]''
| image       = Hello kitty character portrait.png
| image_size  = 200px
| caption     = ''Hello Kitty''
| first       = 1974. gadā
| creator     = [[Juko Simidzu]]
| portrayer   =
| voice       =
| lbl1 = Pilnais vārds
| data1 = Kitija Vaita (''Kitty White'')<ref name="sanriocharacterdetails">{{Tīmekļa atsauce|title=Hello Kitty|url=http://www.sanrio.co.jp/english/characters/detail/hellokitty/index.html|publisher=Sanrio|accessdate=22 December 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110624000114/http://www.sanrio.co.jp/english/characters/detail/hellokitty/index.html|archivedate=24 June 2011}}</ref>
| species     =
| gender      = [[sieviete]]
| family      = ''Mimmy'' (dvīņumāsa)
''George'' (tēvs)
''Mary'' (māte)
''Anthony'' (vectēvs)
''Margaret'' (vecmāte)
''Charmmy Kitty'' (mājdzīvnieks)
''Dear Daniel'' (bērnības draugs)
| children    =
| nationality = [[Apvienotā Karaliste|angliete]]
}}
'''''Hello Kitty''''' ({{val|ja|ハロー・キティ}}, ''Harō Kiti''), zināma arī kā '''Kitija Vaita''' ({{val|en|Kitty White}}, {{val|ja|キティ・ホワイト}}), ir [[Japāna]]s kompānijas ''[[Sanrio]]'' izstrādāts tēls, kuru izveidojusi māksliniece [[Juko Simidzu]] un pilnveidojis [[Juko Jamaguči]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Hello Kitty {{!}} cartoon character |url=https://www.britannica.com/topic/Hello-Kitty |access-date=8 September 2018 |website=[[Encyclopædia Britannica]]}}</ref> ''Sanrio'' attēlo ''Hello Kitty'' kā [[japāņu bobteils|japāņu bobteila]] šķirnes jaunu kaķu sievietes ''gijinka'' ([[antropomorfisms]]) ar sarkanu banti un bez mutes.<ref name="npr">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.npr.org/2010/12/03/131755914/hello-kitty-hooks-generations-on-cute-kitsch |title=Hello Kitty Hooks Generations On Cute, Kitsch |publisher=NPR |date=3 December 2010 |access-date=13 August 2012}}</ref> Pēc tēla leģendas, viņa ir mūžīga 3. klases skolniece, kas dzīvo ārpus [[Londona]]s.<ref name="auto">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latimes.com/entertainment/arts/miranda/la-et-cam-hello-kitty-in-los-angeles-not-a-cat-20140826-column.html|title=Hello Kitty is not a cat, plus more reveals before her L.A. tour|last=Miranda|first=Carolina A.|website=[[Los Angeles Times]]|date=26 August 2014|access-date=2018-03-06}}</ref> ''Sanrio'' 2018. gadā paziņoja, ka ''Hello Kitty'' un viņas dvīņu māsa ''Mimmy'' (ar dzeltenu banti), svin savas dzimšanas dienas [[1. novembris|1. novembrī]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Hello Kitty|url=https://en.puroland.jp/character/hellokitty_en/|website=Sanrio Puroland|date=16 June 2017|access-date=19 February 2020|archive-date={{dat|2021|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211028111734/https://en.puroland.jp/character/hellokitty_en/}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Mimmy|url=https://en.puroland.jp/character/kt_mimmy_en/|website=Sanrio Puroland|date=3 June 2017|access-date=19 February 2020|archive-date={{dat|2021|10|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211028105519/https://en.puroland.jp/character/kt_mimmy_en/}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada marts}}
{{Personas infokaste
| vārds = Kārlis Rotermunds
| vārds_orig = ''Carl Rottermund''
| attēls = Grabstein_Carl_(Karl)_Rottermund.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Kārļa Rotermunda kaps Magdeburgā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1847
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 23
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Liepāja|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1925
| m_mēnesis = 2
| m_diena = 23
| m_vieta = {{vieta|Vācija|Magdeburga}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[teologs]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi = [[Nils Stenboks-Fermors]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Kārlis Nikolajs Emanuels Rotermunds''' ({{val|de|Carl Nicolaus Emanuel Rottermund}}; dzimis {{dat|1847|12|23}}, miris {{dat|1925|2|23}}) bija [[Liepāja|Liepājā]] dzimis [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[luterticība|luterāņu]] mācītājs.

sentences: '''Rentgendifraktometrija''' jeb '''rentgenstruktūranalīze''' ir [[kristalogrāfija]]s metode, kurā iegūst un analizē [[rentgenstari|rentgenstaru]] [[difrakcija]]s ainu [[kristāls|kristālos]], lai noteiktu [[Kristālrežģis|kristālrežģa]] īpašības. Kristālrežģa starpplākšņu attālumus nosaka pēc Brega likuma. Rentgenstarus izkliedē (difraģē) ap [[atoms|atomiem]] esošie [[elektrons|elektroni]], nevis paši [[Atoma kodols|atomu kodoli]].

sentences: '''Molotova—Ribentropa pakts''', pazīstams arī kā '''Hitlera—Staļina pakts''', '''Ribentropa—Molotova pakts''', '''Nacistu—Padomju pakts''', kura oficiālais nosaukums bija '''Neuzbrukšanas līgums starp Vāciju un PSRS''' ({{val|ru|Договор о ненападении между Германией и Советским Союзом}}, {{val|de|Deutsch-sowjetischer Nichtangriffspakt}}), bija [[neuzbrukšanas līgums]] starp [[Trešais reihs|Vāciju]] un [[Padomju Savienība|PSRS]]. To {{dat|1939|8|23||bez}} [[Maskava|Maskavā]] parakstīja PSRS Ārlietu tautas komisārs [[Vjačeslavs Molotovs]] un Vācijas Ārlietu ministrs [[Joahims fon Ribentrops]].

sentences:
19. gadsimta beigās]]
'''Arheoloģija''' ({{val|el|ἀρχαῖος}} (''arhaīos'') — ‘sens’; {{gree|-λογία}} (''-logiā'') — ‘mācība’) ir [[vēstures zinātne]]s nozare, kas pēta [[vēsture|vēsturi]], izmantojot lietiskos [[vēstures avoti|vēstures avotus]] — [[arheoloģiskie pieminekļi|arheoloģiskos pieminekļus]] ([[senlieta]]s, senās [[celtne]]s, [[apbedījumi|apbedījumus]]). Šīs liecības parasti iegūst [[arheoloģiskie izrakumi|arheoloģiskajos izrakumos]]. Kaut gan pirmie arheoloģiskie izrakumi izdarīti tālā senatnē ([[6. gadsimts p.m.ē.|6. gadsimtā p.m.ē.]]), par zinātni arheoloģija izveidojās tikai [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigās un [[19. gadsimts|19. gadsimta]] sākumā.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 align=center | <big>'''Marians Ādams Rejevskis'''
''Marian Adam Rejewski''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Marians Rejevskis, iespējams, ap 1932. gadu, kad tika atšifrēta vāciešu šifrēšanas mašīna "Enigma"
|-
| colspan=2 bgcolor=#FFE87C align=center | '''Personīgā informācija'''
|-
| '''Dzimis''' || {{dat|1905|8|16}}
[[Bromberga|Brombergā]], [[Vācijas impērija|Vācijas impērijā]]
(tagad Bidgošča, [[Polija|Polijā]])
|-
| '''Miris''' || {{dat|1980|2|13}} (74 gadi)
[[Varšava|Varšavā]], [[Polija|Polijā]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#FFE87C align=center | '''Vispārīga informācija'''
|-
| '''Profesijas''' || [[matemātiķis]], [[kriptogrāfs]]
|-
| '''Ievērojams
kā''' || šifrēšanas mašīnas [[Enigma (šifrēšanas mašīna)|"Enigma"]] koda atšifrētājs
|}
{{infokaste+}}
'''Marians Ādams Rejevskis''' ({{val-pl|Marian Adam Rejewski}}, dzimis {{dat|1905|8|16}}, miris {{dat|1980|2|13}}) bija poļu [[matemātiķis]] un [[kriptogrāfs]], kas [[1932]]. gadā atšifrēja "[[Enigma (šifrēšanas mašīna)|Enigmas]]" kodu. Tā bija [[vācieši|vācu]] nozīmīgākā šifrēšanas mašīna. Rejevska un viņa kolēģu panākumi ļāva [[briti]]em nolasīt "Enigmu" [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā, un zem koda "Ultra" veikt militāro [[spiegošana|spiegošanu]], rezultātā palīdzot sakaut [[Trešais reihs|Trešo reihu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Lielie 2
| attēls                   = Grown Ups 2 Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Grown Ups 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Deniss Dugans]]
| producents               =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Džeks Džiaraputo]]
| scenārija autors         =
* Ādams Sendlers
* [[Freds Volfs]]
* [[Tims Herlihijs]]
| galvenajās lomās         =
* Ādams Sendlers
* [[Kevins Džeimss]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Deivids Speids]]
| mūzika                   = [[Rūperts Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Happy Madison Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|7|12||bez}}
| ilgums                   = 99 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/grown-ups-2-2013|title=Grown Ups 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 16, 2019|archive-date={{dat|2013|10|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20131017183434/http://bbfc.co.uk/releases/grown-ups-2-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|80 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=grownups2.htm|title=Grown Ups 2 (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 16, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|247 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Lielie]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Lielie 2"''' ({{val|en|Grown Ups 2}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors ir [[Deniss Dugans]]. Viens no filmas producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Ādams Sendlers]]. Citas lomas atveido [[Kevins Džeimss]], [[Kriss Roks]] un [[Deivids Speids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|7|12||bez}}. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "[[Lielie]]".

sentences:
'''Sibīrijas federālais apgabals''' ir viens no [[Krievijas federālie apgabali|Krievijas federālajiem apgabaliem]]. Tas atrodas [[Krievijas Federācija]]s vidusdaļā. Izveidots 2000. gada 13. maijā. Tas aizņem 4 361 800 km2 lielu platību un tajā dzīvo 17 178 298 iedzīvotāju. Apgabala teritorijā atrodas 132 pilsētas.
2018. gadā Burjatijas republiku un Aizbaikāla novadu pievienoja Tālo Austrumu federālajam apgabalam.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{coord|60|12|20.66|N|24|55|44.03|E|type:landmark|display=title}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = Hartwall Arena
|attēls            = Helsinki Arena March 2022.jpg
|valsts            = {{flag|Somija}}
|pilsēta           = Helsinki
|adrese            =
|celtniecība-no    =
|atklāts           = {{dat|1997|4|19||bez}}
|izmaksas1         =
|koncerts          = 12 000—15 000
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        =
|hokejs            = 13 349
|klubu-mājvieta    = [[Jokerit]] (1997—pašlaik)
}}
'''''Hartwall Arena''''' (bieži tiek saukta par '''''Helsinki Areena''''', '''''Helsingin Areena''''' un '''''Helsingforsarenan''''') ir daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Helsinki|Helsinkos]], [[Somija|Somijā]]. Nosaukta tās galvenā sponsora dzērienu ražotāja ''[[Hartwall]]'' vardā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ļoti sliktas lietas
| attēls                   = Very Bad Things.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Very Bad Things''
| žanrs                    = melnā komēdija
| režisors                 = [[Pīters Bergs]]
| producents               =
* [[Sindijs Kovana]]
* [[Daiena Nabatofa]]
* [[Maikls Šifers]]
| scenārija autors         = Pīters Bergs
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Denjels Stērns]]
* [[Kemerone Diasa]]
* [[Žanna Triplhorna]]
* [[Džons Favro]]
* [[Džeremijs Paivens]]
* [[Lelands Orsers]]
| mūzika                   = [[Stjuarts Kouplends]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Initial Entertainment Group]]''
* ''[[Interscope Communications]]''
| izplatītājs              = ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1998|11|25||bez}}
| ilgums                   = 98 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/very-bad-things-1998|title=Very Bad Things|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=verybadthings.htm|title=Very Bad Things (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 27, 2019}}</ref>
|ienākumi                 = {{ASV dolārs|9,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ļoti sliktas lietas"''' ({{val|en|Very Bad Things}}) ir 1998. gada melnā komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Bergs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristians Sleiters]], [[Denjels Stērns]], [[Kemerone Diasa]], [[Žanna Triplhorna]], [[Džons Favro]], [[Džeremijs Paivens]] un [[Lelands Orsers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|11|25||bez}}.

sentences:
, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]).
1. Izvirduma fāze
2. Kalderas iebrukšana
3. Kalderas aizpildīšanās ar pelniem
4. Ezera veidošanās]]
'''Kaldera''' (no {{val|es|caldera}} — ‘katls’) ir liela [[vulkāns|vulkāniskas]] izcelsmes apļveida ieplaka ar stāvām sienām un salīdzinoši līdzenu dibenu. No vulkānu [[krāteris|krāteriem]] un [[mārs|māriem]] kalderas atšķiras ar izmēriem (parasti 1—100 km diametrā)<ref>[http://www.volcano.si.edu/learn_galleries.cfm?p=3 Global Volcanism Program. Types and Processes Gallery]</ref> un morfoloģiju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html |title=How Volcanoes Work. Calderas |access-date={{dat|2015|04|13||bez}} |archive-date={{dat|2015|04|25||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150425155847/http://www.geology.sdsu.edu/how_volcanoes_work/Calderas.html }}</ref> Pirmoreiz šādu terminu lietojis vācu ģeologs [[Leopolds fon Buhs]] 1815. gadā, aprakstot ceļojumu uz [[Kanāriju salas|Kanāriju salām]], kur aprakstījis Laskanjadas kalderu [[Tenerife]]s salā un Tavurjentes kalderu [[Palma (sala)|Palmas]] salā.

sentences: '''Veneras pāriešana''' pāri [[Saule]]s diskam jeb '''Veneras tranzīts''' norisinās, kad [[Venera (planēta)|Venera]] nokļūst starp Sauli un [[Zeme|Zemi]], tādā veidā aizsedzot ļoti mazu daļu no Saules. [[Pāriešana (astronomija)|Pāriešanas]] laikā Venera no Zemes ir redzama kā mazs melns aplis, kas pārvietojas pa Saules disku. Šādas pāriešanas laiks parasti ir dažas [[stunda]]s (2004. gadā pāriešana ilga sešas stundas). Pāriešana ir līdzīga [[Saules aptumsums|Saules aptumsumam]], tikai šoreiz Saules diskam pāriet pāri nevis [[Mēness]], bet Venera. Lai gan Veneras [[diametrs]] ir četras reizes lielāks par Mēness diametru, Veneras pāriešana nav tik efektīva tāpēc, ka Venera atrodas daudz tālāk no Zemes un tās redzamais diametrs ir daudz mazāks. Pirms kosmisko lidojumu uzsākšanas Veneras pāriešana pāri Saules diskam ļāva zinātniekiem izmantot [[paralakse]]s metodi, lai aprēķinātu attālumu no Zemes līdz Saulei.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =PillarCoral.jpg
| att_nosaukums =[[Pīlārkorallis]] (''Dendrogyra cylindricus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Cnidaria
| tips_lv =Dzēlējzarndobumaiņi
| klase =Anthozoa
| klase_lv =Koraļļpolipi
}}
'''Koraļļi''' ir jūrā dzīvojoši [[bezmugurkaulnieki]], kas pieder pie [[Dzēlējzarndobumaiņi|dzēlējzarndobumaiņu]] (''Cnidaria'') [[koraļļpolipi|koraļļpolipu klases]] (''Anthozoa''). Tie ir mīksti dzīvnieki - polipi, kuru ķermeņus ietver pārkaļķojusies čaula. Koraļļi augot veido dažādas formas - vēdekļus, bumbas, kolonnas vai kokus. Tie parasti aug blīvās kolonijās, kas sastāv no daudziem ģenētiski identiskiem [[polipi]]em. Dažas no koraļļu koloniju sugām veido [[koraļļu rifs|koraļļu rifus]], kas savukārt dod patvērumu daudziem silto jūru iemītniekiem.

sentences:
{{Karoga infokaste
| Name = Mali
| Article =
| Type = Valsts karogs
| Image = Flag of Mali.svg
| Nickname =
| Morenicks =
| Use = 111000
| Symbol =
| Proportion = 2:3
| Adoption = [[1961]]. gada [[1. marts]]
| Design =
| Designer =
}}
'''Mali karogs''' ir viens no [[Mali]] nacionālajiem simboliem.

sentences:
uzbūve un izmēri]]
'''Atoma rādiuss''' ir lielums, kas raksturo vidējos attālumus starp [[atoms|atomu]] attālumu vielā. Pēc [[kvantu mehānika]]s atomam nav stingri nosakāmu robežu, tāpēc atomu [[rādiuss]] ir atkarīgs no ne tikai no pašu atomu izmēriem, bet arī no saites starp atomiem un no vielas [[Agregātstāvoklis|agregātstāvokļa]]. Metālos un kovalentos savienojumos atoma rādiuss ir vienāds ar pusattālumu starp diviem atomiem. Atoma rādiusam ir raksturīgs periodiskums.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

L-DOPA struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 59-92-7
|      ķīmiskā formula = C9H11NO4
|              molmasa = 197,19
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
{{modulācija}}
'''Frekvences modulācija''' (FM) ir modulācijas veids, kuru izmanto radiosakaros. Šeit, modulējošais signāls maina nesēja frekvenci (nobīda to uz augšu un leju proporcionāli savai vērtībai). Šī ir vēsturiski otrā modulācijas metode, kuru lietoja radiosakariem. Frekvences modulācija ir noturīgāka pret traucējumiem, nekā amplitūdas modulācija, jo traucējumi parasti izmaina amplitūdu. Vēl, šeit ir efektīvāka raidītāja jaudas izmantošana, jo tā visu laiku ir 100% no maksimālās. Amplitūdas modulācijāi, raidītāja jauda vidēji bija 50% no maksimālās un mainījās līdz ar signālu.

sentences: Sarakstā ir norādīti [[Satversmes tiesa]]s spriedumu taisīšanas gadi, ja lieta nenonāca līdz spriedumam — sūdzības iesniegšanas laiks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sēra
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Cère
| attēls            = Cère_aval_barrage_de_Saint-Étienne-Cantalès.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Dordoņa (upe)|Dordoņa]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=05 | sāk_plat_s=11 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=02 | sāk_gar_m=43 | sāk_gar_s=36 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=44 | iet_plat_m=54 | iet_plat_s=34 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=01 | iet_gar_m=48 | iet_gar_s=41 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 120,4
| iztekas_augstums  = 1 370
| ietekas_augstums  = 126
| kritums           =
| caurtece          = 26,5
| gada_notece       =
| baseins           = 1 059
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{citas nozīmes|apdzīvotu vietu Stopiņu pagastā|Vālodzes|vālodzes}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Vālodzes
| settlement_type = ciema daļa
| image_skyline = Ulbrokas vidusskola.jpg
| image_caption = Ulbrokas vidusskola
| pushpin_map = Latvia
| pushpin_label_position = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_type2 = Pagasts
| subdivision_name = {{LAT}}
| subdivision_name1 = [[Ropažu novads]]
| subdivision_name2 = [[Stopiņu pagasts]]
| established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2 =
| established_date2 =
| area_total_km2 = 2.0
| area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of = 2015
| population_footnotes = <ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=66383 |title=Informācija par objektu: Vālodzes |accessdate={{dat|2017|01|27||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref>
| population_total = 887
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56
| latm = 56
| lats = 27
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 17
| longs = 10
| longEW = E
| elevation_m = 10
| website = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type = Pasta nodaļa
| postal_code = LV-2130 Ulbroka
| footnotes = <!-- specpiezīmes -->
| subdivision_type3 = Ciems
| subdivision_name3 = [[Ulbroka]]
}}
'''Vālodzes''' ir [[Ulbroka|Ulbrokas]] ciema daļa [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastā]]. Izvietojušās [[Piķurga]]s krastos gar autoceļu [[P5]] 2 km no Ulbrokas centra un 13 km no [[Rīga]]s centra. Gar dienvidu robežu iet slēgtā [[dzelzceļa līnija Rīga—Ērgļi]] (stacija [[Acone (stacija)|Acone]]).

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Konsepsjons
| Nosaukums2       = {{ubl|''Concepción''}}
| Photo            = Concepcion volcano in Nicaragua 2012.jpg
| Paraksts         = Concepción
| Augstums         = 1610
| Relatīvais_augstums = 1579
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.538  |latNS=N
| longd=85.622 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = 2015. gada 14. oktobris
}}

sentences:
[[Kategorija:Negadījumi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc miršanas cēloņa]]

sentences: '''Boulings''' (no {{val|en|bowling}} — 'ripināšana') ir [[sporta veids]], kurā spēlētājs [[ķegļi|ķegļu]] virzienā ripina vai met boulinga bumbu celiņā. [[Spēle|Spēlē]] uzvar tas spēlētājs, kurš gūst visvairāk punktu, ko var iegūt, nogāžot ķegļus. Ir dažādi punktu iegūšanas veidi, par kuriem ir atšķirīgs punktu skaits. [[Straiks]] tiek iegūts tad, kad ar pirmo bumbas metienu tiek nogāzti visi ķegļi, bet ''spare'' — kad ar otro bumbas metienu tiek nogāzti visi atlikušie ķegļi. Maksimālais iegūstamais punktu skaits ir 300, ko spēlētājs saņem veicot 12 straikus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.banwellbowlsclub.com/history.html|title=History of Bowls|publisher=|accessdate=24 January 2016}}</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Jalovecs
| Photo                = Jalovec_northside_MC.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             = Jalovecs no ziemeļu puses
| karte                = Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.416667|latNS=N
| longd=13.683333|longEW=E
| Augstums         = 2645
| Relatīvais_augstums  = 511
| Atrašanās vieta  = {{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Jūlija Alpi]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
{{atsauces+}}
'''Džagī Vāsudevs''' (''[[Hindu valoda|hindu]]:'' जग्गी वासुदेव) (dzimis 1957. gada 5. septembrī), bieži dēvē vienkārši par '''Sadguru''' (''[[Angļu valoda|angļu]]:'' Sadhguru), ir indiešu [[jogs]], [[Misticisms|mistiķis]] un autors. Viņš nodibināja [[Fonds Iša|Išas fondu]], bezpeļņas organizāciju, kas māca [[joga]]s programmas ASV, Anglijā, Libānā, Singapūrā un Austrālijā, ieskaitot Indiju, un ir iesaistītsa sociālajās iniciatīvās, izglītībā un vides iniciatīvās. Viņa grāmatas ir parādījušās “[[The New York Times]]” labāko [[Bestsellers|bestselleru]] sarakstā vairākās kategorijās, piemēram, “Veselība”, “Reliģija, garīgums un ticība” un “Padomi, iespējas un dažādi”. Džagī Vāsudevs ir sniedzis runas tādās vietās, kā [[ANO galvenā mītne|ANO galvenajā mītnē]], [[Pasaules Ekonomikas forums|Pasaules Ekonomikas forumā]], kā arī izglītības iestādēs un tehnoloģiju uzņēmumos. Indijas valdība 2017. gadā piešķīra [[Padma Vibhūšans|Padma Vibhūšana]] civilo apbalvojumu, atzīstot viņa ieguldījumu garīgajā jomā.

sentences:
{{Tauta
| tauta = Ebreji
| native_name = יְהוּדִים ''(Yehudim)''
| image =
| image_caption = Ebreji visā pasaulē (2021)
| population = 15,1 miljons
| valoda = [[ivrits]], [[angļu valoda|angļu]], [[franču valoda|franču ]], [[krievu valoda|krievu]], [[spāņu valoda|spāņu]], vēsturiski arī [[jidišs]], [[ladino]] u.c.
| reliģija = [[jūdaisms]]
| related-c = [[arābi]], [[asīrieši]], [[samarieši]]
| flag =
| flag_caption = [[Dāvida zvaigzne]], ebreju tautas simbols
| grupas = [[aškenazi]], [[karaīmi]], [[sefardi]] u.c.
}}'''Ebreji''' ({{val|he|יהודים}}) ir [[Semītu valodas|semītu]] grupas tauta, kuras izcelsme ir [[Tuvie Austrumi]]. Mūsdienās bieži tiek uzskatīti ne tik daudz par konkrētas etniskas grupas pārstāvjiem, kā par no [[izraēļi]]em cēlušos [[jūdaisms|jūdaisma]] piekritēju pēcnācējiem, kā arī tiem, kas šo reliģiju pieņēmuši brīvprātīgi. Līdz [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] beigām ebreji [[Latvija|Latvijā]] parasti tika dēvēti par '''žīdiem''', apzīmējums ebreji tika lietots retāk.<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/viedokli/293921-leo_dribins_ebreji_negaida_greksudzi Aigars Dāboliņš. Ebreji negaida grēksūdzi (Intervija ar vēstures profesoru Leo Dribinu). Republika.lv, Nr.46, 2006]</ref> Pēc Otrā pasaules kara tiek lietots vārds "ebrejs", jo "žīds" tika negatīvi izmantots nacistu [[antisemītisms|antisemītiskajā]] propagandā un [[Holokausts|Holokaustā]]. Vienlaikus, ņemot vērā, ka līdz ar [[Padomju Savienība|PSRS]] okupāciju Latvijā iebrauca ebreji no [[Ukraina]]s, [[Krievija]]s un citām [[Padomju Sociālistiskās Republikas|padomju republikām]], tika pārņemta [[krievu valoda]]s tradīcija izvairīties no vārda ''жид'', kas krievu valodā uzskatāms par netaktisku ebreju apzīmējumu.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas ērģelnieki]].''

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Gruzijā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Gruzijas mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
'''Bors''' var būt:
* [[Bors]] — ķīmiskais elements;
* [[Bors (dievs)|Bors]] ― dievs skandināvu mitoloģijā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geranium palustre - leaves and flower.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium palustre
| suga_lv = Pļavas gandrene
| binomial = Geranium palustre
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Purva gandrene''' (''Geranium palustre'') ir [[Gandrenes|gandreņu ģints]] suga. Tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nevienmērīgi [[Latvija|Latvijā]], kur izplatība samazinās virzienā no austrumu daļas (sastopama bieži) uz rietumdaļu (sastopama reti).

sentences:
{{citas nozīmes|mēnesi|Jūlijs (nozīmju atdalīšana)|Jūlijs}}
{{Mēneši}}
 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Siena jeb liepu mēnesis”]]
'''Jūlijs''' ({{val|la|Julius}}) ir [[gads|gada]] septītais [[mēnesis]]. Jūlijā ir 31 diena. Mēnesis ir nosaukts [[Jūlijs Cēzars|Jūlija Cēzara]] vārdā, jo viņš šajā mēnesī ir dzimis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''liepu''' vai '''siena mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''liepinis'' vai ''šienavimo mėnuo'', bet mūsdienās — ''liepa''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences: '''Konfliktoloģija''' (no [[latīņu valoda|latīņu]]: ''conflictus'' — "sadursme, nesaskaņa" un [[grieķu valoda|grieķu]]: ''λογία'' — "mācība, zināšanas par") — [[zinātne]]s nozare, kuras mērķis ir iegūt zināšanas par nesaskaņu, pretrunu un sadursmju rašanās, veidošanās, attīstības un izbeigšanās likumsakarībām [[daba|dabā]], [[cilvēks|cilvēkā]] un [[sabiedrība|sabiedrībā]].

sentences: '''Maize''' ir karstumā apstrādāts [[pārtika]]s produkts, ko gatavo no [[milti]]em un [[ūdens]], parasti pievienojot arī [[sāls|sāli]] un [[raugs|raugu]]. Maize dažādās formās jau no agrīniem laikiem ir bijusi viens no nozīmīgākajiem pārtikas produktiem. [[Maiznieks|Maiznieka]] arods ir viens no vecākajiem amatiem pasaulē.<ref name="Botham">[http://www.botham.co.uk/bread/history1.htm HISTORY OF BREAD] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100127095815/http://www.botham.co.uk/bread/history1.htm |date={{dat|2010|01|27||bez}} }} Botham’s Educational Pages</ref> Viena no pasaulē izplatītākajām maizēm ir [[baltmaize]], kuras galvenā sastāvdaļa ir [[kvieši|kviešu]] milti. [[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], [[Vācija|Vācijā]] un [[Skandināvija|Skandināvijā]] izplatīta ir arī [[rudzu maize]]. [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]] līdz [[Otrais pasaules karš|Otrajam pasaules karam]] maize [[uzturs|uzturā]] tika lietota ļoti reti, jo tur pamatēdiens vienmēr ir bijuši [[rīsi]]. Piemēram, [[Japāna|Japānā]] maizes rūpniecība sāka attīstīties tikai pēc kara.

sentences:
{| class="wikitable" style="float: right; margin-left: 1em; text-align: center;"
|-
|{{math|...}} (Atkārtojas zilā krāsā
iekrāsotie rezultāti)
|-
|{{math|1=''i''−3 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''−2 = −1}}
|-
|{{math|1=''i''−1 = −''i''}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''0 = 1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''1 = i}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''2 = −1}}
|-
|style="background-color:#cedff2;" | {{math|1=''i''3 = −i}}
|-
|{{math|1=''i''4 = 1}}
|-
|{{math|1=''i''5 = ''i''}}
|-
|{{math|1=''i''6 = −1}}
|}
'''Imaginārs skaitlis''' (no {{val|la|imāginārius}} — 'attēlu, iedomu') ir [[komplekss skaitlis]], kas sastāv no [[reāls skaitlis|reāla skaitļa]] un [[Imaginārā vienība|imaginārās vienības]] ''i'' reizinājuma. Imagināro skaitli apzīmē ar '''b''i'''''. Imaginārā skaitļa [[kvadrāts (algebra)|kvadrāts]] ir [[negatīvs skaitlis]].

sentences: '''Latvijas Entomoloģijas biedrība''' ('''LEB''') ir sabiedriska organizācija, kas apvieno [[kukaiņi|kukaiņu]] pētīšanas entuziastus [[Latvija|Latvijā]]. [[Entomoloģija]]s biedrības biedri ir gan dažādu Latvijas un ārzemju zinātnisko iestāžu darbinieki, gan arī amatieri, kuriem kukaiņu izpēte ir [[vaļasprieks]].

sentences: '''Valka''' ({{val|de|Walk}}) bija [[Livonija]]s, vēlāk [[Vidzemes guberņa]]s [[Valkas apriņķis|Valkas apriņķa]] pilsēta, kas 1920. gadā pēc [[Latvijas—Igaunijas robeža|robežas]] novilkšanas 1920. gadā sadalīta divās pilsētās — [[Valka|Valkā]] ([[Latvija|Latvijā]]) un [[Valga|Valgā]] ([[Igaunija|Igaunijā]]).

sentences:
{{islāms}}
'''Hādžs'''<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/h%C4%81d%C5%BEs/lv | title= Hādžs | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2019. gada 12. jūlijā}}</ref> ({{val-ar|حج}}, ''ḥajj'', {{izrunā|ħad͡ʒd͡ʒ}}) [[islāms|islāmā]] ir ikgadējs [[svētceļojums]] uz svēto pilsētu [[Meka|Meku]], [[Saūda Arābija|Saūda Arābijā]], vai arī uz [[Medīna|Medīnu]], [[Muhameds|Muhameda]] kapa vietu.<ref name="EV">{{grāmatas atsauce | title= Enciklopēdiskā vārdnīca | author= | isbn= 5899600225 | publisher= Latvijas Enciklopēdiju redakcija | location= Rīga | year= 1991 | page= 230}}</ref> Neatkarīgi no dzimuma, ikvienam [[musulmaņi|musulmanim]] vismaz vienu reizi dzīvē ir jādodas šajā svētceļojumā. Ja līdzekļi neļauj to paveikt, tad hādžā var doties konkrēta ticīgā “vietnieks”.<ref name="reliģijas jēdzieni">{{Grāmatas atsauce | title= Mistikas un reliģijas jēdzieni (skaidrojošā vārdnīca) | publisher= Avots | location= Rīga | isbn= 9984-757-69-2 | year= 2006 | page= 131}}</ref> Hādžs ir piektais un pēdējais no [[islāma pieci pīlāri|islāma pīlāriem]]. Hādžs sākas [[islāma kalendārs|islāma kalendāra]] pēdējā mēneša [[du al-hidžā]] 7. dienā un noslēdzas 12. dienā. Hādža laikā svinīgākais un centrālais notikums ir stāvēšana [[Arafats|Arafata]] kalnā, simbolizē stāšanos [[Allāhs|Allāha]] priekšā,<ref name="reliģijas jēdzieni"/> notiek mēneša 9. dienā. Svētki noslēdzas ar [[Upurēšanas svētki]]em (''ʿĪd al-Aḍḥā''). Musulmaņi, kuri ir veikuši hādžu, iegūst titulu [[hādžī]].<ref name="EV"/>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anna Grēviņa
|         vārds_orig =
|             attēls = Anna Grēviņa.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 7
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = [[Katrīnas skola]], [[Viļķenes pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1979
|          m_mēnesis = 1
|            m_diena = 27
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latviete]]
|            dzimums = S
|             vecāki = [[Kārlis Dēķens]]
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Valdis Grēviņš]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|title=Anna Grēviņa|publisher=Viļķenes pagasts|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150321191737/http://vilkene.lv/vilkenes-pagasts/novadnieki/|archivedate={{dat|2015|03|21||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.limbazubiblioteka.lv/lv/ms/novadpetnieciba/novadnieku_enciklopedija/grevina_anna/&a=10|title=Grēviņa Anna|publisher=Limbažu Galvenā bibliotēka|accessdate={{dat|2016|3|16||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Tulkotāja, dziedātāja, teātra kritiķe
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Anna Grēviņa''' (dzimusi '''Dēķēna''' {{dat|1892|7|13}}, mirusi {{dat|1979|1|27}}) bija [[latvieši|latviešu]] tulkotāja, dziedātāja un teātra kritiķe.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Praktikanti
| attēls                   =  The-internship-poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Internship''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Šons Levi]]
| producents               =
* [[Vinss Vons]]
* Šons Levi
| scenārija autors         =
* Vinss Vons
* [[Džareds Sterns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* Vinss Vons
* [[Rouza Bairna]]
* [[Makss Mingella]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Wild West Picture Show Productions]]''
* ''[[TSG Entertainment]]''
* ''[[21 Laps Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|6|7|}}
| ilgums                   = 119 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/internship-2013|title=The Internship|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 27, 2019|archive-date={{dat|2019|06|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190627164800/https://bbfc.co.uk/releases/internship-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|58 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=internship.htm|title=The Internship|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 27, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|93,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Praktikanti"''' ({{val|en|The Internship}}) ir 2013. gada komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Šons Levi]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Vinss Vons]] (viņš arī viens no producentiem un scenārija autoriem), [[Rouza Bairna]] un [[Makss Mingella]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|6|7||bez}}.

sentences: '''Vasalis''' ({{val-la|vassallus}}) [[viduslaiki|viduslaiku]] Eiropā bija [[feodālisms|feodālis]], kas bija atkarīgs no otra, lielāka feodāļa — [[snjors|senjora]].

sentences: '''Sfēriskā ģeometrija''' ir [[ģeometrija]] uz [[sfēra]]s virsmas. Lai gan sfēras virsma ir divdimensionāla, sfēriskā ģeometrija atšķiras no [[planimetrija]]s ([[Eiklīda ģeometrija]]s divās dimensijās), jo sfēras virsma ir izliekta nevis plakana. Tā atšķiras arī no [[stereometrija]]s (Eiklīda ģeometrijas trijās dimensijās), jo sfēriskajā ģeometrijā tiek pieņemts, ka ārpus sfēras virsmas nekas cits neeksistē. Neskatoties uz to, bieži vien tiek pieņemts, ka sfēra atrodas trīsdimensiju telpā, lai varētu izmantot dažādas trīsdimensionālas palīgkonstrukcijas.

sentences:
[[Kategorija:Muzeji]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc temata]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Baalšemtovs
|     vārds_orig = בעל שם טוב
|         attēls = Baal Shem of London.png
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1698
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Okopi (''Окопи''), [[Žečpospolita]]
([[Borščivas rajons]], [[Ternopiļas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1760
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Medžibiža (''Меджибіж''), [[Žečpospolita]]
([[Letičivas rajons]], [[Hmeļnickas apgabals]], {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rabīns, mistiķis, garīgais vadītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Besht Signature.jpg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Herberts Heinrihs fon Blankenhāgens''' ({{val|de|Herbert Heinrich von Blanckenhagen}}; 1892—1985) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] rakstnieks un sabiedriskais darbinieks.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Piena dziedzeris''' ir sieviešu dzimuma [[Zīdītājs|zīdītāju]] orgāns, kas veido [[Piens|pienu]], ar ko barot jaundzimušos. Piena dziedzeri atrodas [[Krūts|krūtīs]]. Govīm, kazām, briežiem un citiem dzīvniekiem piena dziedzeri atrodas tesmeņos.

sentences: '''Relāciju datubāzu pārvaldības sistēma (RDBVS)''' ir [[datubāzu pārvaldības sistēma]] (DBVS), kuras pamatā ir [[relāciju modelis]], kuru ieviesa [[Edgars Kods]]. Populārāko komerciālo un atvērtā koda [[Datubāze|datubāzu]] pamatā pašlaik izmanto relāciju datubāzes modeli.

sentences:
{{Coord|36|21|51|N|094|12|59|W|display=title}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = Wal-Mart Stores, Inc.
| logo =
| caption =
| type = Publiska
| traded_as =
| foundation = 1962
| founder = [[Sems Voltons]]
| location = {{vieta|ASV|Ārkanzasa|Bentonvila}}
| locations = 11047(2013)
| area_served = {{flaga}} Visa pasaule
| key_people =
| industry = [[Mazumtirdzniecība]]
| revenue = {{nowrap|{{increase}} [[ASV dolārs|US$]] 469,162 miljardi (2013)}}
| operating_income = {{increase}} US$ {{0|0}}27,801 miljardi (2013)
| net_income = {{increase}} US$ {{0|0}}16,999 miljardi (2013)
| assets = {{increase}} US$ 203,105 miljardi (2013)
| equity = {{increase}} US$ {{0|0}}76,343 miljardi (2013)
| num_employees = ap 2,2 miljoni (2013)
| divisions = [[Walmart Canada]]
| subsid = [[Walmex]]
[[Asda]]
[[Sam's Club]]
[[Seiyu Group]]
| homepage = {{URL|http://www.walmartstores.com/}}
{{URL|http://www.walmart.com/}}
}}
'''Wal-Mart Stores, Inc.''' ir publisks [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mazumtirdzniecības veikalu tīkls. Pēc ''[[Forbes]]'' datiem tā ir 18. lielākā publiskā akciju sabiedrība pasaulē. Tāpat tā ir lielākā akciju sabiedrība pēc ieņēmumiem. Tas ir lielākais privātais darba devējs pasaulē ar vairāk nekā 2 miljoniem darbinieku un lielākais uzņēmums pasaulē.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds = Alfrēds Vaitheds
|          vārds_orig =
|              attēls = Alfred North Whitehead.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1861
|          dz_mēnesis =2
|            dz_diena =15
|            dz_vieta =[[Ramsgeita]], [[Kenta]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =30
|             m_vieta =[[Keimbridža]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|           pilsonība ={{GBR}}
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|               skola =[[procesa filozofija]]
|           intereses =[[metafizika]], [[matemātika]]
|              idejas =[[procesa filozofija]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =[[Bērtrands Rasels]]
|          ietekme_no =[[Imanuels Kants]], [[Anrī Bergsons]]
|          ietekmējis =[[analītiskā filozofija]], [[Bērtrands Raselss]]
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = CBERS-3
| Nosaukums_orig         = ''Ziyuan I-03''
| Attēls                 = CBERS line draw.jpeg
| Attēla_izmērs          = 240px
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[CBERS]]''/''[[Ziyuan]]''
| KA_veids               = Zemes novērošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''Phoenix-Eye-1''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = Pavadoņu datu un pielietojuma resursu centrs, {{CHN}}
''[[Instituto Nacional de Pesquisas Espaciais|INPE]]'', {{BRA}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[Ķīnas kosmosa tehnoloģiju akadēmija]], {{CHN}}
| Starta_gads            = 2013
| Starts                 = {{dat|2013|12|9|SK}} 03:26 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 4B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Taijuaņas pavadoņu palaišanas centrs|Taijuaņa]]
| Starta_laukums         =
| Starta_valsts          = {{CHN}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2013
| Beigu_datums           = {{dat|2013|12|9|SK}}
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             = 1980 kg
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = [[Saules baterijas]]
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       =
| Centr_ķermenis         =
| Centr_ķermenis_parādīt =
| Orbītas_veids          =
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Ziyuan 1-02C]]''
(''CBERS 02C'')
| KA_nāk                 = ''[[CBERS-4]]''
(''Ziyuan 1-04'')
}}
'''''CBERS-3''''' jeb '''''Ziyuan I-03''''' bija [[Ķīna]]s un [[Brazīlija]]s kopējās Zemes tālizpētes programmas ''[[CBERS]]'' pavadonis, kurš zaudēts nesējraķetes avārijā 2013. gada decembrī. To bija paredzēts ievadīt solārsinhronā orbītā.

sentences: '''''ISO/IEC 9126''''' ir [[Starptautiskā standartu organizācija]]s un [[Starptautiskā elektrotehniskā komisija]]s standarts, kas nosaka [[programmatūra]]s kvalitātes prasības. 2011. gadā tas ir aizstāts ar ''ISO/IEC 25010:2011'', standartam pievienojot "drošību" un "savienojamību" kā galvenos raksturlielumus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanā upe
| operators =
| attēls = Red River (1948) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vesterns, drāma
| režisors = [[Hauards Hokss]]
| producents = Hauards Hoks
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džons Veins]]
* [[Montgomerijs Klifts]]
* [[Volters Brenans]]
* [[Džoana Drū]]
| mūzika = [[Dmitrijs Tjomkins]]
| oriģinālnos = ''Red River''
| studija = ''Monterey Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|8|26}}
| ilgums = 127 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanā upe"''' ({{Val|en|Red River}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Vesterns|vesterna]] filma, kuras režisors un producents ir [[Hauards Hokss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džons Veins]], [[Montgomerijs Klifts]] un [[Volters Brenans]].

sentences: '''Eksistenciālisms''' (no {{val|la|existentia}} — 'pastāvēšana') ir [[filozofija|filozofisks]] domāšanas virziens, kur galvenā uzmanība tiek veltīta tam, kā [[cilvēks]] kaut ko izlemj pasaulē, kuru nevar ar [[prāts|prātu]] izprast.<ref name="skaidrojums">{{Lv ikona}} {{Tīmekļa atsauce | url= http://www.tezaurs.lv/sv/ | title= Eksistenciālisms | publisher= Tezaurs.lv | accessdate= 2010-07-31 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20100826111914/http://www.tezaurs.lv//sv// | archivedate= 2010-08-26 }}</ref> Pievēršas tādām problēmām kā cilvēka [[eksistence]]s jēgai, viņa attiecībām ar [[dzīve|dzīvi]] un [[nāve|nāvi]], [[gribas brīvība]]i, [[determinisms|determinismam]] un citām lietām.<ref name="skaidrojums" /> Nereti par eksistenciālisma filozofijas aizsācēju tiek uzskatīts dāņu filozofs [[Sērens Kirkegors]]. Vēl ievērojami eksistenciālisma filozofi ir [[Žans Pols Sartrs]], [[Simona de Bovuāra]], [[Albērs Kamī]] un [[Gabriels Marsels]] (''Gabriel Marcel'').

sentences:
{{ezera infokaste
|           ezers = Uvsnūrs
|          attēls = Uvs-noor.jpg
|        paraksts = Uvsnūra ainava
|           karte = Uvs-Nuur Hollow, Mongolia, Russia, Landsat-7.jpg
| kartes_paraksts = Uvsnūra satelītattēls
|             map = Mongolija#Krievija#Tiva
| plat_d=50 | plat_m=20 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=92 | gar_m=40 | gar_s= | gar_EW=E
|           vieta = {{RUS}}
{{MNG}}
|         platība = 3350
|          garums = 85
|         platums = 80
|     Vid_dziļums = 6
|     Max_dziļums = 10
|         tilpums =
|    augstums_vjl = 753
|          izteka = beznoteces
|         baseins =
|         valstis = [[Krievija]]
[[Mongolija]]
|           salas =
|        pilsētas =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Uvsnūra baseins
|        designation1_type = Daba
|    designation1_criteria = ix, x
|        designation1_date = 2003 (27. sesija)
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/369rev 369rev]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{RUS}}, {{MNG}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Āzija un Okeānija
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Lībknehts
|          vārds_orig = ''Karl Liebknecht''
|              attēls = KLiebknecht.jpg
|          att_izmērs = 250px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1871
|          dz_mēnesis = 08
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = [[Leipciga]], [[Vācijas Impērija]]<br />(mūsdienās {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1919
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 15
|             m_vieta = [[Berlīne]], {{GER}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|        nodarbošanās = [[politika|politiķis]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Konstantīns Ludvigs Plāters
|     vārds_orig = ''Konstanty Ludwik Plater''
|         attēls = Konstanty Ludwik Plater.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Konstantīns Ludvigs Plāters (''Filippo Castaldi'', ap 1760-1762)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1722
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Krāslava]], [[Polockas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Jans Ludvigs Plāters]]; Rozālija, dzimusi Bžostovska
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Augusta, dzimusi Ogiņska
|          bērni = [[Juzefs Vincents Plāters|Juzefs Vincents]], Antonijs Tadeušs, Jans Mihals, Anna Jadviga, Rozālija Honorāta, Marija, [[Kazimirs Konstantīns Plāters|Kazimirs Konstantīns]], [[Augusts Hieronīms Hiacints Plāters|Augusts Hieronīms Hiacints]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Ogļūdeņraži''' ir [[organiskā viela|organiski savienojumi]], kas satur tikai [[ogleklis|oglekli]] un [[ūdeņradis|ūdeņradi]]. Ogļūdeņraži parasti ir nepolāras, ūdenī nešķīstošas vielas. To [[viela|agregātstāvoklis]] [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir atkarīgs no [[molmasa|molekulmasas]]. Ogļūdeņraži ar 4-5 oglekļa atomiem molekulā ir [[gāze]]s, 4-5 līdz ~20 oglekļa atomiem molekulā ir [[šķidrums|šķidrumi]], un, ja ir vairāk oglekļa atomu, tad tie ir cietas vielas.
Ogļūdeņražus iedala [[piesātinātie ogļūdeņraži|piesātinātajos]] (kur visi oglekļa atomi ir ''sp3'' [[Orbitāļu hibridizācija|hibridizācijā]]) un [[nepiesātinātie ogļūdeņraži|nepiesātinātajos]] (kur daļa vai visi oglekļa atomi ir ''sp2'' vai ''sp'' hibridizācijā).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Patellina corrugata.jpg
|     att_nosaukums= Patellinīda ''[[Patellina corrugata]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv = Tubotalamejas
|            kārta = Spirillinida
|         kārta_lv = Spirillinīdas
|       apakškārta = Spirillinina
|    apakškārta_lv = Spirillinīnas
|           dzimta = Patellinidae
|        dzimta_lv = Patellinīdas
|         binomial = Patellinidae <small>Rhumbler, 1906</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Hergottellinae}}
* {{TaksoSaite|Patellininae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Patellinīdas''' (''Patellinidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta. Dzimtas izveidošana tiek piedēvēta vācu biologam [[Ludvigs Ramblers|Ludvigam Rambleram]] ar 1906. gadu (''nom. transl. ex subfamily Patellininae''), taču faktiski to izveidoja padomju paleontoloģes [[Tatjana Gorbačika]] un [[Valentīna Mancurova]] 1980. gadā.<ref>Т.Н. Горбачик, В.Н. Манцурова, О систематическом положении, ранге и объёме спириллинид (фораминиферы), ''Материалы VIII микропалеонтологического совещания "Систематика и морфология микроорганизмов" 21-24 октября 1980 года.'', Изд. "ЭЛМ", Баку, 1980. 36-37. lpp.</ref> Patellinīdas dzīvo no [[Krīts (periods)|krīta perioda]] ([[Aptas laikmets]]) līdz mūsdienām.

sentences:
{{Infokaste+}}
.]]
'''Eliazārs ben Jūda ben Kalonimus no Vormsas''' ({{val|he|אלעזר מוורמס}}, dzimis ap 1176. gadā [[Mainca|Maincā]], miris 1238. gadā [[Vormsa|Vormsā]]) bija [[Vācija]]s viduslaiku [[hasīdi|hasīdu]] (“dievbijīgo”) skolas pārstāvis, Vormsas rabīns un viens no sava laika izcilākajiem [[Talmūds|Talmūda]] un [[Kabala]]s mācītājiem. Pēc sava slavenākā darba nosaukuma pazīstams arī kā Eliazārs Rokičs (''Elazar Rokeach'').<ref>Moshe Idel. Kabbalah: New Perspectives. Ņuheivena, 1988</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Detective Chinatown 3''
 | oriģinālnos = 唐人街探案 3
 |      attēls = Detective Chinatown 3.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Čens Sičens]]
 |  producents =
 |   scenārijs =
* Čens Sičens
* Vusi Liu
* Nomī Ksu
* Jinins Jans
* Čuns Žans
* Lians Žou
 |     aktieri =
* [[Vans Baokians]]
* [[Liu Haorans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Wanda Media|Wanda Pictures]]''
* ''Beijing Yitong Legend Films''
* ''China Film Co., Ltd.''
 | izplatītājs = ''Wanda Pictures''
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|2|12|Ķīna}}
 |      ilgums = 136 minūtes
 |      valsts = {{CHN}}
 |      valoda = [[mandarīnu valoda|mandarīnu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|117 miljons}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.forbes.com/sites/scottmendelson/2021/02/12/box-office-detective-chinatown-3-tops-avengers-endgame-with-160-million-friday/amp/|title= Box Office: 'Detective Chinatown 3' Tops 'Avengers: Endgame' With $160M Friday |work= Forbes |date= February 12, 2021 |access-date= February 16, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|686,2 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021|title=Detective Chinatown 3 (2021)|website=Entgroup|access-date=March 12, 2021|archive-date={{dat|2021|11|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20211116222545/http://english.entgroup.cn/boxoffice/cn/daily/?date=04%20/29%20/2021}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt10370822/?ref_=bo_se_r_6 |title=Detective Chinatown 3 (2021) |website=[[Box Office Mojo]]|access-date={{dat|2021|12|29||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā = ''[[Detective Chinatown 2]]''
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Detective Chinatown 3''''' ({{val|zh|唐人街探案 3}}) ir 2021. gada Ķīnas [[mistērija (filmu žanrs)|mistērijas]] [[komēdija]]. Filmas režisors un scenārists ir [[Čens Sičens]], galvenajās lomās [[Vans Baokians]] un [[Liu Haorans]]. Šis ir turpinājums 2018. gada filmai ''[[Detective Chinatown 2]]'' un ir trešā daļa ''Detective Chinatown'' filmu sērijā. Filmas pirmizrāde Ķīnā notika {{dat|2021|2|12||bez}}.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļmagindanao
| official_name = ''Maguindanao del Norte''
| image_skyline = Matanog Poblacion.jpg
| imagesize =
| image_caption = Iela Matanogā
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Maguindanao del Norte in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 2023
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3988.82
| population_total = 926037
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm = 08 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 16 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Datuodinsinsuata]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 12
| p1 = '''12 municipalitātes'''
| p2 =
| p3 =
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[magindanaji]], [[iranuni]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-MGN
| website                  =
}}
'''Ziemeļmagindanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Maguindanao del Norte}}, {{val|en|Province of Maguindanao del Norte}}, {{val|mdh|Dairat nu Utara Magindanaw}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 12 municipalitātēs un sīkāk 249 barangajās. Provinces galvaspilsēta ir [[Datuodinsinsuata]]. [[Kotabato]] neatkarīgā pilsēta politiski un adinistratīvi provincē neietilpst, bet dažkārt tiek tai pieskaitīta ģeogrāfiski un statistiski. Lielākā daļa provinces iedzīvotāju ir [[magindanaji]] un [[iranuni]], pēc konfesionālās piederības vairākums ir [[musulmaņi]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Elfrīde Jelineka
|         vārds_orig = ''Elfriede Jelinek''
|             attēls = Elfriede jelinek 2004 small.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Elfrīde Jelineka 2004. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1946
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Austrija|Štīrija|Mircušlāga}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Austriete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[Vācu valoda|Vācu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Die Klavierspielerin'', ''Lust'', ''Greed''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (2004)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Elfrīde Jelineka''' (''Elfriede Jelinek''; dzimusi {{dat|1946|10|20}}) ir austriešu dramaturģe un rakstniece.

sentences: '''Paralēlskaldnis''' ir [[heksaedrs|heksaedra]] paveids, kuram ir sešas [[skaldne]]s, kas ir pa pāriem paralēlas. Paralēlskaldni var uzskatīt arī par [[paralelograms|paralelograma]] [[prizma|prizmu]]. Izplatītākie ir taisnstūra paralēlskaldņi, kuru skaldnes ir taisnstūri, kas savstarpēji krustojoties veido taisnus [[leņķis|leņķus]]. Taisnstūra paralēlskaldnim, tāpat kā [[kubs|kubam]], ir 6 skaldnes, 12 šķautnes un 8 virsotnes.

sentences:
{{Infobox bone
| Name        = Smadzeņu kapsula
| Latin       = Neurocranium
| Image       =
| Caption     =
| Image2      = Neurocranium - animation02.gif
| Caption2    = Astoņi neirokrānija kauli.</br>(Viscerālie kauli attēloti puscaurspīdīgi.)
{{Legend|#FFFF00|Dzeltens: [[pieres kauls]] (1)}}
{{Legend|#1E90FF|Zils: [[paura kauls|paura kauli]] (2)}}
{{Legend|#9932CC|Lillā: [[spārnkauls]] (1)}}
{{Legend|#B8860B|Brūns: [[deniņu kauls|deniņu kauli]] (2)}}
{{Legend|#008000|Zaļš: [[pakauša kauls]] (1)}}
{{Legend|#FF0000|Sarkans: [[sietiņkauls]] (1)}}
}}
'''Smadzeņu kapsula''' ({{val|la|neurocranium}}) (arī '''smadzeņdaļa''', '''neirokrānijs''') ir [[Galvaskauss|galvaskausa]] daļa, kas aptver [[smadzenes]] un sargā tās no fiziskas iedarbības, kā arī fiksē [[Maņu orgānu sistēma|maņu orgānus]] ([[oža]]s, [[redze]]s, [[dzirde]]s receptorus). Smadzeņu kapsula, būdama ass skeleta turpinājums, balsta visu galvas daļu un fiksē galvaskausa [[Viscerālais nodalījums|viscerālo nodalījumu]]. Bez tam dažiem [[dzīvnieki]]em tā papildus var pildīt arī [[ragi|ragu]] balsta funkciju.

sentences: '''Liesas slimības''' ir dažādi iedzimti vai iegūti [[liesa]]s darbības traucējumi, [[slimība]]s vai [[anomālija]]s. Slikti funkcionējošas liesas dēļ var rasties smagākas slimību formas, piemēram, var rasties smagas [[anēmija]]s forma [[hemolītiskā anēmija|hemolītiskās anēmijas]] gadījumā. Liesu var pārbaudīt ar objektīvām metodēm — palpējot, auskultējot un perkutējot.

sentences: '''Gucuļi''' vai '''huculi''' ({{val|uk|Гуцули}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] etniska grupa,<ref>{{PZT|240|Guculi}}</ref> kas apdzīvo [[Ukraina]]s un [[Rumānija]]s pierobežu reģionus, uzskatāma par [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas īpašu apakšgrupu. Nosaukums pirmo reizi minēts 1816. gadā, kā apkārtējo iedzīvotāju izmantots vārds. Iespējamo gucuļu izcelsmi saista ar baltajiem horvātiem vai uličiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Alberts Paiks
|     vārds_orig =''Albert Pike''
|         attēls =Albert Pike - Brady-Handy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =1809
|     dz_mēnesis =12
|       dz_diena =29
|       dz_vieta =[[Bostona]], [[Masačūsetsa]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =1891
|      m_mēnesis =4
|        m_diena =2
|        m_vieta =[[Vašingtona]], {{USA}}
|   nodarbošanās =advokāts, ģenerālis, rakstnieks, brīvmūrnieks
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1952 Winter Olympics|1952. gada Ziemas Olimpiskās spēles}}

sentences: '''Katarse''' ({{val-grc|Κάθαρσις, katharsis}} — 'šķīstīšanās', 'attīrīšanās') ir jēdziens, ko lieto visbiežāk [[māksla|mākslā]] un [[filozofija|filozofijā]]. Ar to apzīmē mākslas estētisko iedarbību uz cilvēku. Katarse ir attīrīšanās caur līdzpārdzīvojumu.

sentences: '''Eigēnika''' jeb '''eigenētika''' ({{val|el|ευγενες}} no ''eu'' — 'labi' un ''gennaô'' — 'dzimt') ir mācība par iedzimtības likumu izmantošanu cilvēka bioloģisko īpašību uzlabošanā, par pamatu ņemot [[selekcija]]s principus.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://vesture.eu/index.php/Eig%C4%93nika|title=Eigēnika - Vēsture|website=vesture.eu}}</ref> Tā kā vairākas [[nacisms|nacistiskās]] Vācijas represīvās programmas tika pamatotas ar eigēnikas atziņām, pēc [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] attieksme pret eigēniku ir pretrunīga.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ārlavas pagasts
| karte             = Valdemārpils_lauku_teritorija_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Ārlavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Ārlavas pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Valdemārpils
| platība           = 134,5
| iedzīvotāji       = 935<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 935 / 134.5 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.valdemarpils.lv
| nos_vācu          = Erwahlen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Эрваленская
| ref_krievu        =
}}
'''Ārlavas pagasts''' ir viena no [[Talsu novads|Talsu novada]] administratīvajām teritorijām. No visām pusēm iekļauj [[Valdemārpils]] pilsētu un robežojas arī ar sava novada [[Lubes pagasts|Lubes]], [[Īves pagasts|Īves]], [[Valdgales pagasts|Valdgales]], [[Laidzes pagasts|Laidzes]], [[Rojas pagasts|Rojas]] un [[Vandzenes pagasts|Vandzenes]] pagastiem.

sentences:
{| class="infobox vcard" style="width:275px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Redvudas nacionālais parks
''Redwood National Park''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
{{Image label begin
| image = US Locator Blank.svg
| width = 275px
| float=none}}
{{Image label|x=-10.0|y=-66.0|scale=-1|text=}}
{{Image label end}}Redvudas nacionālā parka atrašanās vieta
ASV teritorijā norādīta ar sarkano punktu
|-
| width=40% | '''Dibināts''' || {{dat|1968|1|1}}
|-
| '''Atrašānās vieta''' || {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Kalifornija]]s štats
|-
| '''Tuvākā pilsēta''' || [[Krescenta]]
|-
| '''Platība''' || 534,12 [[kvadrātkilometrs|km²]]
|-
| '''Apmeklētāji''' || 391 282 gadā (2004. gadā)
|}
{{infokaste+}}
'''Redvudas nacionālais parks''' ({{val|en|Redwood National Park}}) atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]] pie [[Kalifornija]]s ziemeļu krasta. Parka teritorijas kopējā platība ir 534,12 [[kvadrātkilometrs|km²]]. Tā teritorija plešas divos Kalifornijas apgabalos: [[Delnortes apgabals|Delnortes]] un [[Humbolta apgabals|Humbolta]].
Tuvākā pilsēta ir ''Krescen''. Parku klāj Sarkano sekvoju koku mežs. Jūras un zemes dzīve ir tikpat ievērojama, it īpaši jūras lauvas, kailie ērgļi un Kalifornijas apdraudētie brūnie pelikāni.
1850. gados Redvudas mežs aptvēra vairāk nekā 2 000 000 akrus (8100 km²) Kalifornijas piekrastē. Ziemeļu daļā sākotnēji dzīvoja indiāņi. Redvudas nacionālais parks tika izveidots 1968. gadā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Edgars Kods
|     vārds_orig = ''Edgar F. Codd''
|         attēls = Edgar F Codd.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1923
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Portlendas sala]], [[Dorseta]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Aventura]], [[Florida]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]], [[IBM]]
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]], [[Mičiganas Universitāte]]
|        zinātne = [[datorzinātne]]
|    pasniedzēji = [[Džons Henrijs Hollands]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[relācija (datubāze)|relācija]], [[OLAP]]
|    apbalvojumi = [[Tjūringa balva]] (1981)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Liktenis''' ir pārdabisks spēks, kas uztverts kā nemainīti un noteikti pasākumi; nākotne, ko nosaka šis pārdabiskais spēks indivīdam, grupai vai cilvēku masām kopumā.<ref>Ilustrētā angļu valodas vārdnīca = Oxford Illustrated Dictionary / red. D.Strelēvica ; tulk. no angļu val. I.Bērziņa. - 2., atj. un pap. izd. - Rīga : Zvaigzne ABC, [2009]. - 1008 lpp. : il. - (DK Oxford). - Oriģ. nos.: Oxford Illustrated Dictionary. {{ISBN|9789984174464}}.</ref>

sentences:
1910. gada plakātā]]
'''Salome''', Op. 54 ir vācu komponista [[Rihards Štrauss|Riharda Štrausa]] [[opera]]. Štrauss [[librets|libreta]] tapšanā ietekmējās no [[Oskars Vailds|Oskara Vailda]] lugas "[[Salome (luga)|Salome]]". Abiem Salomes darbiem par pamatu ir ņemts bībelisks sižets no [[Marka evaņģēlijs|Marka]] un [[Mateja evaņģēlijs|Mateja evaņģēlija]].

sentences:
(vispazīstamākā hlorīda) kristāli]]
'''Hlorīdi''' ir [[hlors|hlora]] [[binārie savienojumi]] ar [[ķīmiskais elements|elementiem]], kas ir mazāk [[elektronegativitāte|elektronegatīvi]] par to. Šajos savienojumos hloram ir visstabilākā [[oksidēšanas pakāpe]] -1. Hlora savienojumiem ar daudz mazāk elektronegatīviem elementiem, piemēram, [[sārmu metāli]]em, ir raksturīga [[jonu saite]] un [[bāze (ķīmija)|bāziskas]] īpašības ([[magnija hlorīds|MgCl2]], [[KCl]]). Tie ir kristāliskas cietas vielas ar augstu [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] un ir uzskatāmi par hlorūdeņražskābes jeb [[sālsskābe]]s (HCl) [[sāļi]]em. Savukārt hlora savienojumiem ar elementiem, kas tikai nedaudz mazāk elektronegatīvi par to, ir skābas īpašības un to molekulās ir [[kovalentā saite|kovalentās saites]] ([[tetrahlorogleklis]] CCl4, [[fosfora pentahlorīds]] PCl5). Kovalentie hlorīdi ir viegli kūstošas cietas vielas, [[gāze]]s vai [[šķidrums|šķidrumi]] un tos sauc arī par '''hloranhidrīdiem'''. Starpstāvokli ieņem [[amfotēriskums|amfotērie]] hlorīdi, piemēram, [[alumīnija hlorīds]] AlCl3. Lielākā daļa [[metāls|metālu]] hlorīdu labi šķīst ūdenī (nešķīstoši vai mazšķīstoši ir tikai [[AgCl]], [[CuCl]], [[AuCl]], [[TlCl]] un [[svina(II) hlorīds|PbCl2]]).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Evita Ašeradena
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1974
|         dz_mēnesis = 8
|           dz_diena = 6
|           dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Madona|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[latviete]]
|            dzimums = S
|       dzīvesbiedrs = [[Arvils Ašeradens]]
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dramaturģe
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Barbara Juliāna fon Krīdenere
|     vārds_orig = ''Barbara Juliane von Krüdener''
|         attēls = La Baronne Julie Krüdener.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1764
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1824
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Karsubazara, [[Krievijas Impērija]]
(tagad Belogorska, {{UKR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mistiķe, rakstniece
|        dzimums = S
|         vecāki = [[Oto Hermanis fon Fītinghofs-Šēls]], Anna Ulrika fon Miniha
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Antropocēns''' ({{val|el|ἄνθρωπος}}, ''ánthrōpos'' — ‘cilvēks’) ir neoficiāls termins, kuru izmanto, lai raksturotu pašreizējās [[ģeoloģiskā epoha|ģeoloģiskās epohas]] — [[Holocēns|holocēna]] pēdējo sadaļu Zemes vēsturē. Šo sadaļu raksturo [[cilvēks|saprātīgā cilvēka]] darbība, kas būtiski ietekmējusi un ietekmē Zemes [[ekosistēma]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.europarl.europa.eu/pdfs/news/public/story/20101203STO05968/20101203STO05968_lv.pdf|title= STOA zinātniskā lekcija: Vai iespējama nākotne bez naftas? |accessdate=2016-04-08 |work= |publisher= Eiropas Parlamenta Preses dienests|date= }}</ref> Terminu tuvu tā pašreizējai nozīmei 2000. gadā ieviesa Nobela prēmijas laureāts ķīmijā un atmosfēras pētnieks [[Pauls Krutzens]]. Pauls Krutzens pats uzskata, ka antropocēna sākums ir [[18. gadsimts|18. gadsimta]] beigas (piedāvā 1784. gadu, kad [[Džeimss Vats]] izgudroja [[tvaika dzinējs|tvaika dzinēju]]), kad pieaugošās cilvēka radītās [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] veicināja straujas [[klimata pārmaiņas]],<ref>{{žurnāla atsauce | title= Geology of mankind | url= https://www.nature.com/articles/415023a | first= Paul J. | last= Crutzen | journal= Nature | date= 2002-01-03 | volume= 415, 23 | doi= 10.1038/415023a}}</ref> savukārt 2016. gada janvārī akadēmiskais žurnāls ''[[Science]]'' publicēja rakstu ar apgalvojumu, ka antropocēna sākums ir [[1950. gadi]], kad cilvēku ietekme uz Zemes sistēmām kļuva pietiekami nozīmīga, lai varētu runāt par [[pleistocēns|pleistocēna]] beigām un jaunas ģeoloģiskās ēras iestāšanos.<ref>{{Cite journal|title = The Anthropocene is functionally and stratigraphically distinct from the Holocene | url= http://science.sciencemag.org/content/351/6269/aad2622 | journal= Science | date= 2016-01-08 | issn= 0036-8075 | pmid= 26744408 | pages= aad2622 | volume= 351 | issue= 6269 | doi= 10.1126/science.aad2622 | first= Colin N. | last= Waters | first2= Jan | last2= Zalasiewicz | first3= Colin | last3= Summerhayes | first4= Anthony D. | last4= Barnosky | first5= Clément | last5= Poirier | first6= Agnieszka | last6= Gałuszka | first7= Alejandro | last7= Cearreta | first8= Matt | last8= Edgeworth | first9= Erle C. | last9= Ellis}}</ref> Pastāv vēl viens piedāvāts variants, ka antropocēns ir sācies ar [[lauksaimniecība]]s izveidošanos (šo mēdz saukt par “ilgo antropocēnu”).

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Laimdota Sēle
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1951
|         dz_mēnesis = 11
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = {{vieta|Latvijas PSR|Ventspils|td=Latvija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms = Astra Egle<ref name=literatura.lv>{{Tīmekļa atsauce|title=Laimdota Sēle|url=http://literatura.lv/person/872016?lang=lv|publisher=literatura.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
|       nodarbošanās = [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]], [[žurnāliste]]
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Laimdota Sēle''' (dzimusi {{dat|1951|11|5}}, pseidonīms ''Astra Egle'') ir latviešu [[dzejniece]], [[rakstniece]], [[vēsturniece]]<ref name=lr1>{{Tīmekļa atsauce|title=Vēsturniece un rakstniece Laimdota Sēle|url=https://lr1.lsm.lv/lv/raksts/melnbaltais-foto/vesturniece-un-rakstniece-laimdota-sele.a53169/?highlight=Laimdota%20S%C4%93le|publisher=lr1.lsm.lv|accessdate=17 March 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref> un [[žurnāliste]].

sentences: '''19. jūnijs''' ir gada 170. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (171. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 195 dienas.

sentences:
[[File:FuncionLineal03.svg|thumb|Lineāru funkciju grafiku piemēri]]
'''Lineāra funkcija''' ir [[funkcija]], kuras veids ir <math>y = ax+b\,</math>. Šeit ''x'' ir funkcijas arguments, ''y'' ir funkcijas vērtība, bet ''a'' un ''b'' ir reāli skaitļi.

sentences:
{{Citas nozīmes|1210. gada karagājienu uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju|Karagājieni uz Ugauniju}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Trešais karagājiens uz Ugauniju un Cēsu aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Karagājiens virzījās no Cēsīm uz Ugauniju (kartē - UGANDI).
|date=[[1210]]. gada sākums
|place= [[Otepē]], [[Cēsis]]
|result=izpostīta Ugaunija, ugauņi rīkoja atbildes karagājienu uz Cēsīm.
|combatant1= [[Ugaunija]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis]] ar [[Vendi (Livonija)|vendu]] karavīriem,
 [[Tālava]]s [[letgaļi|letu]] karavīri,
 bīskapa Alberta vasaļi
|commander1=Ugaunijas vecākie
|commander2= [[Cēsu Bertolds]],
 [[Rūsiņš]] no [[Sotekle]]s, [[Kaupo]] no [[Turaida (zeme)|Turaidas]]
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=
}}
'''Trešais karagājiens uz Ugauniju''' notika 1210. gadā pēc [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] Cēsu pils pārvaldnieka [[Cēsu Bertolds|Bertolda]] aicinājuma. Tajā piedalījās arī bīskapam Albertam padotie krustneši un daudzi viņu sabiedrotie līvi un leti.
Viņi ieņēma ugauņu galveno pili [[Otepē]], izlaupīja un pielika tai uguni.

sentences:
{{Citas nozīmes|lidmašīnu|X-1|X-1}}
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = X-1
  |tips = [[raķešlidmašīna]]
  |ražotājs = [[Bell Aircraft]]
  |attēls = Attēls:Bell_X-1_color.jpg
  |paraksts = X-1 #46-062, saukta par "Burvīgo Glenisu" (''Glamorous Glennis'')
  |pirmais lidojums = {{dat|1946|1|19}}
  |stāvoklis = Netiek izmantota
  |lietotājs = [[ASV Gaisa spēki]]
  |pārējie lietotāji = [[NACA]]
  |kopskaits = 7
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
'''Kopienas skapis''' ir [[ledusskapis]], kas atrodas publiskā vietā. Tas ļauj sabiedrībai dalīties ar [[Pārtika|ēdienu]], ko ikviens var ielikt ledusskapī vai no tā izņemt. Kopienas skapju galvenais mērķis ir samazināt pārtikas izšķiešanu. Tie arī ļauj cilvēkiem grūtībās viegli piekļūt svaigam, barojošam ēdienam.
) ar maizes kasti augšpusē un uz krēsla uzliktu zilu kasti nebojājošamies pārtikai ]]
Pirmos kopienas skapjus izveidoja [[Vācija|Vācijā]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://foodsharing.de/|title=Lebensmittel teilen, statt wegwerfen - foodsharing Deutschland|last=foodsharing|website=foodsharing.de|access-date=2019-12-20|language=de}}</ref> 2012. gadā un [[Spānija|Spānijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.theguardian.com/world/2015/jun/25/solidarity-fridge-spanish-town-cut-food-waste-galdakao|title=The solidarity fridge: Spanish town's cool way to cut food waste|last=Kassam|first=Ashifa|publisher=|date=25 June 2015}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetranitropentaeritrīta struktūrformula
|ķīmiskā formula=C(CH2ONO2)4
|molmasa=317,15
|blīvums=1773
|kušanas temperatūra=141,3 °C
|viršanas temperatūra=sadalās pie 190 °C
}}
'''Tetranitropentaeritrīts''' (PETN, C(CH2ONO2)4) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru lieto [[detonators|detonatoriem]]. Tas ir jutīgāks (nestabilāks) par [[trinitrotoluols|trinitrotoluolu]] un [[tetrils|tetrilu]]. Pentaeritrīts lietots kā plastiskais sprāgstvielu komponents.

sentences:
'''Figūra''' ({{val|la|figura}} — 'veids') var būt:
* [[Forma]], apveids (cilvēkam vai dzīvniekam);
* [[Skulptūra|Skulpturāls tēls]] — [[Cilvēks|cilvēka]], [[Dzīvnieki|dzīvnieka]] vai [[Priekšmets|priekšmeta]] atveidojums [[Tēlotāja māksla|tēlotājā mākslā]];
* [[Ģeometriska figūra]] — [[Punkts (ģeometrija)|punktu]] un [[Līnija|līniju]] kopums [[Plakne|plaknē]] (plaknes figūra) vai [[Telpa|telpā]] (telpiska figūra);
* [[Šaha figūra]] — [[Šahs|šaha]] spēles kauliņš;
* Noteiktu kustību izkārtojums, kombinācija (dejās, vingrošanā, daiļslidošanā u. c.);
* [[Persona]], [[personība]] (pārnestā nozīmē);
* Īpaša [[valoda]]s konstrukcija, ko lieto izteiksmīguma pastiprināšanai;
* Raksturīga skaņu kopa vai ritmisku daļu grupa, kas [[Skaņdarbs|skaņdarbā]] vairākkārt atkārtojas.

sentences: '''Datubāzes indekss''' ir [[datu struktūra]], kas uzlabo datu ieguves ātrumu no datu bāzes tabulām, bet palēnina datu ierakstīšanu datu bāzes tabulās, kā arī šādas tabulas aizņem vairāk vietas. Indeksu var izveidot, izmantojot vienu vai vairākas datu bāzes tabulas kolonnas, kas paātrinās piekļuvi gan nejauši sakārtotiem datiem, gan arī sakārtotiem. Indeksi diskā parasti aizņem mazāk vietas, nekā dati, uz kuriem tie attiecas, kas dod iespēju uzglabāt indeksus atmiņā tabulām, kuru dati ir pārāk lieli, lai tās pašas uzglabātu atmiņā.

sentences: '''20. decembris''' ir gada 354. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (355. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 11 dienas.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada oktobris}}
'''Počs''' var būt:

sentences: '''8. augusts''' ir gada 220. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (221. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 145 dienas.

sentences: '''Rokas pirksti''' ({{val|la|Digiti manus}}) ir cilvēka plaukstas [[pirksts|pirksti]]. Cilvēkiem ir pieci pirksti. Izņemot [[īkšķis|īkšķi]], tos veido trīs kauli jeb [[falanga (anatomija)|falangas]] — [[pamata falanga]] (''Phalanx proximalis''), [[vidējā falanga]] (''Phalanx media'') un [[naga falanga]] (''Phalanx distalis''). Savukārt īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Visi pirkstu kauli ir savienoti ar [[delnas kauli]]em (''metacarpus''). Līdzīgi ir arī ar [[pēdas pirksti]]em.

sentences:
[[Kategorija:Saldus novada pagasti]]
[[Kategorija:Saldus rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
s nektārs]]
'''Nektārs''' (no {{val|el|νέκταρ}} (''néktar'') — 'dievu barība') ir salds, caurspīdīgs šķidrums, ko augos izdala īpaši dziedzeri, nektāra tvertnes — [[nektārijs|nektāriji]]. Nektāru uzturā lieto [[odi]], [[lapsene]]s, [[bite]]s, [[tauriņi]], [[kode]]s, [[sikspārņi]] u.c. [[dzīvnieki]]. Nektārs ir svarīga [[medus]] veidošanās izejviela.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Pēteris Ozoliņš
 | attēls                  = Pēteris Ozoliņš, aktieris (1864-1938).jpg
 | attēla izmērs           = 200px
 | komentārs               = Pēteris Ozoliņš ap 1895. gadu
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1864|8|30}}
 | dz. vieta               = [[Vidrižu pagasts]], [[Vidzemes guberņa]], (tagad {{LAT}})
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|1938|12|24|1864|8|30}}
 | miršanas vieta          = [[Rīga]], {{LAT}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris
 | darbības gadi           = [[1885]] — [[1913]]
 | dzīvesbiedrs            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Pēteris Ozoliņš''', pseidonīms '''Vidridžu Pēteris''' (1864-1938), bija [[Latvija|latviešu]] aktieris un trešais [[Rīgas Latviešu teātris|Rīgas Latviešu teātra]] direktors. P. Ozoliņa vadībā Latviešu teātris izauga par visas tautas teātri. Līdz ar [[Jēkabs Duburs|Jēkabu Duburu]] un [[Aleksis Mierlauks|Aleksi Mierlauku]] viens no populārākajiem latviešu aktieriem 19. gadsimta beigās.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Īsaksena
| oriģinālnosaukums    = ''Isachsen''
| attēls               = Isachsen-1974-bw-1b.jpg
| paraksts             = Īsaksenas stacija 1974. gadā
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            =
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}<br/>{{CA-NU}}
| latd=78| latm=47| lats= 11| latNS=N
| longd=103| longm=30| longs= 55| longEW=W
| novietojums          = [[Elsmīra sala]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1948
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               = 1978
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               =
| pers_vasara          = 8-12
| pers_ziema           = 8-12
| augstums             = 30<ref>[https://weatherspark.com/m/145728/12/Average-Weather-in-December-at-Isachsen-Meteorological-Aeronautical-Presentation-System-Canada Isachsen Meteorological Aeronautical Presentation System]</ref>
| vid_t                = –19,2
| vas_t                = 22,2
| ziem_t               = –53,9
| laika_zona           = [[Austrumu laiks|CST]] (UTC-5)
| mājaslapa            =
}}
'''Īsaksena''' ({{val|en|Isachsen}}) ir slēgta [[Kanāda]]s [[polārstacija|meteoroloģiskā stacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref name=visitor>[https://www.thecanadianencyclopedia.ca/en/article/high-arctic-weather-stations The Canadian Encyclopedia. High Arctic Weather Stations]</ref> Izvietojusies [[Ellefa Ringnesa sala]]s rietumu krastā.  Nosaukta, domājams, pēc Īsaksena pussalas salas ziemeļos, kas savukārt nosaukta par godu norvēģu polārpētniekam [[Gunnars Īsaksens|Gunnaram Īsaksenam]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Manny & Lo''
| attēls                   = Manny & Lo FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Liza Krēgere]]
| producents               =
* [[Dīns Silverss]]
* [[Klauss Volkenborns]]
* [[Marlēna Hekta]]
| scenārija autors         = [[Liza Kinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Aleksa Paladino]]
* [[Mērija Keja Pleisa]]
| mūzika                   = [[Džons Lūns]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1996|7|26||bez}}
| ilgums                   = 85 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/manny-lo-1998-0|title=Manny & Lo|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 3, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =  [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|502,313}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mannyandlo.htm|title=Manny and Lo (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 3, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Manny & Lo''''' ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisore ir [[Liza Krēgere]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Aleksa Paladino]] un [[Mērija Keja Pleisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1996|7|26||bez}}.

sentences: (''Pisum sativum'') ir viengadīgi augi]]

sentences: '''Skansena kalnu vilcieniņš''' ir [[kalns|kalnu]] [[vilciens]] — [[funikulieris]], kas atrodas [[Skansens|Skansena]] [[muzejs|muzeja]] teritorijā [[Jūrgordena|Jūrgordenā]], [[Stokholma|Stokholmā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Idriss Šahs
|         vārds_orig = Idries Shah
ادریس شاه
इदरीस शाह
|             attēls = Idries Shah.gif
|         att_izmērs = 200px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1924
|         dz_mēnesis = 6
|           dz_diena = 16
|           dz_vieta = [[Himāčala Pradēša]], [[Britu indija]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1996
|          m_mēnesis = 11
|            m_diena = 23
|            m_vieta = [[Londona]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni = [[Tahirs Šahs]], [[Saira Šaha]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati = [[Sūfisms]], [[psiholoģija]],  [[pedagoģija]]
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''The Way of the Sufi'' ;  ''The Exploits of the Incomparable Mulla Nasrudin''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = [[Sūfisms]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus hemionus kulan.JPG
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus hemionus
| suga_lv =Āzijas savvaļas ēzelis
| pasuga =Equus hemionus kulan
| pasuga_lv =Turkmēnijas kulāns
| binomial = Equus hemionus kulan
}}

sentences: '''Augu veģetatīvā pavairošana''' ir [[augi|augu]] pavairošana, izmantojot to [[orgāns|orgānus]] vai orgānu pārveidnes, kuri satur [[veidotājaudi| meristematiskos audus]]. Šādi pavairojot, jaunais augs ir ģenētiski identisks mātes augam.<ref>[http://www.tekura.school.nz/departments/horticulture/ht105_p1.html/Asexual propagation]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|organisma stāvoklis, kurā nav iespējas apēst tik daudz, cik vajadzētu|apzinātu badošanos|gavēšana}}
” — fotogrāfija, kas raksturo [[Lielā depresija|Lielo depresiju]], laiku, kad cilvēki bija spiesti badoties, jo nepietika līdzekļi pabarot sevi un bērnus]]
'''Badošanās''' ir organisma stāvoklis, kad cilvēks nav fiziskas vai finansiālas iespējas [[ēšana|apēst]] tik daudz, lai apmierinātu šo pamatvajadzību ilgākā laika posmā. Badošanās laikā pilnīgi vai daļēji ir traucēta [[pārtika]]s uzņemšana. Badošanos var izraisīt arī [[nepietiekams uzturs]]. Badošanās izraisa '''izsalkumu''' — sajūtu, kas rodas, kad ilgstoši nav uzņemta barība. Ja ilgstoši nav iespējams iegūt pārtiku, iestājās [[bads]].

sentences: {{jāuzlabo|vairākās vietās vienā teikumā ir pretrunas}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Līdzzinātājs
| attēls                   = Collateral (Movie).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Collateral''
| žanrs                    = asa sižeta filma, trilleris
| režisors                 = [[Maikls Manns]]
| producents               =
* [[Džūlija Ričardsone]]
* Maikls Manns
| scenārija autors         = [[Stjuarts Bītijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Krūzs]]
* [[Džeimijs Fokss]]
* [[Džeida Pinketa-Smita]]
* [[Marks Rafalo]]
* [[Pīters Bergs]]
* [[Brūss Makdžills]]
| mūzika                   = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Parkes/MacDonald Productions]]''
* ''[[Edge City]]''
| izplatītājs              =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2004|8|6||bez}}
| ilgums                   = 120 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1|title=Collateral|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 19, 2019|archive-date={{dat|2019|04|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190419114351/http://www.bbfc.co.uk/releases/collateral-2004-1}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=collateral.htm|title=Collateral|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= {{dat|2022|8|8||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|220,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Elīda''' ({{val|grc|Ἦλις}} jeb {{gree|Ηλεία}}, {{val|la|Elis}}) ir vēsturisks novads [[Grieķija|Grieķijā]], [[Peloponēsa]]s ziemeļrietumu daļā. [[Arhaiskais laikmets|Arhaiskajā]] un [[Klasiskais periods|klasiskajā periodā]] šo apgabalu kontrolēja Elīdas polisa. Elīdas teritorijā antīkajā laikā atradās panhellēņu svētnīca, [[Olimpija]], kur reizi četros gados notika [[Antīkās olimpiskās spēles|Olimpiskās spēles]].

sentences:
'' restorāni, ar norādītu pirmā restorāna atvēršanas gadu]]
'''Transnacionālā korporācija''' ir uzņēmums, kam pieder ražotnes vairākās valstīs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Milētas Hekatejs
|     vārds_orig = {{gree|Ἑκαταῖος ὁ Μιλήσιος}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 550. gadu pr.Kr.
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Milēta]], [[Turcija]]
|      m_dat_alt = ap 476. gadu pr.Kr.
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Grieķis
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Ģeogrāfija, vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Milētas Hekatejs''' ({{val|grc|Ἑκαταῖος ὁ Μιλήσιος}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] vēsturnieks-[[logogrāfs]] un [[ģeogrāfs]], viens no tuvākajiem [[Hērodots|Hērodota]] priekštečiem un literatūras avotiem. Kā tiek atzīmēts, viņš bija viena no ietekmīgākajām [[Jonija]]s personām.

sentences: '''Progresīvais nodoklis''' ir [[nodoklis]], kura [[nodokļa likme]] pieaug, palielinoties vērtībai, kas jāapliek ar nodokli.<ref>[http://www.merriam-webster.com/dictionary/Progressive Webster] {{angliski}} (4b): increasing in rate as the base increases (a progressive tax)</ref><ref>[http://www.bartleby.com/61/69/P0586900.html American Heritage] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090209142138/http://bartleby.com/61/69/P0586900.html |date={{dat|2009|02|09||bez}} }} {{angliski}} (6). Increasing in rate  as the taxable amount increases.</ref><ref>[http://www.encyclopedia.com/doc/1B1-375969.html Britannica Concise Encyclopedia]  {{angliski}} Tax levied at a rate that increases as the quantity subject to taxation increases.</ref><ref>[http://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=Progressive+tax Princeton University WordNet] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200517233701/https://wordnet.princeton.edu/perl/webwn?s=Progressive+tax |date={{dat|2020|05|17||bez}} }} {{angliski}} (n) progressive tax (any tax in which the rate increases as the amount subject to taxation increases)</ref> Vārds "progresīvais" apzīmē to, kā nodokļa likme progresē no zemas uz augstu, tādēļ [[vidējā nodokļa likme]] ir mazāka par [[marginālā nodokļa likme|marginālo nodokļu likmi]]. Progresīvs var būt gan viens atsevišķs nodoklis, gan arī visa nodokļu sistēma. Šāda veida nodokli ievieš, lai samazinātu [[nodokļu slogs|nodokļu slogu]] cilvēkiem ar mazāku maksātspēju. Progresīvais nodoklis šo slogu pārnes uz iedzīvotājiem ar lielāku maksātspēju. Progresīvajam nodoklim pretējais ir [[regresīvais nodoklis]] — nodoklis, kura likme samazinās, palielinoties vērtībai, kas jāapliek ar nodokli.

sentences:
{{Commons cat|Fluid mechanics|Šķidrumu mehānika}}
{{Commonscat|Fluid mechanics}}

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Rokmūzika
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = crimson
| stila_izcelsme         = [[rokenrols]], [[blūzs]], [[kantrimūzika]]
| kultūras_izcelsme      = [[1950. gadi|1950. gadu]] sākums, [[Apvienotā Karaliste]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| instrumenti            = [[elektriskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[sintezators]], [[taustiņinstrumenti]]
| popularitāte           = ļoti liela
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanri             = [[alternatīvais roks]] - [[ārtroks]] - ''[[beat music]]'' - [[britpops]] - ''[[desert rock]]'' - [[Detroitas roks]] - [[dienvidu roks]] - [[eksperimentālā rokmūzika]] - [[garāžroks]] - ''[[girl group]]'' - [[glemroks]] - [[grandžmūzika]] - ''[[Group Sounds]]'' - ''[[Heartland rock]]''- [[instrumentālā rokmūzika]] - [[indīroks]] - ''[[jangle pop]]'' - [[krautroks]]  - [[kristīgais roks]]- ''[[Madchester]]'' - [[pankroks]] - [[postbritpops]] - ''[[Power pop]]'' - [[progresīvā rokmūzika]] - [[protopanks]] - [[psihedēliskais roks]] - ''[[rock noir]]'' - [[sērfmūzika]] - [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smagais metāls]]  - [[smagais roks]] - [[softroks]] - [[simfoniskā rokmūzika]] - [[trokšņu roks]]
| jauktie_žanri          = ''[[aboriginal rock]]'' - [[afroroks]] - ''[[Anatolian rock]]'' - ''[[Bhangra|Bhangra rock]]'' - [[blūzroks]] - [[džezroks]] - [[flamenko roks]] - [[folkroks]] - [[glempanks]] - [[Indoroks]] - [[industriālais roks]] - [[kantriroks]] - ''[[Punta rock]]'' - ''[[Raga rock]]'' - ''[[Raï rock]]'' - [[reproks]] - ''[[rockabilly]]'' - ''[[Rockoson]]'' - [[sambas roks]] - ''[[Space rock]]'' - ''[[Stoner rock]]'' - ''[[Sufi rock]]''
| reģionos               = {{flaga|Francija}} [[Francijas rokmūzika]]
{{flaga|Igaunija}} [[Igaunijas rokmūzika]]
{{flaga|Latvija}} [[Latvijas rokmūzika]]
{{flaga|Apvienotā Karaliste}} [[Lielbritānijas rokmūzika]]
{{flaga|Lietuva}} [[Lietuvas rokmūzika]]
{{flaga|Vācija}} [[Vācijas rokmūzika]]
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|fiziķi Emīlu Lencu|Lencs|Lencs}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Emīls Lencs
|          vārds_orig = ''Heinrich Friedrich Emil Lenz''
|              attēls = Emil Lenz.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1804
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = [[Tērbata|Tērbatā]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad - [[Igaunija]])
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1865
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Roma|Romā]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Sanktpēterburgas universitāte]]
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Lenca likums]], [[Džoula-Lenca likums]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Heinrihs Frīdrihs Emīls Lencs''' ({{val-de|Heinrich Friedrich Emil Lenz}}, {{val-ru|Эмилий Христианович Ленц}}, dzimis {{dat|1804|2|12}}, miris {{dat|1865|2|10}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[fizika|fiziķis]]. Pazīstams kā [[Lenca likums|Lenca likuma]] (1833) atklājējs. Neatkarīgi no [[Džeimss Džouls|Džoula]] atklāja [[Džoula likums|Džoula likumu]], tāpēc šis likums dažreiz tiek saukts par Džoula—Lenca likumu. Viņa dēls [[Roberts Lencs]] arī bija pazīstams fiziķis.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{Karoga infokaste
|Name = Arizonas
|Image = Flag of Arizona.svg
|Use =
|Proportion = 2:3
|Adoption = {{dat|1917|2|27}}
|Design =
|Type = National
}}
'''Arizonas karogs''' sastāv no 13 sarkaniem un dzelteniem stariem, augšpusē. Sarkanā un dzeltenā krāsa arī simbolizē [[Arizona]]s gleznaino ainavu. Centrālā zvaigzne nozīmē [[Varš|vara]] ražošanu (Arizona ražo vairāk varu, nekā jebkurš cits štats valstī).

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Pāvilostas Svētā Gara Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/15858827
| date           =
| author         = Laima Gūtmane(simka)
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Akciju kontrolpakete''' ir [[Akcija (vērtspapīrs)|akciju]] daudzums, kas to īpašniekiem nodrošina kontroli pār uzņēmumu. Formāli par akciju kontrolpaketi uzskata 50%+1 akciju no visām uzņēmuma akcijām, kurām ir balsstiesības. Taču parasti kontrolpaketei pietiek arī ar 25—30% akciju, jo pārējās tiek sadalītas daudziem akciju īpašniekiem.

sentences:
'''Džinna''' var būt:
* [[Džinna (polārstacija)|Džinna]] ― Pakistānas polārstacija Antarktīdā.

sentences: '''''[[Superkauss|Super Bowl]] XLVI''''' bija [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] spēle, kurā Amerikas futbola konferences komanda [[Jaunanglijas "Patriots"]] un Nacionālās futbola konferences komanda [[Ņujorkas "Giants"]] noskaidroja 2011. gada sezonas [[NFL]] čempionu. Spēle notika {{dat|2012|2|5||bez}} ''Lucas Oil Stadium'' [[Indianapolisa|Indianapolisā]], [[Indiāna|Indiānas štatā]]. Spēlē ar 21—17 uzvaru guva un [[Vinss Lombardi|Vinsa Lombardi]] kausu ieguva "Giants". Par spēles [[MVP|vērtīgāko spēlētāju]] tika atzīts "Giants" spēlētājs [[Īlaijs Menings]].

sentences:
[[Kategorija:Nīderlande]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas pēc valsts|Nīderlande]]

sentences: {{Commonscat|Ancient Roman amphitheatres in Italy}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Haralds Jūliuss Bose
| image         = Haralds Jūliuss Bose.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1812|9|28}}
| location      = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]
(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1894|3|10|1812|9|28}}
| deathplace    = [[Drēzdene]], [[Vācijas Impērija]]
(tagad {{DEU}})
| nationality   = [[vācbaltietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  = [[Rīgas birža (mākslas muzejs)|Rīgas biržas]] ēka
| patrons       = Gustavs Mollers
| awards        =
}}
'''Haralds Jūliuss fon Bose''' ({{val|de|Harald Julius von Bosse}}; 1812—1894) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes arhitekts, [[Krievijas Impērija]]s galma arhitekts (1858-1863), projektējis [[Rīgas birža (mākslas muzejs)|Rīgas biržas]] ēku (1852), kā arī dzīvojamos namus, "Senās Romas villu" Mihailovskā, Znamenskas pili un [[baznīca (celtne)|baznīcas]] Pēterburgā, Helsinkos un Drēzdenē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija karbonāta struktūrformula

Kālija karbonāta kristālrežģis

Pulverveida bezūdens kālija karbonāts
|       citi nosaukumi = potaša, potašs
|           CAS numurs = 584-08-7
|      ķīmiskā formula = K2CO3
|              molmasa = 138,2055
|              blīvums = 2290
|  kušanas temperatūra = 891 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 112g/100ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija karbonāts''' (K2CO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī un veido bāzisku šķīdumu. Tas ir [[kālijs|kālija]] [[ogļskābe]]s [[sāls]]. Tehnisko kālija karbonātu sauc par '''potašu''' ({{val-nl|pot}} - pods, ''aschen'' - pelni), no tā cēlies kālija nosaukums angļu valodā - ''potassium''.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Mores pagasts
| karte             = Mores pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Mores_pagasts.png
| ģerboņa_nosaukums = Mores pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| centrs            = More
| platība           = 88,9
| iedzīvotāji       = 671<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 671 / 88.9 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Mores pagasts''' ir viena no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar sava novada [[Mālpils pagasts|Mālpils]] un [[Siguldas pagasts|Siguldas]] pagastiem, kā arī [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Līgatnes pagasts|Līgatnes]] un [[Nītaures pagasts|Nītaures]] pagastiem.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Papua Niugini''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Papua-Jaungvineja
|            valsts_nosaukums = Papua New Guinea
|               karoga_attēls = Flag of Papua New Guinea.svg
|            karoga_nosaukums = Papua-Jaungvinejas karogs
|              ģerboņa_attēls =National_emblem_of_Papua_New_Guinea.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Papua-Jaungvinejas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 115px
|                 valsts_moto = ''Unity in diversity''
Vienotība dažādībā
|                valsts_himna = ''O Arise, All You Sons''
Ak celieties, jel dēli
|               kartes_attēls = PNG_orthographic.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Portmorsbi]]
|latd=9|latm=30|latNS=S|longd=147|longm=07|longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Portmorsbi]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
[[tokpisins]]
[[hirimotu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Papua-Jaungvinejas monarhi|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Papua-Jaungvinejas ģenerālgubernatori|Ģenerālgubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Bob Dadae]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Papua-Jaungvinejas premjerministri|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[James Marape]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Austrālija]]s
|        neatkarības_notikums = Pašpārvalde
|          neatkarības_datums = {{dat|1973|12|1}}
|       neatkarības_notikums2 = Neatkarība
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1975|9|16}}
|                 platība_km2 = 462 840
|               platība_rangs = 54
|              procenti_ūdens = 2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2021
|          iedzīvotāju_skaits = 11 781 559
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP = $14,363 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2005
|               IKP_PPP_rangs = 126.
|          IKP_PPP_per_capita = $2418
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 131.
|                         HDI = {{palielinājās}}0.530
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 145.
|                        Gini = 50.9
|                   Gini_gads = 1996
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[kina]]
|                valūtas_kods = PGK
|                  laika_zona = [[AEST]]
|                  utc_offset = +10
|              laika_zona_DST = kopš 2005. gada neievēro
|              utc_offset_DST = +10
|                      domēns = [[.pg]]
|              tālsarunu_kods = 675
|                iso_kods_num = 598
|              iso_kods_alfa2 = PG
|              iso_kods_alfa3 = PNG
}}

sentences:
{{cita nozīme|upi|mūziķi|Pink}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Pinka
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Pinka
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Pinka
| attēls            = Pornogat01.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Pinka pie Pornoapāti
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rāba]]
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=30 | sāk_plat_s=57 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=58 | sāk_gar_s=05 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=59 | iet_plat_s=55 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=16 | iet_gar_m=35 | iet_gar_s=23 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 94
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 1 369
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Jēkulkirhja
| Photo                = Jokolkyrkja.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Antarktīda-fiziskā
| paraksta_izvietojums = right
| latd=71 |latm=53 |lats= |latNS=S
| longd=6 |longm=40 |longs= |longEW=E
| Augstums         = 3148
| Atrašanās vieta  =
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Mīliga-Hofmaņa kalni]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = 1994. g.
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Jēkulkirhja''' ({{val-no|Jøkulkyrkja}}) ir ar sniegu un ledu klāts kalns [[Antarktīda|Antarktīdā]], [[Mīliga-Hofmaņa kalni|Mīliga-Hofmaņa kalnu]] grēdas un [[Fimbulheimens|Fimbulheimena]] augstākā virsotne. Atrodas grēdas austrumu daļā, [[Jakova Gakeļa masīvs|Jakova Gakeļa masīvā]], augstums {{nobr|3148 m }}(pēc citiem datiem {{nobr|2965 m}}).

sentences: {{Commonscat|Geographers by country|Ģeogrāfi pēc valsts}}

sentences: '''Aukstasiņu dzīvnieks''' jeb '''poikilotermijs''' ir dzīvnieks, kura ķermeņa temperatūra mainās atkarībā no vides [[temperatūra|temperatūras]]. Pie aukstasiņu dzīvniekiem pieder [[rāpuļi]], [[abinieki]], [[zivis]] un visi [[bezmugurkaulnieki]].

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name            = Centrālparka Zooloģiskais dārzs<br />''Central Park Zoo''
|logo                =
|logo_width          =
|logo_caption        =
|image               = Central Park Zoo area.jpg
|image_width         = 250px
|image_caption       = Zooloģiskais dārzs
|map_type            = Ņujorka
|map_caption         =
|map_alt             =
|map_size            =
|latd  = 40 | latm  =46  | lats  =4  | latNS  =N
|longd =73  | longm =58  | longs =18  | longEW = W
|coordinates_type    =
|coordinates_region  =
|coordinates_display =
|coordinates_format  =
|coordinates         =
|date_opened         = [[1864. gads]]
|date_closed         =
|location            = {{vieta|ASV|Ņujorka|Manhatana}}
|area                = 0,026 [[km²]]
|num_animals         = 2150
|num_species         =
|members             =
|exhibits            =
|annual_visitors     =
|website             = {{url|http://centralparkzoo.com/}}
}}
'''Centrālparka Zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Central Park Zoo}}) ir [[zooloģiskais dārzs]] [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Zooloģiskais dārzs atrodas [[Manhatana|Manhatanā]], [[Centrālparks|Centrālparka]] dienvidu daļā. Tas ir daļa no Ņujorkas četriem zooloģiskajiem dārziem un akvārija.

sentences: '''Dielektroforēze''' ir [[Polarizācija|polarizējamu]] dielektrisku daļiņu kustība šķidrā vidē nehomogēnā [[Elektriskais lauks|elektriskajā laukā]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Pohl|first=Herbert A.|date=1951-07-01|title=The Motion and Precipitation of Suspensoids in Divergent Electric Fields|url=https://aip.scitation.org/doi/abs/10.1063/1.1700065|journal=Journal of Applied Physics|volume=22|issue=7|pages=869–871|doi=10.1063/1.1700065|issn=0021-8979}}</ref> Dielektroforēzes spēks ir atkarīgs no šķidrās vides, daļiņas izmēriem un elektriskajām īpašībām, kā arī elektriskā lauka [[Frekvence|frekvences]]. To iespējams izmantot, lai ar zināmām frekvencēm ietekmētu daļiņas ar konkrētu formu un izmēru. Ar dielektroforēzes palīdzību iespējams [[Šķīdums|šķīdumā]] izdalīt [[Šūna|šūnas]] vai orientēt un manipulēt [[Nanodaļiņa|nanodaļiņas]]<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Hughes|first=Michael Pycraft|date=2000-06-01|title=AC electrokinetics: applications for nanotechnology|url=https://iopscience.iop.org/article/10.1088/0957-4484/11/2/314|journal=Nanotechnology|volume=11|issue=2|pages=124–132|doi=10.1088/0957-4484/11/2/314|issn=0957-4484}}</ref> vai nanovadus.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Constantinou|first=Marios|last2=Rigas|first2=Grigorios Panagiotis|last3=Castro|first3=Fernando A.|last4=Stolojan|first4=Vlad|last5=Hoettges|first5=Kai F.|last6=Hughes|first6=Michael P.|last7=Adkins|first7=Emily|last8=Korgel|first8=Brian A.|last9=Shkunov|first9=Maxim|date=2016-04-26|title=Simultaneous Tunable Selection and Self-Assembly of Si Nanowires from Heterogeneous Feedstock|url=https://pubs.acs.org/doi/10.1021/acsnano.6b00005|journal=ACS Nano|language=en|volume=10|issue=4|pages=4384–4394|doi=10.1021/acsnano.6b00005|issn=1936-0851}}</ref>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 22
|lv = Divdesmit divi
}}
'''22''' ('''divdesmit divi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[21 (skaitlis)|21]] un [[23 (skaitlis)|23]].

sentences: '''Mohaves tuksnesis''' (''Mojave Desert'') ir [[tuksnesis]] [[Kordiljeri|Kordiljeru]] kalnos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Aizņem daļu [[Kalifornija]]s, [[Nevada]]s, [[Jūta]]s un [[Arizona]]s štata. Robežojas ar [[Lielā Baseina tuksnesis|Lielā Baseina tuksnesi]] ziemeļos, [[Sonoras tuksnesis|Sonoras]] un [[Kolorādo tuksnesis|Kolorādo tuksnesi]] dienvidos un [[Kolorādo plato]] austrumos. Mohaves tuksnesis ir 124 tūkstošus km{{sup|2}} liels. Tajā savā starpā mijas kalnu grēdas ar ieplakām. Augstākā virsotne ir 3633 m augstā [[Čārlstona smaile]], savukārt zemākais punkts ir 86 m z. j. l. esošais Bedvoteras baseins.

sentences: '''24. jūnijs''' ir gada 175. diena (176. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 190 dienas.

sentences: '''Ligzda''' ir dažādu dzīvnieku būvēts patvērums, kas kalpo par vietu gulēšanai, dzīvošanai un pēcnācēju iznēsāšanai. Galvenokārt ligzdas būvē [[putni]], bet par ligzdām tiek uzskatītas arī dažas [[zīdītāji|zīdītāju]] (migas; būvē, piemēram, [[vāveres]]), [[kukaiņi|kukaiņu]] (pūžņi; piemēram, [[lapsenes]], [[termīti]]), [[čūskas|čūsku]] un [[zivis|zivju]] sugu būves. Atkarība no dzīvnieku sugas un dzīvesvietas ligzdu veidošanai tiek izmantoti dažādi materiāli un būvēšanas vietas. Ligzdu būvei galvenokārt tiek izmantoti organiski materiāli ([[lakstaugs|zāle]], [[sūnas]], [[lapas]], [[zari]]), dzīvnieku pašu izdalījumi vai apspalvojums ([[siekalas]], [[dūnas]]), kā arī neorganiski vai cilvēku darināti materiāli ([[dubļi]], [[oļi]], [[papīrs]], [[audums]], [[plastmasa]]). Ligzdas var būt būvētas dažādās vietās — [[ala|alās]], zemes iedobēs, [[zāliens|zālē]], koku un krūmu zaros, koku dobumos, [[klints|klintīs]], smilšainās nogāzēs —, kā arī izmantojot dažādas antropogēnas būves — zem ēku jumtiem, stabu galos, caurulēs u.c. Dažkārt [[cilvēks]] atsevišķu sugu vairošanās stimulēšanai veido speciālas būves vai ierīces ligzdošanas atvieglošanai — [[putnu būrītis|putnu būrīšus]], pamatnes [[stārķis|stārķu]] ligzdām u.c.

sentences: '''Drātstārpi''' ir [[Sprakšķu dzimta|sprakšķu]] [[Vaboles|vaboļu]] dzimtas [[Kāpurs|kāpuri]]. Tos var viegli atpazīt pēc to raupjā [[Cilvēks#Ķermenis|ķermeņa]]<ref>[http://www.omafra.gov.on.ca/english/crops/facts/00-047.htm Ministry of Agriculture Food & Rural Affairs]</ref>. Drātstārpu garums svārstās no 10 līdz 45 mm. Dažas drātstārpu sugas ir lietderīgas, jo iznīcina kultūraugiem kaitīgos [[Kukaiņi|kukaiņus]], taču citas sugas bojā pašus lauksaimniecības [[Kultūraugi|kultūraugus]]. Piemēram, drātstārpi bojā [[kartupeļi|kartupeļu]] bumbuļus un [[vīnogas|vīnogu]] [[Stāds|stādus]] vai [[Pumpurs|pumpurus]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Čhorocku
| official_name            = ჩხოროწყუ
| settlement_type          = pilsēta
| image_skyline            = Chkorotsku samargalo.jpg
| image_caption            =
|imagesize                 =
|image_flag                =
|image_shield              =
|shield_size               = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = Mhare
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Čhorocku municipalitāte]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         =
| established_title1       = Pilsēta
| established_date1        = 2018
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 3142
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   =
| population_density_urban_km2 =
| population_blank1_title = Etniskais sastāvs
| population_blank1 = [[gruzīni]] (99,5%)
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
| latd= 42|latm= 31|lats= 20|latNS=N
| longd= 42|longm= 07|longs= 45|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 5000
| area_code                = +995 417
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 180
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Čhorocku''' ({{val|ka|ჩხოროწყუ}} — ‘Deviņi avoti’) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetija]]s mharē, [[Čhorocku municipalitāte]]s centrs. Izvietojusies valsts rietumos [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]]s [[Hobi (upe)|Hobi]] upes krastos {{nobr|344 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].

sentences: '''Iezīmēšanas valoda''' — [[datorvaloda]], kas paredzēta [[teksts|teksta]] un ar to saistītas [[informācija]]s pierakstam noteiktā formā. Ar tekstu saistītā informācija ([[metadati]]), piemēram, teksta struktūra vai tā parādīšanas veids, tiek kodēta ar īpašām iezīmēm. Vispazīstamākā iezīmēšanas valoda ir [[HTML]], kas paredzēta [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] veidošanai. Aizvien lielāku popularitāti iegūst valoda [[XML]], kas ir universālāka par HTML.

sentences: '''Urīnizvadkanāls''' ir [[orgāns]], kas izvada [[urīns|urīnu]] no urīnpūšļa. Urīnizvadkanāla struktūra sievietēm un vīriešiem ir dažāda. Vīrieša urīnizvadkanāla garums ir ap 15—20 cm, bet sievietes urīnizvadkanāls ir ap 3—5 cm. Šī iemesla dēļ sievietēm ievadīt [[urīns|urīna]] katetru ir daudz vieglāk nekā vīriešiem.<ref name=":0">Ross, Michael. Histology a text and atlas (5th ed.). Wojciech Pawlina.</ref>

sentences:
{{Svētā infokaste
|vārds=Svētais Andrejs
|dzimšanas datums=1. gadsimta sākums
|nāves datums=1. gadsimta beigas
|piemiņas diena=[[30. novembris]]
|godā=visā [[kristietība|kristietībā]]
|attēls=Apostol-Andrey-Pervozvannyj.jpg
|attēla izmērs=200px
|attēla nosaukums=
|dzimšanas vieta=
[[Betsaida]]
 [[Romas impērija]]
(tagad {{ISR}}s kontrolē)
|nāves vieta=
[[Patras]],
 [[Romas impērija]]
(tagad {{GRE}})
|nosaukums=Apustulis un Pirmssauktais
|beatifikācijas datums=
|beatifikācijas vieta=
|beatificējis=
|kanonizācijas datums=
|kanonizācijas vieta=
|kanonizējis=
|simboli=[[Svētā Andreja krusts]]
|aizbildnis=[[Grieķija]], [[Krievija]], [[Rumānija]], [[Skotija]], [[Sicīlija]], [[Amalfi]], [[Prūsija]], jūrnieki, zvejnieki, jūras kājnieki, tauvu vijēji, dziedātāji un aktieri
|svētvietas=Sv. Andreja baznīca,
[[Patras]], {{GRE}}
|strīdi=
}}

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Mstislavs Rostropovičs
|Attēls           = RIAN archive 23517 US National Symphony Orchestra conductor Mstislav Rostropovich.jpg
|Att_izm          = 225px
|Apraksts         = Rostropovičs diriģē ASV Nacionālo simfonisko orķestri 1993. gadā
|Fons             = solists
|Dz_vārds         =
|Pseidonīms       =
|Dzimis           = {{dat|1927|3|27}}
|Vieta_dz = [[Baku]], [[PSRS]]<br />({{AZE}})
|Miris = {{miršanas datums un vecums|2007|04|27|1927|3|27}}
|Vieta_mr = [[Maskava]], {{RUS}}
|Instrumenti = [[čells]]
|Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|Nodarbošanās =
|Gadi = 1942 — 2007
|Izdevējkompānija =
|Darbojies_arī =
|Mlapa =
|Dzimums = V
}}

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Vilisa tornis
|alternat nosaukums     = Willis Tower
|attēls                 = Sears Tower ss.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       = ASV
|caption =
|latd = 41| latm = 52| lats = 44| latNS =N
|longd = 87| longm = 38| longs = 09| longEW =W
|valsts                 = {{ASV}}
|adrese                 = 233 S. Wacker Drive, Čikāga, Ilinoisa, ASV
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = 1970
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               = 1973
|atverts                =
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Biroji, observotorija, komunikācijas, tūrisma objekts
|antena spice           = 527
|jumts                  = 442.1
|augsej stava           = 412.7
|skatu lauk             = 412
|stavu skaits           = 108
|liftu skaits           = 104
|izmaksas               =
|platiba                = 416 000
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
'''Vilisa tornis''' ({{val-en|Willis Tower}}), agrāk zināms ar nosaukumu '''''Sears Tower''''', ir 442 metrus (108 stāvus) augsts [[debesskrāpis]] [[Čikāga|Čikāgā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]]. No 1973. līdz 1998. gadam tā bija augstākā ēka pasaulē. 2013. gadā tā bija otra augstākā ēka ASV aiz ''[[One World Trade Center]]'' un devītā augstākā pasaulē. Debesskrāpis ir viens no populārākajiem tūristu apskates objektiem Čikāgā. Vidēji katru gadu to apmeklē vairāk nekā miljons tūristu. Līdz 2009. gada 16. jūlijam debesskrāpja nosaukums bija ''Sears Tower'', bet, kad ēku pārņēma multinacionāls uzņēmums ''[[Willis Group]]'', tā tika pārsaukta par Vilisa torni.

sentences: '''Skapis''' ir [[mēbeles|mēbele]], kas paredzēta dažādu priekšmetu uzglabāšanai. Skapjiem parasti ir [[durvis]] un vairāki [[plaukts|plaukti]]. Pēc to pielietojuma skapjus iedala [[grāmatu skapis|grāmatu skapjos]], [[drēbju skapis|drēbju skapjos]], [[trauku skapis|trauku skapjos]]. Pastāv arī [[iebūvējamais skapis|iebūvējamie skapji]], kas iestrādāti mājas vai dzīvokļa projektā. Par skapjiem dēvē arī dažādas ierīces vai iekārtas, kuras pēc izskata atgādina šo mēbeli, piemēram, [[sadales skapis]] un [[velkmes skapis]].

sentences:
„Dižlīķos” celta divtelpu klēts ar stabotu lieveni [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]
 „Jaunkārbās” celta divtelpu (dvīņu) klēts [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejā]]]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Ludviks Zāmenhofs
|          vārds_orig = {{ubl|לײזער לוי זאַמענהאָף|''Ludwik Zamenhof''}}
|              attēls = Zamenhof portreto.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1859
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta =  [[Bjalistoka|Belostoka]], [[Grodņas guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{POL}})
|              m_gads = 1917
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 14
|             m_vieta =  [[Vācijas impērija]]s okupētā [[Varšava]] (tagad {{POL}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|             tautība = [[ebreji|ebrejs]]
|        nodarbošanās = ārsts, [[esperanto]] radītājs
|        dzīvesbiedrs = [[Klāra Zāmenhofa]]
|               bērni = Ādams Zāmenhofs
[[Sofija Zāmenhofa]]
Lidija Zāmenhofa
|            paraksts = Zamenhof subskribo.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Canis rufus 1 - Syracuse Zoo.jpg
| att_nosaukums
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Canis
| ģints_lv =Suņi
| suga =Canis rufus
| suga_lv =Sarkanais vilks
| binomial =Canis rufus <small>([[Audubon]] & [[Bachman]], 1851)</small>
}}
'''Sarkanais vilks''' (''Canis rufus'')<ref name="sar">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.iucnredlist.org/details/3747 |title=Canis rufus (Red Wolf)<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|01|25||bez}} |archive-date={{dat|2009|01|14||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20090114092344/http://www.iucnredlist.org/details/3747 }}</ref> ir [[suņu dzimta]]s (''Canidae'') [[suņi|suņu ģints]] (''Canis'') [[plēsējs]]. Sarkanais vilks joprojām oficiāli tiek sistematizēts kā viena no [[pelēkais vilks|pelēkā vilka]] (''Canis lupus'') pasugām ar latīnisko nosaukumu ''Canis lupus rufus'', tomēr pēdējā laikā zinātnieki uzskata, ka sarkanais vilks būtu jāizdala kā patstāvīga [[suga]], jo tas tāpat kā [[austrumu vilks]] (''Canis lycaon'') un [[koijots]] (''Canis latrans'') ir atdalījies no pelēkā vilka pirms 150 000 - 300 000 gadiem<ref>Wilson, P.J., S. Grewal, I.D. Lawford, J.N.M. Heal, A.G. Granacki, D. Pennock, J.B. Theberge, M.T. Theberge, D.R. Voigt, W. Waddell, R.E.Chambers, P.C. Paquet, G. Goulet, D. Cluff, and B.N. White. 2000. DNA profiles of the eastern Canadian wolf and the red wolf provide evidence for a common evolutionary history independent of the gray wolf. Canadian Journal of Zoology 78:2156 - 2166.</ref>. Sarkanajam vilkam ģenētiski ir gan pelēkā vilka, gan koijota iezīmes.

sentences:
'''Neruda''' var būt
* [[Jans Neruda]] - čehu rakstnieks,
* [[Pablo Neruda]] - čīliešu rakstnieks.
{{Nozīmju atdalīšana}}

sentences: '''29. februāris''' ir diena, kas [[Gregora kalendārs|Gregora kalendārā]] ir reizi četros gados; gados, kas dalās ar 4, piemēram, 1996., 2008., 2016. 2020. vai 2024. gadā (izņemot gadsimtu gadus, kas nedalās ar 400, piemēram, 1900.). Šādus gadus sauc par [[garais gads|garajiem gadiem]]. 29. februāris ir gada 60. diena, līdz gada beigām ir atlikušas 306 dienas.

sentences: '''GS1-128''' [[GS1|ir GS1]] pielietošanas standarts, izmantojot Code 128 [[Svītrkods|svītrkodu]] specifikāciju. Tā iepriekšējais pareizais nosaukums bija UCC/EAN-128. Citi vairs neizmantotie nosaukumi ir UCC-128 un EAN-128. GS1-128 standarts tika ieviests 1989.gadā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://40.gs1.org/historic-timeline.php|title=GS1 Historic Timeline|website=GS1|access-date=9 October 2018|archive-date={{dat|2018|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180414000127/http://40.gs1.org/historic-timeline.php}}</ref>, un tajā tiek izmantota virkne pielietojuma identifikatoru tādu papildu datu kā derīguma termiņa datuma, sērijas numura, daudzuma, svara un daudzu citu, lietotājam nepieciešamu atribūtu iekļaušanai.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bd
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1999
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Bangladešas Telegrāfa un Telefonu departaments
|sponsors              = Pasta un Telesakaru ministrija
|domātais-pielietojums = Ar [[Bangladeša|Bangladešu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Bangladeša
|ierobežojumi          = Nav (izņemot dažus apakšdomēnus)
|struktūra             = Iespējams reģistrēt trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.bttb.gov.bd/home/main/download/dotBD.pdf Līgums]
|strīdu-risināšana     = Līgumā ir norāde uz strīdu risināšanas noteikumiem, bet tie nav pieejami
|mājas-lapa            = [http://www.bttb.gov.bd/ BTTB]
|}}
'''.bd''' ir [[Bangladeša]]s [[Internets|Interneta]] [[Augšējā līmeņa domēns|augstākā līmeņa domēns]] ([[ccTLD]]). Šo domēnu administrē Bangladešas Pasta un Telesakaru ministrija. Reģistrēšana ir pieejama šādiem otrā līmeņa domēniem:
* '''.com.bd''' — komerciālām struktūrām;
* '''.edu.bd''' — mācību iestādēm;
* '''.org.bd''' — bezpeļņas organizācijām;
* '''.net.bd''' — interneta pakalpojumu sniedzējiem;
* '''.ac.bd''' — augstākās izglītības iestādēm.

sentences:
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Ludzas apriņķis]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore|Ciblas pagasts}}

sentences: '''Pavadoņu navigācijas sistēma''' ir [[navigācijas pavadonis|navigācijas pavadoņu]] un zemes aprīkojuma sistēma, kas paredzēta objektu, kas atrodas virs zemes, uz ūdens un gaisā, atrašanās vietas noteikšanai ([[ģeogrāfiskā koordināta|ģeogrāfisko koordināšu]], augstuma virs [[jūras līmenis|jūras līmeņa]]), kā arī kustības parametru (ātruma un virziena) noteikšanai.

sentences: '''Iekļaujošā izglītība''' ir [[izglītība]]s veids, kurš cenšas sniegt vienādas izglītības iespējas visiem neatkarīgi no tā, kādas ir [[Cilvēki|cilvēka]] spējas, vajadzības, vecums un/vai [[veselība]]s stāvoklis un citas atšķirības.<ref name="Iekļaujošā izglītība">[http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ Iekļaujošā izglītība] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150428165438/http://www.iac.edu.lv/seminari/ieklaujosa-izglitiba/ |date={{dat|2015|04|28||bez}} }}, iac.edu.lv, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref> Iekļaujošās izglītības mērķi ir mazināt barjeras, uzlabot rezultātus un izbeigt [[diskriminācija|diskrimināciju]].<ref>[http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 Inclusive Education: a critical perspective, Geoff Lindsay] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305013252/http://www.readcube.com/articles/10.1111%2F1467-8527.00275?r3_referer=wol&tracking_action=preview_click&show_checkout=1 |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, readcube.com, {{dat|2015|3|10|SK}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pastaiga
| attēls                   = The Walk (2015 film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Walk''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Roberts Zemekis]]
| producents               =
* [[Toms Rotmens]]
* [[Stīvs Stārkijs]]
* [[Džeks Rapke]]
* Roberts Zemekis
| scenārija autors         =
* [[Kristofers Brauns]]
* Roberts Zemekis
| galvenajās lomās         =
* [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Bens Kingslijs]]
* [[Šarlote Le Bona]]
* [[Džeimss Bedžs Deils]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[TriStar Productions]]''
* ''[[ImageMovers]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2015|9|26|Ņujorkas filmu festivāls|2015|9|30|ASV|2015|10|9|Latvija|}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/walk-2015|title=The Walk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 11, 2019|archive-date={{dat|2016|11|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161111122506/http://bbfc.co.uk/releases/walk-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Franču valoda|franču]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=clouds2015.htm|title=The Walk (2015)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|61,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pastaiga"''' ({{val|en|The Walk}}) ir 2016. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Roberts Zemekis]]. Galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Bens Kingslijs]], [[Šarlote Le Bona]] un [[Džeimss Bedžs Deils]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|26||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =2636 Lasels
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =Edvards Bouels
| discovered ={{Dat|1982|2|20}}
| alt_names = 1982 DZ, 1956 EO, 1972 FK, 1974 VP1, 1975 XO5
| mp_name = 2636
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2013|11|4}} (JD 2456600.5) <ref>[http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=2636+Lassell 2636 Lassell (1982 DZ)]</ref>
| aphelion =3.2329 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =2.7739 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =3.0034 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.0764
| period =5.21 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination =10.4725°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =11.5 H
| single_temperature=
}}
'''2636 Lasels''' ir neliels galvenās [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[1982]]. gadā atklāja [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[astronoms]] Edvards Bouels Louela observatorijas Andersona Mesas stacijā. Tas ir nosaukts [[Anglija|angļu]] astronoma [[Viljams Lasels|Viljama Lasela]] vārdā.<ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=2636 (2636) Lassell]</ref>
== Atsauces ==
{{Atsauces}}
[[Kategorija:Asteroīdi]]

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Gustavs Ernesakss
|          vārds_orig = ''Gustav Ernesaks''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Gustava Ernesaksa piemineklis [[Tallina|Tallinā]], [[Igaunija|Igaunijā]]
|             dz_gads = 1908
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 12
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Igaunijas guberņa|Perila|td=Igaunija}}
|              m_gads = 1993
|           m_mēnesis = 01
|             m_diena = 24
|             m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|             tautība = [[igauņi|igaunis]]
|             dzimums = V
|               stils =
|               žanrs = operas, skaņdarbi koriem
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies = [[Tallinas konservatorija]]
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1974), PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1956), PSRS Valsts prēmiju (1947; 1951), Ļeņina prēmija (1970) u.c.
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Papucis
| attēls                   = Delivery Man Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Delivery Man''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kens Skots]]
| producents               = Andrē Rolo
| scenārija autors         = Kens Skots
| galvenajās lomās         =
* [[Vinss Vons]]
* [[Kriss Prats]]
* [[Kobija Smaldersa]]
| mūzika                   = [[Džons Brions]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios <br/> Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2013|11|22||bez}}
| ilgums                   = 102 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/delivery-man-2013|title=Delivery Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 23, 2019|archive-date={{dat|2019|03|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190323213621/http://www.bbfc.co.uk/releases/delivery-man-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deliveryman.htm|title=Delivery Man (2013)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 23, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Papucis"''' ({{val|en|Delivery Man}}) ir 2013. gada komēdija, kas veidota kā 2011. gada [[Francija]]s un [[Kanāda]]s filmas ''Starbuck'' rīmeiks. Filmas režisors un scenārija autors ir [[Kens Skots]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vinss Vons]], [[Kriss Prats]] un [[Kobija Smaldersa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|11|22||bez}}.

sentences:
{{Kapsētas infokaste
| name        = Vīnes Centrālā kapsēta
| native_name = ''Wiener Zentralfriedhof''
| image       = Simmering (Wien) - Luegerkirche (1).JPG
| imagesize   =
| caption     = Svētā Karlo Borromeo baznīca kapsētas centrā
| map_type    = Vīne#Austrija#Eiropa
| map_size    =
| map_caption =
| established = 1874
| country     =
| location    = {{vieta|Austrija|Vīne|Zimmeringa}}
| coordinates =
| latd  = 48.1525 | latNS  = N
| longd = 16.44 | longEW = E
| type        = Publiska
| style       =
| owner       =
| size        = 2,4 km²
| interments  = 3 miljoni
| website     =
| findagrave  = [https://www.findagrave.com/cemetery/639511/zentralfriedhof 639511]
| political   =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 91
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 9
|             5. čaula = 20
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pa
|             atommasa = 231,03588
|   valences elektroni = [Rn]5f26d17s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Protaktīnija kristāli
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +3, +4, '''+5'''
|  elektronegativitāte = 1,5
|              blīvums = 15370
|  kušanas temperatūra = 1841 K (1568 °C)
| viršanas temperatūra = ~4300 K (~4027 °C)
}}

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             =
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Antique Valentine 1909 01.jpg
| attēla_izmērs         = 200px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = 1909. gadā izdota Valentīna dienas kartīte
| oficiālais_nosaukums  =
| citi_nosaukumi        = Valentīna diena<br />Visu mīlētāju diena
| brīvs_nosaukums1      =
| brīvs_lauks1          =
| brīvs_nosaukums2      =
| brīvs_lauks2          =
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                = 14. februāris
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[Svētais Valentīns|Svēto Valentīnu]], [[mīlestība|mīlestību]]
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|kinematogrāfijas darbu|filma|filma}}
s ielās]]
'''Kinofilma''' jeb vienkārši '''filma''' ir [[kinematogrāfija]]s darbs. Kinofilmas var iedalīt pēc dažādiem kritērijiem, piemēram, pēc satura: [[mākslas filma|mākslas filmās]] jeb spēlfilmās, [[dokumentālā filma|dokumentālajās filmās]], [[populārzinātniskā filma|populārzinātniskajās filmās]]; pēc ilguma: [[pilnmetrāžas filma|pilnmetrāžas filmās]] un [[īsfilma|īsfilmās]]. Filmas tiek uzņemtas ar [[kinokamera|kinokamerām]], bet izrādītas [[kinoteātris|kinoteātros]]. Pēc tam filmas var tikt izplatītas [[DVD]] ierakstos vai [[videokasete|videokasetēs]], rādītas [[televīzija|televīzijā]]. Kino pirmsākumos filmas bija bez [[skaņa]]s ([[mēmais kino]]), kā arī melnbaltas ([[melnbaltais kino]]), bet mūsdienās gandrīz ikviena filma ir ar skaņu un krāsām.

sentences: '''Šķiršanās''' ir [[laulība]]s savienības izbeigšana, laulības tiesisko pienākumu un atbildības anulēšana un/vai reorganizēšana, tādējādi izšķirot precēta pāra laulības saites. Šķiršanās ir atšķirīga no [[atcelšana]]s, kas pasludina laulību par spēkā neesošu. Šķiršanās likumi atšķiras dažādās valstīs, tomēr lielākajā daļā valstu laulību var šķirt tikai [[tiesa|tiesā]] vai juridiska procesa rezultātā citā iestādē. Šķiršanās juridiskā procesa gaitā tiek risināti jautājumi par [[uzturlīdzekļi]]em, aizbildniecība pār [[bērns|bērnu]], bērna apciemošana, īpašuma sadale, parāda sadale utt.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada maijs}}
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Rostovas zoodārzs
|logo          =
|logo_width    =
|logo_caption  =
|image         = Rostov-on-Don-Zoo-Rhino.jpg
|image_width   = 200px
|image_caption = Degunradzis Rostovas zoodārzā
|date_opened   = [[1927]].gadā
|date_closed   =
|location      = {{flagicon|RUS}} [[Rostova pie Donas]], [[Krievija]]
|area          = 98.2 ha
|coordinates   = {{Coord|47|15|09|N|39|40|15|E|scale:20000|display=inline,title}}
|num_animals   = 5000
|num_species   = 400
|members       =
|exhibits      =
|website       = {{url|http://zoopark-rostov.ru}}
}}

sentences: '''Cehšteins''' ({{val|de|Zechstein}} — 'raktuvju akmens') ir [[perms|perma]] formācijas augšējais nodalījums, kas var saturēt [[sāls]] nogulas un [[varš|vara]] šīferi. Tas veidojies vairāku miljonu gadu garumā [[Pangeja]]s superkontinenta ziemeļdaļā seklas [[Epikontinentāla jūra|epikontinentālas jūras]] dibenā pirms apmēram 257—251 miljoniem gadu.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas Svētā Gara baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Kauno_Šv._Dvasios_bažnyčia.jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas Svētā Gara baznīca
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label             = Kauņas Svētā Gara baznīca
| position              = left
| latd                  = 54.924272
| longd                 = 23.894808
| location              = {{vieta|Lietuva|Kauņa}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Eugenijs Miļūns]] (''Eugenijus Miliūnas'')
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1998. gads
| year_completed        = 2017. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Kauņas Svētā Gara katoļu baznīca" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12660056"
}
</mapframe>
'''Kauņas Svētā Gara baznīca''' ({{val|lt|Kauno Šv. Dvasios bažnyčia}}) ir 20. gadsimta beigās/21. gadsimta sākumā uzbūvēts [[Romas Katoļu baznīca|Romas katoļu]] [[baznīca (celtne)|dievnams]], kas atrodas [[Lietuva]]s pilsētas [[Kauņa]]s ziemeļos, [[Šilaiņi|Šilaiņu]] rajonā. Baznīca apkalpo vienu no lielākajām draudzēm Kauņā.

sentences:
{{vikisaites+}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|jāizņem enciklopēdijai nepiemērotās sadaļas}}
'''Klases audzinātājs''' ir [[skolotājs]], kurš veic audzināšanas darbību un sniedz atbalstu savas audzināmās klases skolēniem. Viņš sadarbībā ar skolēna ģimeni, skolas pedagogiem un atbalsta personālu un valsts un/vai pašvaldību atbildīgām institūcijām risina ar skolēnu personības veidošanos un attīstību saistītus jautājumus, vienlaicīgi rūpējoties par pedagoģiski un psiholoģiski labvēlīgu klases vidi un saliedētu klases kolektīvu. <ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf|title=Klases stundu programmas paraugs. Metodiskai materiāls.|last=Pelša|first=Evija|access-date=15.01.2018|date=2016|archive-date=18.02.2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180218183209/http://visc.gov.lv/audzinasana/dokumenti/metmat/klases_stundu_progr_%20paraugs.pdf |date=18.02.2018 }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
 Nātrija hipohlorīta formulvienības struktūrformula

Nātrija hipohlorīta šķīdums
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7681-52-9 (bezūdens vielai)
7681-52-8  (pentahidrātam)
|      ķīmiskā formula = NaClO
|              molmasa = 74,443
|              blīvums = 1110
|  kušanas temperatūra = 18 °C (pentahidrātam)
| viršanas temperatūra = 101 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 29,3 g/100mL (pie 0 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hipohlorīts''' (NaClO jeb NaOCl) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[hlorapskābe]]s sāls. Bezūdens NaClO ir ļoti nestabila kristāliska viela, bet pentahidrāts NaClO· 5H2O ir zaļgandzeltena cieta samērā stabila viela ar [[hlors|hlora]] smaku. NaClO veido arī ļoti nestabilus kristālhidrātus ar mazāku ūdens saturu. Tā kā NaClO skābā vidē viegli sadalās, veidojot brīvu hloru, un bez tam, reaģējot ar [[amonjaks|amonjaku]] saturošiem šķidrumiem, veido [[hloramīns|hloramīnu]], ar nātrija hipohlorītu saturošiem preparātiem jāapietas uzmanīgi un jācenšas neieelpot izdalījušās gāzes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html |title=Mājsaimniecībā lietojamo balinātāju ietekme uz cilvēka veselību |access-date={{dat|2018|07|26||bez}} |archive-date={{dat|2018|10|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20181004072220/http://www.vesels.lv/raksti-par-veselibu/esi-vesels/majsaimniecba-lietojamo-balinataju-ietekme-uz-cilveka-veselibu.html }}</ref> No ekoloģijas viedokļa nātrija hipohlorīta izmantošana ir izdevīga, jo, tam sadaloties neitrālos vai sārmainos apstākļos, vidē nokļūst tikai nekaitīgs nātrija hlorīds. Nātrija hipohlorītam ir [[korozija|korozīva]] iedarbība uz metāliem un citiem materiāliem.

sentences: '''Informātika''' ({{val|en|informatics}}) ir zinātnes nozare, kas pēta informācijas ievadi, apstrādi, saglabāšanu, un izvadi, kā arī pēta matemātiskās struktūras saistībā ar [[Datori|datoru]] jeb [[elektroniskā skaitļojamā mašīna|elektronisko skaitļojamo mašīnu]] (ESM), kā arī šo teorētisko atziņu izstrādi un ieviešanu dzīvē. Vārds "informātika" ir cēlies no vārdiem "informācija" un "automātika". Galvenokārt tā ir saistīta ar [[Elektroinženierija|elektroinženieriju]], [[Matemātika|matemātiku]] un [[Valodniecība|lingvistiku]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg5-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Rabdofans-(Ce)
|attēls=
|klase=Fosfātu minerāls
|ŠtruncaID=7/C.29-10
|ķīm_formula=(Ce,La)PO4·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Balts, brūns, iesārts, dzeltenbalts
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, pumpurveida, masīvs, paretam —— smalki, radiāli izvietoti adatveida kristāliņi, ļoti reti — heksagonālas prizmas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=3,5
|spīdums=Taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,688 nε = 1,744
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}

sentences:
{{cita nozīme|liķieri|kuģi|Adriatica Queen}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences: '''Militārie un paramilitārie formējumi''' ir legālas militarizētas vienības, kuras neietilpst regulārās [[Armija (bruņotie spēki)|armijas]] sastāvā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Čārlijs Sentklauds
| attēls                   =  Charlie st cloud poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Charlie St. Cloud''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Burs Stīrss]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Bens Šervuds]]
| scenārija autors         =
* [[Kreigs Pīrss]]
* [[Luiss Koliks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Čārlijs Tahans]]
* [[Amanda Krū]]
* [[Kima Beisingere]]
* [[Rejs Liota]]
* [[Donals Logs]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[Charlie Film Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|7|30|}}
| ilgums                   = 97 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/charlie-st-cloud-2010|title=Charlie St. Cloud|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 10, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|44 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=charliestcloud.htm|title=Charlie St. Cloud (2010)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 10, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Čārlijs Sentklauds"''' ({{val|en|Charlie St. Cloud}}) ir 2010. gada drāma, kas balstīta uz Bena Šervuda romānu ''The Death and Life of Charlie St. Cloud''. Filmas režisors ir [[Burs Stīrs]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Čārlijs Tahans]], [[Amanda Krū]], [[Kima Beisingere]], [[Rejs Liota]] un [[Donals Logs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|7|30||bez}}.

sentences:
uz vienu iedzīvotāju no 1500. līdz 2003. gadam]]
'''Pasaules ekonomika''' jeb '''pasaules saimniecība''' ir kopums vēsturiski izveidojušos sociālās darba dalīšanas rezultātā atsevišķu [[Tautsaimniecība|tautsaimniecības]] nozaru, kuras savstarpēji savieno [[Starptautiskā darba dalīšana|starptautiskā darba dalīšanas]] sistēma un starptautiskās ekonomiskās attiecības.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Hloroforma struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CHCl3
|molmasa=119,4
|blīvums=1480
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=62 °C
}}
[[File:The Discovery of chloroform (1913).webm|thumb|thumbtime=7|''The Discovery of Chloroform''. [[Žestu valoda]], 1913.]]
'''Hloroforms''' (trihlormetāns, CHCl3) ir slikti degošs [[šķīdinātājs]]. Tas ir smags, bezkrāsains, caurspīdīgs [[šķidrums]] ar raksturīgu smaržu.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heinrihs fon Ofenbergs
| vārds_orģ           = ''Heinrich von Offenberg''
| attēls              = Heinrihs fon Ofenbergs.jpg
| att_izm             =
| apraksts            = Gotlība Švenkes gleznotais portrets (1818)
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Kurzemes guberņa]]s galma virstiesas prezidents
| term_sākums         = 1818. gads
| term_beigas         = 1827. gads
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1752|1|21}}
| dzim_vieta          = [[Iļģi (ciems)|Iļģi]] (?), [[Grobiņas draudzes novads]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]  <br />(tagad {{LAT}})
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1827|11|11|1752|1|21}}
| mir_vieta           = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]]
| dzīves_vieta        =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           = [[Ofenbergu dzimta]]
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
}}

sentences:
Kategorijā tiek iekļauta informācija, kas saistīta ar Vikipēdijā ievietoto attēlu apsaimniekošanu.
{{Commonscat|CommonsRoot}}

sentences:
{{Skaitlis
|num = 16
|lv = Sešpadsmit
}}
'''16''' ('''sešpadsmit''') ir kārtas skaitlis, kas atrodas starp [[15 (skaitlis)|15]] un [[17 (skaitlis)|17]].

sentences:
kopienas.]]
 [[indiāņi]]em veltītas ekspozīcijas daļa [[Springfīlda (Masačūsetsa)|Springfīldas]] muzejā.]]
 ciemats [[Mašantuketu pekotu muzejs un pētniecības centrs|Mašantuketu pekotu muzejā]].]]
'''Ninnimisinuoki'''  ir termins, ar kuru apzīmē [[Jaunanglija]]s dienvidu reģiona [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotājus]].<ref>Trumbull, James Hammond (1903). ''Natick Dictionary''. p.306</ref><ref name=Brangdon>Kathleen J. Brangdon (1996). ''Native People of Southern New England, 1500-1650''. pp.xi-xiii. {{ISBN|0-8061-2803-8}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Nīcas Romas katoļu misiju punkts
| infobox_width         = 300px
| image                 = Nīcas luterāņu baznīca.jpg
| image_size            = 290px
| caption               = Misiju punkts Nīcas luterāņu baznīcā
| map_type              = Latvia
| map_size              = 290
| position = right
| latd  = 56 | latm  = 21 | lats  = 14.23 | latNS  = N
| longd = 21 | longm =  3 | longs = 53.21 | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}},
 [[Dienvidkurzemes novads]], [[Nīca]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                = [[Liepājas diecēze]]
| functional_status     = misiju punkts
| leadership            = [[prāvests]]
Gatis Bezdelīga
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = izveidots [[2009]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}

sentences:
{{Infobox IPA base|ipa-number=117|ipa=627|ipa-image=Xsampa-n'.png|unicode=U+0273|xsampa=n`|kirshenbaum=n.|sound=retroflex nasal.ogg}}
'''Retroflekss nazāls līdzskanis''' ir daļā [[Mutvārdu valoda|mutvārdu valodu]] lietots [[līdzskanis]]. Saukts arī kā '''retroflekss apikopostalveolārs nazāls slēdzenis'''. [[Starptautiskais fonētiskais alfabēts|Starptautiskā fonētiskā alfabēta]] simbols ir {{Unicode|ɳ}}, attiecīgais [[X-SAMPA]] simbols ir <tt>n`</tt>. Tāpat kā pārējiem [[retroflekss līdzskanis|retrofleksajiem līdzskaņiem]], IPA simbols veidots attiecīgā [[alveolārs līdzskanis|arveolārā līdzskaņa]] simbolam pievienojot apakšējo pa labi vērsto "asti". Simbolu {{Unicode|ɳ}} nedrīkst sajaukt ar {{Unicode|ɲ}}, kas apzīmē [[Palatāls nazāls līdzskanis|palatālu nazālu līdzskani]] vai {{Unicode|ŋ}}, kas apzīmē [[Velārs nazāls līdzskanis|velāru nazālu līdzskani]]. Dažos fontos (piemēram, ''[[Linux Libertine]]'') retrofleksam nazālam simbolam tiek lietots {{Unicode|ɲ}} simbols spoguļattēlā, kas ir nepareizs simbola veidojums.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Sarezas ezers
|attēls=Usoi.jpg
|paraksts=Usojas dambis
|map = Tadžikistāna
| plat_d=38 | plat_m=12 | plat_s=0 | plat_NS=N
| gar_d=72 | gar_m=45 | gar_s=0 | gar_EW=E
|vieta={{TJK}}
|platība=80
|garums=55,8
|platums=3,3
|Vid_dziļums=185
|Max_dziļums=505
|tilpums=16,074
|augstums_vjl=3263
|izteka=[[Murgoba]]
|baseins=16 500
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Sarezas ezers''' ({{val|tg|Кӯли Сарез}}, {{ara|دریاچه سریز}}) ir [[sprostezers]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Pamirs|Pamirā]]. Tas izveidojās [[1911]]. gada februārī, kad spēcīgas [[zemestrīce]]s laikā nogruvums aizšķērsoja [[Murgoba]]s aizu, izveidojot 567 metrus augstu dabisku [[Usojas dambis|Usojas dambi]]. Jau 1911. gada septembrī ūdens applūdināja Sarezas ciemu, kas deva nosaukumu jaunajam ezeram.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Eleostearīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C18H30O2
|molmasa=278,43
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=235 °C pie 12 mmHg (sadalās)
}}
'''Eleostearīnskābe''' (''trans,trans,cis''-9,11,13-oktadekatriēnskābe, α-eleostearīnskābe, konjugētā linolēnskābe, CH3(CH2)3CH=CHCH=CHCH=CH(CH2)7COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trim konjugētām divkāršajām saitēm molekulā. Eleostearīnskābe ir kristāliska viela.

sentences: {{Commonscat|7th century BC|7. gadsimts p.m.ē.}}

sentences:
[[Kategorija:Etnologi]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās un tautības]]

sentences: '''Erudīcija''' (no {{val|la|eruditio}} — ‘zināšanas’, ‘mācīšana’) ir cilvēka spēja uzrādīt [[mācīšanās]] rezultātā iegūtas apjomīgas [[zināšanas]] dažādās jomās. Cilvēkus, kam piemīt šāda spēja, mēdz raksturot kā erudītus. Erudīciju sekmē tādas īpašības kā teicama [[atmiņa]], iekšējā [[motivācija]] zināšanu apguvei (piemēram, zinātkāre), kā arī [[Metode|metodiska]] informācijas apkopošana.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.cairn-int.info/journal-hermes-la-revue-2021-1-page-205.htm|title=Toward a renewal of the erudite tradition: Interdisciplinarity, polymathy, and “in-disciplinarity”|last=Darbellay|first=Frédéric|date=2021}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Farmakoloģija| ]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Bioķīmiķi]]
[[Kategorija:Mediķi]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Raposa-do-campo 2 cropped.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Canidae
| dzimta_lv =Suņu dzimta
| ģints =Pseudalopex
| ģints_lv =Zorro
| suga =Pseudalopex vetulus
| suga_lv =Brazīlijas zorro
| binomial =Pseudalopex vetulus <small>([[Lund]], 1842)</small>
| kategorijas =nē
| sinonīmi=
* ''Lycalopex vetulus''
| izplatība=

sentences:
{{DEFAULTSORT:Ņūtons, Īzaks}}
[[Kategorija:1643. gadā dzimušie]]
[[Kategorija:1727. gadā mirušie]]
[[Kategorija:Angļu fiziķi]]
[[Kategorija:Anglijas matemātiķi]]
[[Kategorija:Alķīmiķi]]
[[Kategorija:Rožkrustieši]]
[[Kategorija:Anglikāņi]]

sentences:
[[Kategorija:Zinātniskās fantastikas filmas|Kinorežisori]]
[[Kategorija:Kinorežisori]]

sentences: '''Naids''' ir emocionāla un gribas reakcija ar spilgti negatīvu attieksmi, vai pretīgumu un riebumu pret konkrētu indivīdu vai indivīdu grupu, dzīvu būtni vai notikumu. Naids parasti ir pretstats [[mīlestība]]i. Naidu var izraisīt [[konflikts|konflikti]] vai [[dusmas]] pret kādu cilvēku.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afvilīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosubsilikāts
|ŠtruncaID=8/B.22-30
|ķīm_formula=Ca3Si2O4(OH)6
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, iegareni stabveda kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=
|cietība=3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,617 nβ = 1,620 nγ = 1,634
|pleohroisms=
|blīvums=2,62
}}

sentences:
'''Cukurs''' var būt:
* [[cukurs]] — pārtikā plaši lietots [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Marks Aurēlijs
| vārds_orģ           =''Marcus Aurelius Antoninus Augustus''
| attēls              =Statua Marco Aurelio Musei Capitolini Fronte.JPG
| apraksts            =Marka Aurēlija statuja Kapitolija muzejā Romā
| amats               =Romas imperators
| term_sākums         ={{dat|161}}
| term_beigas         ={{dat|180|03|17|N}}
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| priekštecis2        =[[Antonijs Pijs]]
| pēctecis2           =[[Komods]]
| dzim_dati           ={{dat|121|4|26}}
| dzim_vieta          = {{flagicon image|Vexilloid of the Roman Empire.svg}} [[Roma]], [[Itālija]], [[Romas impērija]]
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|180|03|17|121|4|26}}
| mir_vieta           = {{flagicon image|Vexilloid of the Roman Empire.svg}} Vindobona, [[Romas impērija]]<br> (tagad [[Vīne]], {{AUT}})
| tautība             =
| partija             =
| dzīvesb             = Faustīna Jaunākā
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = romiešu [[politeisms]]
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Lamata''' ({{val|la|terra Lamata; Lamachia}}) vai '''Lamotina''' (''terra Lamotina; Lamentin'') bija [[skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s pietekas [[Minija (upe)|Minijas]] baseinā pie [[Kuršu joma]]s. Galvenais pilskalns atradās tagadējā [[Rusne]]s pilsētā ({{val|lt|Rusnė}}, {{val|de|Ruß, Russ}}) pie Nemunas.

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|B vitamins|B vitamīni}}

sentences: '''Dziedzeris''' ({{val|la|glandula}}) ir [[orgāns]], kas izstrādā un izdala (sekretē) dažādas īpašas vielas. Dziedzerus iedala [[iekšējās sekrēcijas dziedzeri|iekšējās sekrēcijas]] jeb endokrīnajos dziedzeros un [[ārējās sekrēcijas dziedzeri|ārējās sekrēcijas]] jeb eksokrīnajos dziedzeros. Iekšējās sekrēcijas dziedzeri galvenokārt izstrādā [[hormoni|hormonus]] un dažādus [[ferments|fermentus]], bet ārējās sekrēcijas dziedzeri — dažādas vielas, kas tiek izvadītas uz āru. Dziedzerus veido [[dziedzerepitēlijs]], tas veic sekretoro funkciju un ir speciāls epitēlijaudu paveids. Dziedzerpitēlijs sastāv no īpašām šūnām glandulocītiem.<ref name=":0">Aina Dālmane (2004). Histoloģija. Rīga: LU Akadēmiskais apgāds. 319. lpp. {{ISBN|9984—770-42-7}}.</ref>

sentences: '''Airēšana''' ir sporta veids, [[Laiva|laivu]] airētāju ātruma sacensības noteiktā [[Attālums|distancē]]. Galvenos airēšanas veidus iedala pēc laivu tipiem — [[Smaiļošana un kanoe airēšana|smaiļošanā]], [[Akadēmiskā airēšana|akadēmiskajā]], [[Tautas airēšana|tautas]] un [[Smaiļošana un kanoe airēšana|kanoe airēšanā]].<ref name="LME">{{LME|1|37}}</ref>

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Österreich-Ungarn''
''Ausztria–Magyarország''
|nosaukums_latv_val  = Austroungārija
|sugasvārds          = Austroungārija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Austrija
|laikmets            = Jaunākie laiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	[[Personālūnija|Duāla]] [[konstitucionālā monarhija]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1867
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Parakstīts Austroungārijas kompromiss
|date_start          = {{dat|1867|3|30||bez}}
|event_end           = Ungārija izstājas no [[Personālūnija|reālūnijas]] ar Kārli I
|date_end            = {{dat|1918|10|31||bez}}
|
|event1              = Franča Jozefa I kronēšana
|date_event1         = {{dat|1867|6|8||bez}}
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          = [[Senžermēnas līgums|Senžermēnas]] un [[Trianonas līgums|Trianonas]] līgumi
|date_post           = {{dat|1919|9|10||bez}} un {{dat|1920|6|4||bez}}
|
|
|p1                     = Austrijas Impērija
|flag_p1                = Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg
|s1                   = Vācu-Austriešu Republika
|flag_s1              = Flag of Austria.svg
|s2                   = Ungāru Demokrātiskā Republika
|flag_s2              = Flag of Hungary (1918-1919; 3-2 aspect ratio).svg
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Ensign_of_Austro-Hungarian_civil_fleet_(1869-1918).svg
|flag                =
|flag_type           = Tirdzniecības karogs
|
|image_coat          = Imperial_Coat_of_Arms_of_the_Empire_of_Austria.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Austro-Hungarian_Monarchy_(1914).svg
|image_map_caption   = Austroungārijas Impērija 1914. gadā
|
|galvaspilsēta       = [[Vīne]] (galvenā galvaspilsēta)
[[Budapešta]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''Indivisibiliter ac Inseparabiliter''
|national_anthem     = ''Gott erhalte Franz den Kaiser''
|kopīgas_valodas     = [[Vācu valoda|vācu]], [[Ungāru valoda|ungāru]]
|reliģija            = [[katolicisms]], [[protestantisms]]
|nauda               = [[Guldenis]] (1867–1892)
Krona (1892–1918)
|
|
|leader1             = [[Francis Jozefs I Hābsburgs|Francis Jozefs I]]
|leader2             = [[Kārlis I Hābsburgs|Kārlis I & IV]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1867-1916
|year_leader2        = 1916-1918
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Ķeizars|Imperators-Karalis]]
|representative1     = [[Frīdrihs fon Beists]] (pirmais)
|representative2     = [[Heinrihs Lammašs]] (pēdējais)
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1867
|year_representative2 = 1918
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Cisleitānija|Austrijas]] [[premjerministrs|ministru prezidents]]
|deputy1             = [[Ģula Andrāši]] (pirmais)
|deputy2             = [[Jānošs Hadiks]] (pēdējais)
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = 1867–1871
|year_deputy2        = 1918
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = [[Transleitānija|Ungārijas]] [[premjerministrs]]
|
|
|legislature         = 2 nacionālie parlamenti
|house1              = Impērijas padome
|type_house1         = Austrijas parlaments
|house2              = Parlaments
|type_house2         = Ungārijas parlaments
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1914
|stat_platība1       =  676615
|stat_pop1           = 52800000
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
'''Austroungārija''', oficiālais nosaukums '''Impērijas padomē pārstāvētās karalistes un zemes un Sv. Stefana Ungārijas kroņa zemes''' ({{val|de|Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder und die Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone}}, {{val|hu|A Birodalmi Tanácsban képviselt királyságok és országok és a Magyar Szent Korona országai}}) bija ietekmīga daudznacionāla monarhija [[Centrāleiropa|Centrāleiropā]], kas pastāvēja no 1867. līdz 1918. gadam. Austroungārijas troņmantinieka [[Francis Ferdinands|Franča Ferdinada]] nošaušana [[Sarajeva|Sarajevā]] 1914. gada 28. jūnijā noveda pie Pirmā pasaules kara sākuma.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga =Alona ossiani
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial=Alona ossiani <small>Sinev, 1998</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona affinis''''' ir ūdensblusu suga. Tajā izšķir 2 pasugas: ''Alona ossiani ossiani'' Sinev, 1998 un ''Alona ossiani herricki'' Sinev, 2013. Izplatīta [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].<ref name="Sinev2013"/>

sentences: '''Veloceļš Imanta—Daugavgrīva''' ir viens no [[Rīga]]s [[Veloceļš|veloceļiem]], kas savieno [[Veloceļš Rīga—Jūrmala|veloceļu Rīga-Jūrmala]] ar [[Daugavgrīva]]s pludmali. 12 kilometru garo veloceļu atklāja 2023. gada 29. septembrī.<ref>[https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/29.09.2023-no-imantas-lidz-daugavgrivai-atklats-garakais-velocels-riga.a525894/?utm_source=lsm&utm_medium=article-right&utm_campaign=svarigi No Imantas līdz Daugavgrīvai atklāts garākais veloceļš Rīgā]  lsm.lv 2023. gada 29. septembrī</ref>

sentences:
{{Alas infokaste
| name = Šulgentaša
| photo  = Шульган-Таш летом.JPG
| photo_width =
| photo_caption =
| map = Baškortostāna#Krievija
| relief = jā
| location = {{vieta|Krievija|Baškortostāna|Burzjanu rajons}}
| lat_d =53 | lat_m =02 |lat_s =40 | lat_NS =N
| long_d =57 | long_m =03 | long_s =50| long_EW =E
| depth = 165 m
| width =
| volume = 180 510 m³
| length = 3045 m
| altitude =
| discovery =
| geology = [[kaļķakmens]]
| entrance_count =
| entrance_list =
| difficulty =
| hazards =
| access =
| visitors =
| features =
| website = {{url|http://www.shulgan-tash.ru/}}
}}
'''Šulgentaša''' ({{Val-ba|Шүлгәнташ}}) vai '''Kapovas ala''' ({{Val-ru|Капова пещера}})<ref>{{PZT|332}}</ref> ir [[kaļķakmens]] [[ala]] [[Burzjanu rajons|Burzjanu rajonā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]], [[Krievija|Krievijā]], {{nobr|200 km}} attālumā no Baškorostānas galvaspilsētas [[Ufa]]s. Alā saglabājušies alu zīmējumi, kas zīmēti pirms aptuveni 16 000 gadiem [[paleolīts|paleolīta laikmetā]]. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.shulgan-tash.ru/cave-shulgan-tash-kapova/|title=Заповедник Шульган-Таш|access-date={{dat|2015|11|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929043446/http://www.shulgan-tash.ru/cave-shulgan-tash-kapova/|archivedate={{dat|2015|09|29||bez}}}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.geomem.ru/mem_obj.php?id=590|title=Уникальные геологические объекты России}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.ticrb.ru/pages.php?p=723|title=Государственный природный заповедник «Шульган-Таш»|access-date={{dat|2015|09|17||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20151222173245/http://www.ticrb.ru/pages.php?p=723|archivedate={{dat|2015|12|22||bez}}}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|url=http://unescorb.ru/ru/news/detail.php?ID=952|title=Комитет Республики Башкортостан по делам ЮНЕСКО|access-date={{dat|2018|05|31||bez}}|archive-date={{dat|2015|12|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151222112443/http://unescorb.ru/ru/news/detail.php?ID=952}}</ref> Ala ietilpst [[Šurgantašas rezervāts|Šulgantašas rezervāta]] teritorijā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Happiness''
| attēls                   =  Happiness1998Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, melnā komēdija
| režisors                 = [[Tods Solondzs]]
| producents               =
* [[Deivids Linds]]
* [[Džeimss Šamuss]]
| scenārija autors         = Tods Solondzs
| galvenajās lomās         =
* [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]]
* [[Elizabete Ešlija]]
* [[Dilans Beikers]]
* [[Lara Flinna Boila]]
* [[Bens Gazara]]
* [[Džareds Hariss]]
* [[Filips Sīmors Hofmans]]
| mūzika                   = [[Robijs Kondors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Killer Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Good Machine Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|10|16|}}
| ilgums                   = 139 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/happiness-1998|title=Happiness|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 16, 2019|archive-date={{dat|2019|10|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191016163616/https://bbfc.co.uk/releases/happiness-1998}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happiness.htm|title=Happiness|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 16, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Happiness''''' ir 1998. gada melnā komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tods Solondzs]]. Galvenās lomas atveido [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]], [[Elizabete Ešlija]], [[Dilans Beikers]], [[Lara Flinna Boila]], [[Bens Gazara]], [[Džareds Hariss]] un [[Filips Sīmors Hofmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|10|16||bez}}.

sentences:
{{starpviki+}}
'''Mehāniskā klonēšana''' ir eksperimentāla [[klonēšana]]s metode, kuras mērķis ir no dzīvo organismiem un organiskām šūnām radīt identu nedzīvo matēriju, kas funkcionāli būtu dzīvā organisma klons.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marija Medinska-Valdemāre
|         vārds_orig =
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1830
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 5
|           dz_vieta = "Vecjunkuri", [[Ārlavas pagasts]]
|          m_dat_alt = [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Aksaja]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Latviete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi = [[Krišjānis Valdemārs]]
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = Latviešu
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marija Medinska-Valdemāre''' (dzimusi {{dat|1830|9|5}}, mirusi [[1888. gads|1888]]. gada pavasarī), arī '''Naumane''', bija viena no pirmajām [[latvieši|latviešu]] [[rakstnieks|rakstniecēm]]. [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] māsa.<ref name="lrb">{{LRB|394.—395}}</ref>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Kemira Chemicals Oy''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[Kapitālsabiedrība (Somija)|Kapitālsabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1937. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Helsinki]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[ķīmiskā rūpniecība]]
| products         = ķimikālijas papīra un celulozes ražošanai
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''[[Kemira]]''
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         =
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Vitālijs Kims
 |       vārds_orģ = ''Віталій Кім''
 |          attēls = Виталий_Ким_.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Vitālijs Kims 2020. gadā

 |           amats = [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]]
 |     term_sākums = {{dat|2020|11|25}}
 |     term_beigas = pašlaik
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents = [[Volodimirs Zelenskis]]
 |        premjers = [[Deniss Šmihaļs]]
 |     priekštecis = [[Heorhijs Rešetilovs]] (''p.i.'')
 |        pēctecis =

 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1981|3|13}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Mikolajivas apgabals|Mikolajiva|td=Ukraina}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[korejieši|korejietis]]
 |         partija = bezpartejisks1
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Jūlija Kima
 |           bērni = 3
 |       profesija = [[ekonomists]], [[blogeris]], [[uzņēmējs]], [[politiķis]]
 |      alma_mater = Admirāļa Makarova Nacionālā kuģu būves universitāte
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
|        piezīmes = 1Mikolajivas domes deputāta kandidāts no partijas "Tautas kalps", taču palika bezpartejisks.
}}
'''Vitālijs Kims''' ({{Val|uk|Віталій Олександрович Кім}}; dzimis {{dat|1981|3|13}} [[Mikolajiva|Mikolajivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]) ir [[Korejieši|korejiešu]] izcelsmes [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[uzņēmējs]], [[ekonomists]], [[blogeris]] un [[politiķis]]. Kopš 2020. gada 25. novembra ir [[Mikolajivas apgabals|Mikolajivas apgabala]] [[gubernators]].

sentences: '''Mārs''' (no vācu valodas dialekta [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemē-Pfalcā]] — sākotnēji apzīmēja ar ūdeni pildītu piltuves veida ieplaku, XIX gs. piedāvāts kā zinātnisks termins tā pašreizējā nozīmē) — plata, lēzena, apaļa vai ovāla krāterveida ieplaka, kas radusies [[freātisks izvirdums|freātiskā izvirdumā]], t.i. [[gruntsūdens|gruntsūdenim]] saskaroties ar [[magma|magmu]]. Sprādzienā radusies piltuve visbiežāk aizpildās ar ūdeni, veidojot relatīvi seklu [[ezers|ezeru]].

sentences: {{citas nozīmes|laika ass daļu|Nākotne (nozīmju atdalīšana)|Nākotne}}

sentences: '''Pasaules okeāni un jūras''' kopā aizņem 71% no [[Zeme]]s virsmas platības - 360 000 000 km². Mūsdienās izdala 5 [[okeāns|okeānus]], savukārt [[jūra|jūru]] kopskaits ir atkarīgs no interpretācijas un svārstās ap 70. Vikipēdijā aprakstītas 79 jūras, ja neskaita [[ezers|ezerus]] un ūdenskrātuves, kas arī nereti tiek dēvēti par jūrām.

sentences:
s žāvēšana]]
'''Krāsvielas''' ir [[ķīmisks savienojums|ķīmiski savienojumi]], kas intensīvi absorbē daļu no [[gaisma|redzamās gaismas]] [[spektrs|spektra]] (tātad ir [[krāsa]]ini) un ar kuriem ir iespējams nokrāsot dažādus materiālus. Parasti par krāsvielām sauc ūdenī šķīstošas krāsojošās vielas<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 358. lpp.</ref> (vielas, kuras nešķīst iekrāsojamā vidē, sauc par [[pigments|pigmentiem]]). Krāsvielas galvenokārt ir [[organiskas vielas]].

sentences:
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Postgrandžs
| krāsa                  = white
| fona_krāsa             = crimson
| stila_izcelsme         = [[grandžmūzika]], [[alternatīvais roks]], [[smagais roks]], [[alternatīvais metāls]]
| kultūras_izcelsme      = [[1990. gadi|1990. gadu]] vidus, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Lielbritānija]], [[Kanāda]] un [[Austrālija]]
| instrumenti            = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[akustiskā ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]]
| popularitāte           = bija populārs no 1990. gadu vidus līdz 2000. gadu vidum
| atvasinātās_formas     =
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          = [[postbritpops]]
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Andrejs Valdmanis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Dobeles apriņķis|Dobeles apr.]] [[Tērvetes pagasts|Kalnmuižas pag.]] "Adieņos", [[Latvija|Latvijā]]
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 06
|        m_vieta = [[Rīga|Rīgā]], Latvijā
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|   darba_vietas = Vissavienības Zootehnikas un putnkopības institūts ([[Maskava|Maskavā]]), LPSR ZA Zootehnikas un zooloģijas institūts (Rīgā), LPSR ZA [[Latvijas Universitātes Bioloģijas institūts|Bioloģijas institūts]] ([[Salaspils]])
|     alma_mater = Ļeņingradas Piena un dārzeņu institūts
|     sasniegumi = Dr.biol., LPSR ZA Akadēmiķis}}

sentences:
priekšpilsēta]]
'''Priekšpilsēta''' ir [[pilsēta]]s ārējā daļa, tālākā daļa no pilsētas centra. Lielām pilsētām nereti var būt vairākas priekšpilsētas. Priekšpilsēta var būt arī '''piepilsēta''', kas ir pilsētas tipa [[apdzīvota vieta]] kādas lielākas pilsētas tuvumā. Piepilsētas kopā ar lielāko, centrālo pilsētu veido [[aglomerācija|aglomerāciju]]. Nereti cilvēki, kas dzīvo priekšpilsētās, strādā pilsētas centrā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Spironolaktona struktūrformula
|       citi nosaukumi = 7α-acetiltio-3-okso-17α-pregn-4-ēn-21,17β-karbolaktons,
aldaktons
|           CAS numurs = 52-01-7
|      ķīmiskā formula = C24H32O4S
|              molmasa = 416,57
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 207—208 °C
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Spironolaktons''' jeb '''aldaktons''' ir [[diurētiķi|diurētisks]] medikaments, kas pieder pie kālijsaudzējošo diurētiķu grupas. Tas kavē [[aldosterons|aldosterona]] un citu [[mineralokortikoīdi|mineralokortikoīdu]] iedarbību uz [[nieres|nieru]] kanāliņiem.<ref>S. Aņičkovs, M. Beļeņkijs. Farmakoloģija. R:, Zvaigzne, 1970, 394. lpp.</ref> Ķīmiski spironolaktons pieder pie [[steroīdi]]em. Pie steroīda "skeleta" 17. oglekļa atoma tam pievienots γ-[[laktoni|laktona]] gredzens, turklāt tas pievienots tā, ka abiem cikliem ir viens kopīgs oglekļa atoms — šādus savienojumus sauc par ''spiro'' tipa savienojumiem. No tā cēlies preparāta nosaukums. Bez tam pie steroīda 7. atoma tam pievienota [[sērs|sēru]] saturošā acetiltiogrupa.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mums pieder nakts
| attēls                   =  We Own The Night poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''We Own the Night''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]
| producents               =
* [[Marks Butans]]
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Marks Volbergs]]
* [[Niks Vekslers]]
| scenārija autors         = Džeimss Grejs
| galvenajās lomās         =
* Vakīns Fīnikss
* Marks Volbergs
* [[Eva Mendesa]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika                   = [[Vojcehs Kilars]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[2929 Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2007|5|25|Kannu filmu festivāls|2007|10|12|ASV}}
| ilgums                   = 115 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007|title=We Own the Night|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 2, 2019|archive-date={{dat|2019|09|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190902171946/https://bbfc.co.uk/releases/we-own-night-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|21 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=weownthenight.htm|title=We Own the Night (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 2, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|54,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mums pieder nakts"'' ({{val|en|We Own the Night}}) ir 2007. gada krimināldrāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džeimss Grejs (režisors)|Džeimss Grejs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Marks Volbergs]], [[Eva Mendesa]] un [[Roberts Djuvals]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|5|25||bez}} Kannu filmu festivālā.

sentences: '''Kanēlis''' (no {{val|fr|cannelle}}, kas savukārt nāk no {{val|la|canella}} — 'caurulīte, niedrīte') ir no [[žāvēšana|žāvētām]] [[kanēļkoki|kanēļkoku]] (''Cinnamomum'') zaru [[miza|mizām]] iegūta [[garšviela]].<ref name="Svešvārdu vārdnīca"/> Pazīstamākās ir trīs kanēļkoku sugas — [[Ķīnas kanēļkoks|Ķīnas]] jeb aromātiskais kanēļkoks (''Cinnamomum aromaticum''), [[Ceilonas kanēļkoks]] (''Cinnamomum zeylandicum'')un [[Cumkum kanēļkoks]]. Kanēļa sastāvā ir 1—5% [[ēteriskās eļļas|ēterisko eļļu]], kā arī [[mannīts]], [[kālija oksalāts]] un citi savienojumi.<ref name="Uztura mācība"/>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
{{jāuzlabo}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Rhenus AG & Co. KG
| Uzņēmuma_veids      =
| Logo                =
| Dibināšanas_datums  = 1912
| Sēdeklis            = Holzwickede,([[Vācija]])
| Vadība              = Klemens Rethmann, Valdes priekšsēdētājs <br /> Norbert Rethmann, Uzraudzības Padomes priekšsēdētājs
| Darbinieku_skaits   = 18.000 (2010)
| Apgrozījums         = 3 miljardi. EUR (2010)
| Bilance             =
| Nozare              = Loģistika
| Produkti            = Loģistikas pakalpojumi Uzglabāšana, Transports, Pārkraušana, Ostu un KV-terminālu pakalpojumi
| Mājaslapa           = [http://www.rhenus.com/ www.rhenus.com]
}}

sentences:
virsmas]]
'''Koronizlāde''' (no {{val|la|corona}} — 'vainags') ir [[mirdzizlāde]]s veids [[gāze|gāzēs]] [[atmosfēras spiediens|atmosfēras spiedienā]]. Tā rodas intensīva un neviendabīga [[elektriskais lauks|elektriskā lauka]] iedarbībā. Šādi lauki iegūstami ar [[elektrods|elektrodiem]], kam ir mazs virsmas liekuma [[rādiuss]] (asiem un tieviem priekšmetiem). Koronas izlādes laikā šādu elektrodu tuvumā novērojams spīdums un kluss šņācošs troksnis. Dabā koronas izlāde novērojama negaisa laikā vai pirms tā, kad [[atmosfēra|atmosfērā]] ir spēcīgi elektriskie lauki, un to dēvē par [[Elma ugunis|Elma ugunīm]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vidussibīrijas plakankalne
|attēls                 = Plato Putorana 01.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Putorana pie [[Ņižņaja Tunguska]]s upes
|lat_dir =N |lat_deg =64|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =103|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Krievija#Krasnojarskas novads
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eirāzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Sibīrija]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2000
|platums                = 2000
|kalns                  = [[Kameņs]]
|augstums               = 1701
|pilsētas               =
}}
'''Vidussibīrijas plakankalne''' ({{val|ru|Среднесибирское плоскогорье}}, {{val|sah|Орто Сибиир хаптал хайалаах сирэ}}) ir plašs kalnu apgabals [[Sibīrija]]s centrālajā daļā starp [[Ļena]]s un [[Jeņiseja]]s upēm. Administratīvi ietilpst [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]], [[Sahas Republika|Sahas Republikā]] un [[Irkutskas apgabals|Irkutskas apgabalā]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]].<ref>[http://bse.sci-lib.com/article105564.html Определение "Среднесибирское плоскогорье" в Большой Советской Энциклопедии]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Septiņi gadi Tibetā
| attēls = Seven Years in Tibet cover.jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Seven Years in Tibet''
| žanrs = biogrāfiska filma, kara filma, drāma
| režisors = [[Žans Žaks Ano]]
| producents = * Žans Žaks Ano
* [[Džons H. Viljamss]]
* [[Īeins Smits]]
| scenārija autors = [[Bekija Džonstone]]
| galvenajās lomās = * [[Breds Pits]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[B. D. Vongs]]
* [[Mako Ivamacu]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Mandalay Entertainment]]''
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Entertainment Film Distributors]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1997|10|8|ASV|1997|11|21|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 130 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/seven-years-tibet-1997-1|title=Seven Years in Tibet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 3, 2018|archive-date={{dat|2019|02|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190212014256/http://bbfc.co.uk/releases/seven-years-tibet-1997-1}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Vācu valoda|Vācu]]
* [[Nepāliešu valoda|Nepāliešu]]
* [[Hindi]]
* [[Mandarīnu valoda|Mandarīnu]]
* [[Tibetiešu valoda|Tibetiešu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|131,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenyearsintibet.htm |title=Seven Years in Tibet (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 3, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180805082706/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sevenyearsintibet.htm |archivedate={{dat|2018|08|05||bez}} }}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Septiņi gadi Tibetā"''' ({{val|en|Seven Years in Tibet}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska kara drāma, kas balstīta uz Henriha Harera tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Žans Žaks Ano]]. Galvenās lomas atveido [[Breds Pits]], [[Deivids Tjūliss]], [[B. D. Vongs]] un [[Mako Ivamacu]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|10|8||bez}} ASV.

sentences:
{{Cita nozīme|dzelzceļa staciju|pilsētu|Gulbene}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Gulbene
| tips                = stacija
| attēls              = Gulbenes dzelzcela stacija 2.jpg
| attēla_apraksts     = Gulbenes stacija 2018. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]]
 [[Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbene—Alūksne]]
[[Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene|Ieriķi—Abrene]] (slēgta)
| atvērta             = 1903
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = Švanenburga, Vecgulbene
| stacijas_tips       = saskares, kravas, pasažieru
| arhitekts           = Pēteris Feders
| platformas          = 4
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 5 (platsliežu), 1 (šaursliežu);
 depo ceļi un strupceļi
| adrese              = Dzelzceļa 8, Gulbene, Gulbenes n., LV-4401<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://meklesana.mama.lv/?p=2&QProdukts=dzelzce%C4%BCa+stacija&SaktQ_x=0&SaktQ_y=0 |title=mama.lv |access-date={{dat|2011|03|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110630151633/http://meklesana.mama.lv/?p=2 |archivedate={{dat|2011|06|30||bez}} }}</ref>
| latd  = 57 | latm  = 10 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 45 | longs = 57 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Madona (stacija)|Madona]] (53 km)
 [[Alūksne (stacija)|Alūksne]] (33 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Elste (stacija)|Elste]] (10 km)
 [[Birze (šaursliežu stacija)|Birze]] (4 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 210
| attālums_ref        =<ref>Ieriķu—Abrenes dzelzceļa pastāvēšanas laikā, braucot caur [[Ieriķi (stacija)|Ieriķiem]], attālums bija 179 km</ref>
}}
{{Gulbene — Alūksne|collapse=yes}}
{{Pļaviņas — Gulbene|collapse=yes}}
'''Gulbene''' ir platsliežu dzelzceļa līnijas [[dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]] un šaursliežu līnijas [[dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne|Gulbene—Alūksne]] [[dzelzceļa stacija|galastacija]], tā atrodas [[Gulbene]]s pilsētas ziemeļaustrumu nomalē. Agrāk Gulbene bija nozīmīga mezgla stacija, bet mūsdienās, pēc līniju [[dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene|Ieriķi—Gulbene]] un Gulbene—Abrene (Pitalova) slēgšanas, tās nozīme ir neliela. Gulbenē pastāv mazintensīva kravas satiksme, bet pasažieru vilciens no [[Rīga]]s kursē nedēļas nogalēs. Notiek regulāra dzelzceļa satiksme ar [[Alūksne|Alūksni]] — divi šaursliežu pasažieru vilcienu pāri dienā.

sentences: '''Karaliskais Nacionālais pilsētas parks''', saukts arī kā Ekoparks ir pirmais [[pasaule|pasaulē]] Nacionālais pilsētas parks<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nationalstadsparken.se/default.aspx?id=1711&ptid=0 |title=Världens första nationalstadspark<!-- Bota izveidots nosaukums- --> |access-date={{dat|2011|06|16||bez}} |archive-date={{dat|2010|08|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100818060430/http://www.nationalstadsparken.se/default.aspx?id=1711&ptid=0 }}</ref>, kas atrodas [[Zviedrija|Zviedrijā]] un aptver [[Stokholma]]s, [[Solna]]s un [[Lidingo]] [[komūna]]s.

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieku šķirnes no Vidējiem Austrumiem]]
[[Kategorija:Suņu šķirnes pēc izcelsmes valsts|Irāna]]
[[Kategorija:Irāna]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Dorothy Crowfoot Hodgkin''
| attēls =Old Dorothy Hodgkin from Pugwash site.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Dorotija Kraufuta Hodžkina ar insulīna struktūru
| dz_gads =1910
| dz_mēnesis =5
| dz_diena =12
| dz_vieta =[[Kaira]], [[Ēģipte]], formāli {{OTA}}
| m_gads =1994
| m_mēnesis=7
| m_diena=29
| m_vieta =[[Šiptona pie Storas]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|angliete]]
| dzimums = S
| darba_vietas = [[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]<br />[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =[[Džons Desmonds Bernals]]
| studenti =
| sasniegumi =bioloģiski aktīvu vielu ([[penicilīns|penicilīna]], [[insulīns|insulīna]]) struktūras noteikšana ar [[rentgendifraktometrija]]s palīdzību
| apbalvojumi =1964. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gothards Frīdrihs Stenders<br />''(Ģederts Stenders)''
| vārds_orig = ''Gotthard Friedrich Stender''
| attēls = Gotards Frīdrihs Stenders (cropped).jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums = Vecais Stenders [[Janis Rozentāls|J. Rozentāla]] gleznā
| dz_gads = 1714
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 27
| dz_vieta = [[Laši (Eglaines pagasts)|Lašu]] mācītājmuiža,  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad - {{LAT}})
| m_gads = 1796
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 17
| m_vieta = Sunākstes mācītājmuiža, [[Kurzemes guberņa]] (tagad — {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| vecāki = 	Hermanis Konrāds Stenders, Elizabete Magdalena (Regius)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Anna Elizabete Stendere (Braunšveiga, 1716–1784)
| bērni = [[Aleksandrs Johans Stenders]] (Jaunais Stenders)
| paraksts =
| pseidonīms = Vecais Stenders
| nodarbošanās = luterāņu mācītājs
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
s luterāņu mācītājs Gothards Frīdrihs Stenders (1753).]]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste
| bodystyle      = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}
| above          = ''Hamās''
| abovestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|header_raw}}
| subheader      =
{{ara|حَمَاس}}
 Dalībnieki [[Izraēlas-Hamās karš (kopš 2023. gada)|Izraēlas-Hamās karā]] un [[Izraēlas—Palestīnas konflikts|Izraēlas—Palestīnas konfliktā]]
| subheaderstyle = {{WPMILHIST Infobox style|sub_header_raw}}
| image          = {{#invoke:InfoboxImage|InfoboxImage|image=Flag_of_Hamas.svg|size=200px|alt=Hamās karogs}}
| imagestyle     = {{WPMILHIST Infobox style|image_box_raw}}
| caption        = ''Hamās'' karogs
| label1         = Izveidota
| data1          = 1987. gada 10. decembrī
| label2         = Dibinātāji
| data2          = [[Ahmeds Jasins]]
[[Abdels Azizs al Rantisi]]
| label3         = Citi nosaukumi
| data3          = "Islāmiskā pretošanās kustība"
| label4         = Reliģija
| data4          = [[Sunnītu islāms]]
| label5         = Ideoloģija
| data5          = {{ubl|[[islāmisms]]|[[palestīniešu nacionālisms]]||[[islāma nacionālisms]]|[[antiamerikānisms]]|[[anticionisms]]|[[antisemītisms]]}}
| label6         = Līderi
| data6          = [[Ismails Hānija]]
[[Jahja Sinvars]]
| label7         = Galvenā mītne
| data7          = [[Gaza]], [[Gazas josla]]
| label8         = Atdalījusies no
| data8          = "[[Musulmaņu brālība]]"
| label9         = Militārais spārns
| data9          = [[Izz ad-Din al-Qassam Brigades|Iz ad-Dīna al-Kasāma brigādes]]
| label10         = Biedru skaits
| data10          = 20 000 – 25 000
| label11         = Atzīta par teroristisku organizāciju
| data11          = {{karogs|Argentīna}}
{{karogs|Austrālija}}
{{karogs|ASV}}
{{karogs|Apvienotā Karaliste}}
{{karogs|Paragvaja}}
{{karogs|Japāna}}
{{karogs|Jaunzēlande}}
{{karogs|Kanāda}}
{{karogs|Izraēla}}
 [[Amerikas valstu organizācija]]
 [[Eiropas Savienība]]
}}
'''''Hamās''''' ({{val|ar|حماس}}, {{Unicode|''Ḥamās''}}) ir [[Palestīna]]s [[sunnīti|sunnītu]] [[paramilitārs|paramilitāra]] organizācija un [[politiska partija|politiskā partija]], kas ieguvusi lielāko daļu vietu [[Palestīnas Administrācija]]s [[Palestīnas Likumdošanas Padome|Likumdošanas padomē]].<ref name="BBCHamasVictory">[http://news.bbc.co.uk/1/hi/world/middle_east/4650788.stm "Hamas sweeps to election victory"] BBC News</ref> Organizācijas nosaukums parasti tiek traktēts kā [[akronīms]] no {{ara| حركة المقاومة الاسلامية }} ''({{Unicode|Ḥarakat al Muqāwamat al Islāmiyyah}})'', kas nozīmē ''Islāmiskā pretošanās kustība''. Vārdam ''hamās'' arābu valodā ir nozīmes "centība", "iedvesma", "entuziasms".

sentences: '''Ekonometrija''' ir [[matemātika]]s, [[statistika]]s un skaitļošanas metožu izmantošana [[ekonomika]]s datu apstrādei, tādējādi [[empīrisms|empīriski]] apstiprinot ekonomikas fenomenus un sakarības.<ref name="Pesaran">[[M. Hashem Pesaran]] (1987). "Econometrics," ''[[The New Palgrave: A Dictionary of Economics]]'', v. 2, p. 8 [pp. 8-22]. Reprinted in J. Eatwell ''et al.'', eds. (1990). ''Econometrics: The New Palgrave'', [https://books.google.com/books?id=gBsgr7BPJsoC&dq=econometrics&printsec=find&pg=PA1=false#v=onepage&q&f=false p. 1] [pp. 1-34]. [http://www.dictionaryofeconomics.com/article?id=pde2008_E000007&edition=current&q=Econometrics&topicid=&result_number=2 Abstract] ([[The New Palgrave Dictionary of Economics|2008]] revision by J. Geweke, J. Horowitz, and H. P. Pesaran).</ref> [[Rangnars Frišs]] pirmais nosauca šo nozari par ekonometriju.<ref>• H. P. Pesaran (1990), "Econometrics," ''Econometrics: The New Palgrave'', [https://books.google.com/books?id=gBsgr7BPJsoC&dq=econometrics&printsec=find&pg=PA2=false#v=onepage&q&f=false p. 2], citing Ragnar Frisch (1936), "A Note on the Term 'Econometrics'," ''Econometrica'', 4(1), p. 95.<br />   • Aris Spanos (2008), "statistics and economics," ''[[The New Palgrave Dictionary of Economics]]'', 2nd Edition. [http://www.dictionaryofeconomics.com/article?id=pde2008_S000502&edition=current&q=statistics&topicid=&result_number=1 Abstract.]</ref> Ekonometrija ir gan teorētiska zinātne, gan profesija, kuras pakalpojumus izmanto dažādiem uzņēmējdarbības un administratīvajiem mērķiem.

sentences: '''Klase''' ({{val|la|classis}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Klase ir nākamā vienība aiz [[Tips (zooloģija)|tipa]]. Klašu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[kārta]]s. Vienību klase lieto [[Zooloģija|zooloģijā]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Koro jūra
|attēls=KoroJur.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Okeānija
 |latd = 18 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 180 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = right
 |alt_karte    =
 |relief       = jā
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība=
|garums=
|platums=
|Max_dziļums= 2900
|valstis={{FJI}}
|pilsētas=[[Suva]]
}}
'''Koro jūra''' ({{val|en|Koro Sea}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]], atrodas [[Fidži]] arhipelāgā starp [[Viti Levu]] rietumos, [[Vanua Levu]] ziemeļos un [[Lau salas|Lau salām]] austrumos. Nosaukumu guviusi no [[Koro sala]]s jūras ziemeļdaļā.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Rūdolfs Dēliņš
|          vārds_orig =
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
| dz_gads = 1883
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LTU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1906
| m_mēnesis = 6
| m_diena = 1
| m_vieta = [[Rīga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[latvietis]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: grāmatas ''Utriusque cosmi metaphysica, physica atque technica historia'', [[1617]]. gads]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Granāts
|attēls=
|att_paraksts = Almandīns
|klase=Silikātu grupa
|ŠtruncaID=
|ķīm_formula=R2+3 R3+2 [SiO4]3
|singonija=[[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|krāsa=sarkans, oranžs, violets, zaļš, melns, hameleonu (saules gaismā - zilganzaļš, mākslīgā gaismā violeti-zaļš).
|svītra=Balta
|habituss= Rombisks dodekaedrs vai kubs.
|skaldnība=Nav
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=6,5—7,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=1,72–1,94
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,47—3,83
}}
'''Granāti''' (no {{val|la|granatus}} — 'graudains') ir [[Silikātu minerāls|silikātu]] klases [[Minerāls|minerālu]] grupa, ko veido maisījumi no divām izomorfām rindām R2+3Al2(SiO4)3 un Ca3R3+2(SiO4)3. Kopējā formula: R2+3 R3+2 [SiO4]3, kur R2+ ir Mg, Fe, Mn, Ca, bet R3+ ir Al, Fe, Cr. Parasti šaurā nozīmē ar granātiem saprot tikai caurspīdīgus sarkanus minerālus [[Almandīns|almandīnus]] un [[Pirops|piropus]]. To tumši sarkanie kristāli atgādina [[Granātābols|granātābolu]] augļu graudus. Tas, domājams, arī deva minerālu nosaukumu. Senos laikos granātus sauca par "laliem", — šādi saucās vairāki asinssārtas krāsas dārgakmeņi: [[rubīns]], [[špinelis]] un granāts.

sentences:
[[Kategorija:Abhāzija]]
[[Kategorija:Gruzijas nacionālie simboli]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Ligūrija
 | official_name           = ''Liguria''
 | settlement_type         = [[Itālijas reģioni|Itālijas reģions]]
 | image_skyline           = Palazzo della regione Liguria Genoa.jpg
 | imagesize               =
 | image_caption           = Reģiona valdības ēka
 | image_flag              = Flag of Liguria.svg
 | image_shield            = Coat of arms of Liguria.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Dženova]]
 | largest_city            = [[Dženova]]
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Liguria in Italy.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             =
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{ITA}}
 | established_title       = Dibināta
 | established_date        = 1948
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            = prezidents
 | leader_name             = Džovanni Toti
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 5418.21
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         =
 | elevation_min_m         =
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1501223
 | population_as_of        = 2023
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{URL|http://www.regione.liguria.it/}}
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = IT-42
 | footnotes               =
}}

sentences:
[[Kategorija:Rokmūzika]]
[[Kategorija:Mūzika pēc valsts| R]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Nāgpura
 | official_name            = नागपूर
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Diksha Bhumi.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Indija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Mahārāštra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 228
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 3780
 | population_as_of         = 2011. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 2405421
 | population_urban         =
 | population_metro         = 2583911
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Indijas standarta laiks|IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 21 | latm = 15 | lats =  | latNS = N
 | longd = 79 | longm = 09 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 310
 | website                  = {{url|http://www.nagpur.nic.in/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Citoplazma''' ir pusšķidra [[viela]], kas veido [[šūna]]s iekšējo vidi. Tā sastāv no izšķīdinātām vienkāršajām [[Olbaltumvielas|olbaltumvielām]] un citām vielām, kas nepieciešamas šūnas darbībai. Nodrošina vielmaiņu šūnā un mijiedarbību starp [[Šūnas organoīdi|organoīdiem]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pjotrs Račkovskis
|     vārds_orig = ''Пётр Иванович Рачковский''
|         attēls = Piotr Rachkovskiy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = [[1851]]. gads
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Dubosari]], [[Hersonas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{MDA}}, ''de facto'' [[Piedņestras Moldāvu Republika]])
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1910
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 1
|        m_vieta = [[Rēzekne]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = slepenpolicists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
''Sīkākus datus par cēlgāzēm var atrast rakstā [[cēlgāzes]].''
{{Commonscat|Noble gases}}

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Fiziķi pēc valsts]].''

sentences: '''Mašīnbūve''' ir [[Vidējā rūpniecība|vidējās]] un [[Smagā rūpniecība|smagās rūpniecības]] nozaru komplekss, kas sevī ietver [[Saimniecība|tautas saimniecības]] darba līdzekļu, patēriņa priekšmetu, kā arī [[Bruņojums|apbruņojuma]] ražošanu.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Mašīnbūve |url=https://tezaurs.lv/ma%C5%A1%C4%ABnb%C5%ABve:1 |website=tezaurs.lv |accessdate={{dat|2022|12|17||bez}}}}</ref> Mašīnbūve ir sarežģītākā [[rūpniecība]]s nozare, kas sastāv no daudzām apakšnozarēm un ir saistīta ar [[Ķīmiskā rūpniecība|ķīmisko]] un [[Enerģētiskā rūpniecība|enerģētisko rūpniecību]]. Kā [[inženierija|inženierzinātņu]] nozare mašīnbūve jeb '''mehāniskā inženierija''' apvieno [[inženierfizika]]s un [[matemātika]]s principus ar [[Materiālzinātne|materiālzinātni]], lai izstrādātu, analizētu, ražotu un uzturētu mehāniskās sistēmas. Tā ir viena no vecākajām un plašākajām inženierzinātņu nozarēm .

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2462''
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2462''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = [[Kobalt-M]]
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = [[Jantar'-4K2M]]
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija|Aizsardzības ministrija]], {{RUS}}
| Operators              = [[Krievijas Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks|Gaisa kosmiskās aizsardzības karaspēks]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = [[CSKB Progress]], {{RUS}}
| Starta_gads            = 2010
| Starts                 = {{dat|2010|4|16|SK}} 15:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = [[Sojuz-U]], {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 16/2
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2010
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = ~100 dienas
| Beigu_gads             = 2010
| Beigu_datums           = {{dat|2010|7|21|SK}} 09:10 UTC
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               = 2010-014A
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   =
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Orbītas_piezīmes       = <ref name="zarya 2010" />
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            = 67,16°
| Periods                = 89,94 min
| Apoapsīda              = 366 km
| Periapsīda             = 177 km
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = [[Kosmos-2450]]
| KA_nāk                 = [[Kosmos-2472]]
}}
'''Kosmos-2462''' (''Космос-2462'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Orbītā palaists 2010. gada aprīlī.

sentences:
{{Infobox award
|name = Pulicera balva
|current_awards = 2024. gada Pulicera balva
|image = Pulitzer Prizes (medal).png
|imagesize =
|caption = Medaļas averss un reverss
|awarded_for = Excellence in [[newspaper journalism]], literary achievements, [[musical composition]]
|presenter = [[Kolumbijas Universitāte]]
|country = [[ASV]]
|year = 1917. gadā
|website = [http://www.pulitzer.org/ www.pulitzer.org]
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Drava
  | citvaloda         =
  | oriģinālnosaukums =
  | citvaloda1        =
  | oriģinālnosaukums1=
  | attēls            = Drau_bei_Ruden_in_Kärnten_(Österreich).jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Drava Austrijā
  | karte             = Drau river.PNG
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Eiropa
  | reljefs           = jā
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = [[Bolcāno province]], [[Itālija]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Donava]] (netālu no [[Osijeka]]s)
  | baseina_valstis   = {{ITA}}, {{AUT}}, {{SLO}}, {{CRO}}, {{HUN}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 720
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          = 620
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 40 400
  | pietekas          =
  | sāk_plat_d= 46 | sāk_plat_m= 43 | sāk_plat_s= 09 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 12 | sāk_gar_m= 15 | sāk_gar_s= 16 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 45 | iet_plat_m= 32 | iet_plat_s= 38 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 18 | iet_gar_m= 55 | iet_gar_s= 36 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Augusts Rozenbergers
|     vārds_orig = ''Otto August Rosenberger''
|         attēls = Otto August Rosenberger.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1800
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1890
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Halle]], [[Vācijas impērija]]
([[Saksija-Anhalte]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kēnigsbergas observatorija]], [[Halles Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kēnigsbergas Universitāte]]
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji = [[Frīdrihs Beselis]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[komēta|komētu]] pētījumi
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Infobox ethnic group
| group = Baltijas somi
| native_name =
| native_name_lang =
| image = [[file:Balto-Finnic languages.png|200px]]
| image_caption = [[Baltijas somu valodas]]
| population = apmēram '''7,4–8,2 miljoni''' <!-- sum of numbers from each region below -->
| region1 = '''[[Somi]]'''{{ref label|en|a}}
| pop1 = apmēram 6,2–7 miljoni
| region2 = '''[[Igauņi]]'''
| pop2 = apmēram 1,1 miljoni
| region3 = '''[[Karēļi]]'''
| pop3 = apmēram 75 000
| region4 = '''[[Vepsi]]'''
| pop4 = apmēram 6000
| region5 = '''[[Ižori]]'''
| pop5 = apmēram 1000
| region6 = '''[[Lībieši]]'''
| pop6 = apmēram 200
| region7 = '''[[Voti]]'''
| pop7 = apmēram 100
| related =
| rels = Pārsvarā [[kristietība]] ([[Luterānisms]] vai [[Pareizticība]]);<ref name=statistics>{{cite web|title=Population|url=http://tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_vaesto_en.html#structure| publisher=Statistics Finland|access-date=3 May 2016}}</ref> nelielā skaitā [[somugru neopagānisms]]
| langs = [[Baltijas somu valodas]]
| footnotes = {{note label|en|a}} [[Tornedāļi]], [[Ingri]], [[Kveni]] un [[meža somi]] ir iekļauti somu kategorijā, jo tās visbiežāk tiek raksturotas kā somu apakšgrupas, nevis atsevišķas etniskās grupas.
}}
 1899. gada grāmatas ''[[Eiropas rases]]'']]

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Historia Lettica
|          attels =
| attela apraksts = ''Historia Lettica'' pirmizdevuma vāks (1649.)
|          autors = Pauls Einhorns
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda = [[vācu valoda|vācu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = 1649
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            isbn2 =
|            isbn3 =
|            isbn4 =
|            isbn5 =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''''Historia Lettica''''' (no [[latīņu valoda]]s — 'latviešu vēsture') ir [[1649. gads Latvijā|1649]]. gadā [[Kēnigsberga|Kēnigsbergā]] publicēta [[vācbalti|vācbaltu]] [[luterisms|luterāņu]] mācītāja [[Pauls Einhorns|Paula Einhorna]] [[vācu valoda|vācu valodā]] sarakstīta grāmata par [[latvieši]]em, [[latviešu mitoloģija|latviešu mitoloģiju]] un [[latviešu valoda|valodu]]. Tā tiek uzskatīta par vienu no senākajiem un plašākajiem vēsturiskajiem avotiem par [[Latvijas vēsture|latviešu tautas vēsturi]].<ref>[http://www.lfk.lv/1649_lv.html Historia Lettica] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131211234547/http://www.lfk.lv/1649_lv.html |date={{dat|2013|12|11||bez}} }} {{lv ikona}}</ref><ref>[http://www.vvk.lv/index.php?sadala=166&id=446 Latvijas nacionālo reāliju standartizēts tulkojums ES oficiālajās valodās] {{lv ikona}}</ref>

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           =
|nosaukums          = MG-3
|valsts             = {{FRG}}
|tips               = [[Ložmetējs]]
|konstruktors       =
|konstruktori       = [[Rheinmetall AG]]
|ražotājs           = [[Rheinmetall AG]]
|ražošanā           = no [[1968. gads|1968. gada]]
|bruņojumā          = no [[1969. gads|1969. gada]]
|patronu_tips       = [[7,62x51 mm NATO]]
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    = 1200 <small>+/-</small> 300 šāviņi/min
|sākuma_ātrums      = 820 m/s
|attālums           = 1200 m
|masa              = 11,5 kg
|garums             = 1225 mm
|stobrs             = 565 mm
|pārlādes_sistēma   = patronlenta
|patronas_aptverē   = 50 vai 100 patronas
|tēmēklis           = mehāniskais
|versijas           = MG-1, MG-1A1, MG-1A2, MG-1A3, MG-1A4, MG-1A5, MG-2, MG-3, MG-3E, MG-3A1
|daudzums           =
}}
'''MG-3''' - [[Vācija]]s kompānijas [[Rheinmetall]] universālais [[ložmetējs]], kas ir populārs visā pasaulē. Faktiski, MG-3 ir pārveidota [[MG-42]] versija, kas pielāgota šaut ar 7,62 mm [[NATO]] lodēm, nevis 7,92 mm Mauzera lodēm.

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Indīgas vielas]]
[[Kategorija:Kukaiņi]]
[[Kategorija:Pesticīdi]]

sentences: '''6174''' ir kārtas skaitlis starp skaitļiem 6173 un 6175. Tā pieraksts heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 181E. Šim skaitlim piemīt šādas īpašības:

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = Pasaules čempionāts florbolā
| aktuāla_sezona = 2022. gada Pasaules čempionāts florbolā
| logo           =
| pikseļi        =
| apraksts       =
| sports         = [[florbols]]
| dibin          = [[1996]]. gadā
| moto           =
| komandas       = 16
| valsts         =
| čempions       = {{sp|fl|Zviedrija}} (10. tituls)
| čempions_visv  = {{sp|fl|Zviedrija}} (10. tituls)
| mlapa          = https://floorball.sport/world-championships/mens-wfc/
}}
'''Pasaules čempionāts florbolā''' ir galvenais vīriešu [[florbols|florbola]] izlašu turnīrs pasaulē. Tajā tiek noteikta pasaules spēcīgākā valstsvienība. Turnīru organizē [[Starptautiskā Florbola federācija]] (IFF). Pasaules čempionāts kopš 1996. gada notiek reizi divos gados. Pašreizējie pasaules čempioni ir [[Zviedrijas florbola izlase|Zviedrijas]] valstsvienības spēlētāji. Zviedrija ir izcīnījusi arī visvairāk čempionu titulus — 10.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
'''Gemoloģija''' ir zinātne par [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], to izcelsmi, veidiem, noteikšanu, vērtēšanu. To var uzskatīt par [[mineraloģija]]s nozari.

sentences: '''Detrīts''' (lat. ''detritus'' — saberzts) ir organogēns [[drupu materiāls]] nogulumos vai [[Nogulumieži|nogulumiežos]].<ref>Геологический словарь, Том первый: Детрит. Москва, Недра. 1978; 219. lpp</ref> Detrīts veidojas no [[Augi|augu]] šūnu fragmentiem, [[Čaula|čaulām]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Skelets|skeletu]] daļām un dažādiem izdalījumiem. Pēc sasmalcinājuma pakāpes detrītu dala smalkajā detrīta un rupjajā detrītā. Dabā detrīts var būt uz [[sauszeme]]s dzīvnieku [[Ekskrementi|ekskrementu]] veidā, vai jebkādu mirušu organisko palieku vai dzīvnieku kaulu veidā u.t.l. Ūdenī sīku nesadalījušos augu vai dzīvnieku organismu daļiņu vai izdalījumu kopums (no dažiem μm līdz dažiem cm) var atrasties peldošā stāvoklī vai arī nosēsties ūdenstilpju dibenā. Dzīvniekus, kas pārtiek no detrīta, sauc par [[detritofāgi]]em.

sentences: , [[broms]] un [[Jods (elements)|jods]] istabas temperatūrā. Hlors ir gāzveida [[agregātstāvoklis|agregātstāvoklī]], broms ir šķidrs un jods ir cieta viela. [[Fluors]] tā lielās [[reaģētspēja]]s dēļ attēlā nav iekļauts.]]

sentences: '''Eiropas reģionālo vai mazākumtautību valodu harta''' ir 1992. gadā parakstītā un 1998. gadā spēkā stājusies [[Eiropas Padome]]s konvencija, kuru ratificēja 23 valstis. Hartas dalībvalstīm jāuzņemas vismaz 35 no 98 Hartā paredzētām saistībām; reizi trijos gados tās iesniedz EP ziņojumus par hartas izpildi, kurus izvērtē Ekspertu komiteja; uz šo vērtējumu Ministru komiteja sniedz valstīm rekomendācijas. Hartas ratifikāciju visām EP dalībvalstīm rekomendēja [[Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/3-General_themes/1-Policy_Recommendations/Recommendation_N3/1-Recommendation_n%B03.asp#TopOfPage |title=ECRI general policy recommendation N° 3 |access-date={{dat|2008|05|19||bez}} |archive-date={{dat|2008|06|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20080604091628/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/3-General_themes/1-Policy_Recommendations/Recommendation_N3/1-Recommendation_n%B03.asp#TopOfPage }}</ref> Latvijai ECRI rekomendēja ratificēt Hartu 2001.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/5-Archives/1-ECRI%27s_work/5-CBC_Second_reports/Latvia_CBC2_lv.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Otrais ziņojums par Latviju, 2001 — sk. 2. pkt. |access-date={{dat|2008|05|20||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123627/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/5-Archives/1-ECRI%27s_work/5-CBC_Second_reports/Latvia_CBC2_lv.pdf }}</ref> un 2007. ("cik drīz vien iespējams") gados.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ecri/2-country-by-country_approach/latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Trešais ziņojums par Latviju, 2007 — sk. 7. pkt. |access-date={{dat|2008|05|16||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123129/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/2-Country-by-country_approach/Latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf }}</ref> 2007. g. ECRI ziņojuma sagatavošanās laikā Latvijas institūcijas paziņojušas, ka uzskata par neiespējamu šā dokumenta ratificēšanu tuvākajā laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ecri/2-country-by-country_approach/latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf |title=Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību Trešais ziņojums par Latviju, 2007 — sk. 4. pkt. |access-date={{dat|2008|05|16||bez}} |archive-date={{dat|2008|11|07||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20081107123129/http://www.coe.int/t/e/human_rights/ecri/1-ECRI/2-Country-by-country_approach/Latvia/Latvia%203e%20rapport%20-%20cri08-2%20-%20letton.pdf }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Teds Tērners
|     vārds_orig = ''Ted Turner''
|         attēls = Ted Turner at the LBJ Foundation.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Teds Tērners 2015. gadā
|     dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1938|11|19}}
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Sinsinati|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Džordžija|Atlanta}}
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = mediju magnāts
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = tēvs: Roberts Edvards Turners II
māte: Florensa Rūnija
|          brāļi =
|          māsas = Mērija Džeina Tērnere
|   dzīvesbiedrs = Džūlija Geila Naja (1960–1964)
 Džeina Šērlija Smita (1964–1988)
 [[Džeina Fonda]] (1991–2001)
|          bērni = 5
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums       = Kongurs
| Photo           = Kongur south.jpg
| Paraksts        = Kongura dienvidu nogāze
| karte                = Tibetas kalniene
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=38|latm=35|lats=38|latNS=N
| longd=75|longm=18|longs=48|longEW=E
| Augstums        = 7719
| Relatīvais_augstums  = 3585
| Atrašanās vieta = {{flag|Ķīna}}
| Kalnu grēda     = [[Pamirs]]
| First ascent        = {{dat|1981}}
}}
'''Kongurs''' ({{val|ug|قوڭۇر تاغ}}, ''Qongur Tagh''; {{val|zh|公格尔峰}}, ''Gōnggé'ěr Fēng'') ir kalnu masīvs [[kašgārijas grēda|Kašgārijas grēdā]] [[Ķīna|Ķīnā]].<ref>{{PZT|373}}</ref> Masīvā ir divas virsotnes: 7719 m augstais Kongurs un 7530 m augstais [[Kongurtibe]]; virsotnes atrodas 10 km viena no otras un tās atdala 6750 m augsta [[sedliene]]. Kašgārijas grēda tiek pieskaitīta kā [[Pamirs|Pamira]], tā [[Kuņluņs|Kuņluņa]] kalnu sistēmām un abos gadījumos Kongurs ir to augstākā virsotne. Kalns veidots no [[gneiss|gneisiem]] un [[granīts|granītiem]]. Plašs apledojums; ziemeļu nogāzē šļūdoņi noslīd līdz {{nobr|3800 m}} vjl, dienvidu — līdz {{nobr|4500 m}}.

sentences:
ilustrācija]]
'''"Mahābhārata"''' ({{val|sa|महाभारतम्}}, ''Mahābhāratam'', {{izrunā|məɦaːˈbʱaːrət̪əm}}) ir viens no diviem nozīmīgākajiem [[sanskrits|sanskrita]] eposiem [[Indijas vēsture|Senajā Indijā]]; otrs ir "[[Rāmājana]]". Šis [[eposs]] ir daļa no hindu [[itihāsa]]s (vēstures) un nozīmīga daļa no [[hindu mitoloģija]]s. Eposā izklāstīta ne tikai Indijas tautu ikdienas dzīve, ticējumi un paražas, bet arī estētiskie un ētiskie uzskati. "Mahābhārata" tiek uzskatīta par garāko eposu pasaulē.<ref name="Lochtefeld2002"/><ref name="SharmaGaur2000"/> "Mahābhārata" sastāv no 18 grāmatām. Tās {{nobr|100 000}} vārsmās ir aptuveni trīs miljoni vārdu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Schizosteus striatus muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Sch. striatus'' muguras plātne (nepilna)
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Schizosteus
| ģints_lv = Šizosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Schizosteus <small>Obruchev, 1940</small>
}}
'''Šizosteji''' (''Schizosteus'') (no ''schizo'' — šķelt un ''osteon'' — kauls, sakarā ar vēdera plātnes šķēlumu) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[psammosteīdu apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1940. gadā aprakstīja krievu paleontologs [[Dmitrijs Obručevs]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Schizosteus asatkini]]''. Ģints bija izplatīta [[Vidusdevons|vidusdevonā]] [[Pērnavas svīta|pērnavas]] un [[Narvas svīta|narvas svītās]] [[Igaunija|Igaunijā]], [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalos]], kā arī Ļeņingradas apgabala [[Arukilas svīta|arukilas]] svītā.

sentences: '''Abitūrija''' ({{val|de|abitur}}, no {{val|la|abire}} — 'aiziet, pamest') ir lielākoties vācvalodīgajās zemēs lietots termins, ar kuru saprot gatavības apliecību, ko, beidzot [[vidējā izglītība|vidējās izglītības]] iestādi, saņem gala pārbaudījumus nokārtojis skolēns. Tās iegūšana ir priekšnoteikums, lai varētu pretendēt uz vietu [[augstskola|augstskolā]]. Atbilstoši skolēnu, kurš gatavojas vidējās izglītības iestādes gala [[eksāmens|eksāmeniem]], sauc par abiturientu, tomēr [[pēcpadomju valstis|pēcpadomju valstīs]] par abiturientu nereti sauc arī cilvēku, kurš stājas augstskolā.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ma
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Maroc Telecom''
|sponsors              = ''Agence Nationale de Réglementation des Télécommunications (ANRT)''
|domātais-pielietojums = Ar [[Maroka|Maroku]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Marokā
|ierobežojumi          = Jābūt kontaktadresei Marokā
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama otrajā līmenī vai trešajā līmenī zem atsevišķiem otrā līmeņa domēniem
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ma/ www.nic.ma]
}}

sentences: Pēdējoreiz atjaunots 2006. gada 15. septembrī.

sentences:
{{Valodas infokaste
|        name = Kabardiešu valoda
|  nativename = {{unicode|къэбэрдейбзэ}}
|      states = [[Krievija|Krievijā]]
|      region = [[Kaukāzs|Kaukāza]] ziemeļi ([[Kabarda-Balkārija]], [[Karačaja-Čerkesija]])
|    speakers = ap 1,7 miljoniem
| familycolor = Kaukāziešu
|        fam1 = [[Ziemeļkaukāza valodas]]
|        fam2 = [[abhāzu-adigu valodas]]
|        fam3 = [[čerkesu valodas]]
|      script = [[kirilica]] (kabardiešu ortogrāfija)
|      nation = {{RUS}}:
* {{flagicon image|Flag of Kabardino-Balkaria.svg}} [[Kabarda-Balkārija]]
* {{flagicon image|Flag of Karachay-Cherkessia.svg}} [[Karačaja-Čerkesija]]
|        iso1 =
|        iso2 = kbd
|        iso3 = kbd
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Trīsstūris
| abbreviation = Tri
| name_latin = Triangulum
| RA = 2
| dec = +30
| areatotal = 132
| arearank = 78. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Tri''
| starmagnitude = 3
| neareststarname = ''δ Tri''
| stardistance = 35,4
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Zivis (zvaigznājs)|Zivis]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Persejs (zvaigznājs)|Persejs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 60
}}

sentences: '''26. jūnijs''' ir gada 177. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (178. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 188 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Uzmini, kurš
| attēls                   = Guess Who.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Guess Who''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Kevins Rodnijs Salivans]]
| producents               =
* [[Dženo Topinga]]
* [[Ērvins Stofs]]
* [[Džeisons Goldbergs]]
| scenārija autors         =
* [[Deivids Ronns]]
* [[Džejs Šeriks]]
* [[Pīters Tolans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Bērnijs Maks]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Džudita Skota]]
| mūzika                   = [[Džons Mērfijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[3 Arts Entertainment]]''
* ''[[Tall Trees Productions]]''
* ''[[Katalyst Media]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|3|25}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/guess-who-2005|title=Guess Who|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414150423/http://www.bbfc.co.uk/releases/guess-who-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|103,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=guesswho.htm|title=Guess Who (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate={{dat|2022|12|14||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Uzmini, kurš"''' ({{val|en|Guess Who}}) ir 2005. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir [[Kevins Rodnijs Salivans]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]], [[Bērnijs Maks]], [[Zoja Saldana]] un [[Džudita Skota]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|3|25||bez}}.

sentences: {{Commons category|Buildings in Montenegro|Celtnes un būves Melnkalnē}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Roko un viņa brāļi
| operators =
| attēls = RoccoFratelliPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Lukīno Viskonti]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Annija Žirardo]]
* [[Renato Salvatori]]
* [[Katina Paksinu]]
* [[Rožē Anēns]]
* [[Spiross Fokass]]
* [[Paolo Stopa]]
* [[Sjūzija Delēra]]
* [[Klaudija Kardināle]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| oriģinālnos = ''Rocco e i suoi fratelli''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1960|9|6|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 177 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Roko un viņa brāļi"''' ({{Val|it|Rocco e i suoi fratelli}}) ir 1960. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s drāmas filma, kuras režisors ir [[Lukīno Viskonti]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Annija Žirardo]], [[Renato Salvatori]], [[Katina Paksinu]], [[Rožē Anēns]], [[Spiross Fokass]], [[Paolo Stopa]], [[Sjūzija Delēra]] un [[Klaudija Kardināle]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pienskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=Optiskajiem izomēriem — 1248,5 kg/m3
Racemātam pie 15 °C — 1249
|kušanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem 25—26 °C
Racemātam 18 °C
|viršanas temperatūra=Optiskajiem izomēriem — sadalās
Racemātam 122 °C pie 14 mmHg
}}
'''Pienskābe''' (α-hidroksipropionskābe, 2-hidroksipropānskābe, CH3CHOHCOOH) pieder pie hidroksi[[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pienskābe ir higroskopiska pulverveida viela vai bezkrāsains sīrupveida šķidrums, kas ļoti labi šķīst ūdenī. Pienskābes sāļus sauc par '''laktātiem''' ({{val|la|lac(tis)}} — '[[piens]]').

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe-daigremontiana 4.jpg|att_nosaukums=Degremona kalanhoja|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe daigremontiana|suga_lv=Degremona kalanhoja}}
'''Degremona kalanhoja''' (''Kalanchoe daigremontiana'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos un dienvidrietumos un mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs. Sausos un siltos apgabalos, piemēram, [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]] un [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]], Dagremona kalanhoja ir uzskatāma par [[Invazīva suga|invazīvu sugu]],<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Herrera|first=Ileana|last2=Ferrer-Paris|first2=José R.|last3=Hernández-Rosas|first3=José I.|last4=Nassar|first4=Jafet M.|date=2016|title=Impact of two invasive succulents on native-seedling recruitment in Neotropical arid environments|url=https://www.researchgate.net/publication/301927334_Impact_of_two_invasive_succulents_on_native-seedling_recruitment_in_Neotropical_arid_environments|journal=Journal of Arid Environments|volume=132|pages=15-25}}</ref> kā arī šis augs ir ļoti indīgs, jo tā sula satur cilvēkiem toksisku [[Steroīdi|steroīdu]] [[Daigremontianīns|Daigremontianīnu]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=McKenzie|first=R.A.|last2=Armstrong|first2=T.R.|date=1986|title=Poisoning of cattle by Bryophyllum plants|url=http://www.cabdirect.org/abstracts/19872293509.html|journal=Queensland Agricultural Journal|volume=112(3)|pages=105-108}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Wagner|first=Hildebert|last2=Fischer|first2=Manfred|last3=Lotter|first3=Hermann|date=1985|title=New Bufadienolides from Kalanchoe daigremontiana Hamet et Perr. (Crassulaceae)|url=http://www.znaturforsch.com/ab/v40b/40b1226.pdf|journal=Zeitschrift für Naturforschung B|volume=40(9)|pages=1226-1228}}</ref>

sentences:
'''Sakai''' var būt:
* [[Gotoku Sakai]];
* [[Hideo Sakai]];
* [[Hiroki Sakai]];
* [[Juki Sakai]];
* [[Naoki Sakai]];
* [[Tacuja Sakai]];
* [[Tomojuki Sakai]].

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg4-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Kumiku deportācija''' bija [[Padomju Savienība]]s okupācijas iestāžu veikta [[Kumiki|kumiku]] tautības iedzīvotāju izvešana uz citiem PSRS apgabaliem [[1944. gads|1944]]. gada [[12. aprīlis|12. aprīlī]].

sentences: '''Ķīmiskā viela''' ir [[viela]]s veids ar noteiktu [[ķīmiskais sastāvs|ķīmisko sastāvu]], neatkarīgi no šīs vielas izcelsmes.<ref>Hill, J. W.; Petrucci, R. H.; McCreary, T. W.; Perry, S. S. ''General Chemistry'', 4th ed., p5, Pearson Prentice Hall, Upper Saddle River, New Jersey, 2005.</ref> Piemēram, jebkuram [[ūdens]] paraugam būs tās pašas īpašības un tā pati [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un [[skābeklis|skābekļa]] attiecība, neatkarīgi no tā, vai šis ūdens paraugs ir ņemts no [[upe]]s vai mākslīgi izgatavots [[laboratorija|laboratorijā]]. Tīru vielu mehāniskā ceļā nevar sadalīt citās vielās.<ref>Ebbing, D. D.; Gammon, S. D. ''General Chemistry'', 7th ed., p12, Houghton Mifflin, Boston, Massachusetts, 2002.</ref> Tipiskas mājas apstākļos sastopamās vielas ir [[ūdens]], [[vārāmā sāls]] ([[nātrija hlorīds]]) un [[cukurs]] ([[saharoze]]). Parastākie vielas [[agregātstāvoklis|agregātstāvokļi]] ir [[cietviela]], [[šķidrums]] vai [[gāze]]. Viela var pāriet no viena agregātstāvokļa citā, mainoties [[temperatūra]]i vai [[spiediens|spiedienam]].

sentences:
kristāls]]
Par '''kristālisko struktūru''' [[mineraloģija|mineraloģijā]] un [[kristalogrāfija|kristalogrāfijā]] dēvē likumsakarīgu [[atoms|atomu]] izkārtojumu [[kristāls|kristālā]]. Kristālisko struktūru nosaka atomu grupa, kurā atomi izkārtoti noteiktā veidā. Šāda vienība cikliski atkārtojas trijās dimensijās noteiktā [[Brevē režģis|režģī]]. Attālums starp šīm atomu grupām dažādos virzienos tiek saukts par kristāla ''režģa parametriem''. Kristāla struktūra un simetrija nosaka daudzas kristāla īpašības, piemēram [[skaldnība|skaldnību]], elektronisko [[ķīmiskā saite|saišu struktūru]] un [[kristāloptika|optiskās īpašības]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mūžīgā meita
| operators =
| attēls = RIGA-IFF-2023-ETERNAL-DAUGHTER-plakats.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija, drāma
| režisors = [[Džoana Hoga]]
| producents =
| scenārijs = Džoana Hoga
| aktieri = [[Tilda Svintone]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Eternal Daughter''
| studija = * ''[[A24]]''
* ''BBC Film''
* ''Element Pictures''
* ''JWH Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''A24''
* ''BFI Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|6|[[79. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|568,330}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt13874422/|title=The Eternal Daughter (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|2|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Mūžīgā meita"''' ({{Val|en|The Eternal Daughter}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Apvienotā Karaliste]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Džoana Hoga]]. Filmā galveno lomu atveido [[Tilda Svintone]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jeļena Blavatska
|     vārds_orig = Елена Петровна Блаватская
|         attēls = Helena Petrovna Blavatsky.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jeļena Blavatska, 1877. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1831
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Dņipro|Jekaterinoslava]], [[Krievijas impērija]]
(Dņipro, {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1891
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}
{{USA}}
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstniece, [[ezotērija|ezotēriķe]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Nikifors Blavatskis, Mihaels Betanelli
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Naudas krāsa
| operators =
| attēls = The Color Of Money.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mārtins Skorsēze]]
| producents = * [[Ērvings Akselrads]]
* [[Bārbara De Fina]]
| scenārijs = [[Ričards Praiss]]
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Toms Krūzs]]
* [[Mērija Elizabete Mastrantonio]]
* [[Helēna Šīvere]]
* [[Džons Turturo]]
| mūzika = [[Robijs Robertsons]]
| oriģinālnos = ''The Color of Money''
| studija = * ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''Silver Screen Partners II''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|10|17|ASV}}
| ilgums = 120 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|14,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|52,3 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Naudas krāsa"''' ({{Val|en|The Color of Money}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāmas filma, kuras režisors ir [[Mārtins Skorsēze]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Toms Krūzs]], [[Mērija Elizabete Mastrantonio]], [[Helēna Šīvere]] un [[Džons Turturo]]. Filma balstīta uz Voltera Tūisa 1984. gada tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas bijušie novadi]]
[[Kategorija:Kurzeme]]

sentences:
[[File:Rubens Abundance.jpg|thumb|250px|Pārpilnības rags [[Rubenss|Rubensa]] gleznā ar [[Senā Roma|romiešu]] dievieti [[Abundancija|Abundanciju]] (ap 1630. gadu)]]
'''Pārpilnības rags''' ({{val|la|cornu copiae}}) vai '''Amaltejas rags''' ({{val|el|κέρας Ἀμαλθείας}}) ir pārpilnības un pārticības simbols. Parasti tiek attēlots kā [[ragi|raga]] formas trauks, pilns ar augļiem, ziediem un riekstiem. Cēlies no [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[mitoloģija]]s, ko vēlāk pārņēmuši [[Senā Roma|romieši]] un plaši lietots arī mūsdienās, sevišķi tēlotājā mākslā, arhitektūrā, [[heraldika|heraldikā]].

sentences: '''Rodanīdi''' jeb '''tiocianāti''' (SCN−) ir savienojumi, kas satur [SCN]<sup>−</sup> anjonu. Tie uzskatāmi par nestabilās [[rodānūdeņražskābe]]s jeb tiociānskābes [[sāļi]]em. Pazīstamākie šāda veida savienojumi ir [[kālija rodanīds|kālija]] un [[amonija rodanīds|amonija rodanīdi]]. Tie reaģē ar [[dzelzs]] trīsvērtīgajiem sāļiem, veidojot sarkanu kompleksu. Šo reakciju lieto analītiskajā ķīmijā un audumu krāsošanai (vismaz agrāk).

sentences: '''Hieroglifu teorija''' jeb '''simbolu teorija''' - [[Agnosticisms|agnosticiska]] koncepcija, ka ar sajūtu un maņu palīdzību subjekta apziņā rodas nevis attēli, kas atspoguļo objektu iezīmes, bet gan simboli, zīmes, "hieroglifi", kam pašiem par sevi nav nekā kopīga ar lietām un to īpašībām. Šo ''hieroglifu teoriju'' izveidoja [[Hermanis fon Helmholcs|H.Helmholcs]], balstoties uz J.Millera formulēto t.s. ''sajūtu orgānu specifiskās enerģijas likumu'' (saskaņā ar to, sajūtu specifika ir atkarīga nevis no ārēja kairinājuma, bet gan no sajūtu orgānu īpatnībām (piemēram, jebkura iedarbība uz redzi izraisa gaismas sajūtu). Terminu "hieroglifs" pirmais sāka lietot [[Georgijs Pļehanovs|G.Pļehanovs]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Basilana
| official_name = ''Basilan''
| image_skyline = Basilan Provincial Capitol.JPG
| imagesize =
| image_caption = Provinces kapitolija ēka [[Isabela (Basilana)|Isabelā]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Basilan in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1973
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1327.23
| population_total = 426207
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 7 | latm =  | lats =| latNS = N
| longd =122 | longm =  | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Lamitana]]/[[Isabela (Basilana)|Isabela]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 13
| p1 = '''2 pilsētas'''
| p2 = [[Isabela (Basilana)|Isabela]]
| p3 = [[Lamitana]]
| p4 = '''11 municipalitātes'''
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[jakani]], [[tausūgi]], [[čavakano]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BAS
| website                  = {{URL|http://www.basilan.gov.ph/}}
}}
'''Basilana''' ({{val|fil|Lalawigan ng Basilan}}, {{val|en|Province of Basilan}}, {{val|yka|Wilayah Basilanin}}, {{val|tsg|Wilaya' sin Basilan}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā. Administratīvi lielākā daļa pieder [[Bangsamoro]] autonomajam reģionam, bet galvenokārt [[kristietība|kristiešu]] apdzīvotā [[Isabela (Basilana)|Isabelas]] pilsēta pieder [[Zamboangas Pussala]]s reģionam. Administratīvi dalās 2 pilsētās un 11 municipalitātēs un sīkāk 210 barangajās. Provinces oficiālā galvaspilsēta kopš 2001. gada ir [[Lamitana]], bet lielākā daļa administratīvo iestāžu joprojām atrodas iepriekšējā galvaspilsētā Isabelā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = IX forts
| native_name         = ''IX Kauno fortas''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Kauņa#Lietuva
| status              =
| image               = Kaunas_Fortress.Ninth_Fort.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Šilaiņu seņūnija]], [[Kauņa]], [[Kauņas apriņķis]], {{LTU}}
| latd  = 54.944722 | latNS  = N
| longd = 23.870556 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1902
| completion_date     = 1914
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.9fortomuziejus.lt/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Kalanchoe pumila 4.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe pumila|Zemā kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe pumila|suga_lv=Zemā kalanhoja}}
'''Zemā kalanhoja''' (''Kalanchoe pumila'') ir augu suga [[Kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Savvaļā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un citur pasaulē tiek audzēta kā [[telpaugs]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Mīnuszīme highlighted zaļa latviešu valodas Vikipēdijas [[Mediawiki:edittools]] kastē. (Neesmu drošs vai šāds attēls ir eligible jebkādām autortiesību pretenzijām, Mediawiki Foundation logotipi neparādās uz no izmantotā pārlūka (Operas) arī nekas nav redzams).[[Kategorija:Vikipēdija]]
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: '''Agroekoloģija '''ir viena no [[lauksaimniecība]]s sistēmām, mācība par lauksaimnieciskās ražošanas ietekmi uz vidi. Tā ir daudz[[sistemātika|sistemātiska]] pieeja, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Tā vērsta uz [[bioloģiskā daudzveidība|bioloģiskās daudzveidības]] saglabāšanu un [[pārtikas ražīgums|pārtikas ražīguma]] palielināšanu<ref>Science of Agroecology, homepage, Agroecology, http://www.scienceofagroecology.info/id3.html</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pazudis tulkojumā
| attēls                   = Lost in Translation poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Lost in Translation''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Sofija Kopola]]
| producents               =
* [[Ross Kacs]]
* Sofija Kopola
| scenārija autors         = Sofija Kopola
| galvenajās lomās         =
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Bills Marijs]]
* [[Džovanni Ribisi]]
* [[Anna Ferisa]]
* [[Fumihiro Hajaši]]
| mūzika                   = [[Kevins Šīldss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Elemental Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Focus Features]]''
* ''[[Tohokushinsha Film]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|8|29|Tellaridas filmu festivāls|2003|9|12|ASV|2004|4|17|Japāna|2004|2|27|Latvija|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lost-translation-2003|title=Lost in Translation|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 2, 2018|archive-date={{dat|2020|07|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200718105152/https://www.bbfc.co.uk/releases/lost-translation-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{JAP}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Japāņu valoda|Japāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lostintranslation.htm|title=Lost in Translation (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 2, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pazudis tulkojumā"''' ({{val|en|Lost in Translation}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Japāna]]s romantiska drāma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir [[Sofija Kopola]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Skārleta Johansone]], [[Bills Marijs]], [[Džovanni Ribisi]], [[Anna Ferisa]] un [[Fumihiro Hajaši]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|8|29||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Singapūrā|Mūziķes]]
[[Kategorija:Singapūras mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra trioksīda struktūrformula un molekulas modelis

Sēra trioksīda kristāli ampulā
|       citi nosaukumi = sēra(VI) oksīds, sērskābes anhidrīds
|           CAS numurs = 7446-11-9
|      ķīmiskā formula = SO3
|              molmasa = 80,06
|              blīvums = šķidram SO3 1920
|  kušanas temperatūra = 16,8 °C
| viršanas temperatūra = 44,8 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Sēra trioksīds''' jeb '''sēra(VI) oksīds''' (SO3) ir tipisks skābes veidojošais [[oksīdi|oksīds]], kurā [[sērs|sēram]] ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Ja [[kondensācija|kondensējas]] gāzveida SO3, rodas gaistošs šķidrums, kas sastāv galvenokārt no sēra trioksīda trimēra. To atdzesējot, trimērs sacietē par ledum līdzīgu masu, ko sauc par SO3 ledusveida modifikāciju jeb γ-SO3. Uzglabājot gamma modifikācija pamazām pārvēršas par alfa modifikāciju (α-SO3), kas līdzīga [[azbests|azbestam]]. Azbestveida modifikācija sastāv no dažāda garuma polimēru ķēdēm un tai nenoteiktā sastāva dēļ nav stingri noteiktas kušanas temperatūras (stingri ņemot, tas vairs nav sēra trioksīds, jo ķēžu gali noslēdzas ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupām]]).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Neuzticīgā
| attēls                   = Unfaithful (2002 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Unfaithful''
| žanrs                    = trilleris, erotika
| režisors                 = [[Adrians Lains]]
| producents               =
* [[Dž. Maks Barons]]
* Adrians Lains
| scenārija autors         =
* [[Elvins Sardžents]]
* [[Viljams Broilss jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ričards Gīrs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Olivjē Martinezs]]
| mūzika                   = [[Jans A. P. Kazmareks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fox 2000 Pictures]]''
* ''[[Regency Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2002|5|10}}
| ilgums                   = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film|title=Unfaithful|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 12, 2019|archive-date={{dat|2019|10|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191012085654/https://bbfc.co.uk/releases/unfaithful-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=unfaithful.htm|title=Unfaithful|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 12, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|119,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Neuzticīgā"''' ({{val|en|Unfaithful}}) ir 2002. gada ASV [[erotika|erotiska]] trillera filma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Adrians Lains]]. Galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Daiena Leina]] un [[Olivjē Martinezs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|5|10||bez}}. Filmas pamatā ir [[Klods Šabrols|Kloda Šabrola]] 1969. gada filma ''The Unfaithful Wife''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = grupa
|           Vārds = Silbermond
|          Attēls = Silbermond, Donauinselfest 2009f.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Silbermond 2009. gadā
|           Vieta = {{DEU}}
|           Žanrs = [[Rokmūzika|Roks]], [[alternatīvais roks]], [[poproks]]
|            Gadi = 2000—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
}}
'''Silbermond''' ir [[Vācijas rokmūzika|vācu rokgrupa]]. Grupas dalībnieki ir [[Stefānija Klosa]], Andreass Novāks, Johannes Štolle un Tomass Štolle. Grupa ir izdevusi trīs studijas albumus: ''[[Verschwende Deine Zeit]]'', ''[[Laut Gedacht]]'', ''[[Nichts Passiert]]''. Visi trīs albumi ir saņēmuši kādu sertifikātu trijās vāciski runājošās valstīs: Vācijā, Austrijā un Šveicē. Grupas pazīstamākās dziesmas ir "[[Krieger des Lichts]]", "[[Das Beste]]", "[[Irgendwas bleibt]]", "[[Symphonie]]". 2009. gadā grupa saņēma [[MTV Europe Music Award]] balvu kā Vācijas labākie izpildītāji. Tāpat grupa ir saņēmusi vairākus nacionāla mēroga apbalvojumus.

sentences: '''Akvārijs''' ({{val|la|aquarium}}, no ''aqua'' — '[[ūdens]]' un ''arium'' — 'vieta') ir [[mākslīgā ekosistēma]], caurspīdīga tvertne ūdens dzīvnieku un augu audzēšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Acetilsalicilskābes struktūrformula

Acetilsalicilskābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aspirīns, acetilsalicilāts,
2-acetiloksibenzoskābe,
etiķskābes salicilesteris
|           CAS numurs = 50-78-2
|      ķīmiskā formula = C9H8O4
|              molmasa = 180,157
|              blīvums = 1350
|  kušanas temperatūra = 136 °C
| viršanas temperatūra = sadalās pie 140 °C<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971б 449. lpp. {{ru ikona}}</ref>
| šķīdība ūdenī        = 0,25 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Acetilsalicilskābe''' jeb '''aspirīns''' (CH3COOC6H4COOH) ir [[etiķskābe]]s un [[salicilskābe]]s [[esteri]]s. Aspirīns ir viens no pazīstamākajiem [[medikamenti]]em ({{val-la|Acidum acetylsalicylicum}}).

sentences:
{{Sporta kluba infokaste|galvene_stils=|stadions=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Kolorādo "Rockies"|sporta veids=[[Beisbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Kolorādo|Denvera}}|līga=[[Augstākā beisbola līga]]|konference=Nacionālā līga|divīzija=Rietumu divīzija|dibināts=1993|kapteinis=|klubs=Colorado Rockies|beidza_pastāvēt=|laukums=''[[Coors Field]]''|halle=|arēna=|ietilpība=50 144|krāsas=Violeta, melna, pelēka<br />{{color box|#33006F}} {{color box|#000000}} {{color box|#C4CED4}}|īpašnieks=* Ričards Monfords
* Čārlzs Monforts|prezidents=|menedžeris=Bills Šmits|galvenais_treneris=Bads Bleks|logo=Colorado Rockies logo.svg|logo_izm=220px|darbojās=|uzvaras2=|mediji=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|dates3=<!------ čempiontituli ------->|līga1=[[Augstākā beisbola līga|MLB]]|līga2=|kapteiņa palīgi=|līga3=|uzvaras1=0|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=1|divīzijas tituli=0|bg_color=#C4CED4|sadarbojas=|pašr_sezona=|text_color=#33006F}}'''Kolorādo "Rockies"''' ({{Val|en|Colorado Rockies}}) ir profesionāls [[Beisbols|beisbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Denvera|Denverā]], [[Kolorādo]] štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1993. gadā. "Rockies" spēlē [[Augstākā beisbola līga|Augstākās beisbola līgas]] (MLB) Nacionālās līgas Rietumu divīzijā. Klubs savas pastāvēšanas vēsturē ne reizi nav uzvarējis [[Pasaules sērija|Pasaules sērijā]]. Klubs savas mājas spēles aizvada ''Coors Field'' stadionā.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Dimants (nozīmju atdalīšana)|Dimants}}
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Dimants
|        attēls =
|  att_paraksts = Dabisks, nedaudz neprecīzas oktaedriskas formas dimants
|         klase = Elements - [[tīrradnis]], pusmetāli un nemetāli, oglekļa sērija
|     ŠtruncaID = 1/B.02-40
|   ķīm_formula = Ogleklis, C
|     singonija = [[kubiskā singonija|Kubiskā]]
|         krāsa = Bezkrāsaini, taču dažādi piejaukumi vai kristalogrāfiski defekti var piešķirt dažādas krāsas, piemēram, dzeltenu, brūnu, pelēku, daudz retāk - zilu, zaļu, melnu, caurspīdīgi baltu, rozā, violetu, oranžu, purpursarkanu un sarkanu krāsu<ref name="GRG">Gemological Institute of America, ''GIA Gem Reference Guide'' 1995, {{ISBN|0-87311-019-6}}</ref>
|        svītra = Balta
|      habituss = Oktaedriski kristāli
|     skaldnība = Ļoti laba
|        lūzums = Gliemežnīcas līdz nelīdzens
|       cietība = 10
|       spīdums = Dimanta
| caurspīdīgums = Caurspīdīgs (izņemot paveidus)
| laušanas_koef = n = 2,4175—2,4178
|   pleohroisms = Nav
|       blīvums = 3,52
}}
'''Dimants''' ({{val|el|αδάμας}}, ''adamas'' — ‘neievainojamais’) ir oglekļa [[alotropija|alotrops]] (citi oglekļa alotropi ir [[grafīts]], [[fullerēns]], [[karbīns]], [[oglekļa nanocaurulīte]]s, [[dimanta nanostienīši]], [[lonsdaleīts]] un citi), kurā [[ogleklis|oglekļa]] atomi ir sakārtoti izometriski heksoktaedriskā [[kristāla režģis|kristāla režģī]]. Tā [[cietība]] un augstā [[gaismas dispersija]] padara to par noderīgu materiālu gan [[rūpniecība|rūpniecībā]], gan [[juvelierizstrādājumi|juvelierizstrādājumos]]. Dimants ir gandrīz cietākais zināmais dabiskas izcelsmes [[minerāls]], kas to padara par lielisku [[abrazīvs|abrazīvu]]. Lai iegūtu apslīpētus dimantus, tos vienīgi ir iespējams apstrādāt zem augsta [[spiediens|spiediena]] un augstas [[temperatūra]]s ar citiem dimantiem (pazīstami kā II tipa (''Type-II'') dimanti), kuri ir cietāki, vai arī ar [[viela|vielām]], kuras ir cietākas par pašu dimantu. Šīs vielas var būt [[borazons]], [[ultracietais fullerīts]] vai dimanta nanostienīši. Tas nozīmē arī to, ka dimants lieliski saglabā virsmas pulējumu — savu izcilo [[spīdums (mineraloģija)|spīdumu]]. Dimanta kušanas temperatūra ir 3547 [[grāds pēc Celsija|°C]] — visaugstākā no visiem minerāliem. Dimants tradicionāli tiek uzskatīts par visvērtīgāko [[dārgakmens|dārgakmeni]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2|foundation=1945. gadā|defunct=1992. gadā|logo=RMIF logo.png|homepage=http://rmif.lv/|location_city={{vieta|Latvija|Rīga}}|type=Valsts uzņēmums|industry=ražošana|production=[[mūzikas instrumenti]]|products=[[Klavieres]], pianīnas, flīģeļi, [[sitamie instrumenti]], elektriskās ērģeles, elektriskie mūzikas instrumenti, pastiprinātājakustiskās iekārtas, sintezatori, [[koncertkokles]], [[ksilofoni]] u.c.}}
 4]]
'''Rīgas mūzikas instrumentu fabrika (RMIF)''' bija lielākā elektronisko mūzikas instrumentu rūpnīca bijušajā [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Rūpnīca atradās [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] [[Latgales iela (Rīga)|Latgales ielā]] 250, bet tās filiāle — [[Rīga|Rīgā]], [[Ķengarags|Ķengaragā]] ([[Prūšu iela (Rīga)|Prūšu ielā]] 4). Bez elektroniskajiem mūzikas instrumentiem tur tika ražotas arī mehāniskās [[klavieres]], [[koncertkokles]] u.c. "RMIF" sintezatori savulaik bija populāri austrumu bloka valstīs.<ref name=":0">[[Pēteris Jērāns]] (redaktors). ''Rīga: enciklopēdija''. Rīga : [[Galvenā enciklopēdiju redakcija]], 1988. 482.—483. lpp.</ref> Mūsdienās fabrika ir nojaukta un fabrikas vietā ir uzbūvētas modernas daudzdzīvokļu mājas.

sentences:
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = Delfi
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = [[interneta portāls]]
| valsts               = {{flaga|Latvija}} [[Rīga]], [[Latvija]]
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|1999|11|26}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = [[latviešu valoda|latviešu]], [[krievu valoda|krievu]]
| komerciāla           = jā
| reģistrācija         = iespējama
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         = {{flag|Latvija}}, ziņu portālu 1. vieta<ref name=aud>[http://www.audience.gemius.lv Audience: Gemius] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160106043926/http://www.audience.gemius.lv/ |date={{dat|2016|01|06||bez}} }} {{en ikona}}</ref>
| mājas_lapa           = {{URL|http://delfi.lv}}
 {{URL|http://rus.delfi.lv}}
 Mobilā versija: {{URL|http://m.delfi.lv}}
}}

sentences:
{{atsauces+}}
 arheoloģiskās kultūras (Pomerānijas baltu kultūra zelta krāsā)]]
'''Pomerānijas balti''' bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] ciltis, kas apdzīvoja zemes no [[Jitlande]]s līdz [[Visla]]i. Ap 1500. gadu p.m.ē. Pomerānijas baltus sāka izspiest un daļēji [[pārtautošana|pārtautot]] no austrumiem ienākošās [[ģermāņi|ģermāņu]] ciltis. [[Lielā tautu staigāšana|Lielās tautu staigāšanas]] laikā ģermāņu ciltis [[Pomerānija|Pomerāniju]] pameta, bet Pomerānijas balti palika un saplūda ar [[slāvi|slāvu]] ciltīm, kas pēc 6. gadsimta ieradās Pomerānijā, veidojot [[kašūbi|kašūbus]] un citas Pomerānijas slāvu tautības.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Garklucis''' ir koka [[Resgalis|resgaļa]] nogrieznis, kuru iegūst, sazāģējot iepriekš nocirsto koku. Turpmāk no tā tiek iegūti dažādi kokizstrādājumi.

sentences: '''Lieces deformācija''' jeb vienkārši '''liece''' ir viens no [[deformācija]]s veidiem, kad [[Ārējie spēki|ārējo spēku]] iedarbībā [[Cietviela|cieta]] [[Fizikāls ķermenis|ķermeņa]] vienā šķēlumā notiek [[Stiepes un spiedes deformācija|stiepe]], bet citā šķēlumā — [[Stiepes un spiedes deformācija|spiede]]. Šādā deformācijā [[Paralēlskaldnis|paralēlskaldņa]] vai [[Cilindrs|cilindra]] viduslīnijas garums nemainās.

sentences: '''Skinera kaste''' ir laboratorijas iekārta dzīvnieku uzvedības pētīšanai.

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Juncus stygius|autors=L.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Juncaceae|dzimta_lv=Doņu dzimta|ģints=Juncus|ģints_lv=Doņi|suga=Juncus stygius|suga_lv=Tumšais donis|attēls=Juncus stygius inat3.png}}
'''Tumšais donis''' ({{val-la|Juncus stygius}}) ir [[Doņu dzimta|doņu dzimtas]] suga.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Eliso Virsaladze
|      Vārds_orig = ელისო ვირსალაძე
|          Attēls = Elisso Virsaladze 20171101 184452.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1942|08|14}}
|        Vieta_dz = {{vieta|PSRS|Gruzijas PSR|Tbilisi|td=Gruzija}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[klasiskā mūzika]]
|    Nodarbošanās = [[pianists|pianiste]]
|     Instrumenti = [[klavieres]]
|            Gadi =
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''10. decembris''' ir gada 344. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (345. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 21 diena.

sentences: '''30. aprīlis''' ir gada 120. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (121. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 245 dienas.

sentences:
{{Pasaules mantojuma objekta infokaste
| WHS         = Muzeju sala
| image       = Berlin Museumsinsel Fernsehturm.jpg
| imagesize   =
| caption     = Bodes muzejs
| Country     = {{GER}}
| Location    = {{vieta|Vācija|Berlīne}}
| Type        = Kultūras
| Criteria    = ii, iv
| ID          = 896
| Link        =
| Region      =
| Coordinates =
| Year        = 1999
| Session     = 23.
| Extension   =
| Danger      =
| map_type            = Berlīne
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| latd  = 52 | latm  = 31 | lats  = 17 | latNS  = N
| longd = 13 | longm = 23 | longs = 44 | longEW = E
| child      =
| embedded   =
}}
[[File:Karte berlin museumsinsel.png|thumb|Muzeji iezīmēti sarkanā krāsā]]
'''Muzeju sala''' ({{val|de|Museumsinsel}}) ir nosaukums [[Šprē]] upes salas ziemeļu daļai [[Berlīne|Berlīnē]], [[Vācija|Vācijā]]. Šeit atrodas vairāki starptautiski nozīmīgi muzeji (daļa no Berlīnes valsts muzeju grupas). Visi ir mākslas muzeji. Senākais muzejs (Vecais muzejs) tika uzcelts 19. gadsimta 20. gados.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Shigella stool.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Spirochaetes
| tips_lv =
| dzimta =Spirochaetaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Shigella
| ģints_lv =
| suga =Shigella dysenteriae
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Shigella dysenteriae''''' ir [[Gramnegatīvās baktērijas|gramnegatīvas]] nekustīgas nūjiņveidīgas baktērijas<ref name="ZverevaBojchenko2010-2"/>. Ir bakteriālās [[dizentērija]]s ([[šigeloze]]s) izraisītājs. Veido [[Kapsula (mikrobioloģija)|kapsulas]].

sentences: '''"Aulejas Žepers"''' ir [[Latgalieši|latgaliešu]] četrpāru jeb Krusta [[dancis]] pēc Prankusejas (Franksēzes) parauga.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Izopropanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=(CH3)2CHOH
|molmasa=60,10
|blīvums=780
|kušanas temperatūra=185 K (-88 °C)
|viršanas temperatūra=355 K (82 °C)
}}
'''Izopropanols''' (2-propanols, izopropilspirts, (CH3)2CHOH) ir vienkāršākais otrējais [[spirts]]. Tas labi šķīst ūdenī (veido [[azeotropais maisījums|azeotropo maisījumu]]), un to lieto kā šķīdinātāju.

sentences: '''Alkaloīdi''' — [[slāpeklis|slāpekli]] saturošas, galvenokārt augu izcelsmes organiskas vielas. Alkaloīdus klasificē pēc slāpekļa bāzes vai pēc izcelsmes. Alkaloīdiem ir spēcīga fizioloģiska iedarbība uz [[cilvēks|cilvēku]] un [[dzīvnieki]]em. [[Augi]]em tie kalpo kā aizsardzība pret [[zālēdāji]]em un arī kā organiskā slāpekļa rezerve [[šūna|šūnās]].

sentences:
{| border="1" cellpadding="0" cellspacing="0" align="right" style="margin-left: 1em"
|
{| border="0" cellpadding="5" cellspacing="0" style="margin: 1em"
| colspan="3" align="center" | {{big|'''Vienkāršākās aromātiskās struktūras'''}}

|- align="left"
!
! colspan="2" | Kondensēts četrlocekļu un sešlocekļu cikls:
|- align="center" valign="bottom"
|
|
 [[Benzociklobutēns]]
|

|-
| colspan="3" |
|- align="left"
!
! colspan="2" | Kondensēti pieclocekļu cikli:
|- align="center" valign="bottom"
! Pieclocekļu cikli:
|
 [[Pentalēns]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Furāns]]
|
[[Benzofurāns]]
|
[[Izobenzofurāns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirols]]
|
[[Indols]]
|
[[Izoindols]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Tiofēns]]
|
[[Benzotiofēns]]
|
[[Benzo(c)tiofēns|Benzo<nowiki>[c]</nowiki>tiofēns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Imidazols]]
|
[[Benzimidazols]]
|
[[Purīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirazols]]
|
[[Indazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Oksazols]]
|
[[Benzoksazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Izoksazols]]
|
[[Benzizoksazols]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Tiazols]]
|
[[Benzotiazols]]
|

|-
| colspan="3" |
|- align="left"
! Sešlocekļu cikli:
! colspan="2" | Kondensēti sešlocekļu cikli:
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Benzols]]
|
[[Naftalīns]]
|
[[Antracēns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Piridīns]]
|
[[Hinolīns]]
|
[[Izohinolīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirazīns]]
|
[[Hinoksalīns]]
|
[[Akridīns]]
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Pirimidīns]]
|
[[Hinazolīns]]
|
|- align="center" valign="bottom"
|
[[Piridazīns]]
|
[[Cinnolīns]]
|
|}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Wespenbussard_European_honey_buzzard_Pernis_apivorus.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
  |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
|  dzimta=Accipitridae
| dzimta_lv=Vanagu dzimta
| apakšdzimta=Perninae
| apakšdzimta_lv=Ķīķu apakšdzimta
| ģints = Pernis
| ģints_lv = Ķīķi
| suga = Pernis apivorus
| suga_lv = Ķīķis
 |         binomial = Pernis apivorus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība =

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pigacāno
 | official_name            = ''Pigazzano''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Pigazzano paese.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Itālija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{ITA}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        =[[Emīlija-Romanja]]
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name2        = [[Pjačencas province]]
 | subdivision_type3        = Komūna
 | subdivision_name3        = [[Travo]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 6.2
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2009. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 20
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 44 | latm = 54 | lats = 21 | latNS = N
 | longd = 9 | longm = 33 | longs = 14 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 29020
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 464
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
[[Kategorija:Bolīvija]]
[[Kategorija:Valstis olimpiskajās spēlēs]]

sentences: {{cita nozīme|gaismas laušanu|viļņu apliekšanos|Difrakcija}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hārpera Lī
|     vārds_orig = ''Harper Lee''
|         attēls = Harper Lee Nov07.JPG
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1926
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Alabama|Monrovila}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstniece
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[dienvidu gotika]]
|slavenākie darbi = romāns "[[Kas nogalina lakstīgalu...]]" (1960)
|    ietekmējies = [[Trūmens Kapote]], [[Viljams Folkners]]
|     ietekmējis =
|     alma_mater = [[Alabamas Universitāte]]
|    apbalvojumi = Prezidenta brīvības medaļa (2007)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Suns
|    oriģinālnos = ''Dog''
|         attēls =  Dog (2022 film).jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Rīds Kerolains]]
|     producents =
* Čenings Teitums
* Rīds Kerolains
* Pīters Kīrnans
* [[Gregorijs Džeikobss]]
* Brets Rodrigess
|      scenārijs = Rīds Kerolains
|        aktieri =
* [[Čenings Teitums]]
* [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]]
* [[Kevins Nešs]]
* [[Korjanka Kilčere]]
* [[Ītans Sūplī]]
* [[Emija Reivera Lampmena]]
* [[Nikola LaLiberte]]
|         mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
|      operators = [[Ņūtons Tomass Sigels]]
|        montāža = [[Leslija Džounsa]]
|        studija =
* ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
* ''Free Association''
* ''[[FilmNation Entertainment]]''
|    izplatītājs = ''[[United Artists|United Artists Releasing]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2022|2|18|ASV|2022|2|25|Latvija}}
|         ilgums = 101 minūte
|         valsts = {{USA}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref>{{Tīmekļa atsauce|last1=Murphy|first1=Jackson|date=February 19, 2022|title=Box Office: Tom Holland's ''Uncharted'' Plundering $45 Million in Holiday Weekend Debut|url=http://variety.com/2022/film/box-office/uncharted-opening-box-office-dog-1235186135/|website=[[Variety]]|accessdate=February 19, 2022}}</ref>
|    ienākumi = {{ASV dolārs|84,7 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Dog (2022) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt11252248/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|24||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb =
}}
'''"Suns"''' ({{val|en|Dog}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s [[ceļa filma]], kuras režisors ir [[Čenings Teitums]] un [[Rīds Kerolains]]. Galvenās lomas atveidojuši [[Čenings Teitums]], [[Džeina Adamsa (aktrise)|Džeina Adamsa]], [[Kevins Nešs]], [[Korjanka Kilčere]], [[Ītans Sūplī]], [[Emija Reivera Lampmena]] un [[Nikola LaLiberte]]. Filmā [[75. reindžeru pulks|armijas reindžeram]] jāved sava kritušā komandiera suns uz viņa bērēm.

sentences:
[[Kategorija:Klintis]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Ana Blandiana
| vārds_orig =
| attēls = RK1907 MG 7507-Edit Ana Blandiana.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Ana Blandiana, 2019
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1942
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Timišoara]], [[Rumānija]]
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = rumāniete
| dzimums = s
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Romulus Rusans
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās = dzejniece, prozaiķe, tulkotāja
| rakstīšanas valoda =
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Ana Blandiana''' (īstajā vārdā Otīlija Valērija Rusana (dz. Comana) ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Otilia Valeria Rusan'' (''Coman'')); dzimusi 1942. gada 25. martā [[Timišoara|Timišoarā]], [[Rumānija|Rumānijā]]) ir [[Rumāņi|rumāņu]] dzejniece, esejiste un tulkotāja, viena no slavenākajām mūsdienu rumāņu rakstniecēm.

sentences:
<includeonly>{{infobox
| bodyclass = vcard plainlist
| bodystyle = {{WPMILHIST Infobox style|main_box_raw}}

sentences:
'''Kultūraugi''' ir [[cilvēks|cilvēka]] vajadzībām pārveidoti un pielāgoti augi.<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 368. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> Tos audzē un ievāc peļņas vai iztikas nolūkos.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/crop|title=Dictionary by Merriam-Webster: America's most-trusted online dictionary|access-date=2017-12-02|language=en}}</ref> Cilvēka vajadzībām tiek izmantotas atsevišķas novāktas kultūraugu daļas, kā arī attīrīta (lobīta, nomizota utt.) raža. Lielāko daļu kultūraugu audzē [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]] vai [[akvakultūra|akvakultūrā]]. Par kultūraugiem dažkārt mēdz saukt arī makroskopiskās [[sēnes]] vai [[aļģes]].
 domesticētie augi]]

sentences:
{{Citas nozīmes|Misisipi štatu|Misisipi|Misisipi}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Misisipi
Mississippi
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Džeksona]]
| pilsēta = [[Džeksona]]
| iestāšanās = [[1817]]. gada [[10. decembris]]
| laiks = [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = MS US-MS
| mājaslapa = [http://www.mississippi.gov www.mississippi.gov]
| iedzgads = 2020
| iedzīvotāji = 2 963 914
| iedzīvotājiV = 35
| iedzblīvums = 24,5
| iedzblīvumsV = 32
| ieņēmumi = 43 567
| ieņēmumiV = 50
| rase = baltādainie — 59%
melnādainie — 37%
| reliģija = vairums [[protestanti]]
| platība = 125 443
| platībaV = 32
| garums = 545
| platums = 275
| ūdens = 3
| augstums = Vūdala kalns, 246
| Vaugstums = 91
| Zaugstums = Meksikas līcis, 0
}}'''Misisipi''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas dienvidu reģionā. Misisipi [[galvaspilsēta]] ir [[Džeksona]]. Misisipi robežojas ar [[Alabama]]s, [[Ārkanzasa]]s, [[Luiziāna]]s un [[Tenesī]] štatiem, kā arī ar [[Meksikas līcis|Meksikas līci]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Northern Goshawk ad M2.jpg
 | att_nosaukums =[[Vistu vanags]] (''Accipiter gentilis'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    apakšklase = Neornithes
 | apakšklase_lv = Īstie putni
 |    infraklase = Neognathae
 | infraklase_lv = Neognati
 |     virskārta = Accipitrimorphae
 |  virskārta_lv = Vanagveidīgo virskārta
 |         kārta = Accipitriformes
 |      kārta_lv = Vanagveidīgie
 |      binomial = Accipitriformes <small>([[Vieillot]], 1816)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Vanagveidīgie,''' '''vanagveidīgo putnu kārta''' (''Accipitriformes'') ir viena no [[Putni|putnu klases]] (''Aves'') kārtām, kas pieder [[neognati|neognatu infraklasei]] (''Neognathae''). Vanagveidīgo kārtā ir apmēram 225 [[suga]]s, kas iedalītas 4 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtās]].

sentences: '''Vides risinājumu institūts''', saīsināti '''VRI''', ir [[Latvija]]s zinātniska organizācija, kas, izmantojot attālo izpēti un citas mūsdienīgas tehnoloģijas, veic pētījumus un izstrādā praktiski pielietojamus risinājumus vides un dabas resursu apsaimniekošanai. Institūts ir platforma, kas apvieno zinātniekus, māksliniekus, inženierus un praktiķus no Latvijas un ārvalstīm.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 var tikt saglabātas ''animāciju datubāzē'', tad analizētas un atkārtoti izmantotas.]]
'''Animāciju datubāze''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''animation database'') ir [[datubāze]], kurā glabājās cilvēku kustības vai animāciju fragmenti, kuriem var piekļūt, analizēt tos un izveidot vaicājumus, lai izstrādātu un apkopotu jaunas [[Animācija|animācijas]].<ref name=":0">S. Kuroki, "Walkthrough using Animation database MOVE" in ''Database and expert systems applications, Volume 4'' edited by Vladimír Marík, 1994 <nowiki>ISBN 3-540-57234-1</nowiki> pages 760-763</ref><ref name=":1">Kaoru Sumi "Interactive Storytelling System Using Recycle-Based Story Knowledge" in ''Interactive Storytelling: Second Joint International Conference on Interactive Digital Storytelling, ICIDS 2009'' by Ido A. Iurgel 2009 <nowiki>ISBN 3-642-10642-0</nowiki> pages 74-85</ref> Zinot, ka lielu apmēru animāciju izveide ir gan laikietilpīga, gan dārga, animāciju datubāze atļauj lietotājiem, kuri veido animācijas, izmantot jau gatavas un iepriekš izveidotas komponentes, kā arī animāciju fragmentus.<ref name=":1" />

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Fidži]]
[[Kategorija:Fidži]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Crassula ovata 2011 1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Crassula ovata|Olveida krasula}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Crassula
|        ģints_lv = Krasulas
|             suga =C. ovata
|          suga_lv =Olveida krasula
|         binomial =Crassula ovata  <small>(Mill.) Druce (1917)</small>
}}
'''Olveida krasula'''<ref>Dorte Nisena. ''Mājas augi'', Rīga : Zvaigzne ABC, 2008, 101. lpp. {{ISBN|978-9984-40-441-7}}</ref> (''Crassula ovata''), sarunvalodā saukta arī par '''naudas koku''', ir [[Sukulenti|sukulents]] ar kokam līdzīgu izskatu un nelieliem rozā vai baltiem ziediem. Dabā tas ir sastopams [[Dienvidāfrika|Dienvidāfrikā]] un [[Mozambika|Mozambikā]], kā arī naudas koks ir populārs telpaugs tā vieglās kopšanas dēļ. Naudas kokam nav nepieciešams daudz ūdens, pie tam to ir ļoti viegli pārlaistīt, bet tam ir nepieciešams daudz [[saules gaisma]]s, lai tas [[Etiolācija|neizstīdzētu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |title=Jade Plant - Money Plant - Crassula Ovata - Crassulaceae - The Succulent Plant Page |url=https://www.succulent-plant.com/families/crassulaceae/moneyplant.html |website=www.succulent-plant.com |accessdate={{dat|2019|3|10||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Karoga infokaste
 | Name       =
 | Article    = [[Indonēzija]]s
 | Image      = Flag of Indonesia.svg
 | Use        = 111111
 | Symbol     =
 | Proportion = 2:3
 | Adoption   = {{dat|1945|8|17}}
 | Design     =
 | Type       =
 | Image2     = Naval Jack of Indonesia.svg
 | Use2       = 000001
 | Design2    =
}}

sentences: {{Commonscat|Vocalists by country|Dziedātāji pēc valsts}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pokahonta
| attēls                   = Pocahontasposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Pocahontas''
| žanrs                    = animācija
| režisors                 =
* [[Maiks Gabriels]]
* [[Ēriks Goldbergs]]
| producents               = [[Džims Pentekosts]]
| scenārija autors         =
* [[Sūzana Grānta]]
* [[Filips LaZebniks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Airēne Bedarda]]
* [[Mels Gibsons]]
* [[Deivids Ogdens Staierss]]
* [[Džons Kasirs]]
* [[Rasels Mīnss]]
* [[Kristians Beils]]
* [[Linda Hanta]]
* [[Denijs Manns]]
| mūzika                   = [[Alans Menkens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Walt Disney Feature Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|6|23}}
| ilgums                   = 77 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/pocahontas-1995-1 |title=Pocahontas |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate=April 7, 2019 }}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|346,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=pocahontas.htm|title=Pocahontas |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 7, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''Pokahonta''' ({{val|en|Pocahontas}}) ir 1995. gada ASV [[animācijas filma]], kuras režisori ir [[Ēriks Goldbergs]] un [[Maiks Gabriels]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Airēne Bedarda]], [[Mels Gibsons]], [[Deivids Ogdens Staierss]], [[Džons Kasirs]], [[Rasels Mīnss]], [[Kristians Beils]], [[Linda Hanta]] un [[Denijs Manns]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Grosvenedigers
| Photo                = Großvenediger_Süd.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.109444 |latNS=N
| longd=12.345556 |longEW=E
| Augstums         = 3666
| Relatīvais_augstums  = 1199
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     = 1841. gads
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            = ''Sputnik''
| logo_attēls          = Sputnik logo.svg
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = ziņu aģentūra
| valsts               = {{flaga|Krievija}} [[Maskava]], [[Krievija]]
| īpašnieks            =
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       = {{dat|2014|11|10}}
| darbību_beidza       =
| valodas              = vairāk par 30
| komerciāla           =
| reģistrācija         =
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|https://sputniknews.com/}}
}}
'''''Sputnik''''' (no {{val|ru|спутник}} — 'pavadonis'; agrāk '''''Golos Rossii''''' un '''''RIA Novosti''''') ir ziņu aģentūra, ko izveidojusi [[Krievijas Federācijas valdība]]i piederošā aģentūra ''[[Rossiya Segodnya]]''.<ref name="Al Jazeera America">{{tīmekļa atsauce |url=http://america.aljazeera.com/articles/2013/12/9/putin-dissolves-rianovostinewsagency.html |title=Putin dissolves RIA Novosti news agency |last1=Pizzi |first1=Michael |date=9 December 2013 |publisher=[[Al Jazeera America]] }}</ref> Tās galvenā mītne atrodas [[Maskava|Maskavā]], ar filiālēm [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Kaira|Kairā]], [[Pekina|Pekinā]], [[Parīze|Parīzē]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Londona|Londonā]] un [[Edinburga|Edinburgā]]. Portāls paredzēts ārvalstu auditorijai, un tajā tiek publicēti raksti par pasaules politiku un [[ekonomika|ekonomiku]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknews.com/docs/about/index.html|title=Sputnik International|first=|last=Sputnik|work=sputniknews.com|access-date={{dat|2019|07|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|07|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190720144948/https://sputniknews.com/docs/about/index.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html|title=Par projektu|publisher=sputnik.lv|accessdate={{dat|2019|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413090622/https://sputniknewslv.com/docs/about/index.html}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C6H6O3
|molmasa=126,11
|blīvums=
|kušanas temperatūra=218-221 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Floroglucīns''' (1,3,5-trihidroksibenzols, simetriskais trioksibenzols, С6Н3(ОН)3) pieder pie trīsvērtīgajiem [[fenoli]]em. Floroglucīns ir dzelteni plāksnīšveida kristāli ar saldu garšu. Ūdenī šķīst diezgan slikti, labi šķīst [[etanols|etanolā]] un [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada janvāris}}
{{jāuzlabo}}

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Lielā talka''' ir tradicionāls vides pasākums Latvijā, kas tiek rīkots kopš [[2008. gads|2008]]. gada ar mērķi ''"padarīt Latviju un Baltijas jūras reģionu par tīrāko vietu pasaules kartē"''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.talkas.lv/?page=5 |title=Talkas.lv :: Par projektu<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|03|25||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090323142827/http://www.talkas.lv/?page=5 |archivedate={{dat|2009|03|23||bez}} }}</ref>

sentences: '''Alerģija''' ir organisma reakcija uz organismā vai vidē esošām specifiskām vielām — [[alergēns|alergēniem]]. Alerģijai parasti ir nepatīkamas izpausmes, piemēram, [[nātrene]], [[dermatīts]], [[tūska]], izsitumi, alerģiskas [[iesnas]], šķaudīšana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Skūpsts uz veiksmi
| attēls                   = justmyluck.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just My Luck''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Donalds Petrijs]]
| producents               =
* [[Arnons Milčans]]
* [[Arnolds Rifkins]]
* Donalds Petrijs
| scenārija autors         =
* [[Eimija B. Herisa]]
* [[Džonatans Bernšteins]]
* [[Džeimss Grīrs]]
* [[I. Marlēna Kinga]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kriss Pains]]
* [[Lindsija Loena]]
* [[Feizons Lavs]]
* [[Misija Paila]]
* [[McFly]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Cheyenne Enterprises]]''
* ''[[Silvercup Studios]]''
| izplatītājs              =  ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2006|5|12||bez}}
| ilgums                   = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-my-luck-2006|title=Just My Luck|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 6, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justmyluck.htm|title=Just My Luck (2006) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 6, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|38,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Skūpsts uz veiksmi"''' ({{val|en|Just My Luck}}) ir 2006. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Donalds Petrijs]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kriss Pains]], [[Lindsija Loena]], [[Feizons Lavs]], [[Misija Paila]] un grupa [[McFly]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|5|12||bez}}.

sentences: '''Oksikodons''' (C18H21NO4) ir opioīdu grupas pretsāpju medikaments. Tas pirmo reizi tika iegūts 1916. gadā [[Vācija|Vācijā]] kā viens no vairākiem jaunajiem pussintētiskajiem opioīdiem, lai mēģinātu uzlabot tobrīd esošos opioīdus: [[morfīns|morfīnu]], [[heroīns|heroīnu]] un [[kodeīns|kodeīnu]]. Oksikodons ir iekļauts [[Latvija|Latvijā]] kontrolējamo narkotisko vielu, psihotropo vielu un prekursoru II sarakstā (ļoti bīstamās narkotiskās vielas un tām pielīdzinātās psihotropās vielas, kuras atļauts izmantot medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem). Saskaņā ar likuma "Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību" 2. pielikumu, oksikodona daudzums līdz 0,2 gramiem atzīstams par nelielu, bet virs 10 gramiem — par lielu.<ref>[http://www.likumi.lv/doc.php?mode=DOC&id=50539 Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību], likumi.lv, pārbaudīts {{dat|2011|11|18||bez}}</ref>

sentences: Šeit ir uzskaitītas visas upes vai upju sistēmas, kuru garums ir vairāk nekā 1000 km.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eduards Reiziņš
|     vārds_orig =
|         attēls = Рейзин.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Ziemera pagasts]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Alūksnes novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1970
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]], [[PSRS]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = biologs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '', [[Vilijama-Ādolfes Bouguero]] idille, [[1889]]. gads]]

sentences: '''27. februāris''' ir gada 58. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 307 (308 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Pols Makartnijs
|Attēls = Paul McCartney black and white 2010.jpg
|Att_izm =
|Apraksts = Pols Makartnijs 2010. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Džeimss Pols Makartnijs
|Dzimis = {{Dzimšanas datums un vecums|1942|6|18}}
|Vieta_dz = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Liverpūle}}
|Miris =
|Vieta =
|Instrumenti = [[vokāls]], [[ģitāra]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[klavieres]], [[ukulele]], [[mandolīna]]
|Žanrs =
* [[rokmūzika]]
* [[rokenrols]]
* [[psihedēliskais roks]]
|Nodarbošanās = [[dziedātājs]], [[dzejnieks]]
|Gadi = [[1957]] - pašlaik
|Izdevējkompānija =
* [[Parlophone]]
* [[Capitol Records|Capitol]]
* [[Apple Records|Apple]]
* [[CBS Records]]
* [[EMI]]
* [[Hear Music]]
|Darbojies_arī =
* [[The Beatles]]
* [[Wings]]
* [[The Fireman]]
|Mlapa = {{URL|paulmccartney.com}}
|Dzimums = V
}}
'''Sers Džeimss Pols Makartnijs''' (''Sir James Paul McCartney''; dzimis {{Dat|1942|6|18}}) ir britu mūziķis, kurš savulaik spēlēja grupā ''[[The Beatles]]'', [[1970]]. gadā Makartnijs uzsāka savu solokarjeru un uzstājās ar savu grupu ''[[Wings]]'' (1970–1981).  Populārākās Makartnija dziesmas ir ''[[Yesterday]], [[Hey Jude]], [[Let It Be (dziesma)|Let It Be]]''.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Trīsstūris
| abbreviation = TrA
| name_latin = Triangulum Australe
| RA = 16
| dec = −65
| areatotal = 110
| arearank = 83. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α TrA''
| starmagnitude = 1,91
| neareststarname = ''ζ TrA''
| stardistance = 39,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Leņķmērs (zvaigznājs)|Leņķmērs]]
[[Altāris (zvaigznājs)|Altāris]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Paradīzes Putns]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 25
| latmin = 90
}}

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
| nosaukums  = Baltijas landesvērs
| attēls =
| virsraksts =Baltijas Landesvēra karogs
| valsts =
| pastāvēšana = No [[1918. gads|1918. gada]] [[novembris|novembra]] līdz [[1920. gads|1920. gada]] [[janvāris|janvārim]]
| pakļautība =
| karaspēka veids =
| krāsas =
| devīze =
| militārās operācijas = [[Latvijas brīvības cīņas]]
| pašreizējais komandieris =
| komandieri = [[Rīdigers fon der Golcs]]
}}
i.]]

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju [[Rīga|Rīgā]]|Čiekurkalns (nozīmju atdalīšana)|Čiekurkalns}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Čiekurkalns
| tips                = stacija
| attēls              = File:Čiekurkalna stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Čiekurkalna stacijas (pieturas) ēka 2021. gadā
| karte               = Rīga
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži|Rīga—Lugaži]]
| atvērta             = 1889
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      = {{val|ru|Сортировочная}}
 {{val|ru|Рига-Балтийская}}
 {{val|ru|Царский лес}}
 {{val|de|Kaiserwald}}
 Krūzesmuiža
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          =
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         =
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 58 | lats  = 47 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 8 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Zemitāni (stacija)|Zemitāni]] (2 km)
 [[Jugla (stacija)|Jugla]] (4 km)
 [[Rīgas Pasažieru stacija|Rīga]] (6 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Baltezers (stacija)|Baltezers]] (11 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 6
}}
{{Rīga — Valga|collapse=yes}}

sentences: '''6. jūlijs''' ir gada 187. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (188. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 178 dienas.

sentences: '''Vanādija oksīdi''' ir [[vanādijs|vanādija]] un [[skābeklis|skābekļa]] [[binārais savienojums|binārie savienojumi]]. Plašāk pazīstamie vanādija oksīdi ir:

sentences: {{ambox|text=Tā kā veidojam ne tikai brīvu, bet arī pēc iespējas kvalitatīvāku enciklopēdiju, dažos gadījumos nākas izmantot ar autortiesībām aizsargātus materiālus. Turpmāk izklāstīti '''godprātīgas lietošanas''' noteikumi, kas nosaka optimālo vidusceļu abu mērķu sasniegšanai.}}

sentences: '''Paradokss''' ir absurda [[patiesība]], kas balstās uz šķietami pareizām premisām un secinājuma, bet noved pie pretintuitīva un nepieņemama [[slēdziens|slēdziena]]. Ja paradokss ir atrisināms, to var izdarīt, atmetot kādu no premisām kā maldīgu vai atrodot kļūdu spriešanas procesā. Viens no pazīstamākajiem semantiskajiem paradoksiem ir "[[meļa paradokss]]", ko var izteikt kā "šis teikums ir nepatiess". Meļa paradokss, tāpat kā cits pazīstams piemērs, [[Rasela paradokss]], balstās uz atsaukšanos uz sevi (''self-reference'').

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Tomass Bernhards
|     vārds_orig    = ''Thomas Bernhard''
|         attēls    = Thomas_Bernhard.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1931
|     dz_mēnesis    = 2
|       dz_diena    = 9
|       dz_vieta    = [[Hērlena]], {{NED}}
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1989
|      m_mēnesis    = 2
|        m_diena    = 12
|        m_vieta    = [[Gmundene]], [[Augšaustrija]], {{AUT}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Thomas Bernhard (signature).jpg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstniecs, dramaturgs, dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = 1957–1989
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[postmodernisms]]
|slavenākie darbi   = ''Der Untergeher'' (1983), ''Heldenplatz'' (1988)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    =
}}

sentences: '''8. maijs''' ir gada 128. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (129. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 237 dienas.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Čiatura
| official_name              = ჭიათურა
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline        = Chiatura (Photo A. Muhranoff, 2011).jpg
| image_caption            =
|imagesize            =
|image_flag           =
|image_shield           = Chiatura COA.gif
|shield_size            = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Imeretija]]
| subdivision_type2        =
| subdivision_name2        =
| established_title        = Dibināta
| established_date         = {{dat|1879}}
| established_title1        = Pilsēta
| established_date1         = {{dat|1921}}
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 54.5
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 12803
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 =
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
|latd= 42 |latm= 17|lats= 25|latNS=N
|longd= 43|longm= 16|longs= 55|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 5500
| area_code                = +995 479
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 340-500
| website                  =
| footnotes                =
}}
'''Čiatura''' ({{val|ka|ჭიათურა}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], municipalitātes centrs [[Imeretija]]s mharē. Izvietojusies [[Kvirili]] upes ielejā 220 km no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]]. Ievērojams [[mangāns|mangāna]] rūpniecības centrs.<ref>{{PZT|149}}</ref> Viena no Čiaturas sadraudzības pilsētām ir [[Sigulda]].

sentences:
]]
'''Faradeja efekts''' jeb '''magnētiski optiskā aktivitāte''' ir [[gaisma]]s [[polarizācijas plaknes griešana]], lineāri polarizētai gaismai ejot cauri optiski neaktīvai vielai, kas atrodas [[Magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|first3=M.|last7=Čudars|first6=A.|last6=Okmanis|first5=Dz.|last5=Lūsis|first4=A.|last4=Danebergs|last3=Ogriņš|last=Valters|first2=A.|last2=Apinis|pages=528.—530|isbn=5-405-00110-4|year=1992|publisher=Zvaigzne|first=A.|first7=J.}}</ref>

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 10
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
|-
| 20
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
|-
| 30
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
|-
| 40
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
|-
| 50
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 50
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
|-
| 60
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
|-
| 70
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
|-
| 80
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
|-
| 90
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
| [[29. februāris|29]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 9
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
|-
| 10
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
|-
| 11
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
|-
| 12
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
|-
| 13
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
|-
| 14
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 14
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
|-
| 15
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
|-
| 16
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
|-
| 17
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
|-
| 18
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 18
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
|-
| 19
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
|-
| 20
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
|-
| 21
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
|-
| 22
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| 22
| .
|
|
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
|-
| 23
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
|-
| 24
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
|-
| 25
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
|-
| 26
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
|-
| 27
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 27
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
|-
| 28
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
|-
| 29
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
|-
| 30
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
|-
| 31
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 31
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
|-
| 32
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
|-
| 33
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
|-
| 34
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
|-
| 35
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 36
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
|-
| 37
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
|-
| 38
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
|-
| 39
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
|-
| 40
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 40
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
|-
| 41
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
|-
| 42
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
|-
| 43
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
|-
| 44
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 44
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
|-
| 45
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
|-
| 46
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
|-
| 47
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
|-
| 48
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
|
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| 49
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
|-
| 50
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
|-
| 51
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
|-
| 52
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
|-
| 53
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Gotfrīds Ageluts
|     vārds_orig = ''Johann Gottfried Ageluth''
|         attēls = Ageluts.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Fotoportrets (Rīgas fotodarbnīca H. Walter)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1763
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Rīgas guberņa]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1848
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Vite (ciems)|Vite]], [[Vidzemes guberņa]]
([[Mālpils pagasts]], [[Siguldas novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|Baltijas vācietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Johans Gotfrīds Ageluts (no [[Kēnigsberga]]s, Rīgas Domskolas konrektors un pilsētas bibliotekārs), māte - Anna, dzimusi Dreilinga (no [[Rīga]]s)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Johanna Šarlote, dzimusi Frobriga (precējušies [[Straupe|Straupē]] 1792. gada 4. janvārī)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Johans Gotfrīds Ageluts''' ({{val-de|Johann Gottfried Ageluth}}; dzimis {{dat|1763|11|13}}, miris {{dat|1848|5|24}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] luterāņu mācītājs, latviešu garīgo dziesmu autors un apkopotājs ar pseidonīmu "13". [[Latviešu literārā biedrība|Latviešu literārās biedrības]] (''Lettisch-Literärische Gesellschaft'') dibinātājs (1824). Saņēmis apbalvojumus par [[bakas|baku]] pretpotes propagandu. Rīgas [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] ložas [[Rīgas loža "Pie zobena"|''Zum Schwerdt'']] brālis (1790).

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Olga Pavuka
| vārds_orig = Olga Tolkača
| attēls = Pavuk Olga.jpg
| att_nosaukums = Olga Pavuka
| dz_gads = 1948
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 12
| dz_vieta = Rīga, Latvijas PSR, PSRS
| dzīves_vieta = Rīga
| nodarbošanās = ekonomiste, pasniedzēja, žurnāliste, redaktore
| vecāki = tēvs: Andrejs Tolkačs, māte: Marija Tolkača (Skuratovska)
| dzīvesbiedrs = Vladimirs Pavuks
| bērni = dēls Pjotrs, meita Olga
| alma_mater = LVU Ekonomikas fakultāte, Vissavienības Arodbiedrību centrālās padomes Arodbiedrību kustības augstākā skola (AKAS)
| dzimums = S
}}
'''Olga Pavuka''' (dzimusi 1948. gada [[15. janvāris|12. janvārī]] [[Rīga|Rīgā]]) — [[Padomju Savienība|padomju]] un [[Latvija]]s ekonomiste, ekonomikas doktore, asociētā profesore, žurnāliste,  redaktore, publicējusi vairākus desmitus zinātnisko darbu par mūsdienu ekonomiku, interneta žurnāla „Baltic Course” redaktore.<ref>[http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ ПАВУК Ольга Андреевна (PAVUKA Olga) - RuBaltic.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170829045359/http://www.rubaltic.ru/experts/latviya/pavuk-olga-andreevna/ |date={{dat|2017|08|29||bez}} }} (рус.).  www.rubaltic.ru. Проверено 17 мая 2017.</ref><ref>[http://www.mixnews.lv/mixtv/programmi/3654 Доктор экономических наук Ольга Павук в программе "Утро на Балткоме", Mixnews.lv]{{Novecojusi saite}} (ru-RU), ''Mixnews.lv''. Проверено 17 мая 2017.</ref>

sentences:
ir tipisks saprofīta paraugs]]
 [[rizomorfas]] uz koksnes]]
'''Saprotrofi''' ({{val|el|σαπρός}} — puve, ''τροφή'' — pārtika) ir organismi ([[baktērijas]] un [[sēnes]]), kas noārda organismu mirušās vai pūstošās atliekas, pārvēršot tās neorganiskos un vienkāršos organiskos savienojumos.

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Bārnarda zvaigzne
|               attēls =
|       citi nosaukumi = Bārnarda lidojošā zvaigzne,<ref>Aizeks Azimovs. Visums. R:, "Zinātne", 1972, 41. lpp</ref>
 Čūskneša Proksima
|           zvaigznājs = [[Čūsknesis]]
|          deklinācija = +0,4° 41′ 36″
|        rektascensija = 17h 57m 48,5s
|    redzamais spožums = 9,5
|   absolūtais spožums = 13,26
|                 masa = 0,17
}}
'''Bārnarda zvaigzne''' ir ļoti mazas [[masa]]s [[sarkanais punduris|sarkanā pundura]] tipa [[zvaigzne]], kas atrodas aptuveni 6 [[gaismas gads|gaismas gadu]] (otra tuvākā zvaigzne Saulei aiz [[Centaura Alfa]]s) attālumā no [[Zeme]]s [[Čūsknesis|Čūskneša]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. [[1916]]. gadā [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] astronoms [[Edvards Emersons Bārnards]] izmērīja šīs zvaigznes kustību debesjumā, kas bija 10,3 [[leņķa sekunde]]s gadā. Tas ir lielākais zināmais zvaigznes ātrums pie debesīm, skatoties no [[Saules sistēma]]s.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arturs Eižens Zalsters
|         attēls = A.E.Zalsters.jpg
|     att_izmērs = 140px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1922
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Melluži]], [[Jūrmala]]
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Jūrmala]], apbedīts [[Asaru kapi|Asaru kapos]]
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|      alma_mater  = [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Valsts tehnikuma]] Ķīmijas nodaļa (1939-1944), [[Rīgas Valsts tehnikums|Rīgas Industriālais politehnikums]] (1946-1947), LVU Ķīmijas fakultāte (1948-1952)}}
'''Arturs Eižens Zalsters''' (dzimis {{dat|1922|2|2||bez}}, miris {{dat|2008|3|3||bez}}) bija [[inženieris]] konstruktors nestandarta iekārtu konstruēšanā, seno laivu pētnieks un konstruktors, [[jūrniecība]]s vēstures pētnieks, [[ķīmija]]s un ķīmijas tehnoloģiju vēstures pētnieks, [[hidroloģija]]s pētnieks, [[gleznotājs]] un akvarelists.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Maksis fon Siverss
|     vārds_orig = ''Friedrich Maximilian (Max) von Sivers''
|         attēls = Maksis fon Siverss.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = Studiju gados Tērbatā
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|         m_gads = 1919
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 9
|        m_vieta = [[Liepāja]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[Vācbaltietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =[[Tartu Universitāte]]
|        zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi =[[Skrīveru dendroloģiskais parks|Skrīveru dendroloģiskā parka]] izveide
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kaspars Petrovs
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1978
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Grobiņa}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Slepkava
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Kaspars Petrovs''', pazīstams arī kā '''Rīgas Raskoļņikovs''', (dzimis [[1978]]. gadā [[Grobiņa|Grobiņā]])<ref>[http://www.tvnet.lv/zinas/kriminalzinas/284876-vareja_but_genijs_bet_kluva_par_serijveida_slepkavu Varēja būt ģēnijs, bet kļuva par sērijveida slepkavu]</ref> ir [[Latvija]]s laupītājs un [[sērijveida slepkava]].

sentences: '''Kur, priedīte, tavas skujas''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] apdarē, kas pirmo reizi atskaņota 1910. gada [[V Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Piektajos vispārējos latviešu dziesmu svētkos]].

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Svētā kapa baznīca
| infobox_width         =
| image                 = The Church of the Holy Sepulchre-Jerusalem.JPG
| image_size            = 250px
| caption               =
| map_type              = Vecā Jeruzaleme#Jeruzaleme
| map_size              =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 42.4 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 47.1 | longEW = E
| location              = [[Jeruzaleme]]
| religious_affiliation = [[Kristietība]]
| rite                  =
| region                =
| state                 =
| province              =
| territory             =
| prefecture            =
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     = 325.—326.
| status                = Darbojas
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Romānika]], [[baroks]]
| founded_by            = [[Konstantīns I]]
| funded_by             =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 335
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              = 8000
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         = 3
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             = Akmens, koks
| nrhp                  =
| added                 =
| refnum                =
| designated            =
}}
'''Svētā kapa baznīca''' ({{val|la|ecclesia Sancti Sepulchri}}; {{val|he|כנסיית הקבר הקדוש}}, ''Knesiyat HaKever HaKadosh''), Austrumu kristietībā tiek saukta par '''Augšāmcelšanās baznīcu''' ({{val|ar|كنيسة القيامة}}, ''kanīssat al Qi'yāma''; {{val|hy|Սուրբ Յարութեան տաճար}}, ''Surb Harut’ian tačar''; {{val|el|Ναός της Αναστάσεως}}, ''Naós tēs Anastáseōs''), ir [[baznīca (celtne)|baznīca]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Āres
| Attēls =
| Att_izm =
| Apraksts =
| Fons = grupa
| Vieta = {{vieta|Latvija|Salacgrīva}}
| Žanrs = [[postroks]], [[deju mūzika]]
| Gadi = [[2014]]—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Mlapa =
| Dalībnieki = [[Andrejs  Irbēns]]<br />[[Jānis Zvīnis]]
| Bij_dalībnieki =
}}
'''Āres''' ir mūzikas duets, kas radusies 2014. gadā [[Salacgrīva|Salacgrīvā]], [[Latvija|Latvijā]]. Grupas dalībnieki ir Andrejs Irbēns un Jānis Zvīnis. Viņu mūzikā dzirdamas gan [[Postroks|postroka]], gan deju mūzikas iezīmes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.tvnet.lv/4596544/jauns-vards-muzika-ares|title=Jauns vārds mūzikā: «Āres»|website=TVNET|access-date=2019-05-23|date=2017-01-06|language=lv}}</ref> Līdz šim grupa ir uzstājusies tādos notikumos un vietās kā [[Positivus|Positivus Festival]], [[TEDxRiga|''TedxRiga'']], [[K.K. fon Stricka villa]] un ''Sofar Sounds.''

sentences: '''Austrumvācijas ampelmaņi''' ({{val|de|Ampelmännchen}}) ir [[Vācija]]s [[gājēju pāreja|gājēju]] [[luksofors|luksoforos]] redzamās cilvēka figūras.

sentences:
{| class="wikitable" align=right
|'''Singonija'''
|colspan=4| '''Brevē režģi'''
|-
|colspan=1| [[triklīnā singonija]]
||
|-
|rowspan=2| [[monoklīnā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|-
||
||
|-
|rowspan=2| [[rombiskā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts pamatnē
|centrēts
|centrēts malās
|-
||
||
||
||
|-
|[[heksagonālā singonija]]
|
|-
|[[trigonālā singonija]]<br />(romboedriskā)
|
|-
|rowspan=2| [[tetragonālā singonija]]
|vienkāršs
|centrēts
|-
||
||
|-

sentences:
{{Catmore}}
{{Commonscat|1904 Summer Olympics}}

sentences:
vārīšanās]]
'''Viršana''' jeb '''vārīšanās''' ir process, kurā [[viela]] no [[šķidrums|šķidrās]] fāzes pāriet [[gāze|gāzveida]] fāzē. [[Viršanas temperatūra]] ir stipri atkarīga no [[spiediens|spiediena]] tāpēc, ka [[Tvaiks|tvaiku]] [[tilpums]] parasti ir ievērojami lielāks par iztvaicētā šķidruma [[tilpums|tilpumu]]. Konstantā spiedienā tīras vielas viršanas temperatūra ir konstanta. Viršanas temperatūrā vielas tvaiku spiediens kļūst vienāds ar apkārtējās [[atmosfēra]]s spiedienu. Tāpat kā citu fāžu pāreju apstākļos nemainīgā spiedienā, viršanas procesa laikā saglabājas konstanta temperatūra. Tīru šķidrumu dažreiz ir iespējams pārkarsēt virs vārīšanās temperatūras, tāds šķidrums ir metastabils un ārēju iedarbību ietekmē var sākt vārīties ļoti strauji. Šķidruma pāreja gāzveida fāzē notiek arī temperatūrās, kas ir zemākas par viršanas temperatūru, tikai iztvaikošana notiek no atklātas virsmas (neveidojas tvaika burbuļi šķidruma iekšienē).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Kovaļevskis
|     vārds_orig = ''Владимир Онуфриевич Ковалевский''
|         attēls = Kovalevskis.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
| dz_gads = 1842
| dz_mēnesis = 08
| dz_diena = 14
| dz_vieta = [[Šustjanka]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br>([[Zaķīši (apdzīvota vieta)|Zaķīši]], [[Preiļu novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1883
| m_mēnesis = 04
| m_diena = 28
| m_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}} (tagad {{RUS}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība = [[Krievijas impērija]]
| tautība = polis/krievs
| dzimums = V
| vecāki = Onufrijs Kovaļevskis
| brāļi = [[Aleksandrs Kovaļevskis]]
| māsas =
| dzīvesbiedrs = [[Sofija Kovaļevska]]
| bērni = Sofija
| paraksts =
| darba_vietas = [[Maskavas universitāte]]
| alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]], [[Jēnas universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = evolucionārās paleontoloģijas pamatlicējs
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Vladimirs Kovaļevskis''' ({{val-ru|Владимир Онуфриевич Ковалевский}}, dzimis {{dat|1842|08|14}} [[Vārkavas pagasts|Vārkavas pagastā]], miris {{dat|1883|04|28}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Latvijas krievi|Latvijas krievu]] izcelsmes [[biologs]], bioloģijas doktors, [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]s akadēmiķis, evolucionārās [[paleontoloģija]]s pamatlicējs.

sentences:
{{Coord|36|0|56|N|114|44|16|W|display=title}}
'''Hūvera aizsprosts''' ({{val|en|Hoover Dam}}), līdz 1947. gadam pazīstams ar nosaukumu '''Akmens aizsprosts''' (''Boulder Dam''), ir betona smaguma arkas aizsprosts, kas uzbūvēts [[Melnais kanjons|Melnajā kanjonā]] uz [[Kolorādo upe]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Arizona]]s un [[Nevada]]s štatā. Tas tika būvēts no 1931. līdz 1936. gadam [[Lielā depresija|Lielās depresijas]] laikā, to {{dat|1935|9|30||bez}} atklāja ASV [[ASV prezidents|prezidents]] [[Franklins Rūzvelts]]. Aizsprosta celtniecībā piedalījās vairāki tūkstoši strādnieku, celtniecības laikā mira vairāki simti no viņiem. Aizsprosts tika nosaukts ASV prezidenta [[Herberts Hūvers|Herberta Hūvera]] vārdā.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
| name                = Tjurku valstu organizācija
| native name         =
| native name lang    =
| image               = Flag_of_the_Organization_of_Turkic_States.svg
| caption             = Tjurku valstu organizācijas karogs
| map                 = Organization_of_Turkic_States_(orthographic_projection).svg
| formation           = {{dat|2009|9|3}}
| type                = Starptautiskā organizācija
| headquarters        =  [[Stambula]], [[Turcija]] (Sekretariāts)
 [[Baku]], [[Azerbaidžāna]] (Parlamentārā asambleja)
 [[Astana]], [[Kazahstāna]] (Tjurku starptautiskā akadēmija)
| membership          = 5 valstis
| language            = [[turku valoda]]
 [[kazahu valoda]]
 [[azerbaidžāņu valoda]]
 [[uzbeku valoda]]
 [[kirgīzu valoda]]

| leader_title        = Ģenerālsekretārs
| leader_name         =  [[Kubaničbeks Omuralievs]] (''Кубанычбек Өмүралиев'')
| website             = {{url|https://turkicstates.org/}}
| size                =
}}
'''Tjurku valstu organizācija''' ir starptautiska organizācija, kas apvieno mūsdienu valstis ar mērķi panākt visaptverošu sadarbību starp [[Tjurki|tjurku tautām]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viktorija un Abduls
| oriģinālnos = ''Victoria & Abdul''
| attēls = VictoriaAndAbdulPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, drāma
| režisors = [[Stīvens Frīrss]]
| producents = * [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
* [[Bībana Kidrona]]
* [[Treisija Sīvorda]]
| scenārijs = [[Lī Hols]]
| aktieri = * [[Džūdija Denča]]
* [[Ali Fazals]]
* [[Edijs Izards]]
* [[Adīls Ahtars]]
* [[Pols Higinss]]
* [[Maikls Gembons]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[BBC Films]]''
* ''[[Perfect World Pictures]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''[[Cross Street Films]]''
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures UK]]''
| izdošana = {{filmas datums|2017|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2017|9|15|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums = 109 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/victoria-abdul-2017|title=Victoria & Abdul|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 27, 2018}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|65,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=victoriaandabdul.htm|title=Victoria and Abdul (2017) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Viktorija un Abduls"''' ({{val|en|Victoria & Abdul}}) ir 2017. gada Apvienotās Karalistes biogrāfiska drāma, kuras režisors ir [[Stīvens Frīrss]]. Galvenās lomas atveido [[Džūdija Denča]], [[Ali Fazals]], [[Edijs Izards]], [[Adīls Ahtars]], [[Pols Higinss]] un [[Maikls Gembons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|3|9||bez}} [[Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivālā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūnijs}}
{{Komiķa infokaste|name=Jevgens Voļnovs|image=|imagesize=|caption=|pseudonym=|birth_name=|birth_date={{dat|1986|11|4}}|birth_place={{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Donecka|td=Ukraina}}|death_date=|death_place=|medium=|nationality=[[ukrainis]]|active=|genre=pranks|subject=|influences=|influenced=|spouse=|domesticpartner=|notable_work=|signature=|website={{URL|https://t.me/prankota_ch}}|footnotes=|current_members=|past_members=}}
'''Jevgens Voļnovs''' ({{val|uk|Євген Вольнов}}, {{val|ru|Евгений Вольнов}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[Pranks|prankeris]] un [[blogeris]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Džefs Kinijs
|         vārds_orig = ''Jeff Kinney''
|             attēls = Jeff Kinney Book Signing, November 2011 (1).jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Džefs Kinijs 2011. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1971
|         dz_mēnesis = 02
|           dz_diena = 19
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Mērilenda|Fortvašingtona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = Džūlija Kinija
|              bērni = 2
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstnieks, karikatūrists
| rakstīšanas valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|            periods = 2004—pašlaik
|              žanri = [[bērnu literatūra]], [[komēdija]], [[satīra]]
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = [[Grega dienasgrāmata]]
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Džefs Kinijs''' ({{val|en|Jeff Kinney}}; dzimis {{dat|1971|2|19}} [[Fortvašingtona (Mērilenda)|Fortvašingtonā]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[rakstnieks]] un [[karikatūra|karikatūrists]]. Kinijs visplašāk pazīstams ar savu bērnu romānu "[[Grega dienasgrāmata (grāmata)|Grega dienasgrāmata]]" un tam sekojošo [[Grega dienasgrāmata|grāmatu sēriju]]. Tāpat Kinijs ir izveidojis bērnu [[mājaslapa|interneta mājaslapu]] ''[[Poptropica]]''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija heksacianoferāta(II) formulvienības struktūrformula

Pudele ar dzelteno asinssāli
|       citi nosaukumi = dzeltenais asinssāls,
kālija ferocianīds, E536,
 dzeltenais prusiāts,
dzeltenais asins sārma sāls
|           CAS numurs = 13943-58-3
|      ķīmiskā formula = K4[Fe(CN)6]
|              molmasa = 368,35
|              blīvums = trihidrātam 1850
|  kušanas temperatūra = 69—71 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = trihidrātam 28,9 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija heksacianoferāts(II)''' jeb '''dzeltenais asinssāls''' (K4[Fe(CN)6]) ir [[dzelzs|dzelzi]] saturošs [[kompleksie savienojumi|kompleksais savienojums]], kas pieskaitāms pie [[cianoferāti|cianoferātiem(II)]]. Dzeltenais asinssāls ir gaišdzelteni, [[monoklīnā singonija|monoklīni]], [[ūdens|ūdenī]] šķīstoši kristāli. No ūdens kristalizējas [[kristālhidrāti|kristālhidrāta]] K4[Fe(CN)6]·3H2O veidā. Pie 100 °C kristālhidrāts zaudē ūdeni un pārvēršas par baltu, higroskopisku pulveri. Lai arī vielas sastāvā ir [[cianīdi|cianīdgrupas]], kālija heksacianoferāts(II) nav indīgs, jo tās ir ļoti stabilā kompleksā heksacianoferāta(II) anjona sastāvā. Pat ar jutīgām analītiskām metodēm dzeltenā asinssāls šķīdumā nevar konstatēt cianīdjonus. Dzeltenais asinssāls praktiski nešķīst izplatītākajos organiskos šķīdinātājos. Tā kristāli ir [[diamagnētisms|diamagnētiski]].

sentences:
{{Enciklopēdiskais stils}}
'''Finanšu nestabilitātes hipotēze''' ({{val-en|Financial Instability Hypothesis}}) ir [[finanšu krīze]]s pētījums, ko izvērsa amerikāņu [[ekonomists]] Haimans Minskījs (''Hyman Minsky'') un valdības un centrālbankas lietpratēji reizēm piesauc [[makroekonomika|makroekonomiskās]] politikas lēmumos.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986">Minsky, Hyman P. (1986), Stabilizing an Unstable Economy, Yale University Press, {{ISBN|978-0071592994}}</ref>
== Raksturojums ==
[[kapitālisms|Kapitālisma]] [[ekonomika]] iekļauj [[inflācija|inflāciju]] un [[deflācija|deflāciju]], kurām ir potenciāls iziet ārpus kontroles. [[Keinsisms|Keinsisma]] valdību mērķi parasti ir apturēt ekonomisko lejupslīdi. Šīs vēsturiskās epizodes tiek pieminētas Minskīja un citu ekonomistu rakstos par ekonomisko stabilitāti.<ref name="Minsky, Hyman P. 1986"/>

Atšķirībā no klasiskāsās [[monetārā politika|monitārās politikas]] teorijas, hipotēze uzsver [[banka]]s [[peļņa]]s meklēšanas nozīmi. Bankas, tā skaitā visādi brokeri un dīleri, ir arī [[kredīts|kredītu]] un parādu [[tirgus|tirgotāji]], kas cenšas ieviest jauninājumus [[aktīvi|aktīvos]], kurus paši arī iegādājušies. Šī nodarbošanās it kā padara par spēkā neesošu pamata [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājuma]] teorijas efektu, ka ir nemainīgs „naudas” postenis, kura apgrozības ātrums ir praktiski nemainīgs. (Tādējādi izmaiņas šajā [[naudas piedāvājums|naudas piedāvājumā]] ir lineāra proporcionāla attiecība uz [[cena|cenu]] līmeni.){{fact}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Vladimirs Vīze
|     vārds_orig = ''Владимир Юльевич Визе''
|         attēls = Vladimir Wiese 1930.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Vladimirs Vīze (1930)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1886
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Puškina|Carskoje Selo]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Ļeņingrada]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Vācietis
|   nodarbošanās = polārpētnieks, okeanologs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Vladimirs Vīze''' ({{val|ru|Владимир Юльевич Визе}}) vai '''Valdemārs Kurts Blass-Vīze''' ({{val|de|Waldemar Kurt Blass-Wiese}}; dzimis {{dat|1886|2|21}}, miris {{dat|1954|2|19}}) bija [[vācieši|vācu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|padomju]] polārpētnieks, okeanologs, PSRS Zinātņu akadēmijas biedrs kopš 1933. gada. Tiek uzskatīts par pamatlicēju zinātniskajām [[ledus]] apstākļu prognozēm [[Arktika|arktiskās]] kuģniecības nodrošināšanai.<ref>[http://www.ras.ru/win/db/show_per.asp?P=.id-49876.ln-ru.dl-.pr-inf.uk-0 Визе Владимир Юльевич]</ref><ref>[http://qwercus.narod.ru/wiese_bio.htm Владимир Юльевич Визе, 1886–1954]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Aretieris''' (no [[Franču valoda|franču]] ''arrêter'' — 'apstādināt, fiksēt') ir mehāniska ierīce, ar kuru nekustīgā stāvoklī tiek nostādīti [[Mērinstruments|mērierīces]] (piemēram, [[Galvanometrs|galvanometra]]) vai [[Kompass|kompasa]] kustīgie elementi. Tas tiek izdarīts uz laiku, kamēr netiek veikti mērījumi, lai nepieļautu mērierīces salūšanu.

sentences: '''Kontakttīkls''' ir inženiertehniskas būves un iekārtas, kas kalpo elektrotransportam — [[Dzelzceļš|dzelzceļam]], pilsētas sabiedriskajam transportam ([[tramvajs]], [[trolejbuss]], [[metro]]politēns), [[Funikulers|funikuleram]] u.c., lai elektroenerģiju no vilces apakšstacijām pievadītu elektroritošajam sastāvam (turpmāk - ERS).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Rihards Pīks
| vārds_orģ =
| attēls = Rihards Piks.jpg
| apraksts =
| amats = [[Latvijas Republikas ārlietu ministrs]]
| term_sākums = {{dat|2004|03|09|N}}
| term_beigas = {{dat|2004|07|21|N}}
| prezidents = [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
| premjers = [[Indulis Emsis]]
| priekštecis = [[Sandra Kalniete]]
| pēctecis = [[Artis Pabriks]]
| amats2 = [[Latvijas Republikas kultūras ministrs]]
| term_sākums2 = {{dat|1996|08|12|N}}
| term_beigas2 = {{dat|1997|06|20|N}}
| prezidents2 = [[Guntis Ulmanis]]
| premjers2 = [[Andris Šķēle]]
| priekštecis2 = [[Ojārs Spārītis]]
| pēctecis2 = [[Ramona Umblija]]
| amats6 = [[8. Saeima]]s deputāts
| term_sākums6 = {{dat|2002|11|5|N}}
| term_beigas6 = {{dat|2004|3|18|N}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| vietnieks6 =
| prezidents6 =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Valdis Zatlers]]
| premjers6 =
* [[Einars Repše]]
* [[Indulis Emsis]]
* [[Aigars Kalvītis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| amats7               = [[7. Saeima]]s deputāts
| term_sākums7         = {{dat|1998|11|3|N}}
| term_beigas7         = {{dat|2002|11|5|N}}
| viceprezidents7      =
| vicepremjers7        =
| vietnieks7           =
| prezidents7          =
* [[Vaira Vīķe-Freiberga]]
* [[Guntis Ulmanis]]
| premjers7            =
* [[Guntars Krasts]]
* [[Vilis Krištopans]]
* [[Andris Šķēle]]
* [[Andris Bērziņš (politiķis, 1951)|Andris Bērziņš]]
| priekštecis7         =
| pēctecis7            =
| dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1941|12|31}}
| dzim_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas ģenerālapgabals]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati =
| mir_vieta =
| partija = [[Latvijas Zemnieku savienība]] (1995-1998)
[[Tautas partija]] (1998—2011)
[[Latvijas attīstībai]] (kopš 2014)
| dzīvesb = [[Sarmīte Pīka]]
| profesija = [[kinorežisors]], [[politiķis]]
| alma_mater = [[Vissavienības Valsts kinematogrāfijas institūts]]
| reliģija =
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Rihards Pīks''' (dzimis {{dat|1941|12|31}} [[Rīga|Rīgā]]) ir [[Latvija]]s [[politiķis]], bijušais [[kinorežisors]] un kino darbinieks. Šobrīd valdes loceklis partijā "[[Latvijas attīstībai]]".<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://attistibai.lv/par-mums/vadiba|title=Partijas "Latvijas attīstībai" valde|website=attistibai.lv|access-date=2018-03-05|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181006181800/http://www.attistibai.lv/par-mums/vadiba|archivedate=2018-10-06}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Diglima struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14O3
|molmasa=134,18
|blīvums=937
|kušanas temperatūra=-64 °C
|viršanas temperatūra=162 °C
}}
'''Diglims''' (''bis''-2-metoksietilēteris, dietilēnglikola dimetilēteris, CH3−O−CH2CH2−O−CH2CH2−O−CH3) ir tipisks tri[[ēteri]]s (savienojums ar trim ētera grupām molekulā). Diglims ir bezkrāsains šķidrums ar ētera smaržu. Šķīst ūdenī un spirtā.

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Plaukšķenes
| ģints = Silene
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Silene viscosa.jpg
| att_nosaukums =
| binomial = Lipīgā plaukšķene
| suga = Lipīgā plaukšķene
| suga_lv = Lipīgā plaukšķene
| att_izmērs = 200
| sinonīmi = ''Melandrium viscosum''
}}'''Lipīgā plaukšķene''' ({{val|la|Silene viscosa}}) ir [[neļķu dzimta]]s suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir no Eiropas līdz [[Amūra]]i un [[Himalaji|Rietumhimalajiem]], aug galvenokārt [[Mērenā josla|mērenajā joslā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:158660-1|title=Silene viscosa (L.) Pers. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-05-19|language=en}}</ref> Suga [[Latvija|Latvijā]] ir ļoti reti konstatēta sausās nezālienēs un uz dzelzceļiem.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/silene-nutans-l/|title=nokarenā plaukšķene - Silene nutans L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-05-19}}</ref>

sentences:
{{Karte ar apli
|attēls        =Antarctica major geographical features.jpg
|attēla_izmērs =250
|paraksts      =Valkīras ledus kupola atrašanās vieta.
|diametrs      =30
|poz_x         =64
|poz_y         =24
}}
'''Valkīras leduskupols''' ({{val|no|Valkyrjedomen}}), saukts arī '''F kupols''' ({{val-en|Dome F}}) vai '''Fudzi kupols''' (''Dome Fuji'') ir viens no [[Polārais plato|Polārā plato]] paaugstinājumiem jeb [[ledus]] kupoliem [[Austrumantarktīda|Austrumantarktīdā]]. Augstāko punktu {{nobr|3810 m}} vjl kupols sasniedz [[Domufudži]] [[polārstacija]]s apkaimē. Kupola nosaukums sākotnēji bija «F kupols», jo polārā plato virsmas paaugstinājumiem tika piešķirti [[latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] burtu kodi (A, C, F kupoli un B grēda).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.gdargaud.net/Antarctica/DomeCFAQ.html |title=Dome C FAQ |access-date={{dat|2011|01|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110606123158/http://www.gdargaud.net/Antarctica/DomeCFAQ.html |archivedate={{dat|2011|06|06||bez}} }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www-pm.larc.nasa.gov/ceres/pub/journals/Saunders.etal.PASP.09.pdf |title=Where is the best site on Earth? Domes A, B, C and F, and Ridges A and B |access-date={{dat|2011|01|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100721052249/http://www-pm.larc.nasa.gov/ceres/pub/journals/Saunders.etal.PASP.09.pdf |archivedate={{dat|2010|07|21||bez}} }}</ref> Nosaukts pēc [[skandināvu mitoloģija]]s personāžiem [[valkīra|valkīrām]].<ref>{{GNIS|15853|type=antarid}}</ref>

sentences: '''K vitamīni''' ir strukturāli līdzīgu taukos šķīstošu [[Vitamīni|vitamīnu]] grupa, kas nepieciešama [[asinsrece]]i un [[Kalcijs|kalcija]] saistīšanai [[Kauls|kaulos]] un citos [[Audi|audos]]. K vitamīns ietekmējot dažādu [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] struktūru, ļauj tiem piesaistīt kalcija jonus, kas citādāk nebūtu iespējams. Bez K vitamīna asinsrece ir būtiski traucēta un var izraisīt nekontrolējamu asiņošanu. Vitamīna darbības pamatā ir stimulējoša ietekme uz tā dēvēto K vitamīna atkarīgo asins recēšanas faktoru sintēzi [[Aknas|aknās]].<ref>''Damm W., Bouquot A. Oral and maxillofacial pathology (second edition) 2002 (714).''</ref>

sentences:
{{Koncentrācijas nometnes infokaste
| name = Aušvicas koncentrācijas nometne
| image = Birkenau gate.JPG
| image size =
| type = Nacistiskās Vācijas [[koncentrācijas nometne|koncentrācijas]] un [[nāves nometne]] (1940—1945)
| caption = Galvenā ieeja Aušvicas-Birkenavas nāves nometnē
| alt =
| location map = Polija
| map alt =
| map caption = Atrašanās vieta mūsdienu Polijā
| latd = 50| latm = 02| lats = 09| latNS = N
| longd= 19| longm= 10| longs= 42| longEW= E
| coordinates type = region:PL-MA_type:landmark
| coordinates display = inline,title
| other names =
| known for = [[Genocīds]] [[Holokausts|Holokausta]] laikā
| location = {{vieta|Trešais reihs|Aušvica|2s=Osvencima}}
| built by =
| operated by = ''[[Schutzstaffel]]'' (SS), [[NKVD]] (pēc Otrā pasaules kara)
| commandant =
* [[Rūdolfs Hess (Aušvicas komandants)|Rūdolfs Hess]]
*[[Roberts Mulka]]
* [[Arthur Liebehenschel|Arturs Lībehenše]]
| adjutant =
| original use = Armijas barakas
| construction =
| in operation = 1940. gada maijs – 1945. gada janvāris
| gas chambers =
| prisoner type=
| inmates = ebreji, poļi, čigāni, padomju karagūstekņi
| killed = 1,1 miljons (aptuveni)
| liberated by = {{URS}}, 1945. gada 27. janvāris
| notable inmates = [[Anna Franka]]
[[Etija Šteinberga]]
[[Vitolds Pileckis]]
[[Leils Sokolovs]]
| notable books=
| website = {{URL|http://www.auschwitz.org}}
| box width =
| color =
| embedded =
{{designation list | embed=yes
| designation1 = WHS
| designation1_offname =
| designation1_date = 1979 (3. sesija)
| designation1_type = Kultūra
| designation1_criteria = vi
| designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/31 31]
| designation1_free1name = Reģions
| designation1_free1value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Aušvicas koncentrācijas nometne''' ({{val|de|Konzentrationslager Auschwitz}}) bija lielākais [[koncentrācijas nometne|koncentrācijas nometņu]] tīkls [[Trešais reihs|Vācijas]] okupētās [[Polija]]s teritorijā [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Galvenās Aušvicas koncentrācijas nometnes atradās pie mūsdienu [[Osvencima]]s (vācu nosaukuma variants — Aušvica) pilsētas, tāpēc dažkārt šo kompleksu dēvē par '''Osvencimas koncentrācijas nometni'''.

sentences: '''Daunvelings''' (no {{val|en|downwelling}} — 'nogrimšana') ir materiāla viena slāņa nolaišanās līdz otram slānim. Galvenokārt tas ir [[ūdens]] augšējā slāņa nogrimšana dziļākos slāņos. Materiāls ar lielāku blīvumu nolaižas zem materiāla ar mazāku blīvumu, piemēram, sāļš ūdens nolaižas zem saldūdens, jo tas ir smagāks, aukstais [[gaiss]] nolaižas zem siltā gaisa utt. Vējam pūšot uz jūras piekrasti, tas dzen ūdeni uz krastu, kur notiek daunvelings.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |title=Vertikālā plūsma |access-date={{dat|2009|07|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071015125337/http://raksti.daba.lv/referaati/2003/ESprogis/ |archivedate={{dat|2007|10|15||bez}} }}</ref> Krastā šajā laikā ūdens ir silts, jo to ir sadzinis vējš un siltais ūdens grimst lejup, jo nevar tur vairāk uzkrāties.

sentences: '''Kepler-10b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,0168 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir tikai 0,0003. 1 gads uz planētas ilgst tikai 20,1 stundu un tā sver tikai 4,4 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Tās rādiuss ir tikai 1,42 Rz.

sentences: '''Termogrāfija''', '''siltuma attēlveidošana''' jeb '''siltuma video''' ir attēla veidošana, izmantojot [[Infrasarkanais starojums|infrasarkano starojumu]]. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu [[Elektromagnētiskais spektrs|elektromagnētiskā spektra]] infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 [[Nanometrs|nm]] jeb 0,9 — 1,4 [[Mikrometrs|μm]]) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jans Karigers
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1664
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = [[Vārme (zeme)|Varmija]], [[Austrumprūsija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1729
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Preiļi]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Misionārs, valodnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jans Karigers''' (dzimis {{dat|1664|8|28}}, miris {{dat|1729|5|13}}) bija [[jezuīti|jezuītu]] [[misionārs]] un [[valodnieks]], darbojies [[letonika]]s un [[leksikogrāfija]]s nozarē.<ref name="valodnieciba" />

sentences:
[[Kategorija:Gulbenes novada pagasti]]
[[Kategorija:Gulbenes rajons]]
[[Kategorija:Gaujienas rajons]]
[[Kategorija:Cēsu apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore|Druvienas pagasts}}

sentences: '''17. jūnijs''' ir gada 168. diena (169. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 197 dienas.

sentences: ar heterohromiju: vienu zilu un otru brūnu aci.]]

sentences:
<includeonly>{{Autoceļa infokaste
| bgcolor            = #0e518d
| color              = #f7fbf5
| virsraksta_indekss = {{Latvijas A ceļa piktogramma|{{{numurs|}}}}}
| indekss1           = {{{schild|A{{{numurs|}}}-PL.svg}}}
| attēls             = {{{attēls|}}}
| paraksts           = {{{paraksts|}}}
| virsraksts1        = {{{nosaukums|}}}
| karte              = {{{karte|}}}
| leģenda            = {{{leģenda|}}}
| garums             = {{{garums|}}}
| head1_2            =   ārpus pilsētas
| item1_2            = {{{ārpus_pilsētas|}}}
| head1_3            =   pilsētā
| item1_3            = {{{ceļš_pilsētā|}}}
| head1_4            = Segums
| item1_4            = {{{segums|}}}
| head1_1  = [[Starptautiskais E ceļu tīkls|E ceļš]]
| item1_1  = {{{e-ceļš|}}}
| lv_reģions = Reģions
| novietojums = {{{reģions|}}}
| maršruta_tabula= altijd
}}</includeonly><noinclude>
{{dokumentācija|content=
== Lietojums==

sentences: '''Ģenētiskā rekombinācija''' ir [[gēns|gēnu]] pārgrupēšanās, kas nosaka jaunu pazīmju un pazīmju kombināciju veidošanos. Visbiežāk rekombinācija notiek hibrīdiska organisma [[gametoģenēze|gametoģenēzē]]. Vienkāršākā rekombinācija ir mātes un tēva gēnu (pazīmju) sajaukšanās neatkarīgas un nejaušas [[gameta|gametu]] kombinēšanās un mejotiskās [[hromosoma|hromosomu]] attālināšanās rezultātā.

sentences: '''Sinonīms''' ({{val|el|συνώνυμος}}, ''synōnymos'' — ‘ar vienādu nosaukumu, ar vienādu vārdu’) ir [[vārds]] vai arī cita valodas vienība, kas pilnīgi (vai arī daļēji) sakrīt ar kādu citu vārdu vai citu valodas vienību nozīmes ziņā. Sinonīmi ir, piemēram, vārdi ''māja'' un ''nams''.

sentences: '''Sulfāti''' ({{val|fr|sulfate}}, no {{val|la|sulphur}} — '[[sērs]]') ir [[sērskābe]]s [[sāļi]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title= Svešvārdu vārdnīca |edition= trešais |year= 2007 |publisher= Jumava |isbn= 978-9984-38-332-3|page=761}}</ref> Lielākoties tie labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], izņemot [[kalcijs|kalcija]], [[stroncijs|stroncija]], [[svins|svina]] un [[bārijs|bārija]] sulfātus. [[Sārmu metāli|Sārmu metālu]] un [[magnijs|magnija]] sulfāti ir sastopami jūras ūdenī. Sulfāti ir relatīvi stabilas vielas, tikai apmēram pie 900 °C tie sadalās par metāla [[oksīdi|oksīdu]] un SO2. Sulfāti ir jonu savienojumi un satur sulfātjonu SO42−. Ja šķīdumā sērskābe ir pārākumā, var veidoties skābie sāļi — '''hidrogēnsulfāti'''. Hidrogēnsulfāti satur hidrogēnsulfāta jonu HSO4−. No ūdens šķīdumiem sulfāti parasti izdalās [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] veidā (dažu metālu, piemēram, [[varš|vara]] un [[dzelzs]], sulfātu kristālhidrātus sauc par [[vitrioli]]em).

sentences:
{{Infobox medical condition (new)
| name          = Coma
| field         = [[Neiroloģija]], [[psihiatrija]]
| symptoms      = Bezsamaņa
| complications = [[Noturīgs veģetatīvs stāvoklis]], [[nāve]]
| onset         =
| duration      = Var atšķirties no dažām dienām līdz vairākiem gadiem (ilgākais reģistrētais ir 42 gadi)
| types         =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  =
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
| image         =
| alt           =
| caption       =
}}
'''Koma''' ir dziļš, ilgstošs bezsamaņas stāvoklis, kurā cilvēks nevar tikt pamodināts, ir reakcijas trūkums un normāli nereaģē uz sāpīgiem stimuliem un ārējiem kairinājumiem, gaismu vai skaņu, viņam nav normāla nomodas-miega cikla un viņš neuzsāk brīvprātīgas darbības.<ref name="RR">{{cite book|author1=Weyhenmyeye, James A.|author2=Eve A. Gallman|title=Rapid Review Neuroscience 1st Ed|url=https://archive.org/details/neuroscience0000weyh|publisher=Mosby Elsevier|year=2007|pages=[https://archive.org/details/neuroscience0000weyh/page/177 177]–9|isbn=978-0-323-02261-3}}</ref> Personām komā var būt [[elpošana]]s un [[asinsrite]]s traucējumi un [[reflekss|refleksu]] izzušana.<ref>{{Citation|last=Huff|first=J. Stephen|title=Coma|date=2022|url=http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK430722/|work=StatPearls|access-date=2023-03-19|place=Treasure Island (FL)|publisher=StatPearls Publishing|pmid=28613473|last2=Tadi|first2=Prasanna}}</ref> Komas pacientiem ir pilnīga nomoda neesamība un viņi nespēj apzināti just, runāt vai kustēties.<ref name=":0">{{cite journal|last=Bordini|first=A.L.|author2=Luiz, T.F.|author3=Fernandes, M.|author4=Arruda, W. O.|author5=Teive, H. A.|year=2010|title=Coma scales: a historical review|journal=Arquivos de Neuro-Psiquiatria|volume=68|issue=6|pages=930–937|doi=10.1590/S0004-282X2010000600019|pmid=21243255|doi-access=free}}</ref><ref>{{Cite journal|last1=Cooksley|first1=Tim|last2=Holland|first2=Mark|date=2017-02-01|title=The management of coma|url=https://www.medicinejournal.co.uk/article/S1357-3039(16)30257-2/abstract|journal=Medicine|language=English|volume=45|issue=2|pages=115–119|doi=10.1016/j.mpmed.2016.12.001|issn=1357-3039}}</ref> Komas var rasties dabisku iemeslu dēļ vai var būt medicīniski izraisītas.<ref>{{Cite web|url=https://www.livescience.com/39483-what-is-a-medically-induced-coma.html|title=What Is a Medically Induced Coma?|author1=Marc Lallanilla|website=livescience.com|access-date=2022-04-23|date=2013-09-06|language=en}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|Solaris — ēku kompleksu Rīgā|Solaris|Solaris}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Solaris''
|alternat nosaukums     =
|attēls                 = Rīga, Solaris 06.2009.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        = ''Solaris'' 2009. gada jūnijā.
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 57| lats = 33| latNS =N
|longd = 24| longm = 00| longs = 51| longEW =E
|valsts                 = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese                 = [[Anniņmuižas bulvāris]] 41, 43
|apkaime                = [[Imanta (Rīga)|Imanta]]
|statuss                = Pabeigts
|celtnieciba            = [[2004]]—[[2006. gads|2006]]
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 2006
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Daudzdzīvokļu ēkas
|antena spice           = 77,92
|jumts                  =
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 25
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                =
|arhitekts              = Andis Sīlis<br />Aleksejs Birjukovs
|arhit birojs           = Arhitektu birojs "Sīlis, Zābers un Kļava"
|projekta vad           = "LPL", K. Voitjuleviča, A. Ugrimovs
|inzinieris             =
|buvnieks               = "Uzņēmējs", būvdarbu vadītājs V. Reinicāns
|attistitajs            = "ParkHaus"
|ipasnieks              =
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            = <!-- [http://www.solaris.lv/ solaris.lv] -->
}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Solaris''''' ir daudzstāvu dzīvojamo ēku komplekss, kurā ietilpst divas 25 stāvu augstas dzīvojamās ēkas. Ēku kopējais augstums ir 77,92 metri un tas tika uzcelts laika posmā no 2004. gada jūnija līdz 2006. gada maijam. Ēkās kopumā ir 360 vienu līdz sešu istabu plaši dzīvokļi (telpu platība: 46,6—136 m²). Abas ēkas atrodas iežogotā labiekārtotā teritorijā 3,2 ha platībā, pieejama pazemes autostāvvieta. Ēkās ir pieejami arī ''penthouse'' tipa dzīvokļi.<ref>[https://www.apollo.lv/5339683/no-putna-lidojuma-rigas-penthausi No putna lidojuma — Rīgas penthausi], apollo.lv, {{dat|2008|05|26|SK}}</ref>

sentences: '''19. aprīlis''' ir gada 109. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (110. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 256 dienas.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Duvzare
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Terra Dowzare}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 9. gadsimts
|gads_beigas            = 1263
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Savā starpā sadalīja [[Livonijas ordenis]] un [[Kurzemes bīskapija]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Sena_Kursa_13.gs..jpg
|image_map_caption      = Senās Kursas karte 13. gadsimtā
|
|galvaspilsēta          = [[Impilte]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 400
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Kaņieris
|attēls=Kaņieris 9.jpg
|paraksts=
| map = Latvija
| plat_d=57 | plat_m=0 | plat_s=11 | plat_NS=N
| gar_d=23 | gar_m=28 | gar_s=9 | gar_EW=E
|platība=11,28
|garums=5,2
|Vid_dziļums=0,6
|Max_dziļums=1,8
|tilpums=0,0067
|augstums_vjl=2,2
|izteka=[[Starpiņupīte]]
|baseins=330
|valstis={{LAT}}
|salas=14
|pilsētas=
* [[Lapmežciems]]
* [[Ragaciems]]
* [[Antiņciems]]
|citas_daļas=
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname =
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1995|7|25|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/739 739]
}}
}}
'''Kaņieris''' ir [[ezers]] [[Tukuma novads|Tukuma novada]] [[Lapmežciema pagasts|Lapmežciema pagastā]], neliela ezera daļa atrodas arī [[Smārdes pagasts|Smārdes pagastā]]. [[Lagūna]]s tipa ezers, stipri aizaudzis. Krasti zemi, ar senāka [[Litorīnas jūra]]s baseina terasēm. Ezera gultni veido [[devons|augšdevona]] [[dolomīts|dolomīta]] slāņi, kas klāti dūņām. Lielākā pieteka — [[Slocene]]. Noteka — [[Starpiņupīte]] (Kaņiera kanāls) uz [[Rīgas līcis|Rīgas līci]].

sentences:
ir fizikāla parādība]]
'''Parādība''' ir jebkurš novērojams [[notikums]]. Parādības var iedalīt dabas parādībās, piemēram, [[zibens]], [[varavīksne]], [[ziemeļblāzma]], un psihiskajās parādībās, piemēram, [[intelekts]], [[atmiņa]], [[jūtīgums]]. Pārmaiņas vai pārvērtības, kuras notiek ar [[fizikāls ķermenis|fizikāliem ķermeņiem]], sauc par fizikālajām parādībām. Neparastas parādības sauc par '''fenomeniem'''.<ref name="tezaurs"/>

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| title = Microsoft Bing
| logo =  <br>
| developer = [[Microsoft]]
| released = 2009. gada 3. jūnijs
| license =
| website = {{URL|bing.com}}
| genre = [[meklētājprogramma]]
| logo_size =
| repo =
| programming language =
| operating system =
}}'''Microsoft Bing''' (pazīstams kā '''Bing''') ir [[Internets|interneta]] [[meklētājprogramma]], kas pieder un ko pārvalda ''[[Microsoft]]''. Meklētājprogrammas pirmsākumi ir saistīti ar iepriekšējām Microsoft meklētājprogrammām: '''''MSN Search''''', '''''Windows Live Search''''' un vēlāk '''''Live Search'''''. Bing nodrošina dažādus meklēšanas pakalpojumus, tostarp tīmekļa, video, attēlu meklēšana un [[Tīmekļa kartes|tīmekļa karšu]] servisu. Tas ir izstrādāts, izmantojot [[ASP.NET]].

sentences: '''Eifēmisms''' ({{val|el2|euphēmismos}}, ''eu'' — 'labi' + ''phēmi'' — 'runāju')<ref name="sv">Svešvārdu vārdnīca. Rīga: [[Liesma (izdevniecība)|Liesma]], 1978. gads, 178. lpp.</ref> ir vārds vai izteiciens, ko izmanto kāda rupja, piedauzīga, intīma vai arī neaizskarama jeb [[tabu]] nosaukuma aizstāšanai. Līdzīgs [[perifrāze]]i.<ref name="lpe">{{LPE|3|43}}</ref> Eifēmisms būtu, piemēram, lietot vārda "nomirt" vietā izteicienu "devies uz labākiem medību laukiem".<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca |editor=Valentīna Skujiņa |editorlink=Valentīna Skujiņa |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:105 |year=2007 |publisher=[[Latvijas Universitāte]]s [[Latvijas Universitātes Latviešu valodas institūts|Latviešu valodas institūts]] |location=Rīga |isbn=978-9984-98-369-1 |page=101 |accessdate={{dat|2020|04|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308028366%7carticle:DIVL158%7cpage:105 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

sentences: {{cita nozīme|romānu|filmu|Kas nogalina lakstīgalu... (filma)}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .ki
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1995. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''Telecommunications Authority of Kiribati''
|sponsors              = Sakaru, transporta un tūrisma attīstības ministrija
|domātais-pielietojums = Ar [[Kiribati]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Netiek plaši izmantots
|ierobežojumi          =
|struktūra             = Gan otrā, gan trešā līmeņa domēni
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.nic.ki/ www.nic.ki]
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
| name = Rīgas Valdorfskola
| logo =
| logo_size = 100px
| seal_image =
| image =
| image size =
| caption =
| location = [[Baltā iela (Rīga)|Baltā iela]] 10, [[Rīga]] {{LAT}}
| schooltype =
| fundingtype =
| type =
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 05
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 03
| longs = 54
| longEW = E
| established = 1993
| headmaster = Māra Svilāne
| staff =
| teaching_staff =
| employees =
| grades =
| years =
| students = 638 (2023)
| language = latviešu
| revenue =
| homepage = {{url|http://www.rvds.lv}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Hanss Geigers
| vārds_orig =''Hans Geiger''
| attēls =Hans geiger.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1882
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =30
| dz_vieta =Neištate pie Hārta, [[Vācijas impērija]]
([[Neištate Vīna ceļā]], [[Reinzeme-Pfalca]], {{GER}})
| m_gads =1945
| m_mēnesis=9
| m_diena=24
| m_vieta =[[Potsdama]], [[Sabiedroto okupētā Vācija]]
([[Brandenburga]], {{GER}})
| pilsonība =[[Vācija]]
| tautība =
| darba_vietas =[[Mančestras Universitāte]]
| alma_mater =[[Erlangenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]]
| studenti =
| sasniegumi =[[Geigera skaitītājs]], {{nobr|[[Geigera—Marsdena eksperiments]]}}, {{nobr|[[Geigera—Netola likums]]}}, [[atoma kodols]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ogļūdeņradi|Dekāns|dekāns}}
{{Vielas infokaste
|nosaukums = Dekāns
|attēls=
n-dekāna struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)8CH3
|molmasa=142,29
|blīvums=730
|kušanas temperatūra=−27,9 °C
|viršanas temperatūra=174,1 °C
}}

sentences: '''Ģenerālpulkvedis''' ir viena no [[ģenerālis|ģenerāļu]] dienesta pakāpēm, kas tiek lietota [[Krievijas bruņotie spēki|Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos]] un citu [[Neatkarīgo Valstu Sadraudzība|NVS]] valstu armijās, šī pakāpe atbilst OF-9 ģenerālim [[NATO]] valstu armijās.

sentences: '''Vidussmadzenes''' ({{val-la|mesencephalon}}) ir [[Smadzeņu stumbrs|smadzeņu stumbra]] daļa, [[zīdītāji]]em šī daļa ir neliela. Priekšējo (apakšējo) to daļu veido smadzeņu kājiņas, bet aizmugurējo (augšējo) veido [[Tegmentum mesencephali|vidussmadzeņu jumts]]. Vidussmadzeņu dobums ir šaurs kanāls ''[[aquaeductus mesencephali]]''.<ref name="KozlovCihmestrenko2006"/>

sentences: '''Kriptogrāfija''' ({{val-el|κρυπτός, kryptos}} — slepens, apslēpts; ''γράφω, gráphō'' — rakstīt), arī '''kriptoloģija''', ir [[informācija]]s kodēšanas teorijas nozare, kurā izstrādā ziņojumu [[šifrēšana]]s un [[dešifrēšana]]s metodes, lai aizsargātu tos pret nevēlamu nolasīšanu. Mūsdienās šajā nozarē ir nepieciešamas gan [[matemātika]]s, gan [[datorzinātne]]s zināšanas, kuras ir cieši saistītas ar [[skaitļu teorija|skaitļu teoriju]], [[informācijas teorija|informācijas teoriju]], datoru drošību un [[inženierija|inženieriju]]. Kriptogrāfijas sniegtās iespējas plaši tiek izmantotas sadzīvē, piemēram, [[bankas automāts|bankas automātos]], datoru [[parole|parolēs]], elektroniskajā [[tirdzniecība|tirdzniecībā]] un citur.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Čornohora
| Photo                = Pop-ivan2013.jpg
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Ukraina
| alt_karte = Ukraine relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = right
| latd=48|latm=2|lats=49|latNS=N
| longd=24|longm=37|longs=38|longEW=E
| Augstums         = 2028
| Atrašanās vieta  = [[Ukraina]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karpati]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}
'''Čornohora''' ({{val|uk|Чорна Гора}}) jeb '''Pipivans''' ({{val|uk|Піп Іван}}, {{val|pl|Pop Iwan}}) ir kalnu virsotne Austrumu [[Karpati|Karpatos]]. Ar augstumu 2028 m vjl. Čornohora ir [[Ukraina]]s trešā augstākā virsotne (aiz [[Hoverla]]s un [[Brebeneskuls|Brebeneskula]]). Atrodas [[Čornohoras grēda|Čornohoras kalnu grēdā]] uz [[Aizkarpatu apgabals|Aizkarpatu]] un [[Ivanofrankivskas apgabals|Ivanofrankivskas]] apgabalu robežas. Vēsturiski virsotne atradusies uz [[Polija]]s un [[Čehoslovākija]]s (1918—1939) un Polijas un [[Ungārija]]s (1939) robežas.

sentences:
{{infokaste+}}
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Rihards Eigims
| attēls              = 11.Saeimas deputātu svinīgais solījums (6253078839).jpg
| att_izm = 275px
| apraksts            = Rihards Eigims 2011. gadā
| amats               = [[Daugavpils]] [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|domes priekšsēdētājs]]
| term_sākums4         = {{dat|2001|03|27|N}}
| term_beigas4         = {{dat|2003|04|10|N}}
| priekštecis4         = [[Aleksejs Vidavskis]]
| pēctecis4            = [[Ivars Šķinčs]]
| term_sākums3        = {{dat|2009|07|01|N}}
| term_beigas3        = {{dat|2009|09|24|N}}
| priekštecis3        = [[Rita Strode]]
| pēctecis3           = [[Jānis Lāčplēsis]]
| term_sākums2        = {{dat|2017|09|02|N}}
| term_beigas2        = {{dat|2018|11|22|N}}
| priekštecis2        = [[Andrejs Elksniņš]]
| pēctecis2           = [[Igors Prelatovs]] (''p.i'')
| amats5 = [[12. Saeima]]s deputāts
| term_sākums5 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| term_beigas5 = {{dat|2017|6|25|N|bez}}
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| prezidents5 =
* [[Raimonds Vējonis]]
* [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers5 =
* [[Māris Kučinskis]]
* [[Laimdota Straujuma]]
| priekštecis5 =
| pēctecis5 =
| amats6 = [[11. Saeima]]s deputāts
| term_sākums6 = {{dat|2011|10|17|N|bez}}
| term_beigas6 = {{dat|2014|11|4|N|bez}}
| viceprezidents6 =
| vicepremjers6 =
| prezidents6 = [[Andris Bērziņš (Latvijas prezidents)|Andris Bērziņš]]
| premjers6 =
* [[Laimdota Straujuma]]
* [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis6 =
| pēctecis6 =
| amats7 = [[10. Saeima]]s deputāts
| term_sākums7 = {{dat|2010|11|2|N|bez}}
| term_beigas7 = {{dat|2011|10|16|N|bez}}
| viceprezidents7 =
| vicepremjers7 =
| prezidents7 = [[Valdis Zatlers]]
| premjers7 = [[Valdis Dombrovskis]]
| priekštecis7 =
| pēctecis7 =
| dzim_dati           = {{dzimšanas datums un vecums|1962|5|1}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Svente|td=Latvija}}
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| dzīves_vieta        = {{vieta|Latvija|Daugavpils}}
| alma_mater          = Minskas milicijas augstākās skolas Rīgas filiāle
[[Latvijas Policijas akadēmija|Policijas akadēmija]]
| tautība             =
| partija             =
* [[Latgales gaisma]] (2001—2007)
* [[Latvijas Zaļā partija]] (2010—?)
* [[Kristīgi demokrātiskā savienība|KDS]]
}}
'''Rihards Eigims''' (dzimis {{dat|1962|05|01}} [[Svente|Sventē]]) ir [[Latvija]]s uzņēmējs un politiķis. Bijis triju [[Saeima]]s sasaukumu deputāts, kā arī [[Daugavpils]] [[Daugavpils pilsētas dome|domes]] [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums|priekšsēdētājs]] (2001—2003, 2009, 2017—2018). Pārstāvējis partiju "[[Latgales gaisma]]", [[Latvijas Zaļā partija|Latvijas Zaļo partiju]] un [[Zaļo un Zemnieku savienība|Zaļo un Zemnieku savienību]], šobrīd — [[Kristīgi demokrātiskā savienība|Kristīgi demokrātisko savienību]]. 2022. gadā sodīts ar reālu cietumsodu par [[Korupcija|korupciju]] — kukuļa pieprasīšanu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Bergs
|     vārds_orig =
|         attēls = Berg Carlos 1843-1902.png
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1843
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Zentenes pagasts|td=Latvija}}
|         m_gads = 1902
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Argentīna|Buenosairesa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība =
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rīgas Politehnikums]]
Argentīnas Nacionālā zinātņu akadēmija
[[Buenosairesa]]s Nacionālais muzejs
[[Montevideo]] Nacionālais muzejs
|     alma_mater =
|        zinātne = [[zooloģija]]
|     sasniegumi = aprakstījis simtiem jaunu [[Dienvidamerika]]s dzīvnieku sugu
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kalnaziedu pilskalns
| alternate_name =
| image          = Kalnaziedu pilskalns Aizkrauklē 03.jpg
| image_size     = 250px
| caption        =
| map            = Latvija
| relief = yes
| latd=56 |latm=35 |lats=59 |latNS=N
| longd=25 |longm=16 |longs=27 |longEW=E
| location       = {{vieta|Latvija|Aizkraukles novads|Aizkraukle}}
| type           = [[Pilskalns]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         = 17 m.
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    = 1963-64.g.<br> 1981-82.g.
| archaeologists = V. Urtāns, Ā. Stubavs, N. Jefimova.
| condition      =
| ownership      = Pašvaldības īpašums
| management     =
| public_access  = Brīvi pieejams
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Kalnaziedu pilskalns un Kalnaziedu upurozols - kulta vieta.
|      numurs = 107
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|     reģions = Zemgale
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|15|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
 (aptuveni 500. gadā p.m.ē.). Apzīmējumi: CEL ([[ķeltu valodas]]), GER ([[ģermāņu valodas]]), ITA ([[itāļu valodas]]), ILL ([[Ilīrija|ilīriešu valodas]]), BAL ([[baltu valodas]]), SLA ([[slāvu valodas]]), THR ([[Trāķieši|trāķiešu valodas]]),  GRE ([[grieķu valoda]]s), PHR ([[Frīģija|frīģiešu valodas]]), ARM ([[armēņu valoda]]s), IRA ([[irāņu valodas]]), SCYTHIAN ([[Skiti|skitu valodas]]), SARMATIAN ([[sarmati|sarmatu valodas]]), IND ([[indiešu valodas]])]]
'''Indoeiropieši''', novecojušā literatūrā arī '''[[ārieši]]''', ir apzīmējums tautu kopumam, kas runā [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu valodu saimes valodās]] un vēsturiski apdzīvojis [[Eirāzija]]s kontinentu no rietumiem uz austrumiem, pamatā koncentrējoties mērenā klimata joslā. 16.—15. gadsimta p.m.ē. indoeiropiešu pirmtauta uzsāka plašu migrācijas vilni, vienam tā virzienam ienākot centrālajā un Rietumeiropā un apmetoties šajās teritorijās, bet otram vilnim caur [[Centrālāzija|Centrālāziju]] migrējot austrumu virzienā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vecmeitas
| attēls                   = Bachelorette FilmPoster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bachelorette''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Leslija Hedlendda]]
| producents               =
* [[Vills Ferels]]
* [[Ādams Makejs]]
| scenārija autors         = Leslija Hedlenda
| galvenajās lomās         =
* [[Aila Fišere]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Lizija Kaplena]]
* [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Kails Bornheimers]]
* [[Rebela Vilsone]]
* [[Ādams Skots]]
| mūzika                   = [[Maikls Vandmahers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gary Sanchez Productions]]''
* ''[[BCDF Pictures]]''
| izplatītājs              =
* ''[[RADiUS-TWC]]''
* ''[[The Weinstein Company ]]''
* ''[[Creative Artists Agency]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2012|1|23|[[Sandensas kinofestivāls]]|2012|9|7|ASV|2012|9|14|Latvija|}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bachelorette-2012|title=Bachelorette|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 16, 2019|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106102342/http://bbfc.co.uk/releases/bachelorette-2012}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|12,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bachelorette.htm|title=Bachelorette (2012)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= {{dat|2022|8|10||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vecmeitas"''' ({{val|en|Bachelorette}}) ir 2012. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[P. Dž. Hogans]]. Galvenās lomas atveido [[Aila Fišere]], [[Kirstena Dansta]], [[Lizija Kaplena]], [[Džeimss Mārsdens]], [[Kails Bornheimers]], [[Rebela Vilsone]] un [[Ādams Skots]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2012|1|23||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Kepler-10c''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 173 [[Parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pūķa zvaigznājs|Pūķa zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Kepler-10]] 0,2407 AU attālumā no tās. 1 [[gads]] uz planētas ilgst 45,3 [[Diennakts|diennaktis]] un tā sver apmēram 20 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta, kā Superzeme klases planēta. Tās rādiuss ir vairāk kā 2 reizes lielāks par Zemes rādiusu.

sentences:
'''Sīmenss''' ir [[elektrovadītspēja]]s SI mērvienība, kas nosaukta vācu zinātnieka [[Verners fon Sīmenss|Vernera fon Sīmensa]] vārdā.
Strāvas vadītāja vai [[pusvadītājs|pusvadītāja]] elementiem ar elektrisko pretestību R, vadītspēja G tiek definēta kā

sentences:
, kas tradicionāli tiek uzskatīta par Golgātas atrašanās vietu]]
'''Golgāta''' ({{val|de|Golgatha}}, cēlies no {{val|el|Γολγοθάς}}, {{val|arc|Gûlgaltâ}} — ‘galvaskauss; pakalns, kas apaļš kā galvaskauss’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=253}}</ref> saskaņā ar [[evaņģēlijs|evaņģēlijiem]] ir pakalns [[Jeruzaleme]]s tuvumā, vieta, kur [[Jēzus Kristus]] tika [[Jēzus krustā sišana|sists krustā]]. Bībelē Golgāta tiek tulkota kā ‘pieres vieta’. Tikusi uzskatīta par pasaules sakrālo centru.

sentences: '''«Dod pieci»''' ir labdarības akcija, kuru kopš 2014. gada katru decembri rīko [[Latvijas Radio 5]]. Tās laikā vairāki radiostacijas dīdžeji uz sešām diennaktīm tiek ieslēgti caurspīdīgā studijā un atskaņo klausītāju pasūtītās dziesmas. Lai pasūtītu dziesmu, klausītājam ir jāziedo vismaz 5 [[eiro]]. Labdarības akcija tiek veikta starptautiskā labdarības projekta ''[[Serious Request]]'' ietvaros.<ref>{{Ziņu atsauce | title = Labdarības maratons «Dod pieci!» šogad būs rekordgarš | publisher = [[Latvijas Sabiedriskie mediji]] | date = 2019. gada 19. novembrī | accessdate = 2019. gada 26. decembrī | url = https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/labdaribas-maratons-dod-pieci-sogad-bus-rekordgars.a338868// }}</ref>

sentences: '''Merovingu dinastija''' ir franku [[Monarhs|ķēniņu]] dinastija, kas 5.-8. gadsimtā valdīja [[Francija]]s teritorijā. Nosaukums cēlies no tās dibinātāja, kādas nelielas, bet kareivīgas ģermāņu cilts vadoņa — Meroveha ''(Merovech)'' vārda. Taču [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu apvienošanās un jaunu zemju iekarošanas sākums saistāms galvenokārt ar divu slavenu franku ķēniņu vārdiem — [[Hilderiks]] (''Childeric'') (miris 482. gadā) un [[Hlodvigs]] (''Clovis'') (466-511). [[franki|Franku]] teritoriju paplašināšanu tās iekarojot, uzsāka Hilderiks. Viņš franku karaļvalstij pievienoja Romas provinci — [[Belģija|Beļģiju]] (''Belgica II''). Savukārt Hlodvigs I to paplašināja pievienojot reģionu ap [[Parīze|Parīzi]], kā arī Alemaniju un Akvitāniju.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kārlis Heinrihs fon Paukers
|     vārds_orig = ''Karl Heinrich von Paucker''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1820
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1883
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Rēvele]], [[Igaunijas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = filologs, latīnists, sengrieķu valodas un literatūras profesors
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = [[Magnuss Georgs fon Paukers]], Anna Kristīne Vilhelmīne fon Bagehufvunda
|          brāļi = [[Ādolfs fon Paukers]]
[[Hermanis Jūlijs fon Paukers]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Boletus subtomentosus.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Homobasidiomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Boletales
| kārta_lv =Beku rinda
| dzimta =Boletaceae
| dzimta_lv =Beku dzimta
| ģints =Xerocomus
| ģints_lv =Samtbekas
| suga =X. subtomentosus
| suga_lv =Kazu samtbeka
| binomial =Xerocomus subtomentosus
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = ''Lielā krievu enciklopēdija''
| attēls           = Great Russian Encyclopedia in Vilnius University Library.jpg
| att_izm          = 275px
| image_caption    = LKE sējums
| author           =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{RUS}}
| language         = [[Krievu valoda|krievu]]
| series           =
| subject          = vispārēja
| genre            = [[enciklopēdija]]
| publisher        =
| pub_date         =
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          = 35 sējumi cietos vākos<br />elektroniskā versija
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}

sentences: '''Āzijas pokera tūre''' (''Asian Poker Tour'', ''APT'') ir lielākais Āzijas [[pokers|pokera]] turnīrs, kura mērķis ir popularizēt pokera spēli, organizējot pokera turnīrus lielākajās [[Āzija]]s un [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] valstīs, kā [[Manila]], [[Makao]], [[Seula]] un [[Singapūra]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Zivs
| abbreviation = PsA
| name_latin = Piscis Austrinus
| RA = 22
| dec = −30
| areatotal = 245
| arearank = 60. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = Fomalhauts
| starmagnitude = 1,16
| neareststarname = ''Lacaille 9352''
| stardistance = 10,74
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Mežāzis]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Dzērve (zvaigznājs)|Dzērve]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
[[Ūdensvīrs]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 55
| latmin = 90
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''In the Mix''
| attēls                   =  In the mix film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, kriminālfilma, romantiska filma
| režisors                 = [[Rons Andervuds]]
| producents               = [[Džons Dellaversons]]
| scenārija autors         = [[Žaklīna Zambrano]]
| galvenajās lomās         =
* ''[[Usher]]''
* [[Emanuella Črikvi]]
* [[Čezs Palminteri]]
* [[Roberts Deivi]]
* [[Kevins Hārts]]
| mūzika                   = [[Ārons Zigmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[J&C Entertainment]]''
* ''[[Ush Entertainment]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|11|23||bez}}
| ilgums                   = 92 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mix-2007|title=In the Mix|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|10,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inthemix.htm|title=In the Mix (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 27, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''In the Mix''''' ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir [[Rons Andervuds]]. Galvenās lomas atveido ''[[Usher]]'', [[Emanuella Črikvi]], [[Čezs Palminteri]], [[Roberts Deivi]] un [[Kevins Hārts]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|11|23||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lepidodermella squamatum.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lepidodermella squamatum}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Platyzoa
| virstips_lv =Plakantārpveidīgie
| tips =Gastrotricha
| tips_lv =Vēderskropstaiņi
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Chaetonotida}}
* {{TaksoSaite|Macrodasyida}}
| kategorijas = nē
}}
'''Vēderskropstaiņi''' (''Gastrotricha'') ir [[Pirmmutnieki|pirmmutnieku]] [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Tips (zooloģija)|tips]], kas senākās [[Klasifikācijas sistēma pēc ģints un sugas|klasifikācijās]] tiek uzskatīts par [[veltņtārpu tips|veltņtārpu tipa]] klasi. Tie ir sīki 0,06-3,0 milimetrus gari jūras un saldūdens dzīvnieki, pārsvarā [[bentoss|bentosa]] formas, kas var dzīvot arī smilšainās piekrastēs [[gruntsūdens]] slānī starp [[Smiltis|smilšu]] graudiem līdz pat 15 metru dziļumam. Ir zināmas ap 350 [[jūra]]s un 250 [[saldūdens]] sugas. Vēderskropstaiņi ir konstatēti arī [[Latvija|Latvijā]], taču sugu sastāvs nav noskaidrots.

sentences:
{{Infobox WS
 |nosaukums=Starptautiskais fonētiskais alfabēts
 |tips=[[Alfabēts]]
 |valodas=Rezervēts jebkuras valodas [[Fonētika|fonētiskajai]] un [[Fonēma|fonēmiskajai]] transkripcijai
 |laiks=no [[1888]]. gada
 |fam1=[[Latīniskais alfabēts]]
 |fam2=[[Fonotipiskais alfabēts]]
 |sample=IPA in IPA.svg
 |image_size=200px
 |IPAChartEng=include
 }}
<!-- {{IPAseries}} -->
'''Starptautiskais fonētiskais alfabēts''' ({{val|en|International Phonetic Alphabet}}, '''IPA'''){{efn|Abreviatūra "IPA" angļu valodā attiecināma vispirms uz [[Starptautisko fonētisko asociāciju]] ''International Phonetic Association''. Tomēr vispārīgā prakse ir šo abreviatūru attiecināt (arī latviešu valodā) uz pašu Starptautisko fonētisko alfabētu (no angļu valodas nosaukuma ''International Phonetic Alphabet''). No konteksta parasti ir saprotams, par kuru no abiem tiek runāts.}} ({{IPA2|s̪t̪arp.t̪au͡.t̪is̪.kai͡s̪ fɔ.neː.t̪is̪.kai͡s̪ al.fa.beːts͡}}) ir [[Fonētiskā transkribēšana|fonētiskās transkribēšanas]] sistēma, kas radīta uz [[Latīņu alfabēts|latīņu alfabēta]] pamata un kuru [[Starptautiskā fonētiskā asociācija]] akceptējusi kā runāto valodu skaņu standartizētu attēlojumu. IPA lieto [[Lingvistika|lingvisti]], [[Runas un valodas patoloģija|runas patologi un terapeiti]], [[Svešvaloda|svešvalodu]] pasniedzēji un apguvēji, [[Dziedātājs|dziedātāji]], [[Aktieris|aktieri]], [[Leksikogrāfija|leksikogrāfi]] un [[Tulkošana|tulkotāji]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{vikisaites+}}
{{iw+}}
'''Laišana brīvā apgrozībā''' ir [[muita]]s procedūra, ar kuras palīdzību preces no trešajām valstīm (ne [[Eiropas Savienība]]s valstīm) saņem Savienības preču statusu.

sentences:
{{Cita nozīme|kukaiņu kārtu|tauriņiem|tauriņi}}
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Lepidoptera <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|           attēls = Nymphalis antiopa.jpg
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Nymphalis antiopa|Bērzu raibenis}}
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|            klase = Insecta
|         klase_lv = Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
|            kārta = Lepidoptera
|         kārta_lv = Zvīņspārņi
|         sinonīmi =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Aglossata|Bezsnuķaiņu apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Zeugloptera|Grauzējkožu apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Heterobathmiina|Heterobatmiju apakškārta}}
* {{TaksoSaite|Glossata|Sūcējsnuķaiņu apakškārta}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Klejotāju zeme
 | oriģinālnos = ''Nomadland''
 |      attēls = Nomadland poster.jpeg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Hloja Žao]]
 |  producents =
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Pīters Spīrss]]
* Mollija Ešera
* Dens Dženvijs
* Hloja Žao
 |   scenārijs = Hloja Žao
 |     aktieri =
* Frānsisa Makdormanda
* [[Deivids Stretērns]]
* Linda Meja
* Svenkijs
 |      mūzika = [[Ludoviko Einaudi]]
 |   operators = Džošua Džeimss Ričardss
 | mākslinieks =
 |     montāža = Hloja Žao
 |     studija =
* ''Highwayman Films''
* ''Hear/Say Productions''
* ''Cor Cordium Productions''
 | izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2020|9|11|[[77. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2021|2|19|ASV}}
 |      ilgums = 108 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.labiennale.org/en/cinema/2020/venezia-77-competition/nomadland|title=Nomadland|website=[[Venēcijas kinofestivāls|Venice Film Festival]]|access-date=July 28, 2020}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/features/director-chloe-zhao-arrives-with-hot-oscar-contender-nomadland-and-next-years-eternals|title=Director Chloe Zhao Arrives With Early Oscar Contender 'Nomadland' and Next Year's 'Eternals': "It's a Bit Surreal"|website=[[The Hollywood Reporter]]|first=Rebecca|last=Keegan|date=September 2, 2020|access-date=September 27, 2020}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url= https://www.nytimes.com/2021/02/10/movies/oscars-diversity.html |title= It Could Be the Most Diverse Oscars Ever, but the Problem Isn’t Solved |website=[[The New York Times]]|first=Kyle|last= Buchanan |date=February 10, 2021|access-date=March 7, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|39,3 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt9770150/|title=Nomadland (2021)|website=BoxOfficeMojo|access-date={{dat|2021|11|9||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Klejotāju zeme"''' ({{val|en|Nomadland}}) ir 2020. gada ASV [[drāma (kino un televīzija)|drāmas filma]]. Filmas režisore, scenāriste un montāžas režisore ir [[Hloja Žao]]. Galvenā varone, ko atveido [[Frānsisa Makdormanda]], ir sieviete, kas pamet mājas, lai ceļotu pa [[Rietumamerika|ASV rietumiem]]. Otrā plāna lomas atveido [[Deivids Stretērns]], kā arī īsti [[klejotāji]] Linda Meja, Svenkijs un Bobs Vellss, kas atveido paši sevi. Filma veidota pēc 2017. gada [[Džesika Bradere|Džesikas Braderes]] grāmatas ''Nomadland: Surviving America in the Twenty-First Century'' motīviem.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Suņa spēks
 | oriģinālnos = ''The Power of the Dog''
 |      attēls =  The Power of the Dog (film).jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Džeina Kempione]]
 |  producents =
* [[Emils Šermans]]
* [[Ians Kanings]]
* [[Rodžers Frapers]]
* Džeina Kempione
* [[Tanja Segatčana]]
 |   scenārijs = Džeina Kempione
 |     aktieri =
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Kirstena Dansta]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Kodijs Smits-Makfī]]
* [[Tomasīna Makenzija]]
* [[Dženevīva Lemona]]
* [[Kīts Karadīns]]
* [[Frensisa Konroja]]
 |      mūzika = [[Džonijs Grīnvuds]]
 |   operators = [[Ari Vegners]]
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[New Zealand Film Commission]]''
* ''Bad Girl Creek''
* ''Max Films''
* ''Brightstar''
* ''[[See-Saw Films]]''
* ''Cross City Films''
* ''[[BBC Film]]''
 | izplatītājs =
* ''[[Transmission Films]]'' (Austrālija un Jaunzēlande)
* ''[[Netflix]]'' (starptautiski)
 |    izdošana = {{filmas datums|2021|9|2|[[78. Venēcijas kinofestivāls|Venēcija]]|2021|11|11|Austrālija un Jaunzēlande|2021|11|17|ASV un Apvienotā Karaliste}}
 |      ilgums = 126 minūtes<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.labiennale.org/en/cinema/2021/venezia-78-competition/power-dog|title=The Power of the Dog|website=[[Venēcijas kinofestivāls]]|date=July 16, 2021|access-date=July 26, 2021}}</ref>
 |      valsts =
* Austrālija
* Jaunzēlande
* Apvienotā Karaliste
* Kanāda<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.screendaily.com/reviews/the-power-of-the-dog-venice-review/5162918.article|title='The Power Of The Dog': Venice Review|last=Romney|first=Jonathan|date=September 3, 2021|access-date=December 24, 2021}}</ref>
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|30-39 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|url= https://www.hollywoodreporter.com/movies/movie-features/jane-campion-the-power-of-the-dog-interview-1235010819/amp/ |title= Jane Campion on 'The Power of the Dog's Toxic Masculinity and Why She Won't Make a Marvel Movie |first= Rebecca |last= Keegan |website=[[The Hollywood Reporter]]|date= September 10, 2021|access-date= November 11, 2021}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|271,009}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Power of the Dog (2021) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10293406/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|8|17||bez}}}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Suņa spēks"''' ({{val|en|The Power of the Dog}}) ir 2021. gada [[vesterns]], [[psiholoģiskā drāma]]s filma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Power of the Dog review: a gripping psychodrama|url=https://www.bfi.org.uk/sight-and-sound/reviews/power-dog-draws-out-instability-american-west-myths|access-date=2021-12-28|website=BFI|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|last=Gleiberman|first=Owen|date=2021-09-02|title=‘The Power of the Dog’ Review: Jane Campion’s Psychodramatic Western Is Impeccably Crafted but Lacks the Major Voices of ‘The Piano’|url=https://variety.com/2021/film/reviews/the-power-of-the-dog-review-jane-campion-benedict-cumberbatch-kirsten-dunst-jesse-plemons-1235054229/|access-date=2021-12-28|website=Variety|language=en-US}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|date=2021-11-17|title=Review: 'The Power of the Dog' is a sublime gothic Western|url=https://apnews.com/article/film-reviews-entertainment-reviews-arts-and-entertainment-jane-campion-b03ab22da222bcab8caf3f06085555f1|access-date=2021-12-31|website=AP NEWS|language=en}}</ref> Filmas režisore, scenārija autore un viena no producentēm ir [[Džeina Kempione]]. Filmas sižets balstīts uz [[Tomass Sevedžs|Tomasa Sevedža]] 1967. gada  [[The Power of the Dog (romāns)|tāda paša nosaukuma romānu]]. Galvenās lomas atveido [[Benedikts Kamberbačs]], [[Kirstena Dansta]], [[Džesijs Plemonss]] un [[Kodijs Smits-Makfī]]. Filmēšana lielākoties norisinājās [[Jaunzēlande]]s [[Otāgo]] reģionā. Šī ir starptautiskā kopražojuma filma (Jaunzēlandes, Austrālijas, Apvienotās Karalistes un Kanādas). Filmā tiek apspēlētas mīlestības, skumju, aizvainojuma, skaudības un seksualitātes tēmas.<ref>{{Ziņu atsauce|last=Chhibber|first=Mini Anthikad|date=2021-12-03|title=‘The Power of the Dog’ movie review: A complex meditation on what it means to be a man|language=en-IN|work=The Hindu|url=https://www.thehindu.com/entertainment/movies/the-power-of-the-dog-movie-review-a-complex-meditation-on-what-it-means-to-be-a-man/article37823532.ece|access-date=2021-12-28|issn=0971-751X}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Keina dumpis
| operators =
| attēls = Mutiny 0.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kara filma
| režisors = [[Edvards Dmitriks]]
| producents = [[Stenlijs Kreimers]]
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Hosē Ferrers]]
* [[Vans Džonsons]]
* [[Freds Makmarijs]]
* [[Roberts Frānsiss]]
* [[Meja Vinna]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''The Caine Mutiny''
| studija = ''Stanley Kramer Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1954|6|24}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|21,8 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Caine-Mutiny-The#tab=summary|title=The Caine Mutiny (1954) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|10}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Keina dumpis"''' ({{Val|en|The Caine Mutiny}}) ir 1954. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kara filma, kuras režisors ir [[Edvards Dmitriks]], bet producents [[Stenlijs Kreimers]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Hosē Ferrers]], [[Vans Džonsons]], [[Freds Makmarijs]], [[Roberts Frānsiss]] un [[Meja Vinna]]. Filma balstīta uz [[Hermans Vouks|Hermana Vouka]] 1951. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] saņēmušu tāda paša nosaukuma romānu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ferrari''''' jeb '''Ferrāri''' ({{val-it|Ferrari}}) ir [[itāļi|itāļu]] uzvārds, kas tulkojumā nozīmē "[[kalējs]]".

sentences:
'''Funkcija''' ir viena mainīgā atkarība no otra mainīgā, ja katrai neatkarīgā mainīgā vērtībai atbilst ne vairāk kā viena atkarīgā mainīgā vērtība.
[[File:Function machine2.svg|thumb|right|Shematisks funkcijas attēlojums, kas metaforiski aprakstīts kā "mašīna" vai "[[melnā kaste]]", kas katrai ievadei dod atbilstošu izvadi]]
[[Image:Graph of example function.svg|thumb|right|Sarkanā līkne ir [[funkcijas grafiks]], jo jebkurai vertikālajai līnijai ir tieši viens līknes krustošanās punkts]]

sentences: '''Krievijas Impērijas likumu krājums''' pirmo reizi izdots 1832. gadā. Kad bija izgāzušies ilgstoši mēģinājumi [[Krievijas Impērija]]i radīt jaunu likumu kodeksu, kas balstītos Eiropas valstu piemēros, imperators [[Nikolajs I Romanovs|Nikolajs I]] pieņēma lēmumu apkopot un publicēt visus jau esošos Krievijas likumus. Pirmo likumu krājumu sagatavoja Imperatora kancelejas Otrā nodaļa Mohaila Speranska vadībā. Turpmāk to regulāri papildināja ar jauniem likumiem un labojumiem, tā padarot to aizvien lielāku un sarežģītāku. Krājuma 15 sējumiem 1892. gadā pievienojās 16 sējums, ar likumiem, kas regulēja [[procesuālās tiesības]]. Pēc [[Oktobra revolūcija]]s, 1918. gada 30. novembrī impērijas likumu krājuma izmantošanu [[Padomju Krievija]]s tiesu darbā aizliedza. Krievijas Impērijas likumu krājumu Lietuvā un Igaunijā turpināja izmantot līdz pat iekļaušanai PSRS sastāvā 1940. gadā, bet Latvijā līdz 1937. gadam, kad pieņēma jauno [[Latvijas Republikas Civillikums|Civillikumu]].

sentences: '''Vārds''' ir mazākā patstāvīgā [[valoda]]s vienība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tezaurs.lv/#/sv/vārds |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|12|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/vārds |archivedate={{dat|2013|02|26||bez}} }}</ref> Šajā vispārīgajā nozīmē lielākoties sinonīms ir jēdziens '''[[leksēma]]''' (tomēr daži autori leksēmas jēdzienam mēdz piešķirt arī nedaudz atšķirīgu, specifiskāku definīciju). Latviešu valodā vārdus parasti iedala desmit [[vārdšķira|vārdšķirās]]: [[lietvārds|lietvārdos]], [[īpašības vārds|īpašības vārdos]], [[skaitļa vārds|skaitļa vārdos]], [[vietniekvārds|vietniekvārdos]], [[darbības vārds|darbības vārdos]], [[apstākļa vārds|apstākļa vārdos]], [[saiklis|saikļos]], [[prievārds|prievārdos]], [[partikula|partikulās]] un [[izsauksmes vārds|izsauksmes vārdos]].<ref name="gramatika2013" />{{rp|320}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dankeldas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Dunkeld_Cathedral_Exterior,_Dunkeld,_UK_-_Diliff.jpg
| image_size            =
| caption               = Dankeldas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Dankeldas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 56.565
| longd                 = -3.589722
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Pērta un Kinrosa|Dankelda}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[normāņu arhitektūra]], [[gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1260. gads
| year_completed        = 1501. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dankeldas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2086395"
}
</mapframe>
'''Dankeldas katedrāle''' ({{val|en|Dunkeld Cathedral}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Skotija]]s pilsētā [[Dankelda|Dankeldā]] uz ziemeļiem no [[Pērta (Skotija)|Pērtas]]. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences: '''Polisulfīdi''' ir [[sērs|sēru]] saturoši savienojumi ar kopējo formulu Me2S''n'', kur Me — vienvērtīgs metāls vai [[amonija jons]]. Šo savienojumu molekulas satur sēra atomu ķēdes —S—S(''n'')—S—. Ir pazīstami arī dažādi ūdeņraža polisulfīdi ([[polisulfāni]]) H2S''n'', kur ''n'' var būt no 2 ([[ūdeņraža persulfīds]]) līdz pat 23. Tie ir eļļaini dzelteni šķidrumi; sēra saturam kļūstot lielākam, savienojuma krāsa kļūst sarkanāka.

sentences: '''Plazmolīze''' ir process, kurā [[šūna]] hipertoniskā šķīdumā zaudē savu ūdeni ([[atūdeņošanās|atūdeņojas]]). Pretējs process ir [[deplazmolīze]], kas var notikt, ja šūnu ievieto hipotoniskā šķīdumā. Tādējādi samazinās [[osmotiskais spiediens]] un notiek tīrā ūdens plūsma šūnas iekšienē. Ar plazmolīzes un deplazmolīzes procesiem iespējams noteikt šūnas tonisko vidi, kā arī izšķīdušo vielu molekulu membrānas šķērsošanas ātrumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Labrīt, Vjetnama
| attēls                   = Good Morning, Vietnam.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Good Morning, Vietnam''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Berijs Levinsons]]
| producents               =
* [[Lerijs Brezners]]
* [[Marks Džonsons]]
| scenārija autors         = [[Mičs Markovics]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Forests Vaitekers]]
| mūzika                   = [[Alekss Norss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1987|12|23|ierobežots vietu skaits|1988|1|15|pasaule}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/good-morning-vietnam-1987|title=Good Morning, Vietnam|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|123,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=goodmorningvietnam.htm|title=Good Morning, Vietnam (1987) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Labrīt, Vjetnama"''' ({{val|en|Good Morning, Vietnam}}) ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Berijs Levinsons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]] un [[Forests Vaitekers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1987|12|23||bez}}.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Lindsija Loena
 | vārds_orig              = ''Lindsay Lohan''
 | attēls                  = Lindsay Lohan (Headshot).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Lindsija Loena 2012. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1986|7|2}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Aktrise, modele, ierakstu māksliniece
 | darbības gadi           = 1989—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | bērni                   =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltapalmaszars         =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Lindsija Morgana Loena''' ({{val|en|Lindsay Morgan Lohan}},<ref name="thebiographychannel1">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |title=Lindsay Lohan - Biography on Bio |publisher=Thebiographychannel.co.uk |date= |accessdate=2012-10-24 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfas5?url=http://www.thebiographychannel.co.uk/biographies/lindsay-lohan.html |archivedate=2012-06-18 }}</ref> {{izrunā|ˈloʊ.ən}};<ref>{{ziņu atsauce |url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |title=AP-News Pronunciation Guide L-R |agency=Associated Press |accessdate=March 13, 2010 |archiveurl=https://www.webcitation.org/68WPFfaqL?url=http://www.krgv.com/news/ap-news-pronunciation-guide-l-r3/ |archivedate={{dat|2012|06|18||bez}} |deadurl=no }}</ref> dzimusi '''Lindsija Dī Loena''' (''Lindsay Dee Lohan'') {{dat|1986|7|2}} [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] aktrise, modele un ierakstu māksliniece.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Betesda
 | native_name              = ''Bethesda''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Intersection in Bethesda, Maryland.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | pushpin_map              = ASV
 | pushpin_label_position   = left
 | latd  = 38 | latm  = 59 | lats  =  5 | latNS  = N
 | longd = 77 | longm =  6 | longs = 47 | longEW = W
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|ASV}}'''
 | subdivision_type1        = [[ASV štati|Štats]]
 | subdivision_name1        = [[Mērilenda]]
 | subdivision_type2        = [[ASV apgabali|Apgabals]]
 | subdivision_name2        = [[Montgomeri apgabals|Montgomeri]]
 | subdivision_type3        =
 | subdivision_name3        =
 | named_for                = Betzatas dīķis
 | area_total_km2           = 34.2
 | elevation_m              = 97
 | population_total         = 63374
 | population_as_of         = {{dat|2013|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Eastern Time Zone|EST]]
 | utc_offset               = -5
 | timezone_DST             = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
 | utc_offset_DST           = -4
 | footnotes                =
}}
'''Betesda''' ({{val|en|Bethesda}}) ir ''census-designated place'' [[Montgomeri apgabals|Montgomeri apgabalā]], [[Mērilenda|Mērilendā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Atrodas nedaudz uz ziemeļrietumiem no ASV galvaspilsētas [[Vašingtona]]s. Nosaukta vietējās prezbiteriāņu baznīcas ''Bethesda Meeting House'', kas savukārt nosaukta Jeruzalemē esošā Betzatas dīķa vārdā, vārdā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada janvārī,}}
'''Konvencija pret diskrimināciju izglītībā''' ir 1960. g. pieņemtā un 1962. g. spēkā stājusies [[UNESCO]] konvencija. 1962. g. tika pieņemts protokols par samierināšanas un labo pakalpojumu komisijas dibināšanu strīdu starp šīs konvencijas dalībvalstīm risināšanai, kas stājās spēkā 1968. gadā. Uz 2018. gada septembri konvencijai ir 105 dalībvalstis (arī Latvija — 2009. g. 16. jūnijā deponēja pieņemšanas dokumentu; Ķīnas saistības ir ierobežotas ar Makao teritoriju), 37 valstis ir Protokola dalībvalstis (ieskaitot Vjetnamu, kura pēc apvienošanās neziņoja, vai turpina pirmsapvienošanās dalību protokolā).

sentences:
karikatūra par godu Kongo konferencei laikrakstā ''Kladderadatsch'' (1884)]]
'''Berlīnes konference''' jeb '''Kongo konference''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Berliner Konferenz'' ''/ Kongokonferenz'') bija starptautiska konference, kas sanāca 1884. gada 15. novembrī [[Berlīne|Berlīnē]], lai apspriestu [[Āfrikas sadalīšana|Āfrikas sadalīšanu]] starp [[Eiropa|Eiropas]] lielvalstīm. Tā ilga līdz 1885. gada 26. februārim.

sentences:
{{Upes infokaste
  |nosaukums=Apše
  | citvalsts         = Lietuva
  | citnosaukums      = Apše
  | citvaloda         = lt
  | citvaloriģin      = Apšė
  |attēls=Apsa.JPG
  |paraksts=Tilts pār Apši pie [[Narvīdži]]em
  |garums=45
  |garums_latvijā=20
  |baseins=365,8
  |baseins_latvijā=233,1
  |gada_notece=
  |izteka=
  |augštece=Vereta
  |ieteka=[[Bārta (upe)|Bārta]]
  |tek_caur={{LTU}}<br />{{LAT}}
  |pietekas=[[Ruņa]], [[Sārte]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=17 | iet_plat_s=21 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=21 | iet_gar_m=29 | iet_gar_s=26 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', [[1762]] - ?) bija [[Vidzeme]]s muižnieks, Krievijas armijas virsnieks (no [[1781]]). Mēklenburgas hercoga kambarkungs Šverīnā, Napoleona karu dalībnieks. Atgriezies Krievijā [[1815]]. gadā, ieņēmis vadošu amatu Valsts Asignāciju bankā ([[1819]]-[[1822|22]]). [[Kolēģijas padomnieks]] ([[1819]]-[[1822|22]]). Sanktpēterburgas Angļu kluba loceklis ([[1827]]-[[1833|33]]).

sentences:
{{cita nozīme|putnu|rakstnieci|Māra Svīre}}
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Apus apus -Barcelona, Spain-8 (1).jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Apodiformes
 |      kārta_lv = Svīrveidīgie
 |        dzimta = Apodidae
 |     dzimta_lv = Svīru dzimta
 |         ģints = Apus
 |      ģints_lv = Svīres
 |          suga = Apus apus
 |       suga_lv = Svīre
 |      binomial = Apus apus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =

{{legend|#009E60|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|yellow|Sastopams ziemošanas sezonā}}
}}
'''Svīre''' (''Apus apus'') ir vidēja auguma [[svīru dzimta]]s (''Apodidae'') putns, kas sastopams [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Izšķir divas pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/swifts/ World Bird List: Owlet-nightjars, treeswifts, swifts, 2020]</ref>

sentences: '''Bibliofilija''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''biblio'' — 'grāmata' + ''philia'' — 'mīlestība') ir [[grāmata|grāmatu]], [[periodiskie izdevumi|periodisko izdevumu]] un citu izdevumu kolekcionēšana personiskās interesēs. Cilvēku, kuram piemīt bibliofilija, sauc par bibliofilu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Post scriptum''''' ({{val|lv| pēc uzrakstītā, aiz paraksta}}, saīsināts kā '''P.S.''') ir teksts, kas pierakstīts [[vēstule]]s beigās pēc [[paraksts|paraksta]]. Šis teksts var būt vienu teikumu, vienu rindkopu vai pat vairākas rindkopas garš.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kromiona
| native_name    = {{gree|Κρομμυων}}
| image          = Krommyon 4.JPG
| image_size     =
| caption        = Teātra drupas Kromionā
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 55| lats = 55| latNS = N
| longd = 23| longm = 8| longs = 4| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija|Korintija}}
| region         =
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Ierobežota piekļuve
| notes          =
| designation    =
}}
'''Kromiona''' (sengr. ''Κρομμυων'') bija pilsēta [[Senā Grieķija|senajā Grieķijā]] [[Korintas zemesšaurums|Korintas zemesšauruma]] austrumu malā pie [[Saronikas līcis|Saronika]]. Ir uzskats, ka pilsēta ir nosaukta mitoloģiskā varoņa, [[Poseidons|Poseidona]] dēla, Kroma vārdā. Nosaukums ir atvasināts no grieķu vārda "sīpols", kas norāda uz to, ka sīpoli šeit varētu būt audzēti vēl no senatnes. Saskaņā ar mītu [[Tēzejs]] šeit nokāva [[Kromionas cūka|Kromionas cūku]] Feju.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Jūda un Melnais Mesija
| operators =
| attēls = Judas and the Black Messiah poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma, krimināldrāma
| režisors = [[Šaka Kings]]
| producents = * Čārlzs Kings
* Raiens Kuglers
* Šaka Kings
| scenārijs = * Vills Bersons
* Šaka Kings
| aktieri = * [[Denjels Kaluja]]
* [[Lakīts Stenfīlds]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Dominika Fišbeka]]
* [[Mārtins Šīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Judas and the Black Messiah''
| studija = * ''MACRO''
* ''Participant''
* ''Bron Creative''
* ''Proximity''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|2|1|[[Sandensas kinofestivāls]]|2021|2|12|ASV}}
| ilgums = 126 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|26 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|7,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tttt9784798/|title=Judas and the Black Messiah (2021) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|10|3}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Jūda un Melnais Mesija"''' ({{Val|en|Judas and the Black Messiah}}) ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Šaka Kings]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denjels Kaluja]], [[Lakīts Stenfīlds]], [[Džesijs Plemonss]], [[Dominika Fišbeka]] un [[Mārtins Šīns]].

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = nemetāls
|      kārtas skaitlis = 8
|             2. čaula = 6
|             1. čaula = 2
|              simbols = O
|             atommasa = 15,9994
|   valences elektroni = 1s2 2s2 2p4
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Skābekļa spīdēšana elektriskajā laukā un skābekļa molekulas struktūrformula ar starpatomu attālumu
|  oksidēšanas pakāpes = +2, +1, −1, −2
|  elektronegativitāte = 3,44
|              blīvums = 1,429
|  kušanas temperatūra = 50,35 K (-218,79 °C)
| viršanas temperatūra = 90,18 K (-182,95 °C)
}}
'''Skābeklis''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''O''' un [[atomskaitlis|atomskaitli]] 8. Skābeklis [[elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir pieskaitāms [[2. perioda elementi]]em, kā arī pie [[halkogēns|halkogēniem]], tomēr šo grupu bieži vien neizdala atsevišķi. Skābeklis ir tipisks [[nemetāli|nemetāls]]. [[Normāli apstākļi|Normālos apstākļos]] skābeklis veido [[vienkārša viela|vienkāršo vielu]], kam ir divatomu molekulas ar [[ķīmiskā formula|ķīmisko formulu]] O2. Molekulārajam skābeklim nav ne [[krāsa]]s, ne [[smarža]]s, ne [[garša]]s. Brīvā veidā skābeklis ir sastopams [[gaiss|gaisa]] sastāvā. Dabā skābeklis ir sastopams kā visu skābekļa savienojumu komponents (lielākajā daļā sāļu un visos oksīdos - [[ūdens|ūdenī]], [[silīcijs|silīcija]] dioksīdā ([[kvarcs|kvarca]] smiltīs), [[karbonāti|karbonātos]]). Bināros skābekļa savienojumus ar citiem elementiem sauc par [[oksīds|oksīdiem]]. Savienojumos skābeklis parasti ir divvērtīgs, ar [[oksidēšanas pakāpe|oksidēšanas pakāpi]] −2 (savienojumos ar [[fluors|fluoru]] ir iespējama oksidēšanas pakāpe +1 un +2). Dažreiz uzskata, ka [[ozons|ozona]] molekulā un ozonīda jonā centrālā skābekļa atoma oksidēšanas pakāpe ir +4.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 326. lpp.</ref> [[Visums|Visumā]] tas ir trešais visbiežāk sastopamais elements (vēl izplatītāki ir tikai [[ūdeņradis]] un [[hēlijs]])<ref>{{Grāmatas atsauce | title = Nature's Building Blocks: An A-Z Guide to the Elements | last = Emsley | first = John |publisher = Oxford University Press | year = 2001 | location = Oxford, England, UK | isbn = 0198503407 | chapter = Oxygen |pages = 297}}</ref> un viens no izplatītākajiem [[Zemes garoza|Zemes garozā]].<ref name="lanl">{{Tīmekļa atsauce | publisher = Los Alamos National Laboratory | url = http://periodic.lanl.gov/elements/8.html | title = Oxygen | accessdate = {{dat|2007|12|16}} | archive-date = {{dat|2007|10|26||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20071026034224/http://periodic.lanl.gov/elements/8.html }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums =
 |      binomial = Rhea
 |        autors = [[Brisson]], 1760
 |        attēls = Greater rhea pair arp.jpg
 | att_nosaukums = [[Lielais nandu]]
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |    infraklase = Palaeognathae
 | infraklase_lv = Paleognati
 |         kārta = Rheiformes
 |      kārta_lv = Nandveidīgie
 |        dzimta = Rheidae
 |     dzimta_lv = Nandu dzimta
 |         ģints = Rhea
 |      ģints_lv = Nandu
 |    iedalījums = 7 sugas, no kurām mūsdienās dzīvo 3 sugas
 |      sinonīmi = Pterocnemia
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Valodas infokaste
| name          = Tatāru valoda
| nativename    = ''татарча'' / ''tatarça'' / تاتارچا
| familycolor   = Altajiešu
| pronunciation =
| states        = [[Krievija|Krievijā]] (galvenokārt [[Tatarstāna|Tatarstānā]]), arī citās bijušajās [[Padomju Savienība]]s valstīs
| speakers      = ~6,5 miljoni
| region        =
| rank          =
| fam1          = [[Altajiešu valodas|Altajiešu]]
| fam2          = [[Tjurku valodas|Tjurku]]
| fam3          = [[Kipčaku valodas|Kipčaku]]
| fam4          = [[Kipčaku-bulgāru valodas|Kipčaku-bulgāru]]
| script        = [[kirilica]], [[latīņu alfabēts]], [[arābu alfabēts]]
| nation        =  [[Tatarstāna]] (Krievija)
| agency        = Tatarstānas Republikas Zinātņu akadēmijas Valodas, literatūras un mākslas institūts
| iso1          = tt
| iso2          = tat
| iso3          = tat
| map           =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Seules les bêtes''
| operators =
| attēls = Only the Animals poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma, mistērija
| režisors = [[Dominiks Molls]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Denī Menošē]]
* [[Lora Kalamī]]
* [[Valērija Bruni Tedeski]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Seules les bêtes''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2019|8|28|[[Venēcijas kinofestivāls]]}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Seules les bêtes''''' ir 2019. gada [[Francija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Dominiks Molls]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Denī Menošē]], [[Lora Kalamī]] un [[Valērija Bruni Tedeski]]. Filma balstīta uz Kolina Nīla tāda paša nosaukuma 2017. gada romānu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.timeout.com/movies/only-the-animals|title=Only the Animals review|last=Calhoun|first=Dave|website=Time Out Worldwide|access-date=2024-01-17|date=2020-05-28|language=en-GB}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Petasites albus3.JPG
| att_nosaukums = ''Petasites albus''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Petasites
| ģints_lv = Tūsklapes
| kategorijas = nē
| binomial = Petasites
| autors =
}}'''Tūsklapes''' ({{val|la|Petasites}}) ir ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Tie ir daudzgadīgi augi ar bieziem, ložņājošiem pazemes [[Saknenis|sakneņiem]] un lielām [[Rabarbers|rabarberam]] līdzīgām lapām. Lielākajai daļai sugu dabiskais izplatības areāls ir   [[Āzija|Āzijā]] vai [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Bufo_bufo01.jpg
 | att_nosaukums = [[Parastais krupis]] (''Bufo bufo'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 |        dzimta = Bufonidae
 |     dzimta_lv = Krupju dzimta
 |         ģints = Bufo
 |      ģints_lv = Īstie krupji
 |      binomial = Bufo <small>([[François-Alexandre de Garsault|Garsault]], 1764)</small>
 |   kategorijas = nē
 | sinonīmi =
*''Batrachus''
*''Phryne''
*''Pegaeus''
*''Platosphus''
*''Bufavus''
*''Torrentophryne''
}}

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .li
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1993. gadā
|tips                  = [[Valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''SWITCH Teleinformatics Services''
|sponsors              = ''Hochschule Liechtenstein''
|domātais-pielietojums = Ar [[Lihtenšteina|Lihtenšteinu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Populārs Lihtenšteinā; tiek izmantots arī citiem mērķiem
|ierobežojumi          = Nav
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tieši otrajā līmenī
|dokumenti             = [https://nic.switch.ch/reg/ocView.action;jsessionid=70AAEB6FEEE49DAF0E37EEBC73D0AF13?res=EF6GW2JBPVTG67DLNIQXU234MN6SC33JNQQGI7L6 Termini un noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.switch.ch/id/ www.switch.ch]
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Frānsiss Leins
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Francis Lane''
 |              attēls = Francis Lane.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds = Frānsiss Adonijahs Leins
 |              dz_dat = {{dat|1874|9|23}}
 |             dz_viet = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
 |             mir_dat = {{dat|1927|2|17}}
 |            mir_viet = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
 |             tautība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|ASV|1891}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas = 1 (1 bronza)
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
{{MedalCompetition |  [[Vasaras olimpiskās spēles]]}}
{{MedalCountry     | {{flaga|ASV}} [[ASV olimpiskajās spēlēs|ASV]]}} (USA)
{{MedalSport       | [[File:Athletics pictogram.svg|20px]] [[Vieglatlētika olimpiskajās spēlēs|Vieglatlētika]]}}
{{MedalBronze      | [[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|Atēnas 1896]] | [[Vieglatlētika 1896. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — 100 metri vīriešiem|100 metri]]}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Happy Birthday to You''''', zināma arī kā '''''Happy Birthday''''', ir [[dziesma]], kuru parasti dzied, lai sveiktu personu [[dzimšanas diena|dzimšanas dienā]]. Saskaņā ar 1998. gada [[Ginesa pasaules rekordi|Ginesa pasaules rekordu]] grāmatas izdevumu šī ir populārākā dziesma angļu valodā.

sentences:
[[spektrs|spektrā]] ar [[prizma (optika)|prizmu]], ir viens no spektroskopijas piemēriem]]
'''Spektroskopija''' ({{val|de|Spektroskopie}}; cēlies no {{val|la|spectrum}} — ‘aina, parādība’ un {{val|el|-σκοπία}}, ''-skopein'' — ‘skatīties’)<ref name="svešvārdi">{{Grāmatas atsauce|title= Svešvārdu vārdnīca|edition= trešais|year= 2007|publisher= Jumava|isbn= 978-9984-38-332-3|page=742}}</ref> ir [[fizika]]s nozare, kas pēta [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] [[spektrs|spektrus]].<ref name="svešvārdi" />

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Evil Dead II''
| operators =
| attēls = Evil Dead II poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = šausmu filma, komēdija
| režisors = [[Sems Reimi]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Brūss Kempbels]]
* [[Sāra Berija]]
* [[Dens Hikss]]
* [[Keisija Vīslija]]
* [[Ričards Domeiers]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Evil Dead II''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Rosebud Releasing Corporation''
| izdošana = {{Filmas datums|1987|3|13}}
| ilgums = 84 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2102429185/weekend/|title=
Evil Dead II |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|3|28}}}}</ref>
| iepriekšējā = ''[[The Evil Dead]]'' (1981)
| nākamā = ''[[Army of Darkness]]'' (1992)
| imdb =
}}'''''Evil Dead II''''' ir 1987. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Šausmu filma|šausmu]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Sems Reimi]]. Šī ir otrā filma ''Evil Dead'' filmu sērijā un tiek uzskatīta gan kā rīmeiks, gan kā sīkvels filmai ''[[The Evil Dead]]'' (1981).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://collider.com/why-did-sam-raimi-make-evil-dead-twice/|title=Why Did Sam Raimi Make 'Evil Dead' Twice?|website=Collider|access-date=2023-05-28|date=2022-09-17|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.bookofthedead.ws/website/evil_dead_2_credits.html|title=Book Of The Dead - The Definitive Evil Dead Website|website=www.bookofthedead.ws|access-date=2023-05-28}}</ref> Tāpat kā pirmajā filmā, arī šajā daļā galveno Eša Viljamsa lomu atveido [[Brūss Kempbels]]. Filmā Ešs kopā ar savu draudzeni dodas brīvdienās uz attālu māju mežā, kur viņi atrod audio kaseti, kas atbrīvo vairākus dēmonus.

sentences: ''Pamatraksts: [[Francijas prezidenta vēlēšanas]]''

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Glikoze (cikliskā forma)

Glikozes pāreja no acikliskās formas uz ciklisko
|       citi nosaukumi = vīnogu cukurs
|           CAS numurs = 50-99-7
|      ķīmiskā formula = C6H12O6
|              molmasa = 180,16
|              blīvums = 1540
|  kušanas temperatūra = ≈ 150 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 91 g/100 ml
|                 citi =
}}
'''Glikoze''' ({{Val-el|glykys}} — ‘salds’; 1960. gados neilgu laiku glikozi oficiāli dēvēja par '''glukozi'''; vīnogu cukurs, C6H12O6) ir nozīmīgs [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]]. Glikoze ir aldoheksoze (satur [[aldehīds|aldehīda]] grupu un 6 [[ogleklis|oglekļa]] atomus). Šķīdumā glikoze veido 5 tautomērās formas - aciklisko, α-glikofuranozi, β-glikofuranozi, α-glikopiranozi un β-glikofuranozi, no kurām dominē formas ar piranozes heterociklu, kas ir stabilākās heksožu formas. Cikliskā forma šķīdumā ir līdzsvarā ar aciklisko (lineāro) formu, pie [[pH]]=7 acikliskās formas īpatsvars ir 0,0026%. Glikozei ir divi spoguļ[[izomēri]] L-glikoze un D-glikoze; dzīvajos organismos ir sastopama tikai D-glikoze.

sentences:
{{cita nozīme|grāmatu|filmu|Garpa pasaule (filma)}}
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Garpa pasaule"
| attēls           =
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Džons Ērvings]]
| title_orig       = ''The World According to Garp''
| translator       = Ilze Lāce-Eglīte
| illustrator      =
| cover_artist     = ''Christopher Brown''<br>(''Black Swan'' izdevumam)
| country          = {{vieta|ASV}}
| language         = [[angļu valoda|angļu]]
| series           =
| subject          =
| genre            = romāns
| publisher        = [[Dutton|E. P. Dutton]]
| pub_date         = 1978. gadā
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = ''[[The 158-Pound Marriage]]''
| followed_by      = ''[[The Hotel New Hampshire]]''
}}
'''"Garpa pasaule"''' ({{val-en|The World According to Garp}}) ir ASV rakstnieka [[Džons Ērvings|Džona Ērvinga]] romāns. Pirmo reizi izdots 1978. gadā.

sentences:
[[Kategorija:Valodas| ]]
[[Kategorija:Sabiedrība pēc valsts| ]]
[[Kategorija:Kultūra pēc valsts| ]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Bertolts Brehts
|     vārds_orig = ''Bertolt Brecht''
|         attēls = Bertolt-Brecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1898
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = [[Augsburga]], [[Vācijas impērija]]
([[Bavārija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 14
|        m_vieta = [[Berlīne|Austrumberlīne]], [[Vācijas Demokrātiskā Republika|VDR]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = dramaturgs, teātra režisors, dzejnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Helēna Veigele]]
|          bērni =
|       paraksts = Unterschrift Bertolt Brecht (1898–1956).png
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Oxytropis pilosa sl13.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Oxytropis
| ģints_lv = Aslaiviņas
| suga = Oxytropis pilosa
| suga_lv = Pūkainā aslaiviņa
| binomial = Oxytropis pilosa
| kategorijas =
}}'''Pūkainā aslaiviņa''' (''Oxytropis pilosa'') ir [[Aslaiviņas|aslaiviņu]] suga, kura ir sastopama [[Eiropa]]s dienvidaustrumu un austrumu daļā un [[Āzija|Āzijā]]. [[Baltijas jūra]]s reģionā tā ir reti — izolētas atradnes ir [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Zviedrija|Zviedrijā]] ([[Gotlandes sala|Gotlandes salā]]); [[Latvija|Latvijā]] neveido ilgstoši noturīgas populācijas — pārsvarā atrodama [[Rīga]]s un [[Tukums|Tukuma]] apkārtnē. Daži autori to uzskata par adventīvu sugu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/oxytropis-pilosa-l-dc/|title=pūkainā aslaiviņa - Oxytropis pilosa (L.) DC. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2024-02-29}}</ref>

sentences: '''Deju mūzika''' ir [[mūzika]], kura ir speciāli radīta, kā [[deja]]s [[pavadījums]]. Tā var būt atsevišķa muzikāla darba formā vai arī, kā daļa no muzikālas [[aranžija]]s. Deju mūziku sīkāk iedala divos veidos: "[[dzīvā mūzika]]" un "ierakstītā mūzika"; galvenā šo veidu atšķirība ir tāda, ka "dzīvo mūziku" uz vietas izpilda kāda noteikta izpildītāju grupa: [[solists]], [[duets]], [[trio]] u.t.t. 20. gadsimta 70. gados parādījās "[[Disko]]" deju [[mūzikas žanrs]], kurš šādi tika nodēvēts, jo "Disko" mūzika tika izpildīta vai atskaņota [[diskotēka|diskotēkās]]. 20. gadsimta 80. gados sāka attīstīties [[elektroniskā deju mūzika]].  Aptuveni 20. gadsimta 90. gados no deju mūzikas atdalījās "[[tehno]]" mūzika.<ref>http://www.soundonsound.com/sos/oct09/articles/classictracks_1009.htm</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Salvinorīna A struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83729-01-5
|      ķīmiskā formula = C23H28O8
|              molmasa = 432,46
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 238—244 °C
| viršanas temperatūra = 760,2 °C
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: '''Ainava''' ir redzeslokā esošo Zemes virsmas (vai cita debess ķermeņa virsmas) elementu kopums. Ainava iekļauj redzeslokā esošos un saredzamos Zemes virsmas [[ģeomorfoloģija|ģeomorfoloģiskos]] elementus, [[flora]]s un [[fauna]]s elementus, antropogēnos elementus, kurus radījis [[cilvēks]]. Ainava ietver arī redzamos [[klimats|klimatiskos]] apstākļus un apgaismojuma apstākļus. Laika gaitā notiekošas ainavas pārmaiņas sauc par [[Ekoloģiskā sukcesija|sukcesiju]].

sentences:
[[Kategorija:Rīga]]
[[Kategorija:Latvijas vispārizglītojošo skolu absolventi]]

sentences:
PMR spektrs ar [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomu rezonanses signāliem. Redzams, ka ūdeņraža atomi, kas atrodas CH3 grupā, CH2 grupā, vai OH grupā, dod dažādi nobīdītus signālus.]]
'''Ķīmiskā nobīde''' [[kodolu magnētiskā rezonanse|kodolu magnētiskās rezonanses]] spektrometrijā ir [[bezdimensiju lielums]], kas atkarīgs no [[atoma kodols|kodola]] atrašanās vietas [[molekula|molekulā]] - ar kādiem citiem atomiem un ar kādām [[ķīmiskā saite|ķīmiskajām saitēm]] saistīts attiecīgais atoms. Ķīmiskā nobīde rodas ekranēšanas efektu dēļ, kuri samazina [[magnētiskais lauks|magnētiskā lauka]] iedarbību uz rezonējošajiem kodoliem. Ķīmiskā nobīde dod priekšstatu par molekulas uzbūvi un sastāvu, [[stereoķīmija|stereoķīmiskajām]] īpašībām, kā arī dinamiskiem procesiem ([[tautomērija|tautomēriskiem]] ķīmiskiem līdzsvariem un [[ķīmiska reakcija|reakciju]] kinētiku).

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Serotonīna struktūrformula un molekulas modelis
| CAS numurs             = 50-67-9
| ķīmiskā formula        = C10H12N2O
| molmasa                = 176,215
| blīvums                =
| kušanas temperatūra    = 167,7 °C
| viršanas temperatūra   =
}}

sentences: '''Hemosintēze''' ir bioloģisks process, kurā daži [[mikroorganismi]] no neorganiskām vielām veido organiskās vielas. Šai procesā tiek izmantota enerģija, kas rodas, šiem mikroorganismiem oksidējot neorganiskās vielas (lielākoties [[metāls|metālu]] [[sulfīds|sulfīdi]]).

sentences:
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Tīklainā gupija
|      binomial = Poecilia reticulata
|        autors = [[Vilhelsm Peterss|W. Peters]], 1859
|        attēls = Guppy pho 0048.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspurzivis
|         kārta = Cyprinodontiformes
|      kārta_lv = Zobkarpveidīgās
|        dzimta = Poeciliidae
|     dzimta_lv = Gupiju dzimta
|         ģints = Poecilia
|      ģints_lv = Gupijas
|          suga = P. reticulata
|       suga_lv = Tīklainā gupija
|        suga_r = Gupija
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pamatinstinkts
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|352,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3997533697/|title=Basic Instinct (1992) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|4}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|49 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = * {{USA}}
* {{GBR}}
* {{FRA}}
| ilgums = 128 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1992|3|18}}
| izplatītājs = * ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Guild Film Distribution]]''
* ''[[UGC Distribution]]''
| studija = * ''[[Carolco Pictures]]''
* ''[[Le Studio Canal+]]''
| operators = [[Jans de Bonts]]
| oriģinālnos = ''Basic Instinct''
| mūzika = [[Džerijs Goldsmits]]
| aktieri = * [[Maikls Daglass]]
* [[Šerona Stouna]]
* [[Džordžs Dzundza]]
* [[Džīna Tripelhorna]]
* [[Veins Naits]]
| scenārijs = [[Džo Esterhass]]
| producents = * [[Alans Māršals]]
* [[Mario Kasars]]
| režisors = [[Pols Verhovens]]
| žanrs = ''neo-noir'', erotisks trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Basic Instinct.png
| imdb =
}}
'''"Pamatinstinkts"''' ({{Val|en|Basic Instinct}}) ir 1992. gada ''[[neo-noir]]'' erotiskais trilleris, kura režisors ir [[Pols Verhovens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Daglass]], [[Šerona Stouna]], [[Džordžs Dzundza]], [[Džīna Tripelhorna]] un [[Veins Naits]].

sentences:
[[File:Epinephrine structure.svg|thumb|[[Adrenalīns|Adrenalīna]] struktūrformula]]
'''Hormoni''' ir bioloģiski aktīvas vielas, ko izstrādā [[endokrīnā sistēma|iekšējās sekrēcijas dziedzeri]] un arī audi citos orgānos.

sentences:
'''Ledus''' ir cieši sablīvētu [[ūdens]] kristāliņu kopums. Tas ir ūdens cietais [[viela|agregātstāvoklis]], kaut gan tam ir mazāks [[blīvums]] nekā ūdenim. Zemāka blīvuma dēļ ledus gabali spēj noturēties virs ūdens. Tīrs ūdens sasalst ledū, ja tā [[temperatūra]] ir zemāka par 0 °C. Ledus var veidoties arī [[sublimācija (fizikā)|desublimējoties]] ūdens tvaikiem, pietiekoši zemā temperatūrā ([[sarma]]). Kā dabā sastopams ciets [[kristāls]], ledus tiek pieskaitīts minerāliem — [[minerāls]] ir dabiski veidojusies neorganiska, homogēna, cieta viela ar noteiktu ķīmisko sastāvu un sakārtotu atomu struktūru, kas atbilst ūdenim pēc definīcijas ūdens - H2O, tas dabiski veidojas temperatūrā zem 0 °C, ir homogēns ar specifisku [[ūdeņradis|ūdeņraža]] un [[skābeklis|skābekļa]] atomu izvietojumu.
Ledum ir iespējamas vairākas kristāliskās modifikācijas. Spiedienos līdz ≈200 MPa (trīskāršais punkts ≈200 MPa un ≈-20 °C) veidojas ledus-1, kura blīvums (0,9167 g/cm³) ir mazāks nekā ūdens blīvums sasalšanas temperatūrā (0,9998 g/cm³), tāpēc šajos apstākļos ledus sasalstot izplešas. Spiedienos, kas ir lielāki par ≈200 MPa, veidojas citas ledus modifikācijas, kuru [[blīvums]] ir lielāks par ūdens blīvumu.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Alaja ieleja
|attēls                 = Alai Valley 1.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Kizilsū]] gultne Alaja ielejā; fonā [[Aizalaja grēda]]
 | pushpin_map           = Kirgizstāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min =36 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =73|lon_min =0 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{KGZ}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamira-Alaja sistēma]]
|atdala_ko              = [[Alaja grēda|Alaja grēdu]]
|atdala_no              = [[Pamirs|Pamira]]
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 180
|platums                = 8—25
|platība                = 1700
|kalns                  =
|augstums               = 2240—3536
|pilsētas               = [[Saritaša]]
|kategorijas            = nē
}}
'''Alaja ieleja''' ({{val|ky|Алай өрөөнү}}) ir ap 180 km gara un 8 līdz 25 km plata starpkalnu ieplaka [[Kirgizstāna]]s dienvidos, [[Pamira-Alaja sistēma|Pamira-Alaja kalnu sistēmā]]. Izvietojusies starp [[Alaja grēda|Alaja grēdu]] ziemeļos un [[Pamirs|Pamiram]] piederīgo [[Aizalaja grēda|Aizalaja grēdu]] dienvidos.<ref>{{PZT|25}}</ref> Augstums no 2240 m vjl rietumos līdz 3536 m austrumos [[Taunmurunas pārkāpe|Taunmurunas pārkāpē]]. Cauri ielejai austrumu—rietumu virzienā tek [[Kizilsū]] upe uz [[Tadžikistāna|Tadžikistānu]]. Neliela ielejas daļa pieder [[Kizilsu|Austrumu Kizilsu]] baseinam, kas tek no ledāja pie Taunmurunas pārkāpes uz austrumiem, uz [[Ķīna|Ķīnu]]. Ielejā kontinentāls, sauss klimats, rietumu daļā — pustuksnesis, austrumu — kalnu stepes, subalpīnās un alpīnās pļavas. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Saritaša]], caur kuru no [[Oša]]s uz [[Horuga|Horugu]] iet [[Pamira trakts]], kā arī autoceļš uz Ķīnu austrumos un [[Džirgatola|Džirgatolu]] Tadžikistānā rietumos.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''I Origins''
| operators =
| attēls = I Origins poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zinātniskā fantastika, romantiska drāma
| režisors = [[Maikls Kehils]]
| producents =
| scenārijs = Maikls Kehils
| aktieri = * [[Maikls Pits]]
* [[Brita Mārlinga]]
* [[Astrida Bergesa-Frisbeja]]
* [[Stīvens Juns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''I Origins''
| studija = * ''Verisimilitude''
* ''WeWork Studios''
* ''Bersin Pictures''
* ''Penny Jane Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2014|1|18|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|18|ASV}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1 miljons}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|852,399}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/I-Origins#tab=summary|title=I Origins (2014) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|22}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''I Origins''''' ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zinātniskās fantastikas filma|zinātniskās fantastikas]] romantiska drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Kehils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Maikls Pits]], [[Brita Mārlinga]], [[Astriga Bergesa-Frisbeja]] un [[Stīvens Juns]].

sentences: '''"Matrikss"''' ({{val|en|The Matrix}}) ir pilnmetrāžas filmu sērija.

sentences:
[[File:Epigenetic mechanisms.png|thumb|300px|Attēlota epiģenētiska darbība]]
'''Epiģenētika''' ir mūsdienu [[bioloģija]]s zinātne, kas pēta [[Gēns|gēnu]] aktivitātes, kuras nav saistītas ar [[DNS]] primārās struktūras izmaiņām.<ref>[http://web.stanford.edu/class/cs273a/papers.spr07/10/epigenetics.pdf ''Epigenetics''  {{en ikona}}]</ref> Epiģenētika ir zinātne par to, kā vides signāli atlasa, modificē un regulē gēnu darbību. Epiģenētika palīdz skaidrot, kā no vienas [[šūna]]s ([[cilmes šūna]]s) veidojas daudzšūnu organisms, kurš sastāv no ļoti atšķirīgām pēc funkcijas un uzbūves šūnām, kā arī šūnu reakciju uz vides faktoru ietekmi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |title=Epiģenētika un histonu deacetilāzes {{lv ikona}} |access-date={{dat|2015|04|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160316180850/http://www.stradini.lv/upload/zinatne/vpp/multicelularo_sferu_testi_e._endzelins.pdf |archivedate={{dat|2016|03|16||bez}} }}</ref> Epiģenētika pēta, kas kontrolē "gēnu aktivizāciju no DNS "ārpuses", signālus (ķīmiskus vai elektromagnētiskus), kuri ieslēdz un izslēdz gēnus."

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Maranta arundinacea
| attēls = Maranta arundinacea (Dictame).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Marantas
| ģints = Maranta
| autors = [[Linnaeus]]
| suga = Maranta arundinacea
| suga_lv = Niedru maranta
}}'''Niedru maranta''' (''Maranta arundinacea'') ir [[Marantas|marantu]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir no [[Meksika]]s līdz [[tropi]]skajai [[Dienvidamerika]]i. Tas ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgs augs]] un aug galvenokārt mitrā tropu biomā. To izmanto kā [[Lopbarība|lopbarību]], tautas medicīnā, kā arī uzturā un audzē kā [[Telpaugs|telpaugu]] vai [[Krāšņumaugi|krāšņumaugu]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:280408-2|title=Maranta arundinacea L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-29|language=en}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums      = 235px
| vārds_orig   = ''Edward Teller''
| attēls       = EdwardTeller1958.jpg
| att_izmērs   = 175px
| dz_gads      = 1908
| dz_mēnesis   = 1
| dz_diena     = 15
| dz_vieta     = {{vieta|Austroungārija|Budapešta}}
| m_gads       = 2003
| m_mēnesis    = 9
| m_diena      = 9
| m_vieta      = {{vieta|ASV|Kalifornija|Stenforda}}
| pilsonība    = [[Ungārija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| tautība      = [[ebreji|ebrejs]]
| darba_vietas = [[Getingenes Universitāte]],
[[Nilsa Bora institūts]],
[[Džordža Vašingtona Universitāte]],
[[Čikāgas Universitāte]],
[[Kalifornijas Universitāte, Deivisa]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]],
[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]],
[[Lorensa Livermoras Nacionālā laboratorija]],
[[Hūvera institūts]]
| alma_mater   = [[Karlsrūes Universitāte]],
[[Leipcigas Universitāte]]
| zinātne      = [[fizika]]
| pasniedzēji  = [[Verners Heizenbergs]]
| studenti     = [[Jans Džeņnins]]
| sasniegumi   = [[Jāna—Tellera efekts]],
[[ūdeņraža bumba]]
| apbalvojumi  =
| paraksts     = Edward Teller signature.svg
| piezīmes     =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Pēteris fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Peter von der Osten-Sacken''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1909
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Jelgava]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2008
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Lībeka]], [[Šlēzviga-Holšteina]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = astronoms, fiziķis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Rigmora
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''5. decembris''' ir gada 339. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (340. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 26 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds =Pauls Hermanis fon Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Hermann von Lieven''
|         attēls = Paul Lieven.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1821
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Krimuldas muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Teplice]], [[Bohēmijas karaliste]] (tagad {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Johans Georgs Līvens, Marija Anrepa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon der Pālena, 1842—1920)
|          bērni = [[Anatols Leonīds Līvens|Anatols]], [[Pauls Līvens|Pauls]], Marija, Aleksandra, Sofija
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Hermanis fon Līvens''' ({{val|de|Paul Hermann von Lieven}}; 1821—1881) bija [[Krimuldas muiža]]s īpašnieks, [[Krievijas Impērija]]s galminieks, [[firsts]] ([[kņazs]]), [[Vidzemes landmaršals]] (1862—1866). Cēlies no senas [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimtas [[Līveni]]em.

sentences:
{{Planētas infokaste
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =8P/Tuttle
| image =
 | caption =Tatla komēta (kreisajā pusē) un M 33
| discovery = yes
| discovery_ref =
| discoverer =[[Horass Pernels Tatls]]
| discovered ={{Dat|1858|1|5}}
| mp_name =1790 II; 1858 I; 1871 III;
1885 IV; 1899 III; 1912 IV;
1926 IV; 1939 X; 1967 V;
1980 XIII; 1994 XV
| epoch ={{Dat|2008|1|15}}
| aphelion =10.376340 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion =1.027132 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor =5.701737 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity =0.819856
| period =13.6 [[Jūlija gads|a]]
| inclination =54.9830°
}}
'''Tatla komēta''' (oficiālais apzīmējums '''8P/Tuttle''') ir [[periodiskā komēta]] ar apriņķojuma laiku 13,6 gadi. Pēdējoreiz tā mums bija pietuvojusies 2008. gada janvārī, kad tā pagāja garām Zemei 0.25 [[Astronomiskā vienība|AU]] attālumā. Nākamais [[perihēlijs]] sagaidāms {{Dat|2021|8|27}}.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Kims Čenirs
| vārds_orģ           = 김정일
| attēls              = Kim Jong-il on August 24, 2011.jpg
| apraksts            = Kims Čenirs 2011. gadā
| amats               = Ziemeļkorejas augstākais vadītājs
| term_sākums         = {{dat|1994|7|8}}
| term_beigas         = {{dat|2011|12|17}}
| premjers            =
| priekštecis         = [[Kims Irsens]]
| pēctecis            = [[Kims Čonins]]
| dzim_dati           = {{dat|1941|2|16}}
| dzim_vieta          = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Habarovskas novads|td=Krievija}}
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2011|12|17|1941|2|16}}
| mir_vieta           = {{vieta|Ziemeļkoreja|Phenjana}}
| partija             = [[Korejas Strādnieku partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences: '''Enzīmi''' ({{val|el|ενζυμον}}, ''enzumon'' — 'iekšā' + 'ieraugs'), arī '''fermenti''' ({{val|la|fermentum}} — 'ieraugs'), ir lielmolekulāri [[biokatalizators|biokatalizatori]], kas paātrina visas organismā notiekošās [[vielmaiņa]]s [[ķīmiskā reakcija|reakcijas]] — [[uzturvielas|uzturvielu]] noārdīšanu, jaunu vielu sintēzi, dažādu vielu un jonu transportu, [[ķermeņa temperatūra|ķermeņa temperatūras]] un [[pH]] regulēšanu un tā tālāk. Vielas, kuras tiek pārveidotas enzīmu katalizētajās reakcijās, sauc par [[substrāts|substrātiem]]. Savulaik tika uzskatīts, ka visi enzīmi ir [[olbaltumvielas]], bet kopš 1980. gada ir pierādīta dažu [[nukleīnskābes|nukleīnskābju]] ([[ribozīmi|ribozīmu]]) katalītiskā spēja, kas apgāza šo [[aksioma|aksiomu]].<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.britannica.com/science/enzyme | title= Enzyme | publisher= Britannica.com | language= en | accessdate= 2019. gada 3. martā}}</ref> Latviešu valodā parasti enzīmu nosaukumu izskaņā ir ‘-āze’, kas parasti tiek pievienots substrāta nosaukumam. Pastāv arī tradicionālie enzīmu nosaukumi, piemēram, [[pepsīns]], [[tripsīns]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Fātimiju kalifāts
|
|kontinents          = Āfrika
|reģions             = Ziemeļāfrika
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|valdības_veids      = kalifāts
|
|gads_sākums         = 909. gads
|gads_beigas         = 1171. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|p1                  = Abāsīdu kalifāts
|flag_p1             = Abbasid banner.svg
|p2                  = Aglabidi
|flag_p2             =
|p3                  = Ikšididu dinastija
|flag_p3             =
|p4                  = Rustamīdu dinastija
|flag_p4             =
|s1                  = Aijūbidu dinastija
|flag_s1             = Saladin's Standard.svg
|s2                  = Krustnešu valstis
|flag_s2             =
|s3                  = Sicīlijas emirāts
|flag_s3             =
|s4                  = Zirīdu dinastija
|flag_s4             =
|s5                  = Hammadidu dinastija
|flag_s5             =
|s6                  = Lielā Seldžuku impērija
|flag_s6             = Flag of the Seljuk.png
|s7                  = Mekas šerifāts
|flag_s7             = Hashmite Banner.png
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Fatimid Caliphate.PNG
|image_map_caption   = Fātimiju kalifāts laika gaitā
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Rakkāda]] (909–921)|[[Mahdija]] (921–948)|[[Mansūrija]] (948–973)|[[Kaira]] (973–1171)}}
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[koptu valoda]]}}
|reliģija            = [[šiītu islāms]]
|nauda               =
|
|leader1             =
|leader2             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|title_leader        =
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|
|footnotes           =
}}

sentences: '''Kausveida mukocīts''' ir sekretējoša cilindriska [[Epitēlijs|epitēlija]] šūna, kuras galvenā funkcija ir [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] — [[mucīns|mucīnu]] — sekrēcija. Mucīni ir galvenais [[gļotas|gļotu]] komponents. Kausveida mukocīti ir sastopami dažādos orgānu epitēlijos, piemēram, [[elpvads|elpvadā]], [[bronhi|bronhos]], [[Zarnas|zarnās]]. Retos gadījumos no kausveida mukocītiem var veidoties kausveida mukocītu [[karcinoīds]].<ref>Holt, N; Grønbæk, H (2013). "Goblet cell carcinoids of the appendix.". ''The Scientific World Journal''. doi:10.1155/2013/543696. PMC 3556879. {{PMID|23365545}}.</ref>

sentences: '''Piltenes fogti''' ({{val-de|Stiftsvogt von Pilten}}) bija [[Kurzemes bīskapija]]s laicīgās pārvaldes un tiesas kungi no 1424. līdz 1583. gadam. Fogti pakļāvās [[Kurzemes bīskapi]]em ar sēdekli [[Piltene|Piltenē]] un domkapitulam ar sēdekli [[Aizpute|Aizputē]]. Pēc [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] izveides 1585. gadā fogtu funkcijas pārņēma Piltenes landrātu kolēģijas prezidenti (poliski saukti par [[stārastija|stārastiem]]).

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 67
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 29
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ho
|             atommasa = 164,930329
|   valences elektroni = [Xe]4f116s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Holmija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
|  elektronegativitāte = 1,23
|              blīvums = 8790 kg/m³, bet šķidrā stāvoklī 8340
|  kušanas temperatūra = 1734 K (1461 °C)
| viršanas temperatūra = 2873 K (2600 °C)
|  īpatnējā pretestība = 8,14{{E|-7}}
|        skaņas ātrums = 2760
| Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |        attēls = Indian rhinoceros.jpg
 | att_nosaukums = [[Indijas degunradzis]] ''Rhinoceros unicornis''
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Mammalia
 |      klase_lv = Zīdītāji
 |         kārta = Perissodactyla
 |      kārta_lv = Nepārnadži
 |        dzimta = Rhinocerotidae
 |     dzimta_lv = Degunradži
 |         ģints = Rhinoceros
 |      ģints_lv = Degunradžu ģints
 |   kategorijas = nē
| binomial=Rhinoceros <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
}}

sentences: '''11. februāris''' ir gada 42. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 323 (324 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Janssen''''' var būt:

sentences: '''Musoni''' ir pastāvīgs vienas sezonas [[vējš]], kura virziens mainās divreiz gadā un kuru izraisa lielas gaisa [[temperatūra]]s starpības starp sauszemi un jūru.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tomasa Krauna afēra
| operators =
| attēls = The Thomas Crown Affair (1968 film) poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| producents = Normans Džuisons
| scenārijs = Alans Trastmens
| aktieri = * [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]]
* [[Feja Danaveja]]
| mūzika = [[Mišels Legrāns]]
| oriģinālnos = ''The Thomas Crown Affair''
| studija = * ''The Mirisch Corporation''
* ''Simkoe''
* ''Solar Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|6|19}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|14 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Thomas-Crown-Affair-The-(1968)|title=The Thomas Crown Affair (1968) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|12|27}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tomasa Krauna afēra"''' ({{Val|en|The Thomas Crown Affair}}) ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un producents ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Stīvs Makvīns (aktieris)|Stīvs Makvīns]] un [[Feja Danaveja]].

sentences:
— spēcīgs [[opioīds]] un narkotika]]
Jēdzienam '''narkotikas''' ir dažādas nozīmes. Tās var būt saistītas ar [[psihotropā viela|psihotropo vielu]] lietošanas iedarbību vai juridisko statusu. Daudzo nozīmju un vārda negatīvās nokrāsas dēļ mūsdienās to vairs neuzskata par lietojamu terminu [[farmakoloģija]]s zinātnē.<ref>Julien, Robert M. ''A Primer of Drug Action.'' 11th edition. Claire D. Advokat, Joseph E. Comaty, eds. New York: Worth Publishers: 2008. page 537.</ref><ref>[http://www.who.int/substance_abuse/terminology/who_lexicon/en/ WHO | Lexicon of alcohol and drug terms published by the World Health Organization]. Who.int (2010-12-09). Atjuanots: 2011-09-24.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Skolas Latvijā pēc pilsētas|Cēsīs]]
[[Kategorija:Cēsis]]
[[Kategorija:Skolas Cēsu novadā]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Zhou''''' var būt:
* [[Cjijui Džou]];
* [[Džuandzi]].

sentences:
[[Kategorija:3D grafika]]
[[Kategorija:Datorizētā projektēšana]]
[[Kategorija:Programmatūra]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Kristians Heinrihs Panders
|     vārds_orig = Christian Heinrich Pander
|         attēls = PanderChristian1827.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Kristiāns Heinrihs Panders 1827. gadā ([[Jozefs Vilhelms Eduards D'Altons|Jozefa Vilhelma Eduarda D’Altona]] zīmējums)
|     dz_dat_alt = {{dat|1794|7|12}}<ref name="historyorb.com">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.onthisday.com/date/1794|title=What Happened in 1794|website=OnThisDay.com}}</ref>
|        dz_gads = 1794
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta = [[Carnikava]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]s
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Martins Panders]] un Ursula Pandera (dzimusi [[Vērmaņi|Vērmane]])
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Amālija Vilhelmīne Pandera]] (dzimusi fon Šērera)
|          bērni = 7
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Berlīnes Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[embrioloģija]], [[paleontoloģija]]
|    pasniedzēji = [[Ignācs Dēlingers]]
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Kristians Heinrihs Panders''' ({{val|de|Christian Heinrich von Pander}}; dzimis {{dat|1794|7|24}}<ref>{{BBLD}}</ref> (pēc vecā stila {{dat||7|12}}<ref name="historyorb.com" />), miris {{dat|1865|9|22}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[paleontologs]], [[embriologs]] un [[ģeologs]], kuru [[Čārlzs Darvins]] atzina par savas teorijas priekšteci.<ref name="Charles Robert Darwin 1861">Charles Robert Darwin. ''On the Origin of Species by Means of Natural Selection Or The Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life.'' London: John Murray, Albemarle Street, 1861. p.xviii.</ref>

sentences: '''Endotēlijs''' ir plāns slānis no plakanā [[Epitēlijaudi|epitēlija]] šūnām, kas izklāj [[asinsvadi|asinsvadus]] un [[Limfātiskā sistēma|limfvadus]]. Šūnas, kas veido endotēliju, sauc par '''endoteliocītiem'''. Endoteliocīti izklāj visu asinsvadu sistēmu, sākot no sirds līdz pat mazākajiem kapilāriem. Šīm šūnām piemīt unikālas funkcijas, piemēram, šķidrumu filtrācija - nieru glomerulos, asinsvadu tonusa uzturēšana, hemostāze, neitrofilu piesaiste u.c. Endotēliju, kas izklāj iekšējo virsmu sirdij, sauc par [[sirds|endokardu]].

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Miranda Kosgrova
|      Vārds_orig = ''Miranda Cosgrove''
|          Attēls = Miranda Cosgrove NickRewind 2022.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Miranda Kosgrova 2022. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|5|14}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[poproks]], ''[[teen pop]]''
|    Nodarbošanās = aktrise, dziedātāja, dziesmu autore
|     Instrumenti = balss
|            Gadi = 2001—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Columbia Records|Columbia]]''<br />''[[Epic Records|Epic]]''
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|http://www.mirandacosgroveofficial.com}}
|         Dzimums = S
}}
'''Miranda Teilore Kosgrova''' ({{val|en|Miranda Taylor Cosgrove}}; dzimusi {{dat|1993|5|14}})<ref name="birth">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.familytreelegends.com/records/calbirths?c=search&first=Miranda&last=Cosgrove&spelling=Exact&4_year=&4_month=0&4_day=0&5=&7=LOS+ANGELES&SubmitSearch.x=43&SubmitSearch.y=15&SubmitSearch=Submit|title=California Birth Index, 1905–1995|work=Center for Health Statistics|accessdate=October 19, 2009|publisher=[[California Department of Health Services]]|archive-date={{dat|2012|06|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120614181127/http://www.familytreelegends.com/records/calbirths?c=search&first=Miranda&last=Cosgrove&spelling=Exact&4_year=&4_month=0&4_day=0&5=&7=LOS+ANGELES&SubmitSearch.x=43&SubmitSearch.y=15&SubmitSearch=Submit}}</ref> ir amerikāņu aktrise, dziedātāja un dziesmu autore.

sentences: '''Teilora rinda''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[funkcija]]i, kam punktā ''a'' eksistē visu kārtu [[atvasinājums|atvasinājumi]], piekārtota [[Rinda (matemātika)|rinda]], kuras parciālsummas ir [[polinoms|polinomi]]. Šo rindu 1715. gadā publicējis angļu matemātiķis [[Bruks Teilors]] (''Brook Taylor'').

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Vēršu dzinējs
| abbreviation = Boo
| name_latin = Boötes
| RA = 15
| dec = +30
| areatotal = 906.831
| arearank = 13. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 3
| numbernearbystars = 6
| brighteststarname = [[Arkturs]]
| starmagnitude = -0.04
| neareststarname =[[ξ Boo]]
| stardistance = 21.8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =[[Kvadrantīdas]]
| bordering = [[Medību Suņi]]
[[Berenikes Mati]]
[[Ziemeļu Vainags]]
[[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Herkuless (zvaigznājs)|Herkuless]]
[[Čūska (zvaigznājs)|Čūska]]
[[Jaunava (zvaigznājs)|Jaunava]]
[[Lielais Lācis]]
| r_latvija =pavasarī
| latmax = 90
| latmin = 50
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompanijas infokaste
 |         aviokompanija = Air Astana
 |                  logo = AirAstanaNewLogo.png
 |           logo izmērs =
 |                attēls = Airbus A320-232, Air Astana AN1137134.jpg
 |         attēla izmērs =
 |       attēla paraksts = Air Astana Airbus A320-200
 |                  IATA = KC
 |                  ICAO = KZR
 |             izsaukums = ASTANALINE
 |              dibināta = {{dat|2001|8|29}}
 |        darbību uzsāka =
 |     darbību pārtrauca =
 |          galvenā bāze = {{ubl|[[Almati starptautiskā lidosta]]|[[Nursultana Nazarbajeva starptautiskā lidosta]]}}
 |           citas bāzes =
 | lojalitātes programma =
 | aviokompāniju alianse =
 |                 flote = 32
 |             galamērķi = 64
 |               sauklis =
 |       mātes kompānija = {{ubl|''[[Samruk-Kazyna]]'' (51%)|''[[BAE Systems PLC]]'' (49%)}}
 |             īpašnieki =
 |         galvenā mītne = {{vieta|Kazahstāna|Almati}}
 |                vadība =
 |           apgrozījums =
 |              ieņēmumi =
 |            mājas lapa = {{URL|https://airastana.com/}}
}}

sentences:
{{cita nozīme|mentālo stāvokli, kuram ir raksturīga uzticēšanās kā patiesumam|reliģisko pārliecību|ticība}}
 veido [[zināšanas]]]]
'''Pārliecība''', arī '''ticēšana''', '''ticība''' vai '''uzskats''', ir mentāls stāvoklis, kuram raksturīga uzticēšanās kā [[patiesība]]i, [[īstenība]]s atbilstībai, arī pārliecība par kā [[vērtība|vērtību]], nozīmi bez [[pierādījums (loģika)|pierādījumiem]], pārbaudes. Pārliecība ir arī paļaušanās, piemēram, ticība sev, cilvēkam, nākotnei, ticība saviem spēkiem vai ticība labajam cilvēkā.<ref>Latviešu valodas vārdnīca: A-Ž / Atbildīgā redaktore D. Guļevska. — Rīga: Avots, 1998.</ref> Pārliecība ir kādas [[parādība]]s vai [[ideja]]s vēlme atzīt par patiesu, balstoties uz iekšēju subjektīvu pārliecību un neprasot pierādījumus. Pārliecībai nav obligāti jābalstās uz [[fakts|faktiem]] vai [[loģika|loģiku]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| attēls =Chirodipterus australis.JPG
| att_nosaukums =  ''[[Chirodipterus australis]]'' pārakmeņojums.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomata
| infratips_lv =Žokļaiņi
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Chirodipteridae
| dzimta_lv = Hirodipterīdas
| iedalījums =
* † {{TaksoSaite|Chirodipterinae}}
* † {{TaksoSaite|Conchodontinae}}
* † {{TaksoSaite|Pillararhynchinae}}
|   binomial = Chirodipteridae <small>Campbell et Barwick, 1990</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Hirodipterīdas''' (''Chirodipteridae'') ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] dzimta no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Dzimtu 1990. gadā izdalīja austrāliešu paleontologs [[Kentons Kampbels]] un jaunzelandiešu paleontologs [[Rihards Barviks]]. Zivis dzīvoja no [[Augšdevons|augšdevona]] laikā Austrālijā, Eiropā un Ziemeļamerikā. Arī Latvijas devona nogulumos ir sastopamas hirodipterīdu fosilās paliekas (piem. ''Conchodus'' no [[Tērvetes svīta]]s nogulumiem<ref>В.С. Сорокин, Л.А. Лярская, Л.С. Саваитова и др, Девон и карбон Прибалтики, издательство "Зинатне", Рига, 1981. г., 182. lpp.</ref>).

sentences: '''Ēbeļmuiža''' jeb '''Ēbelmuiža''' ({{val|de|Ebelshof}}), arī '''Klatco muiža''' ({{val|de|Klatzoshöfchen}}) ir [[baroks|baroka]] stilā celta Rīgas piepilsētas muižiņa [[Zaļenieku iela (Rīga)|Zaļenieku ielā]] 21, [[Ziepniekkalns|Ziepniekkalnā]], [[Rīga|Rīgā]]. Muižas ēka un paviljona vieta ir saglabājusies līdz mūsdienām, tā ir vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis (Nr. 8119).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ambermarks.com/_Pieminekli/IsieApraksti/Riga/Ziepniekkalns/EbelMuiz.htm |title=ambermarks.com |access-date={{dat|2016|12|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170105190937/http://www.ambermarks.com/_Pieminekli/IsieApraksti/Riga/Ziepniekkalns/EbelMuiz.htm |archivedate={{dat|2017|01|05||bez}} }}</ref>

sentences:
'''Piziks''' var būt:
* [[Arvis Piziks]] — Latvijas riteņbraucējs (dzimis 1969. gadā);
* [[Rojs Piziks]] — Latvijas vieglatlēts (dzimis 1971. gadā).

sentences: {{Commonscat|Politicians of Belarus|Baltkrievijas politiķi}}

sentences:
[[Kategorija:Dienvidkurzemes novads]]
[[Kategorija:Latvijas pilsētas]]
[[Kategorija:Liepājas rajons]]
[[Kategorija:Aizputes apriņķis]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''23. novembris''' ir gada 327. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (328. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 38 dienas.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Dollija Pārtone
| Attēls = Dolly Parton in Nashville 2.jpg
| Img_capt =
| Att_izm =
| Fons = solists
| Dzimis= {{dzimšanas datums un vecums|1946|1|19}}
{{vieta|ASV|Tenesī|Seviervilla}}
| Gadi = 1954—pašlaik
| Nodarbošanās = dziedātāja, aktrise, komponiste, filantrope, rakstniece/dzejniece
| Instrumenti = [[Vokāls]], [[ģitāra]], [[bandžo]], [[cītara]], [[klavieres]], [[bungas]]
| Žanrs = [[kantrimūzika]], [[blūgrāss]], [[tautas mūzika]], [[popmūzika]]
| Izdevējkompānija = [[Goldband]], [[Mercury Records|Mercury]], [[Somerset]], [[Monument]], [[RCA Records|RCA]], [[Warner Bros. Records|Warner Bros.]], [[Columbia Records|Columbia]], [[Rising Tide]], [[Decca Records|Decca]], [[Asylum Records|Asylum]], [[Sugar Hill Records (folk)|Sugar Hill Records]],[[Dolly Records]]
|Mlapa = [http://www.dollyon-line.com dollyon-line.com]
[http://www.dollypartonmusic.net dollypartonmusic.net]
|Dzimums = S
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Visvaldis Georgs Nagobads
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1921
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 18
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|         m_gads = 2023
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Minesota|Edaina}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = latvietis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Ernests Nagobads]]<br>Emma Nagobads (dz. Brūniņa)
|          brāļi = Ilgvars Nagobads
|          māsas = [[Aina Nagobads-Ābola]]
|   dzīvesbiedrs = [[Velta Marija Nagobads]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Visvaldis Georgs Nagobads''' (dzimis {{dat|1921|11|18}}, miris {{dat|2023|3|31}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://olympics.nbcsports.com/2023/03/31/george-nagobads-dead-olympic-hockey-team-doctor-miracle-on-ice/|title=Dr. George Nagobads, 1980 U.S. Olympic hockey team physician, dies|website=OlympicTalk {{!}} NBC Sports|access-date=2023-04-01|date=2023-03-31|language=en-US|archive-date=2023-04-01|archive-url=https://web.archive.org/web/20230401034003/https://olympics.nbcsports.com/2023/03/31/george-nagobads-dead-olympic-hockey-team-doctor-miracle-on-ice/}}</ref> bija latviešu izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta ārsts, ASV hokeja slavas zāles (''US Hockey Hall of Fame'') loceklis.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Pirmais angļu-afgāņu karš
|partof      =  [[Lielā spēle|Lielās spēles]]
|image       =
|caption     = Britu karaspēka iznīcināšana atkāpšanās laikā uz Džalālābādu (1842)
|date        = [[1839|1839. —]] [[1842]].
|place       = [[Afganistāna]]
|casus       =
|result      = Briti pamet Afganistānu<ref>https://books.google.lv/books?id=qTDfAQAAQBAJ&pg=PA5&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false</ref> un tā saglabā neatkarību.
|combatant1  =  [[Britu impērija]]
|combatant2  =  [[Afganistāna]]
|commander1 = [[Viljams Maknagtons]]{{Kritis kaujā}}
[[Džons Kīns]]
[[Viljams Elfinstons]]{{Padevies}}
[[Džordžs Polloks]]
|commander2 = [[Dosts Muhammeds]]{{Padevies}}
[[Muhammeds Akbars]]
|casualties1 = '''Miruši:'''
 ap 5000 kareivju un 12 000 civiliedzīvotāju
|casualties2 = '''Miruši:'''
 vismaz 7000 kareivju un nezināms skaits civiliedzīvotāju
}}
'''Pirmais angļu-afgāņu''' karš norisinājās starp [[Afganistāna|Afganistānu]] un [[Britu impērija|Britu impēriju]] no [[1839]]. līdz [[1842|1842. gadam]]. Šis karš iezīmēja vienu no vissmagākajiem triecieniem [[Britu impērija|britu]] varai šajā reģionā.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Viruna
| native_name    =  Virunum
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Maria_Saal_Zollfeld_Virunum_Arena_Suedteil_22092006_02.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Austrija#Eiropa
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 46.699167 | latNS  = N
| longd = 14.365 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Austrija|Karintija}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          = 1. gadsimts
| abandoned      = 5. gadsimts
| epochs         = [[senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1754. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Robežnieku pagasts
| karte             = Robežnieku pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Robežnieku pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Robežnieku pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Krāslavas novads
| centrs            = Robežnieki
| platība           = 127,49
| iedzīvotāji       = 1030<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1030 / 127.49 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Gustavs fon Patkuls
|     vārds_orig = ''Heinrich Gustav von Patkul''
|         attēls = PatkulWappen.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1698
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Rozbeķu muiža]], [[Straupes draudzes novads]], [[Zviedru Vidzeme]], [[Zviedrija]]<br>({{Vieta|Latvija|Cēsu novads|Stalbes pagasts|Rozula}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks, politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = Gustavs Magnuss fon Patkuls, Vendula fon Ceimerna
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Vendula fon Freimane
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
ģints ''[[Chara]]'' dzimumorgāni. Vīrišķie dzimumorgāni ir sarkanā krāsā, bet sievišķie — brūnā krāsā]]
'''Dzimumorgāni''', arī '''ģenitālijas''', ir [[reproduktīvā sistēma|reproduktīvās sistēmas]] orgāni, kas nosaka indivīda [[dzimums|dzimumu]] un veic [[apaugļošana]]s funkcijas. Dzimumorgānus iedala vīrišķajos, kas nodrošina vīrišķas [[dzimumšūnas]], un sievišķajos dzimumorgānos, — sievišķās dzimumšūnas. Vēl dzimumorgāni tiek iedalīti ārējos dzimumorgānos un iekšējos dzimumorgānos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mironis nāk
| attēls                   = Deadmanwalkingp.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dead Man Walking''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Tims Robinss]]
| producents               =
* [[Džons Kiliks]]
* [[Rads Simons]]
* Tims Robinss
| scenārija autors         = Tims Robinss
| galvenajās lomās         =
* [[Šons Penns]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Roberts Proskis]]
* [[Reimonds Dž. Berijs]]
* [[R. Lī Ermijs]]
* [[Skots Vilsons]]
| mūzika                   = [[Deivids Robinss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[PolyGram Filmed Entertainment]]''
* ''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Gramercy Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|12|29|}}
| ilgums                   = 122 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/dead-man-walking-1995|title=Dead Man Walking|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 19, 2019|archive-date={{dat|2020|09|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200926162555/https://www.bbfc.co.uk/releases/dead-man-walking-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|39,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=deadmanwalking.htm|title=Dead Man Walking|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 19, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Mironis nāk''' ({{val|en|Dead Man Walking}}) ir 1995. gada krimināldrāma, kas balstīta uz 1973. gada tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Tims Robinss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Šons Penns]], [[Sūzana Sarandona]], [[Roberts Proskis]], [[Reimonds Dž. Berijs]], [[R. Lī Ermijs]] un [[Skots Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|12|29||bez}}.

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Prāters
| photo = Wiener Riesenrad DSC02378.JPG
| photo_width =
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Austrija|Vīne|Lepoldštate}}
| lat_d = 48.2161
| long_d = 16.3956
|map=Vīne
| region = AT
| area =
| created =
| operator =
| visitation_num =
| website =
}}
'''Prāters''' ({{val|de|Prater}}) ir publisks [[parks]] [[Lepoldštate]]s rajonā [[Vīne|Vīnē]], [[Austrija|Austrijā]], starp [[Donava|Donavu]] un [[Donavas kanāls|Donavas kanālu]]. Tajā ietilpst arī parka ziemeļos esošais Prātera izklaides un atrakciju parks (''Wurstelprater'') ar [[Vīnes Milzu panorāmas rats|Vīnes Milzu panorāmas ratu]] pie tā ieejas. Parka teritorija ir izstiepta ap 5 km garumā, paralēli Donavai, lielāko parka daļu aizņem Zaļais Prāters (''Grüner Prater''). Tā nosaukumu saista ar [[latīņu valoda]]s vārdu ''pratum'' — [[pļava]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Alphabet Inc.''
| native_name      =
| logo             = Alphabet Inc Logo 2015.svg
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Publiska kapitālsabiedrība
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         = {{vieta|ASV|Kalifornija|Mauntinvjū}}
| locations        =
| area_served      = Pasaule
| key_people       = [[Sundars Pičai]] (vadītājs), [[Lerijs Peidžs]], [[Sergejs Brins]]
| industry         = [[Internets]], [[datorprogramma]]s, [[telesakari]], [[biotehnoloģija]]s
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = 181 798 (2023)
| divisions        =
| subsid           = ''[[Google]], [[Calico]], [[X (kompānija)|X]], [[Verily]], [[CapitalG]], [[Google Fiber]], [[Nest Labs]], [[Jigsaw]], [[Sidewalk Labs]], [[Waymo]], [[DeepMind]], [[Vevo]]''
| homepage         = {{URL|abc.xyz}}
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Alphabet Inc.''''' ir ''[[Google]]'' sākotnējo dibinātāju [[Lerijs Peidžs|Lerija Peidža]] un [[Sergejs Brins|Sergeja Brina]] 2015. gada 2. oktobrī izveidota [[pārvaldītājsabiedrība]]. Tā pārvalda dažādus uzņēmumus, kas iepriekš piederēja ''Google'', ieskaitot pašu ''Google Inc.'' Kompānijas vadītāji bija [[Lerijs Peidžs]] un [[Sergejs Brins]]. Tas ir pasaulē otrais vērtīgākais vai pats vērtīgākais uzņēmums (atkarībā no akciju vērtības svārstībām cieši konkurē ar ''[[Apple Inc.]]''). Sabiedrība ir bāzēta [[Kalifornija|Kalifornijā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. ''Google'' reorganizācija ''Alphabet'' kompānijā tika pabeigta 2015. gada 2. oktobrī. Peidžs un Brins paziņoja par atkāpšanos no amatiem 2019. gada decembrī, un vadītāja pienākumus pildīs [[Sundars Pičai]], ''Google'' izpilddirektors. Peidžs un Brins paliek ''Alphabet Inc'' līdzdibinātāji, darbinieki, valdes locekļi un kontrolpaketes īpašnieki.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.forbes.com/sites/jilliandonfro/2019/12/03/larry-page-steps-down-as-ceo-of-google-parent-alphabet/|title=Larry Page Steps Down As CEO Of Alphabet|last=Donfro|first=Džiliana|date={{dat|2019|12|3}}|website=''[[Forbes]]''|access-date={{dat|2020|2|19}}|language=Angļu valodā}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Annešs Bērings Breivīks
|     vārds_orig = ''Anders Behring Breivik''
|         attēls = Sketch of Breivik.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Breivīka fotorobots.
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1979
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = {{vieta|Norvēģija|Oslo}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Norvēģis
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Annešs Bērings Breivīks''' ({{val|no|Anders Behring Breivik}}, {{izrunā|'andəʂ 'beːɾiŋ 'bɾæɪʋiːk}};<ref name="pronunciation">[http://www.nrk.no/video/brevik_svarer_pa_dommerens_sporsmal_om_navn_og_yrke/513DE25CADFC98C3/emne/Anders%20Behring%20Breivik/ Breivik pronouncing his own name]</ref> dzimis {{dat|1979|2|13}} [[Oslo]], [[Norvēģija|Norvēģijā]]) ir notiesāts terorists, kas bija vainīgais [[2011. gada terorista uzbrukums Norvēģijā|2011. gada terorista uzbrukumā Norvēģijā]]. {{dat|2011|7|22||bez}} viņa izraisītajā valdības ēku sprādzienā Oslo gāja bojā astoņi cilvēki. Vēlāk Breivīks nogalināja vēl 69 cilvēkus, pārsvarā jauniešus, Darba partijas jauniešu nometnē masu apšaudē [[Ūteja]]s salā.<ref name="NYT sane">{{ziņu atsauce|last1=Lewis|first1=Mark|last2=Cowell|first2=Alan|date=24 August 2012|title=Norway Killer Is Ruled Sane and Given 21 Years in Prison|url=http://www.nytimes.com/2012/08/25/world/europe/anders-behring-breivik-murder-trial.html|publisher=[[NYTimes.com]]|accessdate=24 August 2012}}</ref><ref>{{ziņu atsauce|last=Pracon|first=Adrian|authorlink=Adrian Pracon|date=1 June 2012|title=Utøya, a survivor's story: 'No!' I yelled. 'Don't shoot!'|url=http://www.guardian.co.uk/world/2012/jun/01/utoya-survivors-story-anders-breivik|publisher=[[guardian.co.uk]]|accessdate=24 August 2012}}</ref> 2012. gada augustā viņš tika apsūdzēts un notiesāts par masu slepkavībām, sprādziena izraisīšanu ar upuriem un terorismu.<ref>The [http://www.aftenposten.no/nyheter/iriks/Her-er-hele-dommen-mot-Anders-Behring-Breivik-6973988.html verdict] convicts Breivik for violations of the criminal code §147 (terrorism), §148 (fatal explosion), and §233 (murder).</ref><ref>[http://rapsinews.com/judicial_news/20120824/264386101.html Mass killer Anders Breivik sentencing - live text coverage, RAPSInews.com, 24 August 2012]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ciemos pie Elisas
| attēls                   = Home Again poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Home Again''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Halija Mejersa-Šaiere]]
| producents               =
* [[Ērika Olde]]
* [[Nensija Mejersa]]
| scenārija autors         = Halija Mejersa-Šaiere
| galvenajās lomās         =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Nats Volfs]]
* [[Džons Rudnickis]]
* [[Piko Aleksandrs]]
* [[Rīds Skots]]
* [[Leika Bella]]
* [[Maikls Šīns]]
* [[Dollija Velsa]]
* [[Kendisa Bergena]]
* [[Džena Kirkmena]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Black Bicycle Entertainment]]''
* ''[[Waverly Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|8|29|Losandželosa|2017|9|8|ASV|}}
| ilgums                   = 93 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/home-again-2017|title=Home Again|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 9, 2019|archive-date={{dat|2019|02|11||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190211124546/http://www.bbfc.co.uk/releases/home-again-2017}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=homeagain.htm|title=Home Again (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|27 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ciemos pie Elisas"''' ({{val|en|Home Again}}) ir 2017. gada romantiska komēdija, kuras režisore un scenārija autore ir [[Halija Mejersa-Šaiere]]. Galvenās lomas atveido [[Rīza Viterspūna]], [[Nats Volfs]], [[Džons Rudnickis]], [[Piko Aleksandrs]], [[Rīds Skots]], [[Leika Bella]], [[Maikls Šīns]], [[Dollija Velsa]], [[Kendisa Bergena]] un [[Džena Kirkmena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|8|29||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste
|                nosaukums = Karaspēka grupa "Dienvidi"
''Heeresgruppe Süd''
|                   attēls = [[File:German troops crossing the Soviet border.jpg|300px|Soldiers of the Army Group South crossing the Soviet border in Ukraine during Operation Barbarossa]]
|            attēla izmērs = 450
|               virsraksts = Armijas grupas Dienvidi karavīri [[Barbarosa (plāns)|operācijas Barbarosa]] laikā šķērso padomju robežu Ukrainā.
|                   valsts = {{karoga ikona|Trešais reihs}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|              pastāvēšana =
|               pakļautība = Armijas virspavēlniecība (''Oberkommando des Heeres, OKH'')
Bruņoto spēku virspavēlniecība (''Oberkommando der Wehrmacht, OKW'')
|                  daļa no = [[Vērmahts|Vācijas bruņotajiem spēkiem]] [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Austrumu forntē]]
|          karaspēka veids = sauszemes [[armiju grupa]]
|                   krāsas =
|          karavīru skaits =
|                 jubileja =
|                   devīze =
|     militārās operācijas = [[Polijas kampaņa]] (1939)
[[Barbarosa (plāns)|Operācija "Barbarosa"]] (1941)
[[Operācija "Blau"]] (1942)
[[Kurskas kauja|Operācija "Citadele"]] (1943)
| pašreizējais komandieris =
|               komandieri = [[Gerds fon Rundštets]]
[[Fedors fon Boks]]
[[Erihs fon Manšteins]]
}}

sentences:
[[Kategorija:Šrilanka]]
[[Kategorija:Fauna pēc valsts]]

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Misisipi|Misisipi}}
{{Upes infokaste
 | nosaukums         = Misisipi
 | citvaloda         = en
 | oriģinālnosaukums = Mississippi
 | attēls            = Mississipi River - New Orleans.JPG
 | attēla_izmērs     =
 | paraksts          = Misisipi [[Ņūorleāna|Ņūorleānā]]
 | karte             = Mississippirivermapnew.jpg
 | kartes_paraksts   = Misisipi baseins
 | kartes_izmērs     = 250px
 | izteka            = [[Itaskas ezers]], [[Minesota]]
 | augštece          =
 | satekupes         =
 | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
 | baseina_valstis   = {{USA}} (98,5% no kopējās baseina teritorijas)<br />{{CAN}} (1,5%)
 | tek_caur          = {{USA}} ([[Minesota]], [[Viskonsina]], [[Aiova]], [[Ilinoisa]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]], [[Luiziāna]])
 | garums            = 3776
 | iztekas_augstums  = 450
 | ietekas_augstums  = 0
 | kritums           =
 | caurtece          =
 | gada_notece       = 12 743
 | baseins           = 2 981 076
 | pietekas          = [[Misūri (upe)|Misūri]], [[Ohaio (upe)|Ohaio]]
 | sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=14 | sāk_plat_s=23 | sāk_plat_NS=N
 | sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=12 | sāk_gar_s=27 | sāk_gar_EW=W
 | iet_plat_d=29 | iet_plat_m=09 | iet_plat_s=13 | iet_plat_NS=N
 | iet_gar_d=89 | iet_gar_m=15 | iet_gar_s=03 | iet_gar_EW=W
}}
'''Misisipi''' ({{val|en|Mississippi}}, {{izrunā|ˌmɪsɪˈsɪpi}}, no [[odžibvu valoda]]s ''misi-ziibi'' — ‘lielā upe’) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] centrālajā daļā starp [[Klinšu kalni]]em un [[Apalači]]em. Tā ir viena no pasaulē lielākajām un garākajām upēm. Upes garums ir 3776 km, un tā ir otrā garākā upe ASV aiz Misisipi pietekas [[Misūri (upe)|Misūri]] upes (4090 km). Misisipi—Misūri upju sistēma ir ceturtā [[pasaules garākās upes|garākā upe pasaulē]]. Šīs upju sistēmas garums ir 6275 km. Misisipi upes kritums ir 450 m. Tā iztek no [[Itaskas ezers|Itaskas ezera]] [[Minesota]]s štatā un plūst uz dienvidiem caur desmit ASV štatiem ([[Minesota|Minesotu]], [[Viskonsina|Viskonsinu]], [[Aiova|Aiovu]], [[Ilinoisa|Ilinoisu]], [[Misūri (štats)|Misūri]], [[Kentuki]], [[Tenesī]], [[Ārkanzasa|Ārkanzasu]], [[Misisipi (štats)|Misisipi]] un [[Luiziāna|Luiziānu]]), līdz ietek [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]]. Misisipi gada notece ir {{nobr|12 743}} km³ jeb vidēji {{nobr|16 200}} m³/s. Pēc šī rādītāja tā ir desmitā lielākā upe pasaulē. Aprīlī ūdens caurtece palielinās līdz pat {{nobr|28 160}} m³/s, kas parasti ir arī [[plūdi|plūdu]] laiks. Postošākie plūdi bija 1927. gadā, kad applūda aptuveni 60 000 km² un gāja bojā aptuveni 250 cilvēki, un 2011. gadā, kad upuru skaits sasniedza gandrīz 400 cilvēkus. Baseina platība ir {{nobr|2 981 076}} km², kas aptuveni ir 1/8 daļa no visas kopējās [[Ziemeļamerika]]s kontinenta platības. Upes platums platākajā vietā sasniedz 11 km.

sentences: '''Zvaigžņu karte''' ir [[karte]], kurā attēlots [[zvaigzne|zvaigžņu]] izvietojums pie debesīm [[nakts]] laikā. Šo karti izmanto, lai [[astronoms|astronomi]] varētu atrast dažādu [[astronomisks objekts|astronomisku objektu]] atrašanās vietu pie [[debesis|debesīm]], piemēram, [[zvaigzne]]s, [[zvaigznājs|zvaigznājus]], [[galaktika]]s un citus. Tās tiek izmantotas arī [[navigācija|navigācijā]], it īpaši uz [[kuģis|kuģiem]] jūrās un [[karavāna]]s tuksnešos.

sentences:
[[Kategorija:Trimdas literatūra]]
[[Kategorija:Rakstnieki]]
[[Kategorija:Latviešu rakstnieki]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lathyrus tuberosus fremontiers 80 10062007 2.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| binomial = Lathyrus tuberosus
| autors = L.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugi
| rinda_r = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lathyrus
| ģints_lv = Dedestiņas
| suga_lv = Bumbuļu dedestiņa
| suga = Lathyrus tuberosus
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}
'''Bumbuļu dedestiņa ''' (''Lathyrus tuberosus'') ir daudzgadīgs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Augam raksturīgi paresninājumi uz saknēm, kuru dēļ tas ieguvis savu sugas nosaukumu.

sentences:
{{Cita nozīme|mikroorganismu miera stāvokli|veidojumu audos vai orgānos|cista}}
 ''Entamoeba histolytica'' cista]]
Mikrobioloģijā '''cista''' ir [[Mikroorganismi|mikroorganisma]] ([[Vienšūņi|vienšūņa]], [[baktērijas]]) miera stadija vai anabiotiska forma, kas palīdz [[Organisms|organismam]] izdzīvot nelabvēlīgos apstākļos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/cista|title=cista {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-03-23}}</ref> Cistas stadijā vienšūņiem izveidojas apvalks un tie noapaļojas. Šādā stāvoklī tie var atrasties ilgu periodu, jo šūnās nenotiek aktīva vielmaiņa, taču cista var palīdzēt protistiem izplatīties ar [[Vējš|vēju]] un [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] palīdzību. Kad mikrooganisms nonāk tam labvēlīgā vidē, tas cistu pamet.

sentences: '''Putu veidotāji''' ir [[virsmaktīvas vielas]], kas [[adsorbcija|adsorbējas]] uz šķidrās un gāzes [[fāze (termodinamika)|fāžu]] saskares virsmas, samazinot starpfāžu [[virsmas spraigums|virsmas spraigumu]] un palielinot tās mehānisko stiprību. Tas savukārt palēnina šķidruma notecēšanu no gāzes pūslīšiem [[smaguma spēks|smaguma spēka]] ietekmē un [[kapilārais spiediens|kapilārā spiediena]] izraisīto pūslīšu pārplīšanu un saplūšanu, veicinot [[putas|putu]] veidošanos uzputošanas laikā un uzlabojot putu stabilitāti.<ref name="Ozola">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas piedevas |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?r#panel:pp%7cissue:/g_001_0303045187%7cpage:72 |author=Lilita Ozola |year=2003 |publisher=SIA „Neo” |location=Rīga |isbn=9984-9649-0-6 |pages=64.—65 }}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Bezpeļņas organizācijas infokaste|name=Latvijas Valsts mežzinātnes institūts"Silava"|image=LVMI_Silava_logo.jpg|organization_name=|location_city=[[Salaspils]]|location_country=Latvija|homepage=http://www.silava.lv|num_employees=>150|location=Rīgas iela 111, LV-2169|founded_date=1946 / 1991|organization_type=Zinātniskais institūts|services=Zinātne un pētniecība}}
'''Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"''' (saīsināti '''LVMI Silava''') ir atvasināta publiska persona un atrodas [[Latvijas Republikas Zemkopības ministrija|Zemkopības ministrijas]] pārraudzībā<ref>https://likumi.lv/ta/id/146079-par-valsts-agenturas-latvijas-valsts-mezzinatnes-instituts-silava-nodosanu-zemkopibas-ministrijas-padotiba</ref>. Savas autonomās kompetences ietvaros tas darbojas akadēmisko mērķu sasniegšanai mežzinātnes jomā.
Institūta darbības mērķis ir ar zinātniskām metodēm iegūt jaunas zināšanas un izstrādāt inovatīvas tehnoloģijas, lai sekmētu meža nozares ilgtspējīgu attīstību un konkurētspēju<ref>https://www.silava.lv/images/articles/Par%20Institutu/2021-04-07-LVMISilava-Nolikums.pdf</ref>.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Histons''' ir hromosomās esoša [[hromatīns|hromatīnu]] olbaltumviela, kas veic [[dezoksiribonukleīnskābe|DNS]] organizāciju un kompaktās struktūras nodrošināšanu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = 21 grams
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|60,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1547798017/|title=21 Grams |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|5|10}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|20 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 124 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2003|9|5|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2003|11|21|ASV}}
| izplatītājs = ''[[Focus Features]]''
| studija = ''This Is That Productions''
| operators = [[Rodrigo Prjeto]]
| oriģinālnos = ''21 Grams''
| mūzika = [[Gustavo Santaolalja]]
| aktieri = * [[Šons Penns]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Benisio del Toro]]
* [[Melisa Leo]]
* [[Šarlote Gensbūra]]
| scenārijs = [[Giljermo Arrjaga]]
| producents = * Alehandro Gonsaless Injaritu
* [[Roberts Salerno]]
| režisors = [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]
| žanrs = drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = 21 grams movie.jpg
| imdb =
}}'''"21 grams"''' ({{Val|en|21 Grams}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiskā [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Alehandro Gonsaless Injaritu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Penns]], [[Naomi Votsa]], [[Benisio del Toro]], [[Melisa Leo]] un [[Šarlote Gensbūra]]. "21 grams" ir otrā filma Injaritu "nāves" filmu triloģijā pēc "[[Mīla - kuce]]" (2000) un pirms "[[Bābele (filma)|Bābele]]" (2006).

sentences:
[[File:Science_books_on_Graphology.jpg|thumb|Franču grafologu traktāti]]
'''Grafoloģija''' jeb '''rokraksta analīze''' ir [[pseidozinātne|pseidozinātniska]]<ref name='Graph_Beyer_PBS'>{{cite web |url=http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html |title=Barry Beyerstein Q&A |accessdate=2008-02-22 |work=Ask the Scientists |publisher=Scientific American Frontiers |archive-date=2008-02-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080214113706/http://www.pbs.org/safarchive/3_ask/archive/qna/3282_bbeyerstein.html }} "[Grafologi] vienkārši interpretē rokraksta specifiku uz lapas lielā mērā tāpat kā senie orākuli interpretēja vēršu iekšas vai dūmus debesīs."</ref><ref name="NYT1">{{cite news|url=http://www.nytimes.com/1993/08/03/news/03iht-grapho.html?pagewanted=1|title=Graphology Is Serious Business in France : You Are What You Write?|last=James|first=Barry|date=3.08.1993|work=New York Times|accessdate=18-09-2010}}</ref> nozare, kas pēta [[cilvēks|cilvēka]] [[rokraksts|rokraksta]] saistību ar viņa raksturu.

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|Maghreb|Magriba}}
{{Commonscat|Maghreb}}

sentences: '''Smadzenītes''' ({{val-la|Cerebellum}}) ir [[smadzenes|smadzeņu]] daļa. Tās atrodas [[galvaskauss|galvaskausa]] pakauša daļā. Tām ir liela nozīme [[uztvere|sensorās uztveres]] saskaņošanā, kustību [[koordinācija|koordinācijā]]. Smadzenītes veido divas puslodes, kuras saista tā sauktais ''tārps''.<ref> "Bioloģijas rokasgrāmata" - R.: Zvaigzne ABC, 1995., 307. lpp. </ref>

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Doktors
| color         =
| series        = ''[[Doctor Who]]''
| image         = Versions of the Doctor.jpg
| image_size    = 400px
| caption       = Doktora lomas atveidotāji
| first         = ''An Unearthly Child'' ({{dat|1963|11|23|N|bez}})
| last          =
| creator       = [[Sidnijs Ņūmens]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Galifrejietis
| gender        =
| occupation    =
| title         = Laika pavēlnieks
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums         =
| attēls          = Pipa pipa01.jpg
| att_izmērs      =
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Amphibia
| klase_lv        = Abinieki
| apakšklase      = Lissamphibia
| apakšklase_lv   = Kailamfībijas
| kārta           = Anura
| kārta_lv        = Bezastainie abinieki
| dzimta          = Pipidae
| dzimta_lv       =Bezmēles vardes
| ģints           = Pipa
| ģints_lv        = Pipas
| suga            = Pipa pipa
| suga_lv         = Surinamas pipa
| binomial        = Pipa pipa <small>([[Carolus Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
| sinonīmi =
* ''Pipa americana''
| kategorijas = nē
}}
'''Surinamas pipa''' (''Pipa pipa'') ir [[bezmēles varžu dzimta]]s<ref>[http://amphibiaweb.org/lists/Pipidae.shtml Amphibiaweb]</ref> (''Pipidae'') [[abinieki|abinieku]] [[suga]],<ref name="Animal Web">[http://animaldiversity.org/accounts/Pipa_pipa/classification/#Pipa_pipa Animal Diversity Web]</ref> kas sastopama [[Dienvidamerika]]s tropu un subtropu zemieņu [[lietus mežs|lietus mežos]] un [[purvs|purvos]]. Sugas pastāvēšanu apdraud [[mežu izciršana]] un piemērotu dzīves platību izzušana.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/58163/0 IUCN: Pipa pipa]</ref>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Johans Gerhards Kēnigs''' ({{val|de|Johann Gerhard König}}; 1728—1785) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] farmaceits, ārsts un dabaspētnieks.
Pētījis [[Ājurvēda]]s ārstniecības augus [[Indija|Dienvidindijā]].

sentences: '''Šķiedrveidīgie spalvmākoņi''' ({{val|la|Cirrus fibratus}}, ''Ci fib'') ir garas, baltas, dažreiz gandrīz taisnas, diegiem līdzīgas [[spalvmākoņi|spalvmākoņu]] līnijas, kuras var būt gan paralēlas, gan haotiskas. Agrāk dēvēti par ''Cirrus filosus (Ci fil)''. Parasti tie sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka tie ir gari un neaizsedz visas debesis. Biežāk šķiedrveidīgie spalvmākoņi ir vērojami labos [[laikapstākļi|laikapstākļos]], kā arī pirms siltās frontes tuvošanās. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Arktiskajos platumos šie mākoņi ļoti zemās [[temperatūra|temperatūrās]] var izplatīties pa zemes virsu. Mākoņu biezums var ļoti atšķirties — no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Mākoņi ir caurspīdīgi, cauri tiem viegli tiek [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma, dažreiz cauri tiem var redzēt arī zilas debesis. Dienā tie tikpat kā nesamazina apgaismojumu, ir tikpat gaišs, cik būtu, ja mākoņu nebūtu. Nokrišņi ir mazi [[ledus]] kristāliņi, kuri var lēni krist lejup, bet vienmēr tie iztvaiko lielā augstumā, nesasniedzot zemes virsu un izveidojot vien nokrišņu joslas ([[virga|virgu]]).

sentences:
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = Preses nams
|alternat nosaukums     = Latvijas KP CK izdevniecības ēka
|attēls                 = Preses nams.jpg
|attēla_platums         = 250px
|attēla_paraksts        =Preses nama ēka 2007. gadā
|koordinātu karte       = Riga 2
|latd = 56| latm = 56| lats = 53| latNS =N
|longd = 24| longm = 05| longs = 10| longEW =E
|valsts                 = {{LAT}}
|adrese                 = [[Rīga]], [[Balasta dambis]] 2
|apkaime                = [[Ķīpsala]]
|statuss                = rekonstrukcija
|celtnieciba            = 1973—1978
|pamatakmens            =
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                =
|ekspluatācijā no       = 1978
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           =
|antena spice           =
|jumts                  = 76,80
|augsej stava           = 75
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 22
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                = 18 400
|arhitekts              = Jānis Vilciņš
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = SIA ''PN Project''
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             = 111000
|areja saite            =
}}

sentences:
[[Kategorija:Dziesmas]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valodas]]

sentences: '''FAVAR modelis''' ir ekonometriskais [[faktoru modelis]] (angļu: Factor-Augmented Vector autoregression). FAVAR [[modelis]] ir VAR modeļu un [[faktoru analīze]]s sintēze. FAVAR modelis ļauj pētniekam izmantot lielu statistisko informāciju ekonomisko kopsakarību pētīšanā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Nellija Furtado
|Attēls = Nelly Furtado 2010.jpg
|Att_izm = 220px
|Apraksts = Nellija Furtado 2010. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Nellija Kima Furtado
|Pseidonīms =
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1978|12|2}}
|Miris =
|Vieta = {{vieta|Kanāda|Britu Kolumbija|Viktorija|3s=Viktorija (Britu Kolumbija)}}
|Instrumenti = vokāls, [[ģitāra]], [[taustiņinstrumenti]], [[trombons]], [[ukulele]]
|Žanrs = [[popmūzika|pops]], [[poproks]], [[folkmūzika|folks]], [[triphops]], [[pasaules mūzika]], [[deju mūzika]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, dziesmu autore, ierakstu producente
|Gadi = [[1996]] - pašlaik
|Izdevējkompānija = [[DreamWorks Records|DreamWorks]] (2000-2005)
[[Mosley Music Group|Mosley Music]] (2006-pašlaik)
[[Geffen Records|Geffen]] (2006-pašlaik)
|Darbojies_arī =
|Mlapa = {{url|http://www.nellyfurtado.com}}
|Dzimums = S
}}

sentences: {{Commonscat|Religion in France|Reliģija Francijā}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Lembits Olls
|     vārds_orig = ''Lembit Oll''
|         attēls = Oll lembit.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 04
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Igaunijas PSR|Kohtla-Jerve|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1999
|      m_mēnesis = 05
|        m_diena = 17
|        m_vieta = {{vieta|Igaunija|Tallina}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{URS}} <br />{{EST}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Aktinolīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts, kalcija [[amfibols]]
|ŠtruncaID=8/F.10-20
|ķīm_formula=Ca2(MgFe)5Si8O22(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Zaļš, zaļganmelns, zaļi pelēks, melns
|svītra=Balta
|habituss=Plāni asmeņveida kristāli, šķiedraini agregāti, radiāli adatveida kristālu agregāti
|skaldnība=Labi izteikta vienā virzienā
|lūzums=Adatains, skabargains
|cietība=5—6
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,613—1,646 nβ = 1,624—1,656 nγ = 1,636—1,666
|pleohroisms=ir
|blīvums=3,07
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Sadovska''' var būt:

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = ''Sojuz-2.1a''
| oriģ. nosaukums = ''Союз-2.1а''
| izgat. nosaukums =
| attēls =
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = ''[[R-7]]''
| raķešu grupa = ''[[Sojuz-2 (nesējraķešu saime)|Sojuz-2]]''
| valsts = [[Krievija]]
| izgatavotājs = ''[[RKK Energija]]''
| augstums = 43,40 m
| diametrs = 2,95 m
| masa = 310 000  kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 7020 kg (200 km 51,6⁰ [[orbīta|orbītā]] no [[Baikonuras kosmodroms|Baikonuras]] )
| statuss = ekspluatācija
| starta vietas = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]], [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| startu skaits = 23
| veiksmīgie = 21
| avārijas = 1
| daļēji = 1
| pirmais = 08.11.2004 ([[suborbitāls lidojums|suborbitāls]])
| pirmais pavadonis = {{dat|2016|10|19|SK|bez}} ''[[MetOp-A]]''
}}
'''''Sojuz-2.1a''''' ({{val|ru|Союз-2.1а}}) ir [[Krievija]]s [[nesējraķete|nesējraķešu]] saimes ''[[Sojuz-2 (nesējraķešu saime)|Sojuz-2]]'' modifikācija. To ražo uzņēmums "Raķešu kosmiskais centrs ''Progress''" [[Samara|Samarā]]. Pirmais ''Sojuz-2.1a'' starts notika 2004. gada 8. novembrī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfāta struktūrformula

Bezūdens nātrija sulfāts
|       citi nosaukumi = glaubersāls
|           CAS numurs = 7757-82-6 (bezūdens sāls),
 7727-73-3 (dekahidrāts)
|      ķīmiskā formula = Na2SO4
|              molmasa = 142,04
|              blīvums = Bezūdens sālim 2680 kg/m3,
 dekahidrātam 1464
|  kušanas temperatūra = 1157 K (884 °C) (bezūdens),
32,4 °C (dekahidrāts)
| viršanas temperatūra = 1429 °C (bezūdens)
| šķīdība ūdenī        = 4,76 g/100ml (0 °C);
 42,7 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfāts''' (Na2SO4, glaubersāls Na2SO4·10 H2O) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. Tas ir stabils, neitrāls [[sāļi|sāls]]. Dabā nātrija sulfāts parasti ir sastopams dekahidrāta formā ar 10 kristalizācijas ūdens molekulām ([[mirabilīts]]).

sentences: Termins '''biznesa modelis ''' apraksta plašu neformālu un formālu modeļu loku, ko var lietot uzņēmumos, lai attēlotu dažādus biznesa aspektus, kā piemēram operacionālie procesi, organizācijas struktūras un finanšu prognozes. Lai arī termins ir lietots jau 1950. gados, tas ieguva plašu pielietojumu tikai 1990. gados. Daudzas neformālas termina definīcijas ir atrodamas populārajā biznesa literatūrā.

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Bolīvija|Bolīvijā]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Bolīvijas ir iekļautas '''7 vietas''' (6 kultūras objekti un 1 dabas objekts), savukārt 5 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/bo Bolīvija]</ref>. [[Potosi|Potosi pilsēta]] ir iekļauta arī kā [[Apdraudētie Pasaules mantojuma objekti|apdraudētais objekts]], kurš tuvākajā nākotnē varētu tikt iznīcināts. Bolīvija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi [[1976]]. gada [[4. oktobris|4. oktobrī]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada decembris}}
'''Kopējās izmeklēšanas grupas''', [[akronīms]] — '''KIG''',<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=LEGISSUM%3Al33172#|title=Kopējās izmeklēšanas grupas|website=eur-lex.europa.eu|access-date=25.12.2021|date=12.01.2017}}</ref> ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Joint Investigation Teams, JIT'') ir [[Tiesībaizsardzība|tiesībsargājošas]] un [[Tiesa|tiesu]] spriedošas grupas, kuras uz noteiktu laiku un noteiktiem mērķiem izveido [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] (ES) [[Eiropas Savienības dalībvalsts|dalībvalstu]] tiesībsargājošās un tiesu iestādes, lai izmeklētu starptautiskos [[Noziegums|noziegumus]]. Šādas grupas var izveidot vismaz divas ES valstis. Šo grupu darbībā var iesaistīties [[Eiropols]], [[Eirojusts]], [[Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai]], tajās var piedalīties arī trešo valstu (valstu, kas nav ES) pārstāvji.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Frīdrihs Šleiermahers
|          vārds_orig =Friedrich Schleiermacher
|              attēls =Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher.jpg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1768
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =21
|            dz_vieta =[[Breslava]],  [[Prūsijas karaliste]]
(tagad [[Vroclava]], {{POL}})
|              m_gads =1836
|           m_mēnesis =02
|             m_diena =12
|             m_vieta =[[Berlīne]],  [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācieši|vācietis]]
|            paraksts =
|               skola =[[augstā kritika]], [[hermeneitika]]
|           intereses =[[ētika]], [[reliģija]]
|              idejas =
|          alma_mater =[[Halles Universitāte]]
|           skolotājs =[[Johans Zalomo Zemlers]]
|           skolnieks =[[Artūrs Šopenhauers]]
|          ietekme_no =[[Platons]], [[Aristotelis]], [[Benedikts Spinoza]], [[Imanuels Kants]], [[Frīdrihs Heinrihs Jakobi]], [[Johans Gotlībs Fihte]], [[Frīdrihs Šlēgelis]], [[Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings]]
|          ietekmējis =[[Karls Barts]], [[Pauls Tillihs]], [[Rūdolfs Bultmanis]]
|               darbi =''Der christliche Glaube nach den Grundsätzen der evangelischen Kirche'' (1821—1822; 2. izd. (pārstr.) -  1830—1831)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija hidroksīds
|       citi nosaukumi = dzēstie kaļķi
|           CAS numurs = 1305-62-0
|      ķīmiskā formula = Ca(OH)2
|              molmasa = 74,093
|              blīvums = 2211
|  kušanas temperatūra = 512 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
| šķīdība ūdenī        = 0,189 g/100 ml (0 °C)
0,173 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Kalcija hidroksīds''' (Ca(OH)2, veldzētie kaļķi, dzēstie kaļķi) ir balta, cieta, kristāliska, sārmaina viela. To parasti iegūst, [[kalcija oksīds|kalcija oksīdam]] reaģējot ar [[ūdens|ūdeni]] (dzēšot nedzēstos kaļķus). Vēl kalcija hidroksīds var veidoties, reaģējot [[kalcija hlorīds|kalcija hlorīdam]] ar [[nātrija hidroksīds|nātrija hidroksīdu]]. Kalcija hidroksīds (portlandīts) veidojas arī [[portlandcements|portlandcementa]] cietēšanas procesā. Kalcija hidroksīds ūdenī šķīst diezgan slikti.

sentences: "'''Karaliskā uguņošanas mūzika'''" ir [[Svīta (mūzika)|svīta]], kuru sacerējis [[Georgs Frīdrihs Hendelis]]. Svīta pirmo reizi tika atskaņota [[1749]]. gada 27. aprīlī [[Londona|Londonā]], kad notika svētki par godu [[Austrija]]s un [[Anglija]]s miera līgumam un [[Karš par Austrijas mantojumu|kara par Austrijas mantojumu]] beigām. Rakstot "Uguņošanas mūziku", komponistam bija jārēķinās ar [[troksnis|troksni]], ko radīs [[pirotehnika]], tāpēc sākotnēji svītas izpildīšanas [[orķestris|orķestra]] sastāvā tika iekļautas 24 [[oboja]]s, [[baroks|baroka]] orķestrim raksturīgo trīs vietā. Kopā šajā orķestrī bija 24 obojas, 12 [[fagots|fagoti]], 9 [[trompete]]s, 9 [[mežrags|mežragi]], 3 pāri [[Timpāni|timpānu]], [[kontrafagots]] un vēl viens [[sitaminstrumenti|sitaminstruments]]. Svītas pirmās atskaņošanas laikā uz skatuves nokrita dažas [[petarde]]s, kas izraisīja ugunsgrēku. Par spīti ugunij, Hendelis turpināja diriģēt orķestri. Vēlāk skaņdarbs tika pārrakstīts tradicionālam baroka orķestra sastāvam, lai uzstātos [[Faundlingas slimnīca|Faundlingas slimnīcā]]. Šajā orķestrī [[vijole]]s spēlēja oboju daļas, [[Čells|čelli]] fagotu daļas, kā arī notika citas izmaiņas orķestra sastāvā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzelzs(II) hlorīda kristālrežģis

Nedaudz oksidējies dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts
|       citi nosaukumi = dzelzs dihlorīds
|           CAS numurs = 7758-94-3
16399-77-2 (dihidrāts)
13478-10-9 (tetrahidrāts)
|      ķīmiskā formula = FeCl2
|              molmasa = 126,751
|              blīvums = 3160
|  kušanas temperatūra = 677 °C
| viršanas temperatūra = 1023 °C
| šķīdība ūdenī        = 64,4 g/100 mL (10 °C),
68,5 g/100mL (20 °C),
105,7 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzelzs(II) hlorīds''' jeb '''dzelzs dihlorīds''' (FeCl2) ir divvērtīgās [[dzelzs]] un [[sālsskābe]]s sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas [[dzelzs trihlorīds]]. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst [[ūdens|ūdenī]], [[etanols|spirtā]], [[acetons|acetonā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas [[kristālhidrāts]] FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Elkoņa kauls |
  Latin        = Ulna |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Elkoņa kaula (kreisajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Elkoņa kauls''' ({{val-la|ulna}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls un novietojas apakšdelma iekšpusē - mazā pirkstiņa pusē, paralēli [[spieķkauls|spieķkaulam]]. Kaulam ir 3 daļas:
* Proksimālais gals
* Spieķkaula ķermenis
* Distālais gals

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums=240px
| attēls        = O-rubescens.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Octopus rubescens|Sarkanais astoņkājis}}
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Mollusca
| tips_lv       = Gliemji
| klase         = Cephalopoda
| klase_lv      = Galvkāji
| apakšklase    = Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| virskārta     = Octopodiformes
| virskārta_lv  = Astoņkājveidīgie
| kārta         = Octopoda
| kārta_lv      = Astoņkāji
| apakškārta    = Incirrina
| apakškārta_lv = Bezspuru astoņkāji
| dzimta        = Octopodidae
| dzimta_lv     = Astoņkāju dzimta
| ģints         = Octopus
| ģints_lv      = Astoņkāju ģints
| binomial      = Octopus <small>[[Cuvier]], 1797</small>
| kategorijas   = nē
}}
'''Astoņkāju ģints''' (''Octopus'') ir [[astoņkāju dzimta]]s (''Octopodidae'') lielākā ģints, kurā ir vairāk nekā 100 [[suga]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://marine.alaskapacific.edu/Octopus/factsheet.html |title=Giant Octopus: Fact Sheet |access-date={{dat|2012|11|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121115121756/http://marine.alaskapacific.edu/octopus/factsheet.html |archivedate={{dat|2012|11|15||bez}} }}</ref> Šīs ģints sugas ir sastopamas visos pasaules [[okeāns|okeānos]] un daudzās [[jūra|jūrās]].

sentences: '''Islāma feminisms''' ir feminisma veids, kas ir saistīts ar [[sieviete]]s lomu [[Islāms|islāmā]]. Tā mērķis ir panākt visu musulmaņu vienlīdzību neatkarīgi no dzimuma gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīvē. Kustības atbalstītāji cenšas uzsvērt vienlīdzības mācības dziļās saknes reliģijā un veidot vienlīdzīgāku un taisnīgāku sabiedrību.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Evalds fon der Ostenzakens
|     vārds_orig = ''Ewald von der Osten-Sacken''
|         attēls = Osten gen. Sackeni suguvõsa parunivapp.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = pirms [[1682]]. gada
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|         m_gads = 1718
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Johans Ulrihs fon Ostenzakens]]
Sofija Hedviga, dzimusi fon Reke no [[Blīdene]]s
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1. Anna Sibilla fon Bīlova no [[Abavas muiža]]s
2. Julianna fon Bēra no [[Ēdole]]s
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Plotīns
|     vārds_orig = Πλωτῖνος (Plotinus)
|         attēls = Plotin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Filozofa galva no [[Vatikāns|Vatikāna]] muzeja
|     dz_dat_alt = ap [[205]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = Likopole pie [[Nīla]]s, [[Romas impērija]]
(tagad [[Asjuta]] {{EGY}})
|      m_dat_alt = ap [[270]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Kampānija]], [[Romas impērija]]
(tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|        zinātne = [[filozofija]]
|     sasniegumi = Neoplatonisma filozofija
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Plotīns''' ({{val|el| Πλωτῖνος}} (''Plōtínos''), dzimis ap [[205]]. gadu, miris ap [[270]]. gadu) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] [[filozofs]] un skolotājs.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Simons Petļura
| vārds_orģ           =''Симон Васильович Петлюра''
| attēls              =
| mazs_att            =Симон Петлюра 1922.jpg
| apraksts            =1922. gadā
| amats               =3. Ukrainas Tautas Republikas Direktorijas galva
| term_sākums         =[[1919]]. gada [[februāris]]
| term_beigas         =[[1926]]. gada [[maijs]]
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =[[Volodimirs Vinničenko]]
| pēctecis            =[[Andrijs Ļivickis]]
| dzim_dati           = {{dat VS|{{dat|1879|5|22}}|{{dat||5|10}}}}
| dzim_vieta ={{flaga|Krievija}} [[Krievijas Impērija]], [[Poltava]] (tagad {{UKR}})
| mir_dati ={{miršanas datums un vecums|1926|5|25|1879|5|22}}
| mir_vieta ={{FRA}}, [[Parīze]]
| tautība =[[ukraiņi|ukrainis]]
| partija =
| dzīvesb =Olga Marčenko
| profesija =žurnālists, politiķis, valstsvīrs
| alma_mater =
| reliģija =[[pareizticība]]
| paraksts = Symon Petlura Signature 1920.png
| piezīmes =
}}
'''Simons Petļura''' ({{val-uk|Симон Васильович Петлюра}}; {{dat VS|{{dat|1879|5|22|N}}|{{dat||5|10|N}}}} — {{dat|1926|5|25|N}}) bija [[ukraiņi|ukraiņu]] politiskais un militārais darbinieks. [[Ukrainas Tautas Republika]]s vadītājs no [[1919]]. līdz [[1920]]. gadam (emigrācija līdz [[1926]]. gadam).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada februārī,}}
'''Holandiešu slimība''' ir termins [[ekonomika|ekonomikā]], ar kuru apzīmē negatīvu ietekmi uz valsts ekonomiku, kad kaut kas izraisa strauju ārvalstu valūtas ieplūdumu, piemēram, lielu dabas resursu apgūšana. Jaunie ienākumi paaugstina nacionālās valūtas kursu, kas izraisa to, ka citi valsts eksportējamie produkti zaudē konkurētspēju ārvalstu tirgos. Tas arī noved pie tā, ka palielinās importējamās produkcijas īpatsvars. Rezultātā resursi no apstrādājošās nozares tiek novirzīti uz ieguves sektoru, bet [[iekšzemes kopprodukts]] samazinās.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{otheruses4|senprūšu zemi|Bārta (nozīmju atdalīšana)|Bārta}}

sentences: '''26. novembris''' ir gada 330. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (331. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 35 dienas.

sentences:
, bulgāru [[haiduks]] un revolucionārs]]
{{cita nozīme|apmatojumu|ciemu Lazdukalna pagastā|Ūsa (Lazdukalna pagasts)}}
'''Ūsas''' ir [[sejas apmatojums]], kas aug uz cilvēka virslūpas. To var papildināt arī kāds [[bārda]]s veids, kas nosedz lielāko daļu sejas lejasdaļas. Ūsas parasti aug dzimumbriedumu sasniegušiem [[vīrietis|vīriešiem]] (retumis var būt [[sieviete|sievietēm]] [[hormoni|hormonālu]] traucējumu rezultātā).

sentences:
[[Kategorija:Piroli]]
[[Kategorija:Makrocikli]]
[[Kategorija:Dabas vielas]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Skujenes pagasts
| karte             = Skujenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Skujenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Skujenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Skujenes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Cēsu novads
| centrs            = Skujene
| platība           = 176,8
| iedzīvotāji       = 842<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 842 / 176.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         =
}}

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Vladislavs Tarnovskis
|          vārds_orig = ''Władysław Tarnowski''
|              attēls = Władysław Tarnowski by Maurycy Gottlieb.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1836
|          dz_mēnesis = 6
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta = Vroblevice, netālu no [[Drohobiča]]s, [[Austrijas Impērija]] <br />
|              m_gads = 1878
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 19
|             m_vieta = uz kuģa, netālu no [[Sanfrancisko]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
|        dzīves_vieta = Vroblevice (''Wróblewice'')
|           pilsonība =
|             tautība = [[poļi|polis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klavieres|klaviermūzika]]
|            mācījies = [[Jagaiļa Universitāte]], [[Parīzes konservatorija]],  [[Leipcigas konservatorija]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Vandas ezers
| attēls       = Lake Vanda Landsat 7 image.jpg
| paraksts     = ''Landsat'' satelītattēls
| vieta        = {{ATA}}
| vieta2       = [[Rosa Teritorija]]
| plat_d=77 | plat_m=33 | plat_s=55 | plat_NS=S
| gar_d=161 | gar_m=11 | gar_s=26 | gar_EW=E
| platība      = 5,2
| garums       = 8
| platums      = 2
| Vid_dziļums  = 30,8
| Max_dziļums  = 75
| tilpums      = <!-- tikai skatli -->
| augstums_vjl = 50
| izteka       =
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| lielbaseins  =
| valstis      = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
| salas        = 11
| pilsētas     =
}}
'''Vandas ezers''' ({{val-en|Lake Vanda}}) ir beznoteces ezers [[Raita ieleja|Raita ielejā]] [[Antarktīda]]s [[Rosa Teritorija|Rosa Teritorijā]]. Nosaukta Viktorijas Universitātes antarktiskās ekspedīcijas izpētes partijas vadītājam Ballam (''C. Bull'') [[Grenlande]]s ekspedīcijas laikā piederējušā [[suns|suņa]] vārdā.<ref>[http://geonames.usgs.gov/pls/gnispublic/f?p=115:3:8650131620951283::NO::P3_ANTAR_ID,P3_TITLE:15864%2CVanda%2C%20Lake Antarctica Feature Detail. Vanda, Lake]</ref> Ezerā ietek Antarktīdas garākā upe [[Oniksa]]. Pie upes ietekas no 1968. līdz 1995. gadam pastāvēja [[Jaunzēlande]]s [[polārstacija]] [[Vanda (polārstacija)|Vanda]]. Ezera pretējā krastā iepretī vecajai stacijas vietai ierīkota vasaras nometne Leikvanda (''Lake Vanda Hut'') un automatizēta [[meteoroloģiskā stacija]].

sentences:
.]]
'''Nerūsošais tērauds'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=Ner%C5%ABso%C5%A1ais%20t%C4%93rauds&list=&lang=LV&h=yes|title=Nerūsošais tērauds|publisher=Akadēmiskā terminu datubāze AkadTerm|accessdate={{dat|2013|3|17||bez}}}}</ref> ir [[tērauds]], kas ir [[korozija|korozijizturīgs]] dažādās vidēs, piemēram, gaisā, [[ūdens|ūdenī]], kā arī dažādās agresīvās vidēs. To iegūst, [[sakausējums|sakausējot]] [[dzelzs|dzelzi]] ar dažādiem metāliem.

sentences: '''Aborts''' ir dabīga vai mākslīga [[grūtniecība]]s pārtraukšana pirms [[dzemdības|dzemdībām]], augļa vai [[Embrijs|embrija]] attīstības stadijā esošajam [[Bērns|bērnam]] ejot bojā. Sabiedrībā ir dažādi uzskati par to, kad un vai vispār pieļaujama grūtniecības mākslīga pārtraukšana. Viedokļu daudzveidības diapazons ietver gan pilnīgu mākslīgo abortu neatzīšanu, gan aborta pieļaušanu jebkurā grūtniecības stadijā.

sentences:
[[Kategorija:Emocijas]]
[[Kategorija:Uztvere]]
[[Kategorija:Simptomi]]
[[Kategorija:Sajūtas]]

sentences: '''Ģenētiski pārveidots organisms'''<ref name="EuroVoc"/> (ĢPO), arī '''ģenētiski modificēts organisms''' (ĢMO), ir jebkurš [[organisms]], kura [[gēns|gēni]] ir mainīti, izmantojot [[gēnu inženierija]]s tehnoloģijas. ĢPO izmanto [[zāles|medikamentu]] ražošanā, kā arī [[ģenētiski modificēta pārtika|ģenētiski modificētas pārtikas]] iegūšanā. Tie tiek plaši izmantoti arī zinātniskajos pētījumos.

sentences: '''Cianāti''' ir [[ciānskābe]]s [[sāļi]]. Cianāta [[jons]] satur [[skābeklis|skābekli]], [[ogleklis|oglekli]] un [[slāpeklis|slāpekli]] tieši šādā secībā (-OCN). Organiskie cianāti ir ciānskābes [[esteri]]. Cianāta grupa ir viena no organisko savienojumu [[funkcionālās grupas|funkcionālajām grupām]]. Cianāti ir relatīvi stabili (salīdzinot ar [[fulmināti]]em) un maztoksiski (salīdzinot ar [[cianīdi]]em). Cianīdu atindēšana bieži vien ir cianīdu oksidēšana par cianātiem ar [[kālija permanganāts|kālija permanganātu]].

sentences: '''Ziepju burbuļi''' ir ļoti plānas [[ziepes|ziepju]] ūdens kārtiņas, kas veido [[sfēra]]s ar [[zaigojums|zaigojošu]] virsmu. Ziepju burbuļi parasti eksistē tikai īsu brīdi un beidz pastāvēt, kad nonāk saskarē ar citiem [[fizikāls ķermenis|objektiem]] vai arī iekšējais [[virsmas spraigums]] tos saplēš. Ar ziepju burbuļiem parasti spēlējas bērni, bet arī dažādos [[priekšnesums|priekšnesumos]], kuri domāti pieaugušo izklaidei, tie tiek izmantoti kā [[šovs|šova]] elementi. Ziepju burbuļu izpēte palīdz zinātniekiem atrisināt dažādas [[matemātika|matemātiskas]] problēmas, kā arī [[telpa]]s izpētē.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''The Hollars''
 | oriģinālnos =
 |      attēls =  The Hollars poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džons Krasinskis]]
 |  producents =
* Džons Krasinskis
* [[Bens Nīrns]]
* [[Toms Raiss]]
* [[Elisona Sīgera]]
 |   scenārijs = [[Džeimss S. Strouss]]
 |     aktieri =
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Čārlijs Dejs]]
* [[Margo Martindeila]]
* [[Ričards Dženkinss]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Džons Krasinskis]]
 |      mūzika = [[Džošs Riters]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Groundswell Productions]]''
* ''[[Sycamore Pictures]]''
* ''[[Sunday Night]]''
 | izplatītājs = ''[[Sony Pictures Classics]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2016|1|24|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|8|26|ASV|}}
 |      ilgums = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hollars-2016|title=The Hollars|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|3,8 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thehollars.htm|title=The Hollars (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''The Hollars''''' ir 2016. gada ASV komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džons Krasinskis]]. Citas lomas atveido [[Šarlto Koplijs]], [[Čārlijs Dejs]], [[Margo Martindeila]], [[Ričards Dženkinss]] un [[Anna Kendrika]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|1|24||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Irish Goat.jpg
|    att_nosaukums = [[Īrijas kaza]]s āzis
|       att_izmērs = 200px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
| apakškārta=Ruminantia
| apakškārta_lv=Atgremotāju apakškārta
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta=Caprinae
|      apakšdzimta_lv=Kazu apakšdzimta
|            ģints = Capra
|         ģints_lv = Kazas
|             suga = C. aegagrus
|          suga_lv = Savvaļas kaza
|           pasuga = C. a. hircus
|        pasuga_lv = Mājas kaza
|         pasuga_r = Kaza
|         binomial = Capra aegagrus hircus
 ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        sinonīmi = ''Capra hircus''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
(63Li) kodolreakcija ar [[deitērijs|deitēriju]] (21H), starpposmā veidojot nestabilu [[Berilijs|berilija]] kodolu (84Be), kas nekavējoties sabrūk divos [[hēlijs|hēlija-4]] (42He) kodolos jeb [[alfa daļiņa|alfa daliņās]]. [[Protons|Protoni]] apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet [[neitrons|neitroni]] ar zilām.]]
'''Kodolreakcija''' ir process, kurā no viena veida [[atoms|atomiem]] rodas cita veida atomi.
To, kāda [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] atomi radušies kodolreakcijā, nosaka [[protoni|protonu]] skaits [[atoms|atoma]] kodolā, bet to, kāds elementa [[izotops]] radies, nosaka [[neitrons|neitronu]] skaits atoma kodolā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Embriks Strands
|     vārds_orig = ''Embrik Strand''
|         attēls = Embriks Strands.jpg
|     att_izmērs = 160px
|  att_nosaukums = LU profesors
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1876
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Ola (pilsēta)|Ola]] (''Ål i Hallingdal''), {{NOR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1947
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas PSR]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[norvēģi]]s
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = ''Ida Sofie Augusta Kinck''
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Embriks Strands''' (''Embrik Strand'', dzimis {{dat|1876|6|2}}, miris {{dat|1947|11|3}}) bija [[norvēģi|norvēģu]] entomologs, lielāko mūžas daļu nodzīvoja [[Vācija|Vācijā]] un [[Latvija|Latvijā]]. Savā zinātniskajā darbībā Strands īpašu uzmanību pievērsa [[zirnekļi]]em, [[tauriņi]]em un [[Plēvspārņu kārta|plēvspārņiem]].

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 200
 | lv  = Divsimt
}}
'''200 (divsimt)''' ir [[naturāls skaitlis]], kas [[veselie skaitļi|veselo skaitļu]] rindā atrodas starp [[199 (skaitlis)|199]] un [[201 (skaitlis)|201]]. [[Gads|Gada]] divsimtā diena ir [[19. jūlijs]] ([[Garais gads|garajā gadā]] [[18. jūlijs]]).

sentences: '''3. maijs''' ir gada 123. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (124. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 242 dienas.

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Vašingtonas Nacionālā katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = WashingtonNationalCathedralHighsmith15393v.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Vašingtona
| location              = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| geo                   =
| latd  = 38 | latm  = 55 | lats  = 50.05 | latNS  = N
| longd = 77 | longm =  4 | longs = 15.13 | longEW = W
| religious_affiliation = [[Episkopālā baznīca]]
| district              =
| consecration_year     =
| status                = [[Katedrāle]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          = yes
| architect             = [[Džordžs Frederiks Bodlijs]]
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1907
| year_completed        = 1990
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|     designation1_offname =
|        designation1_date = {{dat|1974|5|3|N|bez}}
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = 74002170
}}
}}
'''Vašingtonas Nacionālā katedrāle''' ({{val|en|Washington National Cathedral}}) ir [[anglikāņi|anglikāņu]] [[Episkopālā baznīca|Episkopālās baznīcas]] [[katedrāle]], kas atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] galvaspilsētā [[Vašingtona|Vašingtonā]]. Ēka ir būvēta [[neogotika]]s stilā. Vašingtonas Nacionālā katedrāle ir sestā lielākā katedrāle pasaulē un otra lielākā ASV,<ref>[http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml Washington National Cathedral: All Figures] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110811050322/http://www.nationalcathedral.org/about/allFigures.shtml |date={{dat|2011|08|11||bez}} }} Nationalcathedral.org</ref> kā arī ceturtā augstākā celtne Vašingtonā (tā ir 92 m augsta).<ref name="Cathedral">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|title=Washington National Cathedral|publisher=Cathedral.org|accessdate=2008-07-06|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080405225839/http://www.cathedral.org/cathedral/discover/archpage0.shtml|archivedate=2008-04-05}}</ref><ref name="Cathedral2">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=washingtonnationalcastreetdral-washington-dc-usa|title=Washington National Cathedral|publisher=Emporis.com|accessdate=2008-07-06}}</ref> Katedrāles celtniecība tika uzsākta {{dat|1907|9|29||bez}} un tika pabeigta 83 gadus vēlāk 1990. gadā. 2009. gadā baznīcu apmeklēja apmēram 400 000 tūristu. 2007. gadā katedrāle tika ierindota 3. vietā ''America's Favorite Architecture'' sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34|title=National Cathedral celebrates its centennial|work=[[USA Today]]|accessdate={{dat|2012|12|31||bez}}|archive-date={{dat|2009|01|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20090122212608/http://www.usatoday.com/travel/destinations/2007-06-21-national-cathedral-dc_N.htm?csp=34}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Polimetilmetakrilāts
|                 attēls =
Polimetilmetakrilāta struktūrformula
|         citi nosaukumi = organiskais stikls, akrila stikls, pleksistikls
|             CAS numurs = 9011-14-7
|        ķīmiskā formula = (C5O2H8)n
|                molmasa =
|                blīvums = 1190
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Polimetilmetakrilāts''' (PMMA) ir sintētisks [[Polimēri|polimērs]], kas iegūts no [[Metilmetakrilāts|metilmetakrilāta]]. Tā ir caurspīdīga un termoplastiska inženiertehniskā [[Plastmasas|plastmasa]]. PMMA ir pazīstams arī kā '''pleksistikls''', '''akrila stikls''', '''organiskais stikls''', kā arī ar tirdzniecības nosaukumiem un zīmoliem ''Crylux'', ''Alfaplas'', ''[[Plexiglas]]'', ''Acrylite'', ''Astariglas'', ''Lucite'', ''Perclax'', ''Perspex'' u.c. Šo plastmasu bieži izmanto lokšņu veidā kā vieglu un neplīstošu [[Stikls|stikla]] alternatīvu. To var izmantot arī kā liešanas sveķus, to pievieno tintēm un pārklājumiem, kā arī izmanto daudziem citiem mērķiem. Tehniski to bieži klasificē kā stikla veidu, jo tā ir amorfa stiklveida viela, tāpēc to nereti sauc par akrila stiklu vai organisko stiklu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Leonards Koens
|          Attēls = Leonard Cohen 2187-edited.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Leonards Koens [[2008. gads|2008]]. gadā.
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Leonards Normens Koens
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dat|1935|9|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Kanāda|Monreāla}}
|           Miris = {{miršanas datums un vecums|2016|11|7|1935|9|21}}
|        Vieta_mr = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ģitāra]], [[sintezators]]
|           Žanrs = [[folkmūzika]], [[folkroks]]
|    Nodarbošanās =  mūziķis, dziesmu autors, dzejnieks, romānu rakstnieks
|            Gadi = 1956—2016
|Izdevējkompānija = [[Columbia Records]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}

sentences:
{{Personas infokaste
 |         vārds = Ļevs Mečņikovs
 |    vārds_orig = ''Лев Мечников''
 |        attēls = Leon Metchnikoff.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums = Ļevs Mečņikovs 1880. gadā
 |       dz_gads = 1838
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 18
 |      dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Sanktpēterburga}}
 |        m_gads = 1888
 |     m_mēnesis = 6
 |       m_diena = 8
 |       m_vieta = {{vieta|Šveice|Klarana}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = ģeogrāfs, revolucionārs, anarhists, esejists
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi = [[Iļja Mečņikovs]]
}}
'''Ļevs Mečņikovs''' ({{val|ru|Лев Ильич Мечников}}; dzimis {{dat|1838|5|18}} [[Sanktpēterburga|Sanktpēterburgā]], [[Krievijas Impērija]], miris {{dat|1888|6|8}} [[Klarana|Klaranā]], [[Šveice|Šveicē]]) bija [[Krievi|krievu]] izcelsmes Šveices [[Ģeogrāfija|ģeogrāfs]], [[Revolūcija|revolucionārs]] [[Anarhisms|anarhists]] un [[Eseja|esejists]], [[Nobela prēmija]]s laureāta [[Iļja Mečņikovs|Iļjas Mečņikova]] vecākais brālis.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dimetilformamīda struktūrformula

Dimetilformamīda molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ''N'',''N''-dimetilformamīds,
DMF, DMFA
|           CAS numurs = 68-12-2
|      ķīmiskā formula = С3Н7NO
|              molmasa = 73,10
|              blīvums = 948
|  kušanas temperatūra = −60,5 °C
| viršanas temperatūra = 153 °C
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Dimetilformamīds''' (DMF, DMFA) ir organisks savienojums, kas pieder pie karbonskābju [[amīdi]]em. Tas ir bezkrāsains, samērā viskozs šķidrums. Pilnīgi tīrā veidā praktiski bez smaržas, bet parasti dimetilformamīdam piemīt vāja zivju smaka sadalīšanās produkta [[dimetilamīns|dimetilamīna]] dēļ. Ar ūdeni un etanolu jaucas jebkurās attiecībās; jaucas arī ar vairumu citu [[šķīdinātājs|šķīdinātāju]], izņemot [[ogļūdeņraži|ogļūdeņražus]]. DMFA pieder pie polārajiem aprotonajiem šķīdinātājiem ar augstu viršanas temperatūru. Tajā viegli šķīst kā organiskas vielas, tā arī vairāki neorganiskie [[sāļi]].

sentences: '''Glikokortikoīdi''' ir [[kortikosteroīdi]], kas ietekmē galvenokārt [[Ogļhidrāts|ogļhidrātu]] un [[olbaltumviela|olbaltumvielu]] maiņu. Glikokortikoīdi stimulē [[glikoneoģenēze|glikoneoģenēzi]], paaugstina cukura līmeni asinīs, kā arī veicina [[glikogēns|glikogēna]] sintēzi [[Aknas|aknās]]. Glikokortikoīdi spēj arī samazināt [[Iekaisums|iekaisumus]] un [[Alerģija|alerģiskās]] izpausmes. Tos cilvēka ķermenī sintezē [[virsnieres|virsnieru]] garoza. Glikokortikoīdu receptori ir gandrīz visām cilvēka šūnām, un tiem piesaistoties, notiek attiecīgie efekti.<ref>Pelt AC (2011). ''Glucocorticoids: effects, action mechanisms, and therapeutic uses''. Hauppauge, N.Y.: Nova Science. {{ISBN|978-1617287589}}.</ref> Dabiskie glikokortikoīdi ir [[kortizons]] un hidrokortizons jeb [[kortizols]], kurus dažādu preparātu veidā lieto medicīnā. <ref name=":0">Indulis Purviņš, Santa Purviņa (2002). Praktiskā farmakoloģija (3. izd.). Rīga: Zāļu infocentrs. 794. lpp. {{ISBN|9984193313}}.</ref>

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Cesvaines pagasts
| karte             = Cesvaines pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Cesvaines pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Cesvaines pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = <!-- nosaukums bez vikisaites -->
| platība           = 185,4
| iedzīvotāji       = 1261<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2018|04|11||bez}} |archive-date={{dat|2016|10|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20161020093133/http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf }}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1261 / 185.4 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.cesvaine.lv
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Daniels Bovē
|     vārds_orig = ''Daniel Bovet''
|         attēls = Daniel Bovet nobel.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Neišateles kantons}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1992
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[farmakoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Ženēvas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi = [[antihistamīns|antihistamīna]] atklājējs
|    apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]] (1957)
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Emblins
| attēls                   = Attēls:Amblin poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 = Filmas plakāts.
| nosaukums oriģinālvalodā = Amblin'
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Stīvens Spīlbergs]]
| producents               = Deniss Hofmans
| scenārija autors         = [[Stīvens Spīlbergs]]
| galvenajās lomās         = Ričards Levins, Pamela Makmilere
| mūzika                   = Maikls Loids
| operators                = [[Alens Deiviauss]]
| montāža                  = [[Stīvens Spīlbergs]] (titros nav atzīmēts)
| studija                  =
| izplatītājs              = Four Star Excelsior
| izdošanas laiks          = {{dat|1968|12|18}}
| ilgums                   = 26 minūtes
| valsts                   = {{flag|ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi =
| imdb = 0064010
}}
"'''Emblins'''" ({{val|en|Amblin}}) ir [[1968]]. gada [[īsfilma]]. Tā ir pirmā filma, kuru [[Stīvens Spīlbergs]] uzņēmis uz [[35 mm filma]]s lentes. Filma ir īss mīlas stāsts,<ref>{{cite video
 |people     =
 |date       = 2007
 |title      = Spielberg on Spielberg
 |url        =
 |medium     = dokumentālā filma
 |publisher  = }}</ref> kas norisinās [[Hipijs|hipiju]] ērā, vēlajos [[1960. gadi|60. gados]], par jauniešu pāri, kas vēlās kopā veikt ceļu caur tuksnesi uz paradīzes pludmali. Filma ir klusa, bet visu filmu fonā skan akustiskās [[ģitāra]]s pavadījums.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Pilsētas mežs''' ir [[mežs]] vai [[Koks|koku]] grupa, kas aug [[Urbanizācija|urbanizētās]] teritorijās vai to apkārtnē. Pilsētu meži ļauj cilvēkiem, kas dzīvo pilsētās, izzināt [[Daba|dabu]] un būt tai tuvāk, pilsētu mežos cilvēki pastaigājas, atpūšas kopā ar ģimenēm, [[Sports|sporto]] utt. Pilsētu meži pilda sociālās un [[rekreācija]]s funkcijas, kā arī no tiem pilsētām ir virkne [[Ekoloģija|ekoloģisko]], [[Klimats|klimatisko]] un [[Estētika|estētisko]] ieguvumu.

sentences: '''Absolūti melns ķermenis''' ir ideāls, teorētiski iedomāts fizikāls ķermenis, kas absorbē visu uz to krītošo [[elektromagnētiskais starojums|elektromagnētisko starojumu]], neatkarīgi no tā [[frekvence]]s un krišanas leņķa. Tā integrālā [[absorbcijas spēja]] ir vienāda ar vieninieku.<ref name="apinis" />

sentences:
{{Militārpersonas infokaste
|             platums =
|               vārds =Vesels fon Freitāgs-Loringhofens
|          vārds_orig =''Wessel Freiherr Freytag von Loringhoven''
|              attēls = Vesels fon Freitāgs-Loringhofens.jpeg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1899
|          dz_mēnesis =11
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Lielbornes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{LAT}})
|              m_gads =1944
|           m_mēnesis =7
|             m_diena =26
|             m_vieta =[[Mamerki|Mauervalde]], {{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
(tagad [[Vengoževo apriņķis]] {{POL}})
|           pilsonība =
|             tautība =[[vācbaltietis]]
|            paraksts =
|              pakāpe = [[pulkvedis]] (''Oberst'')
|      dienesta_laiks =
|              valsts = {{LAT}}
{{flaga|Vācija|Nazi}} [[Trešais reihs]]
|           struktūra =
|             vienība =
|        nodarbošanās =
|           komandēja =
|              kaujas = [[Latvijas brīvības cīņas]], [[Otrais pasaules karš]]
|         apbalvojumi =
|           izglītība =
|          cits_darbs =
}}

sentences:
[[Kategorija:Epidemioloģija]]
[[Kategorija:Infekcijas slimības]]
[[Kategorija:Katastrofas]]

sentences:
{{cita nozīme|joku dienu|datumu|1. aprīlis}}
[[File:Aprilsnar 2001.png|thumb|240px|Joku diena Dānijā]]
'''Joku diena''' tiek svinēta dažādās valstīs {{dat||4|1||bez}}. Tā nav nacionālā brīvdiena, taču šajā dienā cilvēki izjoko cits citu. Pirmā dokumentētā asociācija ar izjokošanu un 1. aprīli ir meklējama [[Džefrijs Čosers|Džefrija Čosera]] grāmatā ''[[The Canterbury Tales]]''. Daudzi rakstnieki uzskata, ka jaunā gada pārcelšana uz 1. janvāri ir iemesls 1. aprīlim kā joku dienai, taču šīs teorijas atbalstītāji neizskaidro agrākas atsauces uz joku dienu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada jūnijs}}
'''Van der Pūls''' var būt:

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name                = SIA "Jūrmalas slimnīca"
| org/group           =
| image               =
| alt                 =
| image_size          =
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_alt             =
| map_size            =
| logo                =
| logo_size           =
| location            = {{vieta|Latvija|Jūrmala|Vienības prospekts}}
| healthcare          =
| funding             =
| type                = lokālas nozīmes daudzprofilu slimnīca
| speciality          =
| standards           =
| emergency           =
| helipad             =
| affiliation         =
| patron              =
| network             =
| beds                =
| founded             =
| closed              =
| demolished          =
| website             = https://jurmalasslimnica.lv/
| other_links         =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Darmštates priežu audze
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Darmštates priežu audze.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Darmštates priedes (no ceļa pa kreisi)
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd =56  |  latm =57  |  lats =45  |  latNS = N
 | longd =23  | longm =50  | longs =53  | longEW = E
 |            type = [[dabas liegums]]
 |   prot_category =
 |        location = [[Jūrmala]]
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=6}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body =
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Darmštates priežu audze''' ir [[dabas liegums]] [[Jūrmala|Jūrmalā]]. Izvietojies pilsētas dienvidaustrumos starp [[Lielupe|Lielupi]] un autoceļu [[A10 (autoceļš Latvijā)|A10]]. Liegums izveidots 1977. gadā, lai aizsargātu īpatnēju [[priedes|priežu]] audzi, kas sēta 19. gadsimta beigās pēc [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] mežkopja, [[Rīga]]s reģiona galvenā mežziņa [[Eižens Ostvalds|Eižena Ostvalda]] iniciatīvas no [[Vācija]]s ievestām sēklām.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Darmstates_pr_audz-06.pdf |title=Dabas lieguma DARMŠTATES PRIEŽU AUDZE DABAS AIZSARDZĪBAS PLĀNS |access-date={{dat|2016|05|22||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200930020112/https://www.daba.gov.lv/upload/File/DAPi_apstiprin/DL_Darmstates_pr_audz-06.pdf }}</ref> Dabas liegumā priedes ir vairāk nekā 120 gadu vecas. Priežu audze ir neizdevies mēģinājums ieaudzēt Latvijas klimatiskajiem apstākļiem neatbilstošās [[Darmštate]]s priedes.<ref>[http://www.daba.gov.lv/public/lat/iadt/dabas_liegumi/darmstates_priezu_audze/ Dabas aizsardzības pārvalde. Darmštates priežu audze]</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rigasmezi.lv/lv/atputas_iespejas/darmstates_priezu_audze/Darmstates-priezu-audze/ |title=Rīgas meži. Darmštates priežu audze |access-date={{dat|2016|05|22||bez}} |archive-date={{dat|2020|09|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200924183516/https://rigasmezi.lv/lv/atputas_iespejas/darmstates_priezu_audze/Darmstates-priezu-audze/ }}</ref>
{{clear}}

sentences:
anatomiskā uzbūve]]
'''Oža''' ir viena no sajūtām jeb [[pamatmaņas|pamatmaņām]], kuru nodrošina [[ožas receptors|ožas receptori]], kas reaģē uz gaistošu [[viela|vielu]] klātbūtni [[gaiss|gaisā]]. [[cilvēks|Cilvēkam]] un augstākajiem [[dzīvnieki]]em ožas receptori atrodas [[deguna dobums|deguna dobumā]]. Arī citi dzīvnieki, piemēram, [[kukaiņi]], sajūt [[smarža]]s, taču ķīmiskie receptori ([[hemoreceptori]]) tiem ir savādāki.

sentences:
vārtiem, 1908]]
'''Elizabete Rūta Naomi Belvila''' ({{val|en|Elizabeth Ruth Naomi Belville}}; 1854. gada 5. marts—1943. gada 7. decembris), pazīstama arī kā '''Griničas laika lēdija''', bija uzņēmēja no Londonas. Viņa, viņas māte Marija Elizabete un viņas tēvs Džons Henrijs pārdeva cilvēkiem laiku. Tas tika darīts, katru dienu iestatot Belvilas pulksteni pēc [[Griničas laiks|Griničas laika]], kā rādīja Griničas pulkstenis, un pēc tam "pārdodot" cilvēkiem laiku, ļaujot viņiem apskatīti pulksteni un pieregulēt savējo.

sentences: '''Keizerlingi''' ({{val|de|von Keyserling}} vai ''von Keyserlingk'') ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā krusta karu laikā 15. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Prūsija|Prūsijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences: '''Zālamana templis''', pazīstams kā '''Pirmais templis''', saskaņā ar [[Bībele]]s rakstiem, bija pirmais [[Jeruzalemes templis]]. Tas tika uzcelts 10. gadsimtā p.m.ē., nopostīts 586. gadā p.m.ē.

sentences: '''"Latvijas Republikas pasludināšana 1918. gada 18. novembrī"''' ir [[latvieši|latviešu]] fotogrāfa [[Vilis Rīdzenieks|Viļa Rīdzenieka]] uzņemtā [[fotogrāfija]].

sentences:
{{Commonscat|Criminals by country|Noziedznieki pēc valsts}}
[[Kategorija:Noziedznieki| ]]
[[Kategorija:Cilvēki pēc valsts| ]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Dihor de Stepa 2.jpg
|  att_nosaukums =
|     att_izmērs =
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Carnivora
|       kārta_lv = Plēsēji
|         dzimta = Mustelidae
|      dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|    apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
|          ģints = Mustela
|       ģints_lv = Sermuļi
|           suga = Mustela eversmanii
|        suga_lv = Stepes sesks
|       binomial = Mustela eversmanii <small>([[Lesson]], 1827)</small>
|      izplatība =
|    kategorijas = nē
}}
'''Stepes sesks''' (''Mustela eversmanii'') ir neliels [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') [[Plēsēji|plēsējs]]. Stepes sesku mēdz saukt arī par '''Sibīrijas sesku''',<ref name="ru">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.zooclub.ru/wild/hish/111.shtml |title=степной хорек (Mustela eversmanni), хорек степной (Putorius eversmannii), ареал вес рост окрас среда обитания враги пища корм степного хорька, поведение размножение созревание...<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20100603064558/http://www.zooclub.ru/wild/hish/111.shtml |archivedate={{dat|2010|06|03||bez}} }}</ref> bet šo nosaukumu var viegli sajaukt ar [[Sibīrijas kolonoks|Sibīrijas kolonoku]] (''Mustela sibirica''). Stepes seska tuvākie radinieki ir gan [[meža sesks]],<ref name="all">[http://www.all-about-ferrets.com/steppe-polecat.html All-About-Ferrets.com - The Steppe Polecat (Mustela eversmanii)<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref> gan Sibīrijas kolonoks, gan [[melnkāju sesks]]. Uzskata, ka [[mājas sesks]] ir cēlies no meža seska vai, iespējams, no Eiropas meža seska [[Hibrīds (bioloģija)|hibrīda]] ar stepes sesku.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.rigazoo.lv/public/29331.html |title=Meža sesks<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2010|02|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090908153353/http://rigazoo.lv/public/29331.html |archivedate={{dat|2009|09|08||bez}} }}</ref>

sentences: '''Jonizācija''' ir [[jons|jonu]] veidošanās no neitrāliem [[atoms|atomiem]] vai [[molekula|molekulām]]. Lai jonizācija varētu notikt, ir nepieciešama [[enerģija]] — tas ir [[endotermisks process]].

sentences:
{{Mēneši}}
'''Septembris''' ({{val|la|September}} — no {{val|la|septem}} — 'septiņi') ir [[gads|gada]] devītais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''silu''', '''veselo''' vai '''Miķeļa mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''šilinis'' vai ''rudens mėnuo'', bet mūsdienās — ''rugsėjis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>  Septembris ir pirmais [[rudens]] mēnesis. Septembrī ir rudens [[ekvinokcija]], kad [[diena]] izlīdzinās ar [[nakts|nakti]] un tās ir vienāda garuma. [[Latvija|Latvijā]] septembris ir pirmais skolas mēnesis.

sentences: '''Federatīva republika''' ir [[Federācija (valsts)|federācija]] ar [[Republika|republikas pārvaldes formu]]. Federatīvā republikā pastāv varas dalīšana starp federatīvajām un vietējām iestādēm, atšķirībā no [[Unitāra republika|unitāras republikas]], kur vara ir centralizēta.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Evalds fon Renne
|     vārds_orig = ''Carl Ewald von Rönne
Карл Эвальд Ренне''
|         attēls = Carl Ewald von Rönne.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1663
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = [[Tallina]], [[Zviedrija]]
({{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1716
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Grodņa]], [[Polija-Lietuva]]
({{BLR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Anna Lusija, dzimusi de Prēna
|          bērni = Kārlis fon Renne, dienējis Ventspilī
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Falco punctatus.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Aves
| klase_lv       = Putni
| kārta          = Falconiformes
| kārta_lv       = Piekūnveidīgie
| dzimta         = Falconidae
| dzimta_lv      = Piekūnu dzimta
| ģints          = falco
| ģints_lv       = Piekūni
| suga           = F. punctatus
| suga_lv        = Maurīcijas piekūns
| binomial       = Falco punctatus <small>([[Coenraad Jacob Temminck|Temminck]], 1821)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Maurīcijas piekūns''' (''Falco punctatus'') ir [[piekūnu dzimta]]s (''Falconidae'') [[plēsīgais putns|plēsīgais putns]]. Tā ir viena no 37 [[piekūni|piekūnu]] [[ģints (bioloģija)|
gints]] [[suga|sugām]]. [[Endēms|Endēma]] [[Maurīcija]]s salai, kur tas sastopams dienvidrietumu plakankalnes [[mežs|mežos]], klintīs un aizās.<ref name=ellis>Ellis, Richard (2004). No Turning Back: The Life and Death of Animal Species. New York: Harper Perennial. p. 279. {{ISBN|0-06-055804-0}}.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cīnītājs
| attēls                   = Warrior Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Warrior''
| žanrs                    = sporta filma, drāma
| režisors                 = [[Gevins O'Konors]]
| producents               =
* [[Gregs O'Konors]]
* [[Deivids Mimrans]]
* [[Džordans Šurs]]
* Gevins O'Konors
| scenārija autors         =
* [[Entonijs Tambakis]]
* [[Klifs Dorfmens]]
* Gevins O'Konors
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Niks Nolte]]
* [[Dženifere Morisone]]
* [[Frenks Grillo]]
| mūzika                   = [[Marks Ishems]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Mimran Schur Pictures]]''
* ''[[Solaris Entertainment]]''
* ''[[Filmtribe]]''
| izplatītājs              = ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|9|9||bez}}
| ilgums                   = 137 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/warrior-2011|title=Warrior|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 9, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106093319/http://bbfc.co.uk/releases/warrior-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=warrior10.htm|title=Warrior (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 9, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|23,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cīnītājs"''' ({{val|en|Warrior}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta drāma, kuras režisors, kā arī viens no scenārija autoriem un producentiem ir [[Gevins O'Konors]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Hārdijs]], [[Džoels Edžertons]], [[Niks Nolte]], [[Dženifere Morisone]] un [[Frenks Grillo]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|9|9||bez}}.

sentences:
{{cita nozīme|Rīgas pilsētas daļu|ciemu Babītes pagastā|Spilve (Babītes pagasts)}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Spilve
|attels             =
|paraksts           = Spilves pļava, [[2005. gads|2005]]. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Beķermuiža]]
[[Guberņciems]]
[[Lielā Muiža]]
[[Podrags]]
[[Rātsupe]]

sentences: — Turcijas trešā lielākā pilsēta (2,7 milj. iedz.).]] — Turcijas ceturtā lielākā pilsēta (1,5 milj. iedz.).]] — Turcijas sestā lielākā pilsēta (1,2 milj. iedz.).]]'''Lielpilsēta''' [[Turcija|Turcijā]] ({{val-tr|Büyükşehir}}) kopš [[1984]]. gada ir pilsēta, kurai saskaņā ar Turcijas [[1982]]. gada [[Turcijas konstitūcija|konstitūcijas]] 127. pantu<ref>[[Turcijas konstitūcija]]s 127. pants: „Lielākajās apdzīvotajās vietās veidojamas neatkarīgas pašpārvaldes.”</ref> izveidota [[lielpilsēta]]s pašvaldība ({{val-tr|Büyükşehir Belediyesi}}). Sākotnēji lielpilsētas pašpārvalde tika noteikta kā pirmā līmeņa pašvaldība (ilčes, jeb pagasta līmenī). Lielpilsētu un ilu (provinču) pašvaldību funkcijas nosaka Turcijas likums par pašvaldībām.<ref name="tr-vikipedi">[[:tr:Büyükşehir Belediyeleri]] - informācija turku valodas Vikipēdijā.</ref>

sentences: '''Orbitālā rezonanse''' ir situācija, kad divu vai vairāku [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] [[apriņķojuma periods|apriņķojumu periodu]] attiecība ir izsakāma ar [[vesels skaitlis|veseliem skaitļiem]]. Orbitālo rezonansi rada debess ķermeņu [[gravitācija]]s [[mijiedarbība]].

sentences:
[[Kategorija:Antiutopija]]
[[Kategorija:Literāri darbi pēc žanra]]
[[Kategorija:Romāni]]

sentences:
{{Datorspēles infokaste
|title            = Grand Theft Auto
|bilde            = GTA - Box Front.jpg
|developer        = [[DMA Desgin]], [[Tarantual Studios]]
|publisher        = [[ASC Games]], [[Take-Two Interactive Software, Inc.]]
|picture format   =
|designer         =
|series           = [[Grand Theft Auto (spēļu sērija)|Grand Theft Auto]]
|engine           =
|version          =
|released         = '''[[PC]] un [[PlayStation]]'''
 Oktobris [[1997]]
 '''[[Game Boy Colour]]'''
 1999
|genre            = [[Action]]
|modes            = Viena spēlētāja, Vairāku spēlētāju
|ratings          = [[BBFC]]: 18
 [[ESRB]]: M
 [[ESRB]]: T ([[Game Boy Color|GBC]])
 [[OFLC]]: MA15+
|platforms        = [[DOS 6.0]], [[PC]], [[PlayStation]], [[Game Boy Color]]
|media            = [[Kompaktdisks|CD-ROM]], [[kartridžs]], lejupielāde
|requirements     = 486 DX4/100Mhz [[CPU]]
 16 MB RAM
 1 MB Video RAM
|input            =
}}
'''Grand Theft Auto''' jeb '''GTA''' ir pirmā spēle Grand Theft Auto sērijā. Spēli izdeva skotu kompānija [[DMA Design]] (tagad [[Rockstar North]]) un [[ASC Games]] [[1997]]. un [[1998]]. gadā. Spēle ļauj spēlētājam iejusties noziedznieka lomā un veikt dažādus noziegumus, piemēram, aplaupīt bankas, zagt automašīnas, nogalināt cilvēkus, bēgt no policijas utt. Šī ir pirmā spēle Grand Theft Auto sērijā, kurā tagad ietilpst deviņas spēles. Spēlei arī ir izdoti divi papildinājumi - [[Grand Theft Auto London 1969]] un [[Grand Theft Auto London 1961]]. Spēli oriģināli bija domāts saukt par "Race N Chase". Spēlei tika izdots turpinājums - [[Grand Theft Auto II]]. Kopš [[2004]]. gada abas spēles - GTA I un GTA II - var ielādēt par brīvu no [[Rockstar Games]] oficiālās mājaslapas.

sentences:
[[Kategorija:Venecuēla]]
[[Kategorija:Venecuēlas kultūra]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Venecuela]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaivīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID=8/E.25-40
|ķīm_formula=Na19(Ca,Mn++)6(Ti,Nb)3(Si3O9)2(Si10O28)2Cl·2(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, brūngansārts
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.618 nε = 1.626
|pleohroisms=
|blīvums=2,76
}}__NOTOC__'''Alluaivīts''' (nosaukts Alluaiva kalna vārdā [[Kolas pussala|Kolas pussalā]]) - [[1990]]. gadā atklāts [[minerāls]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Tianhe''
| Nosaukums_orig         = 天和
| Attēls                 = Tianhe Core Module Rendering 01.png
| Attēla_izmērs          = 300px
| Att_virsraksts         = ''Tianhe'' datormodelis
| Programma              = ''[[Tiangong]]''
| KA_veids               = [[orbitālā stacija|orbitālās stacijas]] modulis
| Bāzes platforma        =
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Ķīnas nacionālā kosmosa administrācija|CNSA]], {{CHN}}
| Lielākie_izgatavotāji  =
| Starta_gads            = 2021
| Starts                 = {{dat|2021|4|29|SK}} 03:23:15 ''[[UTC]]''
| Nesējs                 = ''[[Chang Zheng 5B]]'', {{CHN}}
| Starta_vieta           = [[Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vieta|Veņčana]]
| Palaists_kopā_ar       =
| Starta_laukums         =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 22 600 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Tiangong 2]]''
| KA_nāk                 = ''[[Wentian]]''
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Zudusī pasaule
| operators =
| attēls = Land of the Lost poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, piedzīvojumu, zinātniskā fantastika
| režisors = [[Breds Silberlings]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vills Ferels]]
* [[Denijs Makbraids]]
* [[Anna Frīla]]
* [[Jorma Takone]]
| mūzika = [[Maikls Džakino]]
| oriģinālnos = ''Land of the Lost''
| studija = * ''[[Relativity Media]]''
* ''Sid & Marty Krofft Pictures''
* ''Mosaic Media Group''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2009|6|5}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|100 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|68,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1902085633/|title=Land of the Lost |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Zudusī pasaule"''' ({{val|en|Land of the Lost}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Breds Silberlings]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vills Ferels]], [[Denijs Makbraids]], [[Anna Frīla]] un [[Jorma Takone]]. Filma balstīta uz Sida un Mārtija Kroftu 1974. gada televīzijas seriāla ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Salix alba
| autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
| attēls = Salix alba - Lake Constance.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| kārta = Malpighiales
| kārta_lv = Malpīgiju rinda
| dzimta = Salicaceae
| dzimta_lv = Vītolu dzimta
| ģints = Salix
| ģints_lv = Vītoli
| suga = Salix alba
| suga_lv = Baltais vītols
| sinonīmi =
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| attēls2 = Salix alba leaves.jpg
}}'''Baltais vītols''' ({{val|la|Salix alba}}) ir [[vītolu dzimta]]s koku suga, kas plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], taču kultivācijas ceļā ir ieviesusies ārpus pamatareāla gan [[Eiropa|Eiropā]], gan citos kontinentos. Suga ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug visdažādākajās vietās kultūrainavā un [[Ūdenstilpe|ūdenstilpju]] krastos.

sentences: '''Vārdnīca''' ir [[grāmata]], kurā [[alfabēts|alfabētiskā]] secībā ir sakārtoti kādas valodas [[vārds|vārdi]] un doti to [[tulkojums]] citā [[valoda|valodā]], skaidrojums, [[izruna]] un cita informācija. Eksistē arī tādas vārdnīcas, kurās šie vārdi tajā pašā valodā ir paskaidroti, ko tie nozīmē. Šādas vārdnīcas sauc par ''skaidrojošām vārdnīcām'', savukārt, ja ir norādīti citi vārdi ar līdzīgu nozīmi, to sauc par ''[[sinonīmu vārdnīca|sinonīmu vārdnīcu]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Potamon fluviatile02.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Potamon fluviatile|Dienvideiropas saldūdens krabis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips=Crustacea
| apakštips_lv=Vēžveidīgie
| klase =Malacostraca
| klase_lv =Augstākie vēži
| apakšklase =Eumalacostraca
| apakšklase_lv =Īstie augstākie vēži
| virskārta =Eucarida
| virskārta_lv=Eikarīdi
| kārta =Decapoda
| kārta_lv =Desmitkājvēži
| apakškārta=Pleocyemata
| apakškārta_lv=Pleocimāti
| kategorijas =nē
| binomial = Pleocyemata <small>([[Burkenroad]], 1963)</small>
}}
'''Pleocimāti''' (''Pleocyemata'') ir [[desmitkājvēži|desmitkājvēžu kārtas]] (''Decapoda'') apakškārta. Balstoties uz ģenētiskajiem atklājumiem, 1963. gadā tika izveidotas 2 jaunas apakškārtas: pleocimātu apakškārta un [[zāģveida garneles|zāģveida garneļu apakškārta]] (''Dendrobranchiata''),<ref>Burkenroad, M. D. (1963). "The evolution of the Eucarida (Crustacea, Eumalacostraca), in relation to the fossil record". Tulane Studies in Geology 2 (1): 1–17.</ref> kas aizvietoja senākās apakškārtas - [[peldvēži|peldvēžus]] (''Natantia'') un [[rāpotājvēži|rāpotājvēžus]] (''Reptantia''). Pleocimātu apakškārtā ir iekļauti visi rāpotājvēži ([[krabji]], [[vēži]], [[omāri]] u.c.), [[garneles]] un [[boksergarneles]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://rmbr.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |title=A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans |access-date={{dat|2012|03|18||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110606064728/http://rmbr.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf }}</ref> Senākā apakškārtas [[fosilija]] ir [[devons|devona]] laika fosilija - ''[[Palaeopalaemon]]''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://palaeo.gly.bris.ac.uk/Palaeofiles/Fossilgroups/Decapoda/Fossilrecord.html |title=Fossil record and evolution |access-date={{dat|2012|03|18||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120229165812/http://palaeo.gly.bris.ac.uk/Palaeofiles/Fossilgroups/Decapoda/Fossilrecord.html |archivedate={{dat|2012|02|29||bez}} }}</ref>

sentences:
{{TV raidījuma infokaste
| show_name            = Sopotas Starptautiskais dziesmu festivāls
| image                =
| caption              =
| show_name_2          =
| genre                = dziesmu konkurss
| format               =
| creator              = [[Vladislavs Špīlmans]]
| developer            =
| writer               =
| director             =
| creative_director    =
| presenter            =
| starring             =
| judges               =
| voices               =
| narrated             =
| theme_music_composer =
| opentheme            =
| endtheme             =
| composer             =
| country              = [[Polija]]
| language             =
| num_seasons          =
| num_episodes         = 54 konkursi
| list_episodes        =
| executive_producer   =
| producer             =
| editor               =
| location             =
* [[Gdaņska]] (1961—1963)
* [[Sopota]] (1964—2009, 2012—)
| cinematography       =
| camera               =
| runtime              =
| company              =
* [[Telewizja Polska|TVP]] (1994—2004)
* [[TVN (Polish TV channel)|TVN]] (2005—2009, 2017—)
* ''[[Polsat]]'' (2012—2014)
| distributor          =
| channel              =
* [[Telewizja Polska|TVP]] (1994—2004)
* [[TVN (Polish TV channel)|TVN]] (2005—2009, 2017—)
* ''[[Polsat]]'' (2012—2014)
| picture_format       =
| audio_format         =
| first_run            =
| first_aired          =
* {{dat|1961|8|25|N|bez}}—{{dat|1980|8|23|N|bez}}
* '''Pirmā atgriešanās:''' {{dat|1984|8|23|N|bez}} – {{dat|2009|6|1|N|bez}}
* '''Otrā atgriešanās:''' {{dat|2012|8|24|N|bez}}
| last_aired           =
| preceded_by          =
| followed_by          = [[Intervīzijas dziesmu konkurss]] (1977—1980, 2008)
| related              =  [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]]'' (1956—pašlaik)
| website              = http://topofthetop.pl/
| website_title        = Oficiālā mājaslapa
| production_website   =
}}
'''Sopotas starptautiskais dziesmu festivāls''' ({{val|pl|Międzynarodowy Festiwal Piosenki}}), saukts arī par '''Sopotas festivālu''' ({{val|pl|Sopot Festival}}), ir ikgadējs starptautisks dziesmu konkurss, kas notiek [[Sopota|Sopotā]], [[Polija|Polijā]].<ref>[https://web.archive.org/web/20110723035647/http://www.polishculture.co.uk/index.php?option=com_content&task=view&id=334&Itemid=34, "Sopot Summer Capital"], Polish Cultures</ref> Tas ir viens no diviem lielākajiem Polijas mūzikas festivāliem (otrs ir Polijas nacionālais dziesmu festivāls [[Opole|Opolē]]) un viens no lielākajiem dziesmu konkursiem [[Eiropa|Eiropā]].

sentences: [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[Supravadītspēja|supravadītāja]]]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| klase_lv = Divdīgļlapji
| autors = Andrz.
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| rinda = Caryophyllales
| dzimta = Amaranthaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| dzimta_lv = Amarantu dzimta
| ģints = Chenopodium
| ģints_lv = Balandas
| binomial = Chenopodium
| kategorijas = nē
| att_nosaukums = [[Kvinoja]] (''Chenopodium quinua'')
| attēls = Chenopodium quinoa before flowering.jpg
}}'''Balandas''' ({{val|la|Chenopodium}}) ir [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgu]] vai [[Viengadīgi augi|viengadīgu]] augu ģints, kuras sugas sastopamas gandrīz visā pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=106630|title=Chenopodium in Flora of China @ efloras.org|website=www.efloras.org|access-date=2023-04-05}}</ref> Pēc [[APG II sistēma]]s balandas ir klasificētas [[Amarantu dzimta|amarantu dzimtā]] (''Amaranthaceae''), taču pēc dažām taksonomiskām sistēmām balandas tiek klasificētas atsevišķā dzimtā — balandu dzimtā (''Chenopodiaceae'').<ref>Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Chenopodium" . ''Encyclopædia Britannica''. Vol. 6 (11th ed.). Cambridge University Press. p. 80.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Dzīvnieki|Produkti]]
[[Kategorija:Apstrādes rūpniecība]]
[[Kategorija:Pārtika]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Ciklopentāna struktūrformulas un molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = pentametilēns
|           CAS numurs = 287-92-3
|      ķīmiskā formula = C5H10
|              molmasa = 70,1
|              blīvums = 751
|  kušanas temperatūra = −93,9 °C
| viršanas temperatūra = 49,2 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Ciklopentāns''' (C5H10) ir bezkrāsains, ūdenī nešķīstošs [[šķidrums]] ar savdabīgu smaržu. Neierobežoti jaucas ar [[etanols|etanolu]] un [[ēteris|ēteri]].<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 1105. lpp. {{ru ikona}}</ref> Ciklobutāns pieder pie [[cikloalkāni]]em. Ciklopentāns ir viegli uzliesmojošs.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
 | name                    = Augšaustrija
 | official_name           = ''Oberösterreich''
 | settlement_type         = zeme
 | image_skyline           = Hallstatt - Zentrum .JPG
 | imagesize               =
 | image_caption           = Augšaustrijas ainava
 | image_flag              = Flag_of_Tirol_and_Upper_Austria.svg
 | image_shield            = Oberoesterreich_Wappen.svg
 | shield_size             = 70px
 | capital                 = [[Linca]]
 | largest_city            =
 | official_language       =
 | spoken_language         =
 | image_map               = Oberösterreich_in_Austria.svg
 | mapsize                 =
 | map_caption             = Augšaustrijas atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name        = {{AUT}}
 | subdivision_type1       =
 | subdivision_name1       =
| parts_type = Pilsētas un apriņķi
| parts = 3+15
| p1 = [[Linca]]
| p2 = [[Šteire]]
| p3 = [[Velsa (pilsēta)|Velsa]]
| p4 = <hr />
| p5 = [[Braunavas pie Innas apriņķis]]
| p6 = [[Eferdingas apriņķis]]
| p7 = [[Feklabrukas apriņķis]]
| p8 = [[Freištatas lauku apriņķis]]
| p9 = [[Gmundenes apriņķis]]
| p10 = [[Grīskirhenes apriņķis]]
| p11 = [[Kirhdorfas pie Kremsas apriņķis]]
| p12 = [[Lincas lauku apriņķis]]
| p13 = [[Pergas apriņķis]]
| p14 = [[Rīdas Innkreisā apriņķis]]
| p15 = [[Rorbahas apriņķis]]
| p16 = [[Šerdingas apriņķis]]
| p17 = [[Šteires lauku apriņķis]]
| p18 = [[Urfāras apkaimes apriņķis]]
| p19 = [[Velsas lauku apriņķis]]
 | established_title       =
 | established_date        =
 | government_footnotes    =
 | government_type         =
 | governing_body          =
 | leader_party            =
 | leader_title            =
 | leader_name             =
 | area_footnotes          =
 | area_magnitude          =
 | area_total_km2          = 11981.92
 | area_land_km2           =
 | area_water_km2          =
 | area_water_percent      =
 | area_rank               =
 | elevation_max_m         = 2995
 | elevation_min_m         = 239
 | population_footnotes    =
 | population_total        = 1490392
 | population_as_of        = 2020
 | population_rank         =
 | population_density_km2  = auto
 | timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset              = +1
 | timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST          = +2
 | website                 = {{url|https://www.land-oberoesterreich.gv.at/}}
 | blank_name              =
 | blank_info              =
 | footnotes               =
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dohāņas ielas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = Synagogue-Budapest.jpg
| image_size            =
| caption               = Dohāņas ielas sinagoga
| map_type              = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| map_size              =
| map_label             = Dohāņas ielas sinagoga
| position              = left
| latd                  = 47.495833
| longd                 = 19.060833
| location              = {{vieta|Ungārija|Budapešta}}
| religious_affiliation = [[neologa jūdaisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neomauru stils]]
| architect             = [[Ludvigs Fersters]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1859]]. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dohāņas ielas sinagoga" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q754397"
}
</mapframe>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Alfred Tarski
| attēls =Alfred Tarski.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1901
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =14
| dz_vieta =[[Varšava]],  [[Kongresa Polija]],
 [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{POL}})
| m_gads =1983
| m_mēnesis=10
| m_diena=26
| m_vieta =[[Bērkli]], [[Kalifornija]], {{USA}}
| pilsonība ={{RUS}} / {{POL}} / {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]], kurš pārgājis [[katolisms|katolismā]]
| darba_vietas =[[Varšavas Universitāte]],
[[Varšavas Pedagoģiskais institūts]],
[[Hārvarda Universitāte]],
[[Ņujorkas Pilsētas universitāte]],
[[Padziļināto pētījumu institūts]],
[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]]
| alma_mater =[[Varšavas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]],
[[loģika]],
[[analītiskā filozofija]]
| pasniedzēji =[[Jans Lukasevičs]],
[[Staņislavs Lesņevskis]],
[[Vaclavs Serpiņskis]],
[[Tadeušs Kotarbiņskis]]
| studenti =[[Džūlija Robinsone]],
[[Ričards Montegū]],
[[Dana Skots]]
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
'''Gliese 581 d''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 6,13 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Svari (zvaigznājs)|Svaru zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Gliese 581]] vidēji 0,218 AU attālumā. Planētas orbītas ekscentricitāte ir 0,3809. 1 gads uz planētas ilgst 66,8 Zemes dienas ilgi un tā sver 8,3 reizes vairāk par Zemi, tāpēc tā tiek klasificēta kā [[Superzeme]]. Planētu atklāja 2007.gada 24.aprīlī.

sentences: '''19. februāris''' ir gada 50. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 315 (316 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''Elektrontieksme''' ir [[enerģija]], kas izdalās, brīvam [[Atoms|atomam]] vai [[molekula]]i pievienojot [[Elektrons|elektronu]] un kļūstot par negatīvi lādētu [[Jons|jonu]]. Divu vai vairāku elektronu pievienošana norisinās nevis ar enerģijas izdalīšanos, bet gan ar tās uzņemšanu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N8O8
|molmasa=296,2
|blīvums=1910
|kušanas temperatūra=276-286 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Oktogēns''' (HMX, ciklotetrametilēn-tetranitramīns, C4H8N8O8) ir spēcīga, relatīvi mazjutīga [[sprāgstviela]]. Šī viela strukturāli ir līdzīga [[heksogēns|heksogēnam]]. Oktogēns ir viena no visjaudīgākajām ķīmiskajām sprāgstvielām.

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Maničgudilo ezers
|attēls=Lake Manych-Gudilo satellite-photo.png
|paraksts=Maničgudilo ezera satelītaina
|map = Krievija#Kalmikija#Rostovas apgabals
| plat_d=46 | plat_m=19 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=42 | gar_m=52 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{RUS}}
|platība=344
|garums=
|Vid_dziļums=0,6
|Max_dziļums=
|tilpums=
|augstums_vjl=10
|izteka=[[Maniča]]
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Maničgudilo ezers''' ({{val|ru|Маныч-Гудило}}, ''Большой Маныч'', ''Гудило'') ir [[sālsezers]] [[Krievija]]s dienvidrietumos, [[Kalmikija]]s, [[Rostovas apgabals|Rostovas apgabala]] un [[Stavropoles novads|Stavropoles novada]] teritorijās. Dažkārt tiek uzskatīts par [[Proļetarskas ūdenskrātuve]]s daļu.

sentences:
{{Citas nozīmes|rakstnieku|Bērnss|Bērnss}}
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Roberts Bērnss
|     vārds_orig    = ''Robert Burns''
|         attēls    = PG 1063Burns Naysmithcrop.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1759
|     dz_mēnesis    = 1
|       dz_diena    = 25
|       dz_vieta    = [[Eloveja]], [[Ēršīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]
([[Ēra]], [[Deinvidēršīra]], [[Skotija]], {{GBR}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1796
|      m_mēnesis    = 7
|        m_diena    = 21
|        m_vieta    = [[Danfrīsa]], [[Danfrīsšīra]], [[Skotija]], [[Lielbritānijas karaliste]]
([[Danfrīsa un Geloveja]], [[Skotija]], {{GBR}})
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    = [[skoti|skots]]
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    = Robert Burns Signature.svg
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]], [[skotu valoda]]
|        periods    =
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[romantisms]]
|slavenākie darbi   = ''[[Auld Lang Syne]]'', ''[[Is There for Honest Poverty]]'', ''[[Scots Wha Hae]]''
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}
'''Roberts Bērnss''' ({{val|en|Robert Burns}}; dzimis {{dat|1759|1|25}}, miris {{dat|1796|7|21}}) bija [[Skotija|skotu]] rakstnieks un dzejnieks, viens no [[romantisms|romantisma]] aizsācējiem [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Bērnsa darbi atstājuši lielu ietekmi arī uz [[liberālisms|liberālisma]] un [[sociālisms|sociālisma]] ideoloģiju attīstību. Bērnss tiek uzskatīts par [[Skotija]]s nacionālo dzejnieku, viņš ir arī viszināmākais [[skotu valoda|skotu valodā]] rakstošais dzejnieks. Bērnss daudz rakstījis arī [[angļu valoda|angļu valodā]]. Bērnss vācis skotu tautasdziesmas, no kurām daudzas pārveidojis savos dzejoļos.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Vara(II) sulfāta kristālhidrāts
|ķīmiskā formula=CuSO4
|molmasa=159,6
|blīvums=3603
|kušanas temperatūra=sadalās pie 650 °C
|viršanas temperatūra=
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|           Vārds = Edijs Veders
|          Attēls = Eddie Vedder 2018 -2.jpg
|         Att_izm = 200px
|        Apraksts = Edijs Veders 2018. gadā
|            Fons = solists
|        Dz_vārds = Edvards Luiss Seversons III
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1964|12|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Ivenstona}}
|           Miris =
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[elektriskā ģitāra]], [[mutes harmonikas]], [[ukulele]], [[akordeons]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[mandolīna]], [[mandola]]
|           Žanrs = [[folkroks]], [[grandžmūzika]], [[alternatīvais roks]], [[smagais roks]]
|    Nodarbošanās = mūziķis, dziedātājs, dziesmu autors
|            Gadi = 1979—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''[[Universal Republic Records]]''<br />''[[Republic Records]]''
|   Darbojies_arī = ''[[Pearl Jam]]'', ''[[Glen Hansard]]'', ''[[Bad Radio]]'', ''[[Temple of the Dog]]'', ''[[Hovercraft]]'', ''[[7 Worlds Collide]]'', ''C Average''
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Edijs Veders''' ({{val|en|Eddie Vedder}}), īstajā vārdā '''Edvards Luiss Seversons III''' ({{val|en|Edward Louis Severson III}}, dzimis {{dat|1964|12|23}}), ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūziķis, dziedātājs un dziesmu autors. Vislielāko atpazīstamību ieguvis kā alternatīvā roka grupas ''[[Pearl Jam]]'' solists. Spēcīgā vokāla dēļ viņš kļuvis par [[Alternatīvais roks|alternatīvā roka]] ikonu. Žurnāls ''[[Rolling Stone]]'' ierindojis Vederu 7. vietā savā Visu laiku labāko solistu topā.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.rollingstone.com/music/pictures/rolling-stone-readers-pick-the-best-lead-singers-of-all-time-20110412/7-eddie-vedder-0979704|title=Rolling Stone Readers Pick the Greatest Lead Singers of All Time|publisher=''Rolling Stone''|accessdate=July 26, 2012}}</ref> Edijs Veders piedalās arī projektos kopā ar citiem mūziķiem. 2007. gadā viņš laida klajā savu pirmo solo albumu, kurā bija iekļauta mūzika no filmas "[[Savvaļā (filma)|Savvaļā]]" (2007).

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Diridžibile Italia
| oriģinālnosaukums    = ''Dirigibile Italia''
| attēls               = Stazione Dirigibile Italia.JPG
| paraksts             = Stacijas galvenā ēka
| karte                = Svalbāra
 |relief = jā
| paraksta_izvietojums = right
| caption              =
| valsts               = {{ITA}}
| latd=78| latm=55| lats=24| latNS=N
| longd=11| longm=55| longs=32| longEW=E
| novietojums          = [[Nīolesunna]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1997
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       = <!-- komentārs (nodošana, aizstāšana) -->
| pieder               = [[Consiglio Nazionale delle Recerche|CNR]]
| pers_vasara          = 7
| pers_ziema           = 7
| augstums             =
| vid_t                =
| vas_t                =
| ziem_t               =
| laika_zona           = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| mājaslapa            =
}}
'''Diridžibile Italia''' ({{val|it|Dirigibile Italia}}) ir [[Itālija]]s vissezonas [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref>[http://www.cnrweb.tv/a-nord-di-capo-nord/ A nord di Capo Nord]</ref> Izvietojusies [[Svalbāra]]s arhipelāga lielākās salas [[Špicbergena]]s ziemeļrietumos [[Nīolesunna]]s pētniecības pilsētiņā. Stacija pieder Itālijas [[Nacionālā pētniecības padome|Nacionālajai pētniecības padomei]] ''(Consiglio Nazionale delle Recerche)''. Nosaukta par godu itāļu aviatora un polārpētnieka [[Umberto Nobile]]s 1928. gada polārajam lidojumam ar [[dirižablis|dirižabli]] ''Italia''.

sentences:
{{Elementa infokaste
|tips=sārmu metāls
|kārtas skaitlis=3
|7. čaula=
|6. čaula=
|5. čaula=
|4. čaula=
|3. čaula=
|2. čaula=1
|1. čaula=2
|simbols=Li
|atommasa=6,941
|valences elektroni=[He]2s1
|tabulas attēls=
|attēls=
Parafīna eļļā uzglabāti litija gabaliņi
|oksidēšanas pakāpes=+1
|elektronegativitāte=0,98
|blīvums=535
|kušanas temperatūra=453,69 K (180,54 °C)
|viršanas temperatūra=1615 K (1342 °C)
}}
'''Litijs''' ir vieglākais no [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]], kas brīvā veidā [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] nav [[gāze]]. Tā simbols ir '''Li''' un kārtas numurs [[Elementu periodiskā tabula|periodiskajā tabulā]] ir 3 un tas ir vieglākais pazīstamais [[metāls]]. Tas ir [[sārmu metāls]], jo ir ķīmiski ļoti aktīvs (reaģē ar gaisa [[skābeklis|skābekli]] un [[ūdens|ūdeni]]), tāpēc brīvā veidā dabā nav sastopams. Litijs ir ķīmiski vismazāk aktīvais sārmu metāls. Dabā, savienojumu veidā litijs ir sastopams vairākos minerālos. Tāpat kā visi sārmu metāli, litijs savienojumos var būt tikai vienvērtīgs.

sentences: '''Auskari''' ir pie [[auss|ausīm]] piestiprināmas [[rotaslietas]]. Auskari parasti ir iestiprināti īpaši izdurtā auss caurumā (ir arī tā sauktie klipši, kuri turas pie auss kā [[knaģis]]). Auskarus ir valkājuši dažāda laikmeta un kultūru pārstāvji. Tiem ir arī simboliska nozīme. Tos gatavo no dažādiem materiāliem, auskari var būt no [[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[plastmasas]], [[stikls|stikla]], [[dārgakmens|dārgakmeņiem]], [[pērle|pērlēm]], [[koksne|koka]], [[kauls|kaula]] un tā tālāk. Arī to izmēri svārstās no maziem riņķīšiem līdz lieliem, izteiksmīgiem karekļiem.

sentences:
[[Kategorija:Dobeles novada pagasti]]
[[Kategorija:Dobeles rajons]]
[[Kategorija:Jelgavas apriņķis]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
s ģerbonis ar [[Pjastu dinastija]]s zīmi — balto ērgli.]]
'''Lielpolija''' ({{val|pl|Wielkopolska}}, {{val|de|Großpolen}}, {{val|la|Polonia Maior}}) ir vēsturisks [[Eiropa]]s reģions [[Polija]]s rietumdaļā [[Varta]]s un [[Noteca]]s upju baseinos. Vēsturiskā galvenā pilsēta — [[Poznaņa]], garīgais centrs — [[Gņezno]]. Nosaukums jāsaprot kā ''Vecā'' Polija, pretēji ''Jaunajai'' Polijai — [[Mazpolija]]i.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            = Aptaukošanās
| image           = Obesity-waist circumference.svg
| image_size      = 200px
| caption         = Cilvēka bez liekā svara, ar lieko svaru un tukla cilvēka salīdzinājums
| DiseasesDB      = 9099
| ICD10           = {{ICD10|E|66| |e|65}}
| ICD9            = {{ICD9|278}}
| ICDO            =
| OMIM            = 601665
| MedlinePlus     = 007297
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = aptaukosanas
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bassariscus.jpg
| att_nosaukums =[[Ziemeļamerikas kakomiclijs]] (''Bassariscus astutus'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassariscus
| ģints_lv=Kakomicliji
| binomial=Bassariscus <small>([[Coues]], 1887)</small>
| izplatība=
| kategorijas =nē
}}
'''Kakomicliji''', '''kakomičļi''', '''kakomicliju ģints''' (''Bassariscus'') ir viena no [[jenotu dzimta]]s (''Procyonidae'') ģintīm, kas apvieno 2 [[suga]]s. [[ģenētika|Ģenētiskie]] pētījumi liecina, ka kakomicliju tuvākie radinieki ir [[jenoti]].

sentences: '''Hērona formula''' palīdz aprēķināt dažādmalu [[trijstūris|trijstūra]] [[laukums|laukumu]], ja zināmas visas tā malas a, b un c:

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Kresida Kovela
|     vārds_orig = ''Cressida Cowell''
|         attēls = 10.8.17CressidaCowellByLuigiNovi1.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1966
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = [[Londona]]
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[rakstniece]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 3
|     alma_mater = [[Oksfordas Universitāte]]
|       paraksts = Cressida Cowell signature.svg
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Kresida Kovela''' ({{val|en|Cressida Cowell}}, dzimusi {{dat|1966|4|15}} [[Londona|Londonā]]) ir [[angļi|angļu]] bērnu rakstniece, pazīstama ar divām bērnu grāmatu sērijām – "[[Kā pieradināt pūķi (grāmatu sērija)|Kā pieradināt pūķi]]" un "[[Emīlija Brauna]]".

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 99
 | lv  = Deviņdesmit deviņi
}}

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 1728
 | lv  = tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi
}}
'''1728 (tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi)''' ir kārtas skaitlis starp [[1727 (skaitlis)|1727]] un [[1729 (skaitlis)|1729]]. Tas ir skaitļa [[12 (skaitlis)|12]] kubs. Tā pieraksts duodecimālajā skaitīšanas sistēmā ir 1000. [[Romiešu skaitļi|Romiešu skaitļu]] sistēmā 1728 tiek pierakstīts šādi — MDCCXXVIII , bet [[binārā skaitīšanas sistēma|binārajā skaitīšanas sistēmā]] tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi ir 110110000002, [[oktālā skaitīšanas sistēma|oktālajā skaitīšanas sistēmā]] — 33008 un [[heksadecimālā skaitīšanas sistēma|heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā]] — 6C016. Tūkstoš septiņsimti divdesmit astoņi ir pāra skaitlis.
== Skatīt arī ==
* [[1728. gads]]

sentences: '''Jaunā Danas minerālu klasifikācijas sistēma''' aizvieto 1837. gadā izstrādāto un vēlāk vairākkārt pārveidoto [[vecā Danas minerālu klasifikācijas sistēma|veco Danas minerālu klasifikācijas sistēmu]], kura vairāk nekā 150 gadus ir bijusi noteicošā [[minerāls|minerālu]] sistemātikas un klasifikācijas sistēma.

sentences: '''Nova''' (no {{val|la|[stella] nova}} — 'jauna [zvaigzne]') ir [[zvaigzne]], kuras spožums eksplozijas rezultātā pēkšņi pieaug simtiem tūkstošu reižu un pēc tam pakāpeniski samazinās līdz sākotnējam spožumam. Pēc mūsdienu priekšstatiem, nova ir [[Fizikālā dubultzvaigzne|dubultzvaigzne]] ar tuvu esošiem sistēmas komponentiem, kurā notiek [[ūdeņradis|ūdeņraža]] pārplūšana no dubultsistēmas parastās zvaigznes uz [[baltais punduris|balto punduri]], līdz tā masas spiediens pārsniedz kritisko robežu un tā apvalkā notiek [[Kodolsintēze|kodoltermisks sprādziens]]. Pašu balto punduri šis sprādziens maz ietekmē, jo tiek nomests tikai iegūtais ūdeņraža apvalks un process var atsākties no jauna, tādēļ novas, atšķirībā no [[pārnova|pārnovām]], var sprāgt daudzkārtīgi.<ref name="Plait">Philip Plait. ''Death from the Skies!'' ISBN 978-0670019977</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Viss noritēja labi
| operators =
| attēls = Everything Went Fine poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Fransuā Ozons]]
| producents =
| scenārijs = Fransuā Ozons
| aktieri = * [[Sofija Marso]]
* [[Andrē Dusoljē]]
* [[Žeraldīne Paijā]]
* [[Šārlota Remplinga]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Tout s'est bien passé''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2021|7|7|[[2021. gada Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Viss noritēja labi"''' ({{Val|fr|Tout s'est bien passé}}) ir 2021. gada [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Fransuā Ozons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sofija Marso]], [[Andrē Dusoljē]], [[Žeraldīne Paijā]] un [[Šārlota Remplinga]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = el Kindī
|     vārds_orig = {{ara|الكندي}}
|         attēls = Al-Kindi Portrait.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[801. gads|801]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Kūfa]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|      m_dat_alt = [[873. gads|873]]. gadā (aptuveni 72 gadu vecumā)
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Bagdāde]], [[Abāsīdu kalifāts]] {{nobr|(tagad {{IRQ}})}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{flagicon image|Abbasid banner.svg}} [[Abāsīdu kalifāts]]
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[filozofija]], [[matemātika]], [[astronomija]], [[islāma teoloģija]], [[loģika]], [[ētika]], [[fizika]], [[ķīmija]], [[psiholoģija]], [[mūzikas teorija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls =
|        attēls = Almandinas.jpg
|    att_izmērs = 300px
|  att_paraksts = Almandīns
|         klase = [[Silikātu minerāls]]
|     ŠtruncaID = 09.AD.25
|   ķīm_formula = Fe3Al2(SiO4)3
|     singonija =
|         krāsa = sarkanīgi oranžs līdz sarkans
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība =
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = mērīts: 4,318; aprēķināts: 4,313<ref name="datu lapa">''Almandine'', in: John W. Anthony, Richard A. Bideaux, Kenneth W. Bladh, Monte C. Nichols (Hrsg.): ''Handbook of Mineralogy, Mineralogical Society of America'', 2001 ([http://www.handbookofmineralogy.org/pdfs/almandine.pdf PDF 69,2 kB]), {{en ikona}}</ref>
}}
'''Almandīns''' (dažreiz nepareiz saukts par almandītu), ir [[granātu]] grupai piederošs [[minerāls]]. Šādu nosaukumu šim [[Minerāls|minerālam]] ir devis [[Plīnijs Vecākais]], un šis [[minerāls]] tika atrasts [[Alabandā]], [[Karijas]] pilsētā, mūsdienās šī vieta atrodas [[Turcija]]s teritorijā, [[Ajdinas ils|Ajdinas ila]] administratīvajā teritorijā. Almandīns ir dzelzs alumīnija [[granāts]], kas ir tumši sarkanīgi violetā krāsā. Bieži vien šo minerālu apstrādā izliektas virsmas formā vai arī slīpē pilnībā, un pēc tam šī rota atgādina ugunssarkanu dārgakmeni, kas līdzinās karbunkulam. Vērojot šo minerālu [[spektroskops|spektroskopā]] ļoti stiprā gaismā, var pamanīt trīs raksturīgas [[absorbcijas joslas]]. Labi saredzama [[Daudzskaldnis|daudzskaldnība]]. Almandīns kristalizējas [[kubiskā singonija|kubiskajā singonijā]].<ref name="Paper 1">Geiger C., Armbruster Th., Lager G., Jiang K., Lottermoser W., and Amthauer G. (1992). </ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Godfrijs Herolds Hārdijs
| vārds_orig = G. H. Hardy
| attēls = Ghhardy@72.jpg
| att_izmērs = 230px
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 2
| dz_diena = 7
| dz_vieta = Kranlī (''Cranleigh''), [[Sari (Anglija)|Sari]], {{GBR}}
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 1
| m_vieta = [[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība = [[angļi|anglis]]
| darba_vietas = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]]
| zinātniskie_vadītāji = [[A. E. H. Lovs]]
 [[E. T. Vitakers]]
|doktoranti= [[Mērija Kartvraita]]
 [[I. Dž. Guds]]
 [[Edvards Linfuts]]
 [[Sirils Ofords]]
 [[Harijs Pits]]
 [[Ričards Rado]]

[[Šrīnivāsa Rāmānudžans]]

[[Roberts Aleksanders Rankins|Roberts Rankins]]

[[Donalds K. Spensers|Donalds Spensers]]
 [[E. M. Vraits]]
| sasniegumi = [[skaitļu teorija]]
 [[matemātiskā analīze]]
 [[Hārdija-Veinberga princips]]
 [[Pirmā Hārdija-Litlvuda hipotēze]]
 [[Otrā Hārdija-Litlvuda hipotēze]]
 [[Hārdija telpa]]
 [[Hārdija nevienādība]]
| apbalvojumi = [[Karaliskās sabiedrības biedrs]] (Fellow of the Royal Society)
 [[Smita balva]] (1901)
 [[Karaliskā medaļa]] (1920)
 [[De Morgana medaļa]] (1929)
 [[Čauveneta balva]] (Chauvenet Prize) (1932)
 [[Silvestera medaļa]] (1940)
 [[Koplija medaļa]] (1947)
}}

sentences:
{{Lidmašīnas informācija
  |nosaukums = IL-2
  |tips = [[Triecienlidmašīna]]
  |ražotājs = Iļjušin
  |attēls = Image:Il2 sturmovik.jpg
  |paraksts = <!--Attēla paraksts; ja nav aprakstošs ir jāatsāj tukšs-->
  |konstruktors = Sergejs Iļjušins
  |pirmais lidojums = 1939. gada 2. oktobris
  |nodošana = <!--Datums kad lidmašīna iestasies/iestājās militārajā/civilājā dienestā -->
  |pēdējais lidojums =
  |stāvoklis = <!--Stāvoklis, vizbiežāk ir lieks; izmantojiet taupīgi-->
  |lietotājs = <!--Ierakstiet tikai vienu, un nelietojiet mazos karogus-->
  |pārējie lietotāji = <!--Līdz trim papildlietotājiem; Atdaliet ar <br/>-->
  |izgatavots = 1941-1945
  |kopskaits = 36 183
  |programmas izmaksa = <!--Ražošanas/Izstrādāšanas programmas izmaksas-->
  |cena =
  |bāzes modelis =
  |varianti =
}}
'''IL-2''' bija [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[triecienlidmašīna]], kuru ražoja [[Padomju Savienība|Padomju Savienībā]]. Ja pieskaita IL-2 pēcteci — lidmašīnu IL-10, kopā tika izgatavotas 42 330 lidmašīnas, kas ir vairāk, nekā jebkura cita militārā lidmašīna.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://combatavia.info/index4il2.html|title=Тяжёлый штурмовик ОКБ им. Ильюшина Ил-2, описание, тактико-технические характеристики, вооружение, модификации боевого самолёта Ил-2|publisher=Всё о военной авиации России|accessdate=2007-12-03|quote=По «тиражу» самолёт Ил-2 не имел себе равных. Заводы построили более 36 тыс. машин этого типа|archiveurl=https://www.webcitation.org/65IMdvaMp?url=http://combatavia.info/index4il2.html|archivedate=2012-02-08}}</ref> IL-2 tika plaši izmantota cīņās ar tankiem. IL-2 bija laba aizsardzība pret apšaudi no zemes, jo lidmašīnas motors, lidotāja kabīne un degvielas tvertnes bija aizsargātas ar bruņām. Viegli sašaujama bija tikai astes daļa ar [[fizelāža|fizelāžu]]. Tomēr lidmašīna bija diezgan neaizsargāta pret [[iznīcinātājs|iznīcinātājiem]]. No 1941. līdz 1945. gadam tika zaudētas 10 762 IL-2 lidmašīnas.

sentences:
{{Vērtīgs raksts}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Sea otter cropped.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Enhydra
|      ģints_lv = Kalāni
|       ģints_r = Kalāns
|          suga = Enhydra lutris
|       suga_lv = Kalāns
|      binomial = Enhydra lutris <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|     izplatība =
{{legend|#00FF00|Aļaskas kalāna teritorija}}
{{legend|#FF69B4|Āzijas kalāna teritorija}}
{{legend|yellow|Kalifornijas kalāna teritorija}}
{{legend|#FF1493|Ar sārto līniju iezīmēta agrākā dzīves teritorija}}
|    iedalījums = Kalānus iedala 3 pasugās:
* Aļaskas kalāns (''E. l. kenyoni'')
* Āzijas kalāns (''E. l. lutris'')
* Kalifornijas kalāns (''E. l. nereis'')
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Lejupslīde'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/Recession |title= Akadēmiskā terminu datubāze — Recession |publisher= LZA Terminoloģijas komisija |accessdate=2021. gada 22. februārī}}</ref> jeb '''recesija''' (no {{val|la|recessio}} — ‘iešana atpakaļ’) ir daļa no [[ekonomiskais cikls|ekonomiskā cikla]], kurai raksturīgs regresīvu [[saimniecība|saimniecisko]] procesu kopums. Tas ilgst vairākus mēnešus pēc kārtas. Lejupslīdes laikā vērojams [[vērtspapīrs|vērtspapīru]] kursu kritums, samazinās vai apstājās [[iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] (IKP) pieaugums, saasinās [[bezdarbs|bezdarba]] problēma. Lejupslīde var izraisīt [[ekonomiskā krīze|ekonomisko krīzi]].

sentences: '''19. novembris''' ir gada 323. diena (324. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 42 dienas.

sentences:
'''Kopējais pieprasījums''' ir preču un pakalpojumu apjoms (nacionālās ražošanas reālais apjoms), kuru mājsaimniecības, uzņēmumi, valdība un ārzemnieki ir gatavi pirkt pie jebkura iespējamā cenu līmeņa.
Koppieprasījums dažkārt tiek raksturots kā modelis, kas atklāj cēloņsakarību starp nacionālās ražošanas un pakalpojumu apjomu un cenu vidēji svērto līmeni: jo zemākas ir cenas, jo lielāks koppieprasījums, t. i., tā preču masa, kas tiek tautsaimniecībā pieprasīta un arī saražota.<ref>Libermanis G. Makroekonomika.- Rīga, Kamene, 2006.g.,186.lpp</ref>

sentences: '''14. maijs''' ir gada 134. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (135. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 231 diena.

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = Stounvolas nemieri
| partof           = [[Geju un lesbiešu atbrīvošanas kustība]]s
| image            = [[File:The Plaque at Stonewall Inn.jpg|230px|]]
| caption          = Piemiņas plāksne nemieru piemiņai
| date             = 1969. gada 28. jūnijs-3. jūlijs
| place            = [[Stonewall Inn]] bārs, [[Manhatana]]
| coordinates      = {{Coord|40.7338|N|74.0021|W|type:event_region:US-NY|display=title,inline}}
| causes           =
| goals            = [[Geju atbrīvošana]] un [[LGBT tiesības ASV]]
| methods          = [[Nemieri]], [[ielu protesti]]
| status           =
| result           =
| side1            = [[Ņujorkas policijas departaments]]
| side2            = [[Stonewall Inn]] bāra saimnieki un [[LGBT kustība]]
| side3            =
| leadfigures1     = Čārlzs Smits
| leadfigures2     = Kreigs Rodvels
| leadfigures3     =
| howmany1         = '''1.dienā''':10 policijas virsnieki (bārā)
'''2.dienā''':Vairāki policijas iecirkņi
| howmany2         = '''1.dienā''':500-600 atbalstītāju uz ielas
'''2.dienā''':~1000 atbalstītāju uz ielas un bārā
| howmany3         =
| casualties1      =
| casualties2      =
| casualties3      =
| fatalities       =
| injuries         = 4
| arrests          =
| detentions       = 18
| charged          =
| fined            =
| casualties_label =
| notes            =
| sidebox          =
}}
'''Stounvolas nemieri''' bija impulsīvu, vardarbīgu, [[gejs|geju]] rīkotu [[Protests|protestu]] sērija pret policijas reidu Stounvolas bārā [[Manhatana|Manhatanā]], [[Ņujorka|Ņujorkā]], kuri sākās 1969. gada 28. jūnija agrā rītā. To daudz kur uzskata par galveno notikumu, kas noveda pie geju kustības izveides un mūsdienu cīņas par [[LGBT tiesības ASV|LGBT tiesībām ASV]].<ref name=diversity>{{Tīmekļa atsauce |author=National Park Service|title=Workforce Diversity: The Stonewall Inn, National Historic Landmark National Register Number: 99000562 | url=http://www.nps.gov/diversity/stonewall.htm| publisher=US Department of Interior|year=2008 |accessdate=2013. gada 21. janvāris}} {{en ikona}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.northjersey.com/news/2012_Presidential_Election/Obama_inaugural_speech_references_Stonewall_riots.html|title=Obama inaugural speech references Stonewall gay-rights riots|publisher=North Jersey Media Group Inc|date=January 21, 2013|accessdate=2013. gada 21. janvāris|archive-date=2013. gada 30. Maijs|archive-url=https://web.archive.org/web/20130530065722/http://www.northjersey.com/news/2012_Presidential_Election/Obama_inaugural_speech_references_Stonewall_riots.html}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija azīda struktūrformula
|       citi nosaukumi =
|      ķīmiskā formula = NaN3
|              molmasa = 65,01
|              blīvums = 1850
|  kušanas temperatūra = 275 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = -
|        šķīdība ūdenī = 41,7g/100ml (17 °C)
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Penelopa
| attēls                   = Penelope Poster 2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Penelope''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, fantāzija
| režisors                 = [[Marks Palanskis]]
| producents               =
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Skots Šteindorfs]]
* [[Dilans Rasels]]
* [[Dženifere Simpsone]]
| scenārija autors         = [[Leslija Kavenija]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kristīna Riči]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Ketrīna O'Hāra]]
* [[Pīters Dinklidžs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Ričards E. Grants]]
| mūzika                   = [[Džobijs Talbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Stone Village Pictures]]''
* ''[[Type A Films]]''
* ''[[Grosvenor Park Productions]]''
* ''[[Tatira Active Film]]''
* ''[[Zephyr Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Momentum Pictures]]''
* ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|8|Toronto kinofestivāls|2008|2|1|Apvienotā Karaliste|2008|2|29|ASV|}}
| ilgums                   = 87 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/penelope-2006|title=Penelope|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 1, 2019|archive-date={{dat|2020|10|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201025112431/https://www.bbfc.co.uk/releases/penelope-2006}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|21,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=penelope.htm|title=Penelope (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Penelopa"''' ({{val|en|Penelope}}) ir 2006. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Marks Palanskis]]. Galvenās lomas atveido [[Kristīna Riči]], [[Džeimss Makevojs]], [[Ketrīna O'Hāra]], [[Pīters Dinklidžs]], [[Rīza Viterspūna]] un [[Ričards E. Grants]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|8||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| official_name = ''Kemi''
| area_total_km2 = 747.28
| subdivision_name2 =
| population_total = 20991
| pushpin_map = Somija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Somija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Lapzeme]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +2
| utc_offset_DST = +3
| population_as_of = 2019
| name = Kemi
| elevation_m =
| latd = 65
| established_date = ap [[1869]]. gadu
| established_title = Dibināta
| image_shield = Kemi.vaakuna.svg
| image_skyline = Montage of Kemi 03.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 44
| motto =
| lats = 10
| longEW = E
| longd = 24
| longm = 33
| longs = 49
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|http://www.kemi.fi/}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''Nivjērs''' var būt:

sentences: '''Naudas atmazgāšana''' jeb '''noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija''' ir process, kurā tiek noslēpta nelegāli iegūtu līdzekļu izcelsme, radot iespaidu, ka tie ir iegūti likumīgā veidā. Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija saskaņā ar Latvijas Republikas normatīvajiem aktiem ir darbības, kas veiktas ar noziedzīgi iegūtu mantu ar mērķi radīt trešajām personām maldīgu priekšstatu par mantas izcelsmi. Lai radītu iespaidu par līdzekļu likumisko izcelsmi, tiek izmantota finanšu sistēma, veicot šķietami ikdienišķus darījumus.<ref name="definīcija">{{tīmekļa atsauce |title=Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana |url=https://www.fid.gov.lv/lv/darbibas-jomas/noziedzigi-iegutu-lidzeklu-legalizacijas-noversana |accessdate=22.03.2023.}}</ref>

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{Slimības infokaste
| name            =
| image           = Broken fixed arm.jpg
| alt             =
| caption         = Kaula lūzums un atbilstošie rentgena attēli
| specialitāte    = [[osteoloģija]] ([[traumatoloģija]])
| simptomi        =
| ilgums          = <!--- slimošanas ilgums --->
| cēloņi          =
| riski           = <!--- riska faktori --->
| diagnoze        = [[radioloģija|rentgenizmeklēšana]]
| DiseasesDB      = 4939
| ICD10           = T 14.2
| ICD9            = 829
| ICDO            =
| OMIM            =
| MedlinePlus     = 000001
| MeSH            =
| GeneReviewsNBK  =
| GeneReviewsName =
| PME             = luzums
}}

sentences: '''Dāvida zvaigzne''' mūsdienās ir galvenokārt [[ebreji|ebreju]] un [[jūdaisms|jūdaisma]] [[simbols]], kas sastāv no diviem [[Trijstūris|trijstūriem]], kuri kopā veido sešstaru zvaigzni. Tas ir attēlots uz [[sinagoga|sinagogām]], ebreju [[Kapsēta|kapavietām]], [[Izraēlas karogs|Izraēlas karoga]]. Par dažu ebreju kopienu oficiālo zīmi un vispārīgu jūdaisma simbolu simbols sāka kļūt no 14. gadsimta,<ref name=":0">{{Ziņu atsauce|url=https://www.ynetnews.com/articles/0,7340,L-3709939,00.html|title=Magen David: From mystical talisman to Zionist symbol|work=Ynetnews|access-date=2022-07-31|date=2009-05-03|last=Ronen|first=Moshe|language=en}}</ref> 19. gadsimtā tas kļuva populārs visā Austrumeiropā un 1897. gadā tika apstiprināts Pirmajā cionistu kongresā.<ref name=":0" />

sentences:
[[File:Vector addition ans scaling.png|200px|thumb|right|Vektoru saskaitīšana (augšā) un vektoru skalārais reizinājums (apakšā)]]
'''Vektoru telpa''', arī '''lineāra telpa''', ir parastās [[dimensija|trīsdimensiju]] telpas vispārinājums. Vektoru telpa ir jebkuru divu [[vektors|vektoru]] kopa, kam ir definētas [[saskaitīšana]]s un [[reizināšana]]s darbības ar [[skaitlis|skaitli]] jeb skalāru lielumu. Vektoru telpai ir arī dažādi speciālgadījumi: [[Banaha telpa]], [[Eiklīda telpa]], [[Hilberta telpa]]. Vektoru telpas pēta [[lineārā algebra|lineārajā algebrā]].

sentences: Ir pieejamas divas dziedātājas [[Madonna (mūziķe)|Madonnas]] diskogrāfijas lapas.

sentences:
(1672)]]
'''Sibīrijas haniste''' ({{val|tt|Себер ханлыгы, Seber xanlığı}}) jeb '''Sibīrijas jurta''' ({{val|tt|Себер йорты, Seber yortı}}) bija pēc [[Zelta Orda]]s sabrukuma radusies feodāla [[Tjurki|tjurku]] valsts, kas no 1468. līdz 1607. gadam pastāvēja [[Oba]]s un [[Irtiša]]s upju baseinā starp [[Urāli]]em rietumos un [[Jeņiseja]]s upi austrumos.

sentences:
{{cita nozīme|augu ģinti|augļiem|ķirbis}}
{{BioTakso infokaste
|          platums = 26em
|        nosaukums = Ķirbji
|         binomial = Cucurbita
|           attēls = Cucurbita 2011 G1.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = Ķirbju augļi ir dažādas formas un krāsas
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Cucurbitales
|         rinda_lv = Ķirbju rinda
|           dzimta = Cucurbitaceae
|        dzimta_lv = Ķirbju dzimta
|            ģints = Cucurbita
|         ģints_lv = Ķirbji
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Dzirne
|     vārds_orig =
|         attēls = Jānis Dzirne.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums = Maskavas universitātes ķirurģijas profesors J. Dzirne (1913)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1861
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 11
|       dz_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|      m_dat_alt = pēc 1938. gada
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Beiruta]]? (tagad {{flag|Libāna}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = [[Krišjānis Dzirne]], Jūlija Dzirne
|          brāļi = Maksis Frīdrihs Oto, Hermanis, Frīdrihs, Ēvalds
|          māsas = Marija Vilhelmīne Amālija Kapele<ref>[https://www.geni.com/people/Johannes-Karl-Dsirne/6000000007658807037 geni.com]</ref>
|   dzīvesbiedrs = Klāra Dzirne
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Vītauta Dižā Universitāte]], [[Maskavas universitāte]], [[Latvijas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|        zinātne = [[medicīna]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = starptautiskas publikācijas ķirurģijas un uroloģijas jomās, <br />[[Etiopija|Abesīnijas]] medicīnas ģenerālinspektors
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eastern Grey Squirrel in St James's Park, London - Nov 2006 edit.jpg
| att_nosaukums = [[Pelēkā vāvere]] (''Sciurus carolinensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Sciuromorpha
| apakškārta_lv = Vāverveidīgie
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveres
|      binomial = Sciuridae <small>([[Fischer de Waldheim]], 1817)</small>
}}
'''Vāveres, vāveru dzimta''' (''Sciuridae'') ir viena no [[grauzēji|grauzēju kārtas]] (''Rodentia'') dzimtām, kas pieder [[vāverveidīgie|vāverveidīgo]] (''Sciuromorpha'') apakškārtai. Pie vāveru dzimtas pieder gan kokos dzīvojošas vāveres, gan uz zemes dzīvojošas vāveres, gan [[lidvāvere]]s, gan [[burunduki]], gan [[murkšķis|murkšķi]]. [[pasaule|Pasaulē]] šobrīd dzīvo 278 vāveru [[suga]]s, kas pieder 51 [[Ģints (bioloģija)|ģintij]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Sciuridae/16456/2006.05.13 |title=Sciuridae<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2009|04|12||bez}} |archive-date={{dat|2011|06|29||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20110629185415/http://tolweb.org/Sciuridae/16456/2006.05.13 }}</ref> un 5 apakšdzimtām. Visatpazīstamākās ir [[Eirāzijas vāvere]]s (''Sciurus vulgaris''), [[Pelēkā vāvere|pelēkās vāveres]] (''Sciurus carolinensis'') un [[Amerikas lidvāvere]]s (''Glacomys volans'').

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =  Norvēģijas personifikācija (1914)
| tauta = Norvēģi
''Nordmenn''
| skaits = ap 10 miljoniem
| vieta = {{Norvēģija}}
{{ASV}}
{{Kanāda}} u.c.
| valoda = [[norvēģu valoda]]
| reliģija = lielākoties [[luterānisms]]
| grupas =
| radi = [[angļi]], [[vācieši]], [[franči]], [[skoti]], [[nīderlandieši]], [[zviedri]], [[dāņi]], [[flāmi]], [[islandieši]]
| flag =
| flag_caption = Norvēģi pasaulē
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Rabindranats Tagore
|         vārds_orig = রবীন্দ্রনাথ ঠাকুর
|             attēls = Rabindranath Tagore in 1909.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Rabindranats Tagore ap 1915. gadu Kalkutā
|            dz_gads = 1861
|         dz_mēnesis = 5
|           dz_diena = 7
|           dz_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 7
|            m_vieta = {{vieta|Britu Indija|Kalkuta}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = bengālis
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[dzejnieks]], [[dramaturgs]], [[rakstnieks]], [[komponists]]
| rakstīšanas valoda = [[bengāļu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = 1913. gadā [[Nobela prēmija literatūrā]]
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Lapu kāposti''' ir vairākās [[dārza kāposts|dārza kāpostu]] šķirnes. Lapu kāpostam ir zaļas vai purpursarkanas krāsas lapas, bet atšķirībā no [[galviņkāposti]]em, centrālās lapas neveido galvu. Lapu kāposti tiek uzskatīti par radnieciski tuvākiem savvaļas kāpostiem nekā lielākā daļa citu šķirņu.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = ''Aula Palatina''
| infobox_width         =
| image                 = Trier_-_Aula_Palatina.JPG
| image_size            =
| pushpin_map           = Reinzeme-Pfalca#Vācija#Eiropa
| relief                = yes
| map_label             = ''Aula Palatina''
| position              = left
| latd                  = 49.7533
| longd                 = 6.6433
| location            = {{vieta|Vācija|Reinzeme-Pfalca|Trīre}}
| religious_affiliation = [[Reinzemes Evaņģēliskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    = [[romiešu arhitektūra]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 300. gads/310. gads
| length                = 67 m
| width                 = 26,05 m
| width_nave            =
| height_max            = 33 m
| materials             =
| embedded             = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, iii, iv, vi
|        designation1_date = 1986. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/367 367]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{vieta|Vācija}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 7,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}
<mapframe text="Aula Palatina" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q686773"
}
</mapframe>
'''''Aula Palatina''''' jeb '''Konstantīna bazilika''' ({{val|de|Konstantinbasilika}}) ir [[Senā Roma|romiešu]] 4. gadsimta sākumā uzcelta [[bazilika]] un agrīnā kristiešu baznīca, tolaik ''Augusta Treverorum'', mūsdienās [[Trīre]]s pilsētā [[Vācija]]s [[Reinzeme-Pfalca|Reinzemes-Pfalcas]] federālajā zemē. Bazilika līdz ar vairākiem citiem kultūras pieminekļiem 1986. gadā tika iekļauta [[UNESCO Pasaules mantojums|UNESCO Pasaules mantojuma]] sarakstā kā objekts "Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē".

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Jānis Aleksandrs Freijs
|              attēls = Jānis Aleksandrs Freijs.jpg
|          att_izmērs = 160px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1863
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 29
|            dz_vieta = Sudinči, [[Šauļu apriņķis]], [[Kauņas guberņa]] (tagad {{LTU}})
|              m_gads = 1950
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 24
|             m_vieta = [[Piltene]], [[Latvijas PSR]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Jānis Aleksandrs Freijs''' (1863—1950) bija [[latvieši|latviešu]] [[baptists|baptistu]] draudžu sabiedriskais darbinieks. Latvijas baptistu Garīgā semināra direktors.

sentences:
.]]
'''[[Dzīvsudrabs|Dzīvsudraba]] klātbūtne [[Zivis|zivīs]]''' rada bažas par veselību cilvēkiem, kuri tās ēd, īpaši sievietēm, kuras plāno, vai ir iestājušās [[Grūtniecība|grūtniecībā]], ir barojošas mātēs vai ir mazi bērni. Zivis un [[vēžveidīgie]] bieži vien savos ķermeņos koncentrē dzīvsudrabu metildzīvsudraba veidā, ko uzskata par ļoti toksisku dzīvsudraba [[Organiskās vielas|organisko savienojumu]]. Ir zināms, ka elements bioakumulējas cilvēkos, tāpēc bioakumulācija jūras veltēs tiek pārnesta uz cilvēku populācijām, kur var izraisīt saindēšanos ar dzīvsudrabu. Dzīvsudrabs ir bīstams gan dabiskajām [[Ekosistēma|ekosistēmām]], gan cilvēkiem, jo tas ir [[Metāli|metāls]], par kuru zināms, ka tas ir ļoti [[Toksiskums|toksisks]], jo īpaši tāpēc, ka tā [[Neirotoksiskums|neirotoksiskā]] iedarbība spēj bojāt [[Centrālā nervu sistēma|centrālo nervu sistēmu]].<ref name="park">{{Publikācijas atsauce|last=Park|first=K. S.|last2=Seo|first2=Y.-C.|last3=Lee|first3=S.J.|last4=Lee|first4=J.H.|year=2008|title=Emission and Speciation of Mercury from various Combustion Sources|journal=Powder Technology|volume=180|issue=1–2|pages=151–156|doi=10.1016/j.powtec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allaktīts
|attēls=
|klase=[[Fosfātu minerāls]]
|ŠtruncaID=7/B.15-50
|ķīm_formula=Mn7(AsO4)2(OH)8
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Tumši līdz gaiši purpursarkans, brūni sarkans, zaļganbrūns
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=Laba (?)
|lūzums=
|cietība=4,5
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.755 nβ = 1.772 nγ = 1.774
|pleohroisms=Izteikts
|blīvums=3,83
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-oktāna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3(CH2)6CH3
|molmasa=100,21
|blīvums=702,5
|kušanas temperatūra=−56,8 °C
|viršanas temperatūra=125,67 °C
}}
'''Oktāns''' (CH3(CH2)6CH3) pieder pie piesātinātajiem [[ogļūdeņraži]]em - [[alkāni]]em. Oktāns [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir samērā viegls, bezkrāsains šķidrums ar specifisku smaržu. Lieto kā inertu, nepolāru šķīdinātāju. Iegūst no [[nafta]]s. Ietilpst sintētiskā benzīna sastāvā. Oktānam ir 18 struktūr[[izomēri]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Remantadīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = rimantadīns, flumadīns,
meradans, rofluāls,
(RS)-1-(1-adamantil)etānamīns
|           CAS numurs = 13392-28-4
1501-84-4 (hidrohlorīdam)
|      ķīmiskā formula = C12H21N
|              molmasa = 179,302
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 373—375 °C (hidrohlorīda racemātam)
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Remantadīns''' (''Remantadinum'') jeb '''rimantadīns''' ir [[gripa|pretgripas]] un [[ērču encefalīts|pretencefalīta]] preparāts, kas pieder pie [[adamantāns|adamantāna]] atvasinājumiem. Remantadīns ir balta, rūgta kristāliska viela, kas labi šķīst spirtā, bet slikti — ūdenī. Remantadīnam ir divi [[optiskie izomēri]]. Parasti lieto hidrohlorīda veidā. Atsaucoties uz ASV infekcijas slimību centra CDC (''Centers for Disease Control and Prevention'') datiem, 100% sezonālās gripas (H3N2), kā arī 2009. gada pandēmiskās gripas vīrusi ir izturīgi pret remantadīnu, tādēļ to vairs nenozīmē gripas ārstēšanā.<ref>Antiviral Agents for the Treatment and Chemoprophylaxis of Influenza: Recommendations of the Advisory Committee on Immunization Practices (ACIP)http://www.cdc.gov/mmwr/preview/mmwrhtml/rr6001a1.htm</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Tonija Morisone
|         vārds_orig = ''Toni Morrison''
|             attēls = Toni Morrison 2008-2.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Tonija Morisone 2008. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1931
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 18
|           dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Lorēna|2s=Ohaio (štats)|3s=Lorēna (pilsēta)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2019
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 5
|            m_vieta = [[Ņujorka]], {{USA}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{USA}}
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts = Toni Morrison (signature).svg
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Rakstniece
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri = Afroamerikāņu literatūra
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Beloved'', ''Song of Solomon'', ''The Bluest Eye''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1993)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Tonija Morisone''' ({{val|en|Toni Morrison}}; dzimusi '''Hloja Entonija Voforda''' (''Chloe Anthony Wofford'') {{dat|1931|2|18}}, mirusi {{dat|2019|8|5}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] rakstniece, redaktore un profesore.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Braindead''
| operators =
| attēls = Dead Alive (1993).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = zombiju filma, komēdija
| režisors = [[Pīters Džeksons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Tims Balme]]
* [[Diāna Penjalvera]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Braindead''
| studija = ''WingNut Films''
''Avalon Studios Limited''
''The New Zealand Film Commission''
| montāža =
| izplatītājs = ''Trimark Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|8|13|Jaunzēlande|1993|2|12|ASV}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{NZL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|242,6 tūkstoši}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dead-Alive#tab=summary|title=Dead Alive (1993) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|7|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Braindead''''' (Ziemeļamerikā pazīstama kā '''''Dead Alive''''') ir 1992. gada [[Jaunzēlande]]s [[Zombijs|zombiju]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Pīters Džeksons]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Tims Balme]] un [[Diāna Penjalvera]].

sentences: '''17. maijs''' ir gada 137. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (138. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 228 dienas.

sentences: '''Jaunā pasaule''' ir termins, kuru sāka izmantot [[Amerika]]s, [[Austrālija (kontinents)|Austrālijas]] un [[Okeānija]]s (vēlāk arī [[Antarktīda]]s) dēvēšanai [[Lielie ģeogrāfiskie atklājumi|Lielo ģeogrāfisko atklājumu]] laikā,<ref>{{cite journal|last1=Sobecki|first1=Sebastian|title=New World Discovery|journal=Oxford Handbooks Online|date=2015|doi=10.1093/oxfordhb/9780199935338.001.0001|url=http://www.oxfordhandbooks.com/view/10.1093/oxfordhb/9780199935338.001.0001/oxfordhb-9780199935338-e-141|accessdate=2 June 2016}} {{en ikona}}</ref> jo [[Vecā pasaule|Vecās pasaules]] iedzīvotāji šajās zemēs sastapās ar daudzām jaunām un nepazīstamām lietām: sveša daba, nepazīstamas dzīvnieku sugas, jauni [[kultūraugi]], citādāki cilvēki, jaunas [[zelts|zelta]] un citu [[dārgmetāls|dārgmetālu]] raktuves.

sentences: '''Auga kalluss ''' ir amorfi [[Augi|auga]] audi, kuri rodas, neorganizēti vairojoties augu šūnām.<ref>Springer Verlag, "Plant Propagation" by Tissue Culture. 2008. </ref> Kalluss tiek definēts arī kā nediferencēto ([[pamataudi|pamataudu]]) šūnu masa. Kalluss var veidoties ievainojuma vietā, kā arī ''in vitro'' kultūrā, dediferencējoties un daloties auga eksplanta šūnām. Kalluss labāk veidojas aktīvās augšanas periodā. Pēc morfoloģiskām īpašībām izšķir blīvus/kompaktus (''compact'') un irdenus (''friable'') kallusus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm|title=Каллус (callus)|website=humbio.ru|access-date={{dat|2017|01|04||bez}}|archive-date={{dat|2016|12|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161214043855/http://humbio.ru/humbio/tarantul_sl/000009f8.htm}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Fosgēns
|                 attēls =
Fosgēna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un molekulas modelis
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs =
|        ķīmiskā formula = COCl2
|                molmasa = 98,9 g/mol
|                blīvums = 4,248 kg/m3
|    kušanas temperatūra = 155 K (-118 °C)
|   viršanas temperatūra = 281 K (8 °C)
|          šķīdība ūdenī = Sadalās<ref>http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0007.htm</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences: '''Tautomērija''' ({{val-el|ταύτίς (tauto)}} — 'tas pats', ''μέρος (meros)'' — 'daļa') ir [[izomērija]]s paveids, kad divi vai vairāki vielas izomēri viegli un atgriezeniski pāriet cits citā (to sauc arī par '''dinamisko izomēriju'''). Šādus izomērus sauc par '''tautomēriem'''. Tautomērā līdzsvara stāvoklī viela vai tās šķīdums vienlaicīgi satur visu izomēru [[molekula]]s noteiktās attiecībās. Tautomērija sevišķi izplatīta [[organiskās vielas|organiskajām vielām]]. Tautomērijas gadījumā visbiežāk notiek [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atoma pārvietošanās no viena molekulas atoma pie cita un atpakaļ. Bieži iespējams iegūt stabilus atsevišķus atvasinājumus abām vielas tautomērajām formām.

sentences: '''Raihmans pret Latviju''' ir lieta (iesnieguma Nr. 1621/2007), kuru 2010. gadā izlēma [[ANO Cilvēktiesību komiteja]] (dokumenta Nr. CCPR/C/100/D/1621/2007).

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Bangladesh|Vietas Bangladešā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
'''Johansson''' var būt:
* angļu un dāņu uzvārds:
** [[Skārleta Johansone]] (''Scarlett Johansson''), ASV un Dānijas aktrise (dzimusi 1984. gadā);
* zviedru uzvārds:
** [[Emma Jūhansone]] (''Emma Johansson''), zviedru riteņbraucēja (dzimusi 1983. gadā);
** [[Stefans Jūhansons]] (''Stefan Nils Edwin Johansson''), zviedru autosportists (dzimis 1956. gadā).

sentences: {{Liberālisms}}'''Liberālisms''' ir [[politika|politiska]] [[filozofija]] un atkarībā no vēstures posma var apzīmēt ekonomiskajos uzskatos diametrāli pretējas ideoloģijas. 19. gadsimtā liberālisms (mūsdienās saukts par "klasisko liberālismu") iestājās par [[Individuālisms|individuālo brīvību]], privātīpašumu un minimālu valsts iejaukšanos ekonomikā. Latvijā klasiski liberāla bija partija "[[Latvijas attīstībai]]". Mūsdienās, it īpaši [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] lietotajā nozīmē, vārds liberālisms ir sinonīms ar [[sociāldemokrātija|sociāldemokrātiju]],<ref name="liblogi">[http://liblogi.wordpress.com/2011/03/04/socialais-liberalisms-vs-social-demokratija/ Sociālais liberālisms vs. social-demokrātija]</ref> kas iestājas par valsts organizētu vienlīdzības veicināšanu ("no bagātajiem uz nabagajiem") un valsts pārvaldes aparāta palielināšanu.

sentences:
{{Observatorijas infokaste
|name            = Urānija
|image           = Urania 3904-Christian Michelides.jpg
|caption         = Urānija saulrietā
|organization    =
|code            =
|location        = {{vieta|Austrija|Vīne}}
|coords          =
|altitude        =
|weather         =
|established     = 1910
|website         = [http://www.urania-sternwarte.at/ www.urania-sternwarte.at]
|telescope1_name =
|telescope1_type =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Viljams Vērdsverts
|     vārds_orig = William Wordsworth
|         attēls = William wordsworth.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1770
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Kokermuta]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas Karaliste]] {{flaga|Apvienotā Karaliste|1606}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1850
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Emblsaida]], [[Kambrija]], [[Lielbritānijas impērija|Britu impērija]] {{flaga|Apvienotā Karaliste}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[romantisms]]
|slavenākie darbi = Prelūdija
|    ietekmējies = [[Džons Miltons]], [[Henrijs Voans]], [[Deivids Hartlejs]], [[Semjuels Kolridžs]], [[Johans Volfgangs fon Gēte]], [[Viljams Šekspīrs]]
|     ietekmējis = [[Džons Stjuarts Mills]], [[Metjū Arnolds]], [[Ralfs Voldo Emersons]], [[Leslijs Stīvens]], [[Vilfrēds Ovens]], [[Ezra Paunds]], [[Roberts Frosts]], [[Viljams Batlers Jeitss]], [[Džordžs Gordons Bairons|Bairons]], [[Džons Sings]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Flula Borgs
| vārds_orig = ''Flula Borg''
| attēls = Flula Borg Vlogbrothers 2016.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Flula Borgs 2016. gadā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 28
| dz_vieta = {{vieta|Vācija|Erlangene}}
| m_dat_alt =
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta = {{vieta|ASV|Losandželosa}}
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās = ''YouTube''
| ienākumi =
| darbības_gadi = 2007—pašlaik
| dzimums = V
| vecāki =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
| piezīmes =
}}
'''Flula Borgs''' ({{val|de|Flula Borg}}; dzimis {{dat|1982|3|28||bez}} [[Erlangene|Erlangenē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu aktieris, mūziķis, komiķis, ''[[YouTube]]'' personība un [[diskžokejs|dīdžejs]], kurš pazīstams arī kā '''Flula''' un '''DJ Flula'''.<ref name="Allen American">{{Tīmekļa atsauce|url=http://starlocalmedia.com/allenamerican/news/the-accidental-tourist-flula-a-german-dj-gives-tour-for/article_544039d1-5b28-50ec-9b2a-fae91e6b6713.html|title=The Accidental Tourist: Flula, a German DJ, gives tour for Allen City TV|last1=Hageland|first1=Kevin|date=19 March 2013|website=StarLocalMedia.com|publisher=Star Local Media (Allen [TX] American online newspaper)|accessdate=6 January 2015}}</ref>

sentences: '''4. novembris''' ir gada 308. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (309. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 57 dienas.

sentences:
trenējās runāt pie bangojošas jūras]]
'''Retorika''' ({{val-el|ῥητορικός}}, ''rhētorikós'' — ‘publiska runāšana’) ir [[humanitārās zinātnes|humanitārā zinātne]], kurā apskata [[orators|oratora]] mākslas teoriju un praksi.<ref name="LPE"/><ref name="tezaurs"/> Retorika radās [[Senā Grieķija|Senajā Grieķijā]]. Ievērojamākie antīkās pasaules retorikas teorētiķi bija [[Aristotelis]], [[Cicerons]] un [[Kvintiliāns]].<ref name="LPE"/> Retorika ir arī satura izklāsts ārēji izskaistinātā valodiskā formā bez tās dziļāka [[pamatojums|pamatojuma]], [[mērķtiecīgums|mērķtiecīguma]].<ref name="tezaurs"/>

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Mario
| image         = MarioSMBW.png
| caption       =
| first         =
| last          =
| creator       = [[Sigeru Mijamoto]]
| portrayer     =
| voice         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = [[cilvēks]]
| gender        = vīrietis
| occupation    = santehniķis
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| noinfo = yes
}}
'''Mario''' ({{val|ja|マリオ}}, ''Mario'') ir [[tēls]] ''[[Mario (franšīze)|Mario]]'' [[videospēle|videospēļu]] sērijā, ko radīja [[Sigeru Mijamoto]]. ''[[Nintendo]]'' uzņēmuma talismans, ''Mario'' videospēļu galvenais varonis. Parādījies vairāk nekā 200 videospēlēs kopš viņa radīšanas. Attēlots kā īss, drukns itāļu santehniķis, kas dzīvo Sēņu karalistē. Viņam ir jaunākais brālis Luidži. Kopš 1995. gada Mario ieskaņo Čārlzs Martinets.

sentences: '''SVID analīze''' ({{val|en|SWOT analysis}}) ir stratēģijas plānošanas instruments, kas ļauj noteikt uzņēmuma vai projekta '''s'''tiprās puses ('''''S'''trengths''), '''v'''ājības ('''''W'''eaknesses''), '''i'''espējas ('''''O'''pportunities'') un '''d'''raudus ('''''T'''hreats'').

sentences:
{{Citas nozīmes|'''1206. gada Salaspils aplenkumu'''|Kauja pie Salaspils|Kauja pie Salaspils}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1206. gada Salaspils aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika uz dienvidaustrumiem no Rīgas.
|date=[[1206]]. gada vasara vai rudens
|place= [[Salaspils]]
|result=[[Polocka]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] karavīri nespēja ieņemt Salaspili un atteicās no uzbrukuma Rīgai
|combatant1= ''' [[Polocka]]s un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] zemju karaspēks'''
|combatant2='''[[krustneši|Vācu krustneši]]<br /> [[Salaspils]] [[līvi]]'''
|commander1=[[Polockas kņazs]] [[Vladimirs Vseslavičs]]
|commander2=
|strength1=
|strength2=20 krustnešu, nezināms skaits līvu
|casualties1=
|casualties2=Gevehards, Livonijas bīskapa pārvaldnieks
}}
'''Salaspils aplenkums''' bija turpinājums 1206. gada [[Livonijas krusta kari|Livonijas krusta karu]] sākuma posma karam starp krustnešiem un to sabiedrotajiem zemgaļiem pret [[Daugavas līvi|Daugavmalas]] un [[Turaida (zeme)|Turaidas]] [[līvi]]em. Līvu meslu kungs [[Polockas kņazi|Polockas kņazs]] [[Vladimirs (Polockas kņazs)|Vladimirs]] uzbruka krustnešu kontrolētajām [[Ikšķile]]s un Salas pilīm Daugavas lejtecē un 11 dienas aplenca [[Salaspils|Salas]] pili. Uzbrukumā piedalījās Turaidas līvi, bet [[leti]] nepakļāvās Polockas kņaza aicinājumam. Aptuveni 20 krustnešu un pilī patvērušos līvu veiksmīgi izturēja krievu un turaidiešu karaspēka aplenkumu.<ref>[[Indriķa Livonijas hronika]], X 12</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Aņuja
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls             =
| paraksts           =
| attēla_izmērs      =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| vietaskarte       = Jakutija#Krievija
| reljefs           = jā
| sāk_plat_d=68| sāk_plat_m=27| sāk_plat_s=43| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=160| sāk_gar_m=48| sāk_gar_s=10| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=68| iet_plat_m=30| iet_plat_s=28| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=160| iet_gar_m=56| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=E
| garums            = 8
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 0,2
| ietekas_augstums  = 0,1
| kritums           =
| caurtece          = 500
| gada_notece       = 15.78
| baseins           = 107 000
| baseins_latvijā   =
| satekupes          = [[Boļšojaņuja]], [[Malijaņuja]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Kolima (upe)|Kolima]]
| tek_caur           =
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      =
}}

sentences: '''13. februāris''' ir gada 44. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 321 (322 garajā gadā) diena.

sentences: s [[dievība]] ([[Iraklija]]s arheoloģijas muzejā, [[Krēta]])<ref>Gimbutas, Marija: The Civilization of the Goddess, Harper&Row, San Francisco 1991.</ref>]]

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Golica
| Photo                = Golica.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Slovēnija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=46.49 |latNS=N
| longd=14.050278 |longEW=E
| Augstums         = 1835
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}, {{SLO}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Karavanki]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|      minerāls = Tirkīzs
|        attēls = Turquoise with quartz.jpg
|    att_izmērs = 300
|  att_paraksts =
|         klase =
|     ŠtruncaID = {{wikidata|property|P711}}
|   ķīm_formula = {{wikidata|property|P274}}
|     singonija = {{wikidata|property|P556}}
|         krāsa = [[tirkīza krāsa]], [[zilā krāsa]], [[zilzaļā krāsa]]
|        svītra =
|      habituss =
|     skaldnība =
|        lūzums =
|       cietība = 5–6
|       spīdums =
| caurspīdīgums =
| laušanas_koef =
|   pleohroisms =
|       blīvums = 2,6-2,9
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Coronaviridae
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = {{ubl|[[koronavīrusu apakšdzimta]] (''Orthocoronavirinae'')|[[letovīrusu apakšdzimta]] (''Letovirinae'')}}
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hipokrats no Kosas
|     vārds_orig = {{gree|Ἱπποκράτης ὁ Κῷος}}
|         attēls = Hippocrates rubens.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[460. gads p.m.ē.|460. gadu p.m.ē.]]
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Kosa (sala)|Kosā]] (mūsdienās {{flaga|GRE}} [[Grieķija]])
|      m_dat_alt = ap [[370. gads p.m.ē.|370. gadu p.m.ē.]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Larisa|Larisā]], [[Tesālija|Tesālijā]] (mūsdienās {{flaga|GRE}} [[Grieķija]])
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = [[sengrieķi]]s
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, filozofs, rakstnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
|       piezīmes =
}}

sentences:
{{Infobox disease
 | Name            = Filadelfijas hromosoma
 | Image           = Bcrablmet.jpg
 | Caption         = Šūnas hromosomas metafāzē, kur fluorescentā in situ hibridizācijas metode uzrāda BCR-Abl tipa hromosomu pārgrupēšanos
 | DiseasesDB      =
 | ICD10           =
 | ICD9            =
 | ICDO            = 9875/3
 | OMIM            =
 | MedlinePlus     =
 | eMedicineSubj   =
 | eMedicineTopic  =
 | MeshID          =
}}
'''Filadelfijas hromosoma''' jeb '''Filadelfijas translokācija''' ir specifiska [[hromosoma|hromosomu]] anomālija, kura izraisa [[hroniskā mieloleikoze|hronisko mieloleikozi]] (HML). Tā rodas no apmaiņas ar daļu no gēniem jeb [[hromosomu translokācija|translokācijas]] starp 9. hromosomu un 22. hromosomu, ko citoģenētiskajā analīzē apzīmē kā t(9;22)(q34;q11). Tā rezultātā izveidojas mutācija jeb hibrīdais gēns '''BCR-Abl''', kurš sastāv no 9. hromosomas Abl gēna (q34 segments) un daļas no 22. hromosomas BCR gēna (q11 segments). Šādas translokācijas klātbūtne ir ļoti jutīgs diagnostisks tests uz HML, jo 95% no HML pacientiem ir Filadelfijas hromosoma (pārējiem ir vai nu slēpta translokācija, ko šis tests neuzrāda, vai arī cits translokācijas variants, kurš skar citu hromosomu vai hromosomas un 9. vai 22. hromosomas garos plecus). Tomēr Filadelfijas (Ph) hromosomas klātbūtne nav pietiekami specifisks tests, lai noteiktu HML diagnozi, jo tā ir atrodama arī [[akūtās limfoblastiskās leikozes]]<ref name="pmid16775234">{{cite journal |author=Talpaz M, Shah NP, Kantarjian H, et al. |title=Dasatinib in imatinib-resistant Philadelphia chromosome-positive leukemias |journal=N. Engl. J. Med. |volume=354 |issue=24 |pages=2531–41 |date=June 2006 |pmid=16775234 |doi=10.1056/NEJMoa055229 |url=http://content.nejm.org/cgi/pmidlookup?view=short&pmid=16775234&promo=ONFLNS19}}</ref> (ALL, 25—30% no gadījumiem pieaugušajiem un 2—10% no bērniem) un reizēm arī [[akūtās mieloleikozes]] (AML) gadījumos.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Palin''''' var būt:

sentences: Vikipēdijas latviešu valodā kopiena 2017. gada 6. jūnijā rīko tiešsaistes (neklātienes) vikidarbnīcu. Pasākuma mērķis ir ar kopīgu devumu atzīmēt Vikipēdijas projekta latviešu valodā 14. "dzimšanas dienu", radot Vikipēdijas rakstus no [[Vikipēdija:Vajadzīgie raksti|vajadzīgo rakstu saraksta]].

sentences:
]]
'''Šūnakmens''' kopā ar irdenajiem [[saldūdens]] [[kaļķieži]]em sastopams augšējos zemes slāņos, tuvu tās virspusei. Tas veidojies vienlaikus ar [[ezers|ezeru]] un [[avots|avotu]] nogulumiem pēcledus laikmetā jeb [[holocēns|holocēnā]] (aptuveni pirms 6000—10 000 gadu), kad [[Latvija|Latvijā]] bija labvēlīgi [[klimats|klimatiskie apstākļi]] ilgstošai [[Kalcija karbonāts|kalcija karbonāta]] (CaCO3) izgulsnēšanai. Lielākie kaļķiežu daudzumi uzkrājušies vietās, kur ar [[kalcija bikarbonāts|kalcija bikarbonātu]] (Ca (HCO3)) piesātināti pazemes ūdeņi izplūduši virszemē vai applūdinājuši pārpurvotas ieplakas, jo kā [[gaiss]], tā arī [[augi]] intensīvi absorbē [[ogļskābā gāze|ogļskābo gāzi]]. Tā veidojošies avotu nogulumi, kuri parasti neaizņem lielas platības, bet var sasniegt ievērojamu biezumu ([[Lībānu-Jaunzemju atsegums]], [[Raunas Staburags]]). Ezeros karbonāti izgulsnējušies no tur ieplūstošo strautu un avotu ūdeņiem un veido plašas, pat vairākus desmitus [[hektārs|hektāru]] lielas iegulas, parasti gan ne biezākas par 0,5—2 m. No ūdens izgulsnētie karbonāti pārklāj augus, tāpēc šūnakmenī bieži sastopamas sūnu inkrustācijas, pārkaļķotas [[niedres]], koku zari un lapas. Smalkā karbonātu masa pakāpeniski sāk cietēt, un vienlaikus mainās arī tās struktūra — kalcīta kristāli [[kristalizācija|pārkristalizējas]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Šūnakmens – Latvijas nacionālais ģeoloģiskais simbols|url=http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=111&what=28|access-date={{dat|2017|07|05||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160401083214/http://videsvestis.lv/content.asp?ID=111|archivedate={{dat|2016|04|01||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Bačanu salas
|attēls              = Bacan Topography.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Kepulauan Bacan''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 0 |latm= 37 |lats= |latNS= S
|longd=127 |longm= 31|longs= |longEW=E
|platība             = 2792.85
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Batusibela
|augstums            = 2111
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 113 482 <small>2021</small>
|blīvums             = 406,3
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Labuha]]
|piezīme =
}}
'''Bačanu salas''' ({{val|id|Kepulauan Bacan}}) ir salu grupa [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, daļa no Dienvidhalmaheras apriņķa. Lielākā pilsēta ir apriņķa centrs [[Labuha]]. Vēsturiski salās līdz pat 19. gadsimta beigām pastāvēja neatkarīgs Bačanas sultanāts.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Lucas''
| attēls                   =  Corey Haim Lucas.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Deivids Selcers]]
| producents               =
* [[Deivids Niksijs]]
* [[Kristija Zea]]
| scenārija autors         = Deivids Selcers
| galvenajās lomās         =
* [[Korijs Haims]]
* [[Čārlijs Šīns]]
* [[Kerija Grīna]]
* [[Kortnija Torna-Smita]]
| mūzika                   = [[Deivs Grusins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1986|3|28|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lucas.htm|title=Lucas (1986)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 15, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|6 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Lucas''''' ir 1986. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Selcers]]. Galvenās lomas atveido [[Korijs Haims]], [[Čārlijs Šīns]], [[Kerija Grīna]] un [[Kortnija Torna-Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|3|28||bez}}.

sentences: '''Uzņēmējdarbības ētika''' jeb '''biznesa ētika''' ir [[Lietišķā ētika|lietišķās ētikas]] un [[Profesionālā ētika|profesionālās ētikas]] forma, kas izskata ētikas principus un [[Morāle|morālās]] vai [[Ētika|ētiskās]] problēmas, kas var rasties [[Uzņēmējdarbība|uzņēmējdarbības]] vidē. Tā attiecas uz visiem uzņēmējdarbības aspektiem un attiecas gan uz [[Indivīds|indivīdu]], gan uz organizācijas rīcību.<ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Fall 2021|title=Business Ethics|url=https://plato.stanford.edu/archives/fall2021/entries/ethics-business/|publisher=Metaphysics Research Lab, Stanford University|date=2021|first=Jeffrey|last=Moriarty}}</ref> Uzņēmējdarbības ētikas normas, vērtības un prakse ir principi, kas nosaka organizācijas darbības kultūru, uzņēmuma [[Reputācija|reputāciju]], vadības mehānismus, un vada uzņēmējdarbības mērķu realizāciju ikdienā.<ref>[http://www.politika.lv/index.php?id=5834 POLITIKA.LV :: BETIL projekts: jautājumi un atbildes<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|edition=Eleventh edition|title=Business ethics : ethical decision making and cases|url=https://www.worldcat.org/oclc/937450119|date=2017|location=Boston, MA|isbn=1-305-50084-9|oclc=937450119|first=O. C.|last=Ferrell}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|kūdras purviem|purvaiņu meža augšanas apstākļu tipu|purvājs}}
]]
'''Purvs''' ir [[sauszeme]]s platība, kurai raksturīgs pastāvīgs vai ilgstošs [[mitrums]], specifiska augu valsts un [[kūdra]]s uzkrāšanās. Purvs ir viens no [[mitrājs|mitrāju]] veidiem. Saskaņā ar [[Latvija|Latvijā]] pieņemto kūdras atradņu klasifikāciju purvainu vietu var uzskatīt par purvu tad, kad kūdras slāņa biezums tajā pārsniedz 0,3 [[metrs|metrus]]. Savukārt no [[bioloģija|bioloģiskā]] viedokļa par purvu tiek saukta jebkura vieta, kurā dominē purvam raksturīga augu valsts - un šāda augu valsts var izveidoties pat tad, ja kūdras slāņa biezums ir tikai 5 centimetri.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 230px
|           attēls = L'éléphant de forêt d'Afrique (Loxodonta cyclotis).jpg
|       att_izmērs = 220px
|    att_nosaukums = [[Āfrikas meža zilonis]] (''Loxodonta cyclotis'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
| apakšklase=Theria
| apakšklase_lv=Dzemdētājzīdītāji
|       infraklase = Eutheria
|    infraklase_lv = Placentāļi
| augstākā kārta=Afrotheria
| augstākā kārta_lv=Āfrikas placentāļi
| virskārta=Paenungulata
| virskārta_lv=Āfrikas nagaiņi
| binomial=Paenungulata
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Centaurs
| abbreviation = Cen
| name_latin = Centaurus
| RA = 13
| dec = −530
| areatotal = 1060
| arearank = 9. vieta
| numbermainstars = 11
| numberstarsplanets = 8
| numberbrightstars = 9
| numbernearbystars = 15
| brighteststarname = ''[[Centaura Alfa|α Cen]]''
| starmagnitude = -0,01
| neareststarname = Centaura Proksima
| stardistance = 4,22
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Sūknis (zvaigznājs)|Sūknis]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Krusts]]
[[Hidra (zvaigznājs)|Hidra]]
[[Svari (zvaigznājs)|Svari]]
[[Vilks (zvaigznājs)|Vilks]]
[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
[[Buras (zvaigznājs)|Buras]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 30
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Johans Volfgangs fon Gēte
| vārds_orig = ''Johann Wolfgang von Goethe''
| attēls = Goethe (Stieler 1828).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1749
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 28
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Svētā Romas impērija]]
(tagad {{DEU}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1832
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Veimāra]], [[Saksijas-Veimāras lielhercogiste]]
(tagad {{DEU}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācietis]]
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Goethe Signature.svg
| pseidonīms =
| nodarbošanās = Rakstnieks, dzejnieks, dramaturgs, mākslas teorētiķis.
| rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni = ''[[Sturm und Drang]]'', [[Veimāras klasicisms]]
| slavenākie darbi = ''Fausts'' (''Faust. Eine Tragödie.'', 1808; ''Faust. Der Tragödie zweiter Teil'', 1832)
| ietekmējies = [[Homērs]], [[Šillers]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Ruso]], [[Herders]] u.c.
| ietekmējis = [[Hēgelis]], [[Šopenhauers]], [[Nīče]], [[Freids]], [[Turgeņevs]] u.c.
| alma_mater = [[Leipcigas Universitāte]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Johans Volfgangs fon Gēte''' ({{val|de|Johann Wolfgang von Goethe}}, arī ''Göthe'', dzimis {{dat|1749|08|28}}, miris {{dat|1832|3|22}}) bija [[Vācieši|vācu]] [[dzeja|dzejnieks]], [[rakstnieks]], dabaszinātnieks, [[māksla]]s teorētiķis un valstsvīrs. Viens no izcilākajiem vācu dzejniekiem un dramaturgiem, sākotnēji ''[[Sturm und Drang]]'' ("Vētras un dziņu"), bet vēlāk — [[Veimāras klasicisms|Veimāras klasicisma]] pārstāvis. Gētes pazīstamākie darbi ir [[romāns|romāni]] "[[Jaunā Vertera ciešanas]]", "[[Vilhelma Meistera mācību gadi]]", "Vilhelma Meistera klejojumu gadi" un [[traģēdija]] "[[Fausts (traģēdija)|Fausts]]".

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ievainojums
| image         = Xraymachine.JPG
| image_size    = 220px
| caption       = Cilvēka [[ceļa locītava]] tiek skenēta ar radiogrāfu pēc ievainojuma
| alt           =
| risks         =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     =
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     =
| causes        =
| synonym       =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      =
| specialty     =
| pronounce     =
| deaths        =
}}

sentences: '''Ekoloģiskā sukcesija''' ir [[ekosistēma]]s pārveidošanās, laika gaitā mainoties gan abiotiskajiem, gan biotiskajiem faktoriem, galvenokārt to mijiedarbības rezultātā. Sukcesijas bieži izraisa arī ārējie faktori, piemēram, ugunsgrēki, [[mežu izciršana]]. Galējo, tālāk praktiski nemainīgo sukcesijas stadiju sauc par klimaksu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|title= Vides terminu vārdnīca|accessdate= 2015-12-28|work= |publisher= [[Vides Vēstis (žurnals)|Vides Vēstis]]|date= |archiveurl= https://web.archive.org/web/20160304224508/http://www.videsvestis.lv/content.asp?ID=85&what=51|archivedate= 2016-03-04}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vindhuka
 | official_name            = ''Windhoek''
''ǀAi-ǁGams''
''Otjomuise''
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Windhoek-269058 1920.jpg
 | image_caption            = Pilsētas centrs
 | image_flag               =
 | image_shield             = Windhoek COA.svg
 | shield_size              = 80px
 | image_map                =
 | map_caption              =
 | pushpin_map              = Namībija#Āfrika
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_mapsize          =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NAM}}
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_name1        = [[Khomasa]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1840
 | established_title1       =
 | established_date1        =
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 5133
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 431000
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[SAST]]
 | utc_offset               = +2
 | latd = 22| latm = 34| lats =12 | latNS = S
 | longd = 17| longm = 05| longs = 01| longEW = E
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 1655
 | website                  = {{url|www.windhoekcc.org.na}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
kolekcijas).]]
'''Zasumuiža''' ({{val|de|Sassenhof}}) bija [[Rīgas patrimoniālais apgabals|Rīgas patrimoniālā apgabala]] [[muiža]], kas atradās tagadējā [[Zasulauks|Zasulauka]] apkaimē [[Pārdaugava|Pārdaugavā]].

sentences:
)]]
'''Pavards''' ir vieta vai iekārta [[uguns]] uzturēšanai un drošai izmantošanai (parasti ēdienu gatavošanai). Vienkāršākais pavards ir ar akmeņiem norobežota vai uz māla pamatnes ierīkota uguns kurināšanas vieta telpā vai ārpus tās.<ref>{{LPE|7|595}}</ref> Daudzu tautu ticējumos pavardu uzskatīja par svētu vietu un tur lika ziedojumus mājas gariem. Daudzās reliģiskajās sistēmās šāda prakse tālāk transformējās [[Altāris|altāros]] jeb īpašās vietās, kurās tika uzturēta uguns pienesto upuru sakrālai sadedzināšanai.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija sulfīda kristālrežģa shēma

Nātrija sulfīda kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-82-2
|      ķīmiskā formula = Na2S
|              molmasa = 78,0452
|              blīvums = 1856
|  kušanas temperatūra = 1176 °C (bezūdens sāls)
100 °C (pentahidrāts)
50 °C (nonahidrāts)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,6 g/100 ml (20 °C)
39 g/100 ml (50 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija sulfīds''' (Na2S) ir [[nātrijs|nātrija]] un [[sērs|sēra]] [[binārais savienojums]], kas pieskaitāms pie bāziskajiem [[sulfīdi]]em ([[sērūdeņražskābe]]s [[sāļi]]em). Nātrija sulfīds ir amorfi vai [[kubiskā singonija|kubiski]] bāli rozā vai dzeltenīgi ([[polisulfīdi|polisulfīdu]] piejaukumu dēļ) kristāli. Pilnīgi tīrs nātrija sulfīds ir bezkrāsains. Viegli veido [[kristālhidrāts|kristālhidrātus]] ar piecām, sešām vai deviņām ūdens molekulām (pentahidrātu, heksahidrātu un nonahidrātu). Higroskopisks; mitrā gaisā vienmēr ož pēc [[sērūdeņradis|sērūdeņraža]]. Samērā labi šķīst ūdenī ([[hidrolīze|hidrolizējas]], dodot sārmainu reakciju), vāji šķīst [[spirts|spirtā]] un [[etilacetāts|etilacetātā]]. Ūdens šķīdums pamazām kļūst duļķains un dzeltenīgs sēra un polisulfīdu rašanās dēļ.

sentences:
{| class="infobox" style="width: 22em; font-size:88%; text-align:left; line-height: 1.5em"
|+ style="font-size: larger; font-weight: bold" |
{{{Article|}}} {{{Name|}}} karogs
|-
{{National flag entry
| Alt = {{{Alt|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext|}}}
| Image = {{{Image|}}}
| Image_size = {{{Image_size|300x150px}}}
| Noborder = {{{Noborder|}}}
| Nickname = {{{Nickname|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks|}}}
| Use = {{{Use|}}}
| Symbol = {{{Symbol|}}}
| Proportion = {{{Proportion|}}}
| Adoption = {{{Adoption|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished|}}}
| Design = {{{Design|}}}
| Designer = {{{Designer|}}}
}}{{#if:{{{Image2|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt2|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext2|{{{Article|}}} {{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image2|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder2|}}}
| Nickname = {{{Nickname2|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks2|}}}
| Use = {{{Use2|}}}
| Symbol = {{{Symbol2|}}}
| Proportion = {{{Proportion2|}}}
| Adoption = {{{Adoption2|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished2|}}}
| Design = {{{Design2|}}}
| Designer = {{{Designer2|}}}
}}}}{{#if:{{{Image3|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt3|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext3|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image3|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder3|}}}
| Nickname = {{{Nickname3|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks3|}}}
| Use = {{{Use3|}}}
| Symbol = {{{Symbol3|}}}
| Proportion = {{{Proportion3|}}}
| Adoption = {{{Adoption3|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished3|}}}
| Design = {{{Design3|}}}
| Designer = {{{Designer3|}}}
}}}}{{#if:{{{Image4|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt4|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext4|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image4|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder4|}}}
| Nickname = {{{Nickname4|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks4|}}}
| Use = {{{Use4|}}}
| Symbol = {{{Symbol4|}}}
| Proportion = {{{Proportion4|}}}
| Adoption = {{{Adoption4|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished4|}}}
| Design = {{{Design4|}}}
| Designer = {{{Designer4|}}}
}}}}{{#if:{{{Image5|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt5|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext5|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image5|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder|}}}
| Nickname = {{{Nickname5|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks5|}}}
| Use = {{{Use5|}}}
| Symbol = {{{Symbol5|}}}
| Proportion = {{{Proportion5|}}}
| Adoption = {{{Adoption5|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished5|}}}
| Design = {{{Design5|}}}
| Designer = {{{Designer5|}}}
}}}}{{#if:{{{Image6|}}}|

{{National flag entry
| Alt = {{{Alt6|}}}
| Imagetext = {{{Imagetext6|{{{Name|}}} karoga variants}}}
| Image = {{{Image6|}}}
| Image_size = {{{Image_size|210x105px}}}
| Noborder = {{{Noborder|}}}
| Nickname = {{{Nickname6|}}}
| Morenicks = {{{Morenicks6|}}}
| Use = {{{Use6|}}}
| Symbol = {{{Symbol6|}}}
| Proportion = {{{Proportion6|}}}
| Adoption = {{{Adoption6|}}}
| Relinquished = {{{Relinquished6|}}}
| Design = {{{Design6|}}}
| Designer = {{{Designer6|}}}
}}}}
|}<noinclude>

sentences: '''Stils''' ({{val|la|stylus}} — ‘irbulis rakstīšanai’, vēlāk ‘runas veids, izklāsts’) ir apzīmējums dažādiem [[valoda]]s, [[rakstība]]s, [[māksla]]s, [[sports|sporta]] un [[dzīvesveids|dzīvesveida]] izpausmes veidiem, ko pēta zinātnes nozare [[stilistika]]. Estētikas  jomā stils kā tehnisks termins aptver zināmu saskaņotu veidojuma īpašību kopību izteiksmes formā. Ne vien radoša personība, bet arī atdarinātājs un izpildītājs savam darbam uzspiež īpatnības zīmogu.<ref>{{LKV|XX.|40 724 - 729}}</ref>

sentences:
kālija hroma alauna kristāls]]
'''Alauns''' ir tādu [[sērskābe]]s [[dubultsāls|dubultsāļu]] [[kristālhidrāts|kristālhidrātu]] triviālais nosaukums, kuru sastāvā ir vienvērtīgu un trīsvērtīgu metālu [[jons|joni]].<ref>''Ilustrētā svešvārdu vārdnīca''. Rīga : Avots, 2005, 35. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Vienvērtīgā metāla vietā var būt arī [[amonija jons]]. Alauni kristalizējas [[oktaedrs|oktaedrisku]] kristālu veidā. Vairums alaunu ir bezkrāsaini, izņemot tos alaunus, kuru sastāvā ir tādi krāsaini katjoni kā [[dzelzs]] vai hroma joni.

sentences:
'''Bests''' var būt:
* [[Džordžs Bests]] (''George Best''; 1946―2005) — ziemeļīru futbolists;
* [[Pīts Bests]] (''Pete Best''; 1941) — britu mūziķis.

sentences: '''Finanšu budžeti''' ir dažādi finansiāla rakstura aprēķini un tāmes, kas atspoguļo plānotos finansu resursus un naudas līdzekļu ieņēmumus, izdevumus jeb izlietojumus un atlikumus. Finanšu budžeti ir naudas ieņēmumu un izdevumu aprēķins jeb naudas līdzekļu budžets, apgrozības kapitāla aprēķins, pamatlīdzekļu un to [[Nolietojums|nolietojuma]] aprēķins, plānotā bilance un citi.<ref>Rasma Alsiņa, Karina Zolutuhina, Jūlija Bojarenko „Vadības grāmatvedības pamati” „Raka” 2000.g. — 80. lpp.</ref>

sentences:
'''Diametrs''' ir lielākais [[attālums]] starp diviem kādas figūras punktiem vai arī [[nogrieznis]], kas tos savieno ar [[riņķa līnija]]s centru un ar kādu no tās punktiem. Diametrs ir arī definējams kā garākā [[Horda (matemātika)|horda]] riņķa līnijā. Diametru parasti apzīmē ar ''d'' vai ''D''. Diametra garums ir vienāds ar divkāršotu [[Rādiuss|rādiusa]] garumu.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Parasti jēdzienu "diametrs" attiecina uz [[Riņķis|riņķi]] un riņķa līniju, taču [[Matemātika|matemātikā]] to attiecina uz dažādiem matemātiskiem objektiem, tajā skaitā uz [[grafs|grafiem]].<br />
[[Riņķa līnija]]s diametrs ir vienāds ar divkāršotu tās rādiusa garumu. Jebkurš riņķa līnijas diametrs iet caur tās centru.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlijs Smarods
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = foto no LU Muzeja krājuma
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1884
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = [[Jaunrozes pagasts]], "Jaunmelnupes"
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1956
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Pēteris Smarul, Anna Ilze Smarul, dzimusi Kļaviņa
|          brāļi = Alfrēds, Rūdolfs
|          māsas = Marta
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = mikoloģija, fitopatoloģija, augu aizsardzība
|          grāds =
|   darba_vietas = Latvijas Augu aizsardzības institūts
|     akad_amats =
|     alma_mater = Autodidakts
|    pasniedzēji =
|      skolnieki = [[Edgars Vimba]]
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks (1955)
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Jūlijs Smarods''' (1884—1956) bija latviešu [[Mikoloģija|mikologs]], [[Fitopatoloģija|fitopatologs]], [[augu aizsardzība]]s speciālists. Aprakstījis vairāk kā 30 zinātnei jaunu sēņu sugu, pētījis un apkopojis datus par Latvijā sastopamajām rūsas sēnēm, himēnijsēnēm, peronosporāļu, piknīdīju, melanokonāļu, hifomicetāļu, asku sēnēm. Latvijas PSR Nopelniem bagātais zinātnes darbinieks.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Grāmatnīca "Āgenskalns"''' bija grāmatnīca [[Mazā Nometņu iela (Rīga)|Mazajā Nometņu ielā]] 32 [[Rīga|Rīgā]], [[Āgenskalns|Āgenskalnā]]. [[Grāmatnīca]] izveidota 1964. gadā. Tajā ietilpa grāmatu veikali [[Zemgales priekšpilsēta|Zemgales priekšpilsētā]] un [[Kurzemes rajons|Kurzemes rajonā]]. Grāmatnīca pārdeva grāmatas un kancelejas preces (tirdzniecību organizēja arī sabiedriskie grāmatu izplatītāji). Grāmatnīcas tirdzniecības apgrozījums 1986. gadā bija 1,5 milj. rubļu.<ref>[[Pēteris Jērāns]] (redaktors). ''Rīga: enciklopēdija''. Rīga : [[Galvenā enciklopēdiju redakcija]], 1988. 148. lpp.</ref>

sentences:
]]
'''Augstākā izglītība''' ir profesionālās [[izglītība]]s līmenis, kas seko pēc vispārējās vai profesionālās [[Vidējā izglītība|vidējās izglītības]]. Tā ietver sistematizētu zināšanu un praktisko iemaņu kopumu, kas ļauj risināt teorētiskas un praktiskas uzdevumus attiecīgajā profesionālajā jomā, izmantojot un radoši attīstot mūsdienu [[zinātne]]s, tehnoloģijas un [[kultūra]]s sasniegumus.

sentences: '''Nihroms''' ir [[niķelis|niķeļa]] un [[hroms|hroma]] nemagnētisks [[sakausējums]], kura galvenā sastāvdaļa ir niķelis un kurš var saturēt arī citus metālus, parasti [[dzelzs|dzelzi]]. Šim sakausējumam raksturīga augsta [[elektriskā pretestība]] un tas karstumā maz [[oksidēšanās|oksidējas]] (uz virsmas veidojas [[hroma oksīds|hroma oksīda]] aizsargkārtiņa), tādēļ nihromu plaši izmanto [[elektrokrāsns|elektrokrāšņu]] un citu elektrisko sildierīču [[sildelements|sildelementu]] izgatavošanai. Izplatītākie nihroma veidi satur 80% Ni un 20% Cr; 85% Ni un 15% Cr; vai 65% Ni, 15% Cr un 20% Fe. Dažu nihroma marku sastāvā ietilpst [[silīcijs]], [[mangāns]] vai [[retzemju elementi]].

sentences:
{{EPC H158}}
'''EPC H158''' jeb '''Étage Principal Cryogénique H158''' (no [[franču valoda|franču]] - kriogēnā pirmā pakāpe) - [[nesējraķete|nesējraķešu]] [[Ariane 5]] pamata [[raķešpakāpe]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Ardievu, mazā, ardievu
 | oriģinālnos = ''Gone Baby Gone''
 |      attēls = Gone Baby Gone poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = mistērija, drāma
 |    režisors = [[Bens Afleks]]
 |  producents =
* [[Šons Beilijs]]
* [[Alans Leds jaunākais]]
* [[Dantons Risners]]
 |   scenārijs =
* [[Ārons Stokhārds]]
* Bens Afleks
 |     aktieri =
* [[Keisijs Afleks]]
* [[Mišela Monagana]]
* [[Morgans Frīmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Eimija Raiena]]
 |      mūzika = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[The Ladd Company]]''
 | izplatītājs = ''[[Miramax]]''
 |    izdošana = {{dat|2007|10|19||bez}}
 |      ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/gone-baby-gone-2007|title=Gone Baby Gone|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 6, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033613/http://bbfc.co.uk/releases/gone-baby-gone-2007}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|19 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gonebabygone.htm|title=Gone Baby Gone (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 6, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|34,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Ardievu, mazā, ardievu"''' ({{val|en|Gone Baby Gone}}) ir 2007. gada drāma, kas balstīta uz Denīzes Leheinas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Bens Afleks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Keisijs Afleks]], [[Mišela Monagana]], [[Morgans Frīmens]], [[Eds Heriss]], [[Džons Eštons]] un [[Eimija Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|10|19||bez}}.

sentences: {{Vikikrātuves kategorija|Food law|Pārtikas likumdošana}}

sentences:
{{vikisaites+}}
{{atsauces+}}
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūlijs}}
'''Pilnīgas analīzes sistēma''' ({{val|en|Total Analysis System}}, ''TAS'') [[ķīmija|ķīmijā]] ir jebkura ierīce, kas automatizē un ietver visus parauga ķīmiskai analīzei nepieciešamos posmus, tai skaitā paraugu ņemšanu, transportēšanu, filtrēšanu, atšķaidīšanu, ķīmiskās reakcijas, atdalīšanu un noteikšanu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirovīnogskābes struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=С3Н4О3
|molmasa=88,06
|blīvums=1250
|kušanas temperatūra=11,8 °C
|viršanas temperatūra=165 °C (sadalās)
}}
'''Pirovīnogskābe''' (2-oksopropānskābe, α-ketopropionskābe, acetilskudrskābe, piruvīnskābe, CH3CO−СООН) ir vienkāršākā keto[[karbonskābe]]. Pirovīnogskābe ir bezkrāsains šķidrums ar asu smaku, kas jaucas ar ūdeni jebkurās attiecībās. Pirovīnogskābes sāļus un esterus sauc par '''piruvātiem''' ({{Val-el|pyr}} - uguns + {{Val-la|uva}} - vīnoga).

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Gulbenes Sarkanā pils
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Gulbenes sarkanā pils.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Pārbūvētā Gulbenes Sarkanā pils mūsdienās (2011).
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neogotika]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         =
| coordinates         = {{Coord|57|9|38.52|N|26|45|48.75|E|display=inline,title}}
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
un [[tritijs|tritija]] kodolsintēzes modelis.]]
'''Kodolsintēze''' ir process, kura laikā pretēji [[atoma kodols|kodolu]] [[kodolu dalīšanās|dalīšanās]] procesam notiek kodolu saplūšana. Lai notiktu kodolsintēze, ir jābūt ļoti augstai [[temperatūra]]i un [[spiediens|spiedienam]], lai pārvarētu kodolu atgrūšanās [[spēks|spēku]] un tie saplūstu, kas ir galvenais traucēklis kodolsintēzes izmantošanai civiliem mērķiem, piemēram, [[enerģija]]s [[ražošana]]i. Kodolsintēzi izmanto [[ūdeņraža bumba|ūdeņraža bumbās]], bet kodolsintēze tajās ir pārāk nekontrolējama un bīstama, lai to varētu izmantot ikdienā. Milzīgos apmēros kodolsintēze notiek [[zvaigzne|zvaigznēs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|attēls=Starr-110307-1921-Kalanchoe tubiflora-leaves-Kula Botanical Garden-Maui (24959111532).jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Kalanchoe tubiflora|Stobrziedu kalanhoja}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Saxifragales|rinda_lv=Akmeņlauzīšu rinda|dzimta=Crassulaceae|dzimta_lv=Biezlapju dzimta|ģints=Kalanchoe|ģints_lv=Kalanhojas|suga=Kalanchoe tubiflora|suga_lv=Stobrziedu kalanhoja}}
'''Stobrziedu kalanhoja'''<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Kalanhojas|last=Zālīte|first=Daiga|publisher=Zvaigzne ABC|isbn=https://lv.wikipedia.org/wiki/Special:BookSources/978-9984-40-404-2|location=Rīga}}</ref> (''Kalanchoe tubiflora'') ir augu suga [[kalanhojas|kalanhoju]] ģintī. Dabā tā sastopama [[Madagaskara]]s dienvidos, kā arī mūsdienās bieži tiek audzēta kā [[telpaugs]], un ir uzskatāma par [[invazīva suga|invazīvu sugu]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Herrera|first=Ileana|last2=Ferrer-Paris|first2=José Rafael|date=2016|title=Impact of two invasive succulents on native-seedling recruitment in Neotropical arid environments|url=https://www.researchgate.net/publication/301927334_Impact_of_two_invasive_succulents_on_native-seedling_recruitment_in_Neotropical_arid_environments|journal=Journal of Arid Environments|volume=132|pages=15-25}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu Grieķijā|pilsētu ASV|Olimpija (ASV)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Olimpija
 | native_name              = {{gree|Ολυμπία}}
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = Ancient Olympia, Greece2.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            =
 | pushpin_map              = Grieķija
 | pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
 | latd  = 37 | latm  = 38 | lats  = 16.8 | latNS  = N
 | longd = 21 | longm = 37 | longs =   48 | longEW = E
 | subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
 | subdivision_name         = '''{{karogs|Grieķija}}'''
 | subdivision_type1        =
 | subdivision_name1        =
 | area_total_km2           = 544.9
 | elevation_m              = 63
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 13409
 | population_as_of         = {{dat|2011|||SK|bez}}
 | population_rank          =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
 | utc_offset               = +2
 | timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
 | utc_offset_DST           = +3
 | footnotes                =
}}
'''Olimpija''' ({{val|el|Ολυμπία}}, ''Olympía'') ir [[Senā Grieķija|Senās Grieķijas]] pilsēta [[Elīda|Elīdā]], [[Peloponēsa]]s ziemeļrietumu daļā.<ref name="lpe">{{LPE|7|305}}</ref> Olimpija bija [[reliģija]]s un [[māksla]]s centrs, tāpat tā pazīstama kā [[Zevs|Zeva]] kulta vieta,<ref name="lpe" /> te tika rīkotas arī Zevam veltītās [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiskās spēles]]. Pēc [[kristietība]]s ieviešanas Olimpija panīka.<ref name="lpe" /> 426. gadā m.ē. pilsēta tikusi nodedzināta.<ref name="lpe" />

sentences:
{{Vielas infokaste
| nosaukums = Alumīnija nitrīds
| attēls =
| CAS numurs = 24304-00-5
| ķīmiskā formula = AlN
| molmasa = 40,988
| blīvums = 3259
| kušanas temperatūra = 2200 °C
| šķīdība ūdenī = Hidrolizējas
}}

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name             = Skansens
| native_name      = Skansen
| native_name_lang = sv
| logo = Skansen Logo.svg
| image            = Skansen huvudentre 2010.jpg
| imagesize        = 250
| caption          = Galvenie vārti
| alt              =
| map_type         =
| map_caption      =
| map_alt          =
| coordinates      = {{coord|59|19|34|N|18|06|13|E|region:SE_type:landmark|display=inline}}
| established      = {{Start date|1891|10|11|df=y}}
| dissolved        =
| location         = [[Jūrgordena]], [[Stokholma]], Zviedrija
| type             = [[brīvdabas etnogrāfiskais muzejs]] un [[Zoo]]
| collection       =
| visitors         = 1369431 (2016)<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf |title=Archived copy |access-date=2018-03-24 |archive-date=2017-01-18 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170118091517/http://www.sverigesmuseer.se/wp/wp-content/uploads/2017/01/RSM_besoksunders-2016_rikspress.pdf }}</ref>
| director         = Džons Bretmīrs
| president        =
| curator          =
| owner            =
| publictransit    =
| car_park         =
| network          =
| website          = {{URL|http://www.skansen.se/en/}}
}}
{{coord|59|19|27.05|N|18|6|7.21|E|region:SE|display=title}}

sentences: [[Baltais nams|Baltajā namā]] uzņem pašfoto ar ASV prezidentu [[Baraks Obama|Baraku Obamu]] un [[Nīls Degrass Taisons|Nīlu Degrasu Taisonu]].]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Sanja Ričardsa-Rosa
 |      vārds_orig = ''Sanya Richards-Ross''
 |          attēls = Sanya Richards with US flag Berlin 2009.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Sanja Ričardsa 2009. gada Pasaules čempionātā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|2|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|Jamaika|Kingstona}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta = {{vieta|ASV|Teksasa|Ostina}}
 |          garums = 173 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 62 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[400 m]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 3 ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]])
 |            pc-a = 5 (2003, 2005, 2007, 2009, 2011)
 |            pc-t = 1 (2006)
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 10,97 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 22,17 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 = 48,70 s
 |           PR3_d = 400 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Sanja Ričardsa-Rosa''' ({{val|en|Sanya Richards-Ross}}; dzimusi {{dat|1985|2|26}} [[Kingstona|Kingstonā]], [[Jamaika|Jamaikā]]) ir jamaikiešu izcelsmes [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[vieglatlēte]], sprintere, kas specializējusies [[400 m]] distancē. Trīskārtējā [[Olimpiskās spēles|olimpiskā]] čempione [[4×400 m|4×400 m stafetē]] ([[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008]], [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012]]), kā arī olimpiskā čempione 400 m individuālajā distancē [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada Londonas Olimpiskajās spēlēs]]. Pieckārtēja [[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempione]] 400 m distancē un 4×400 m stafetē. Viņai pieder ASV un [[Ziemeļamerika]]s rekords 400 metru distancē. Divas reizes atzīta par [[World Athletics|IAAF]] gada labāko vieglatlēti pasaulē (2006, 2009).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Francis Frīdrihs Reinholds Holmanis
|     vārds_orig = ''Franz Friedrich Reinhold Hollmann''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 3
|       dz_vieta = Reuge (''Rõuge''), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Veru apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1946
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Lībeka]], [[Vācijas Britu okupācijas zona]]
([[Šlēzviga-Holšteina]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Svītrkods''' ir [[informācija]]s vizuāls attēlojums uz virsmas ierīcēm nolasāmā formātā. Svītrkodu var nolasīt ar optisko [[skeneris|skeneri]] (svītrkodu nolasītāju).

sentences:
{{VietasKarte
 |Klusais okeāns
 |label= Tasmana ieplaka
 |position=right
 |width=300
  |latNS = S|latd = 47|latm = 0|lats = 0
  |longEW = E|longd = 157|longm = 0|longs = 0
 |float=right
 |caption=Tasmana ieplaka Klusā okeāna kartē
|relief= jā
}}
'''Tasmana ieplaka''' jeb '''Austrumaustrālijas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] dienvidrietumos, [[Tasmana jūra]]s dienviddaļā.<ref>{{PZT|72|Austrumaustrālijas lielieplaka}}</ref> Izvietojusies starp [[Tasmana plato]] rietumos, [[Austrālija]]s kontinenta nogāzi ziemeļrietumos, [[Lorda Hava grēda|Lorda Hava grēdu]] ziemeļos, [[Jaunzēlande]]s kontinentālo masīvu austrumos, [[Makvorija grēda|Makvorija grēdu]] dienvidaustrumos, [[Indijas—Antarktidas grēda|Indijas—Antarktīdas grēdu]] dienvidos un [[Dienvidtasmana pacēlums|Dienvidtasmana pacēlumu]] dienvidrietumos. Ieplakas garums >2400 km, platums — ap {{nobr|1500 km}}. Vidējais dziļums ap {{nobr|4200—4800 m}}, maksimālais — {{nobr|5994 m}} (pēc citiem datiem — {{nobr|6015 m}} vai {{nobr|5604 m}}). Gultnē sarkanais [[māls]], reljefs paugurains ar daudziem [[gajots|gajotiem]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Āgenskalna līcis
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
| attēls       = Riga_panorama_from_pardauga.jpg
| paraksts     = Āgenskalna līcis 20. gadsimta sākumā.
| karte        =
  | vietaskarte          =
  | alt_karte =
  | label                =
  | paraksta_izvietojums = right/left/top/bottom
  | mark                 =
  | kartes_paraksts      =
| vieta        = [[Rīga]], {{LAT}}
| vieta2       =
| vieta3       =
| ietilpst     =
| plat_d= | plat_m= | plat_s= | plat_NS=
| gar_d= | gar_m= | gar_s= | gar_EW=
| platība      =
| platība_ha   =
| garums       =
| platums      =
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Āgenskalna līcis''' ir [[līcis]] [[Rīga|Rīgā]], [[Daugava]]s kreisajā krastā starp bijušo [[Klīversala|Klīversalu]] un [[Ķīpsala]]s augšgalu.<ref>{{enc riga|147|Āgenskalna līcis}}</ref> Līča dienvidu galā ietek [[Mārupīte]]. Rietumos savienots ar [[Zunds (Rīga)|Zundu]] (Daugavas atteka apkārt Ķīpsalai, senāk saukta arī par Mazo Daugavu). Gar līča krastiem iet [[Trijādības iela]], [[Raņķa dambis]] un [[Balasta dambis]]. Līcī atrodas [[Jahta|jahtu]] un kuteru piestātnes, šeit tiek pārziemoti Rīgā izmantotie pasažieru kuģīši. Netālu no Āgenskalna līča atrodas [[Latvijas Jūras administrācija]].

sentences: '''Vatabautisms''' ({{Val-en|whataboutism}} arī ''whataboutery'', "bet kā ar...") ir argumentācijas paņēmiens, kura ietvaros persona izvairās no atbildēšanas uz jautājuma, [[Arguments|argumentu]] sniegšanas vai atsakās piedalīties [[Diskusija|diskusijā]], tā vietā pajautājot pretjautājumu vai izsakot kādu [[Apsūdzība|apsūdzību]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://dictionary.cambridge.org/us/dictionary/english/whataboutism|title=Cambridge dictionary|access-date=2023. gada 26. janvāris}}</ref> Vatabautismu mērķis bieži vien ir novērst uzmanību no konkrētā jautājuma vai problēmas, tādējādi no tās izvairoties, apšaubīt saņemtās [[Kritika|kritikas]] pamatojumu, kritiķa [[Uzticamība|uzticamību]], [[Integritāte|integritāti]] un [[Taisnīgums|taisnīgumu]], kā arī (pamatoti vai nepamatoti) diskreditēt vai minimizēt konkrētu kritisku argumentu. Bieži vatabautismi kritiku pavērš pret pašu kritizētāju, viņa uzskatiem vai rīcību, norādot uz [[Dubulti standarti|dubultiem standartiem]] vai [[Liekulība|liekulību]], vai vienādo abu rīcību caur līdzīgām īpašībām.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.freitag.de/autoren/der-freitag/whataboutism|title=A–Z - Whataboutism - Criticize me, I'll just criticize you back|website=www.freitag.de|access-date=2023-01-26|language=de}}</ref> Pat, ja pretjautājumi vai apsūdzības pēc satura ir pamatoti, vatabautismi tiek pielietoti ar mērķi izvairīties no atbildes, nevis nonākšanai pie patiesības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://skepticafe.lv/portfolio/logikas-kludas-2/|title=Loģikas kļūdas 2|website=SkeptiCafe|access-date=2023-01-26|date=2019-07-15|language=lv-LV|archive-date=2023-01-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20230126195518/https://skepticafe.lv/portfolio/logikas-kludas-2/}}</ref>

sentences:
{{Civilā konflikta infokaste
| title            = 1989. gada revolūcijas
| partof           = [[Aukstais karš|Aukstā kara]] (līdz 1991. gadam)
| image            =
| caption          = [[Berlīnes mūra krišana]] 1989. gada novembrī
| date             = {{dat|1986|12|16|n|bez}} — {{dat|1996|6|28|n|bez}}
'''Galvenā fāze:'''
{{dat|1988|5|12|n|bez}} — {{dat|1991|12|26|n|bez}}
| place            = [[Centrālā un Austrumeiropa]], [[Latīņamerika]], [[Āfrika]] un [[Āzija]]
| coordinates      =
| causes           =
* [[politiskās represijas]]
* [[totalitārisms]]
* [[autoritārisms]]
* [[demokratizācija]]
* [[nacionālisms]]
* [[reliģiskās vajāšanas]]
* [[taupība]]
* [[ekonomiskā krīze]] un [[konsumerisms|patērēšanas kulta]] spiediens<ref>{{grāmatas atsauce|author=Kochanowicz, Jacek|editor-link=Iván T. Berend |editor-last=Berend |editor-first=Ivan T. |title=Backwardness and Modernization: Poland and Eastern Europe in the 16th–20th Centuries|url=https://books.google.com/books?id=f6RGpe1mjzQC|series=Collected studies: Studies in East-Central Europe|volume=858li|location=Aldershot|publisher=Ashgate |year=2006|page=198|isbn=9780754659051}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last=Cross |first=Gary S.|chapter=1: The Irony of the Century|title=An All-consuming Century: Why Commercialism Won in Modern America|url=https://archive.org/details/allconsumingcent00cros_0|location=New York|publisher=Columbia University Press|year=2000|page=[https://archive.org/details/allconsumingcent00cros_0/page/8 8]|isbn=9780231113120}}</ref>
* [[antikomunisms]]
| methods          = (lielākoties [[pilsoniskā nepaklausība]]){{plainlist|
* [[reforma]]s
* [[politiskā demonstrācija|masu protesti]]
* [[masu nekārtības]]
* [[sacelšanās|dumpji]]
* [[karš]]
}}
| result           = vairāku [[komunistiska valsts|komunistisko valstu]] pastāvēšanas beigas
* Aukstā kara beigas
* [[liberālā demokrātija|liberālās demokrātijas]] uzplaukums
* [[Padomju Savienība]]s kā [[lielvara]]s pastāvēšanas beigas un [[PSRS sabrukums|tās sabrukums]] {{dat|1991|12|26||bez}}
* [[vienpartijas sistēma|vienpartijas sistēmas režīma]], [[demokrātiskais centrālisms|demokrātiskā centrālisma]] un [[komandekonomika]]s  [[sociālā kolapse|kolapse]]
* sociāli ekonomiskās reformas Ķīnā, Kubā, Laosā un Vjetnamā
* [[Varšavas pakts|Varšavas pakta]], [[Savstarpējās ekonomiskās palīdzības padome|SEPP]] un [[Austrumu bloks|Austrumu bloka]] pastāvēšanas beigas
* [[Krievija|Krievijas Federācijas]] veidošanās un [[Pēcpadomju valstis|15 valstu]] [[neatkarība]]s iegūšana no Padomju Savienības
* valdības pāreja uz [[daudzpartiju sistēma|daudzpartiju sistēmu]] [[Polijas vēsture (1945–1989)|Polijā]], [[Komunisma beigas Ungārijā (1989)|Ungārijā]], [[Mierīgā revolūcija|Austrumvācijā]], [[Samta revolūcija|Čehoslovākijā]], [[Rumāņu revolūcija|Rumānijā]], [[Bulgārijas Tautas Republika|Bulgārijā]], [[Mongoļu revolūcija (1990)|Mongolijā]], un [[Komunistiskā režīma krišana Albānijā|Albānijā]]
* vecās [[saimniecība]]s sistēmas krišana atsevišķās komunistiskajās valstīs, bijušajās Austrumu bloka valstīs pāreja no valsts pārvaldīta ekonomikas modeļa uz privāto; [[komandekonomika]]s likvidēšana un [[valsts uzņēmums|valsts uzņēmumu]] [[privatizācija]]; kapitālistiskās un brīvā tirgus ekonomikas sistēmas izplatība no ekonomiskajām krīzēm cietušajās komunistiskajās valstīs
* nekomunistiskas [[valdība]]s izveidošana [[Kambodža|Kambodžā]]
* daudzas [[komunistiska partija|komunistiskās partijas]] un to politiķi kļūst par [[sociāldemokrātija]]s vai [[demokrātiskais sociālisms|demokrātiskā sociālisma]] piekritējiem
* [[populisms|populisma]] un neitrālo spēku uzplaukums
* [[Vācijas atkalapvienošana]]
* [[Jemenas apvienošana]]
* [[Čehoslovākijas sadalīšanās]]
* [[Dienvidslāvijas sabrukums]] un [[Dienvidslāvijas kari|Dienvidslāvijas karu]] sākums
* skepticisms pret komunismu visā pasaulē, kas saistīts ar atbalsta samazināšanos dažādām komunistu un kreisajām partijām, īpaši [[Eiropa|Eiropā]] un Āzijā, komunistu pārvaldīto valdību sabrukums [[Afganistānas pilsoņu karš|Afganistānā]], [[Angolas Tautas Republika|Angolā]], [[Beninas Tautas Republika|Beninā]], [[Kongo Tautas Republika|Kongo-Brazavilā]], [[Etiopijas Tautas Republika|Etiopijā]], [[Mozambikas Tautas Republika|Mozambikā]], [[Somālijas Demokrātiskā Republika|Somālijā]] un [[Dienvidjemena|Dienvidjemenā]]
* [[Rietumu kultūra]]s, [[kapitālisms|kapitālisma]] izplatība iepriekš izolētajās komunistiskajās valstīs, tostarp Krievijā un [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]]
* rietumu mediju un [[internets|interneta]] masveida ienākšana bijušajās sociālistiskajās un komunistiskajās valstīs
* padomju spēki cieta neveiksmi [[Afganistānas karš (1979—1989)|Afganistānā]] un komunistiskās Afganistānas valsts [[Afganistānas Pilsoņu karš (1989–1992)|krišana]]
* padomju un Austrumu bloka ebreju emigrācija uz [[Izraēla|Izraēlu]]
* [[Ķīnas demokrātiskā kustība|Ķīnas demokrātiskās kustības]] [[Protesti Tiaņaņmeņa laukumā|apspiešana]] un Ķīnas antirietumnieciskā noskaņojuma pieaugums
* [[Īpašais periods|Īpašā perioda]] sākums [[Kuba|Kubā]]
* [[Ziemeļkoreja]]s [[sociālā ekonomika|sociālās ekonomikas]] vājināšana un atteikšanās no marksisma-ļeņinisma par labu [[Čučhe]]i
* komunistu kustību vājināšanās un [[marksisma kritika]]s palielināšanās
* vairāki uzlabojumi starptautisko attiecību konfliktos
* [[islāma ekstrēmisms|islāma ekstrēmisma]] uzplaukums
* [[Eiropas Savienība]]s [[Māstrihtas līgums|izveide]] un [[Eiropas Savienības paplašināšanās|paplašināšanās]]
* bijušo Austrumeiropas padomju bloka valstu [[NATO paplašināšanās|pievienošanās NATO]]
* [[Amerikas Savienotās Valstis]] kļūst par vienīgo lielvaru pasaulē
}}
'''1989. gada revolūcijas''' jeb '''komunisma sabrukums''' bija revolucionārs [[liberālā demokrātija|liberālās demokrātijas]] kustību vilnis, kas izraisīja vairuma [[marksisms-ļeņinisms|marksistiski-ļeņinisko]] valdību sabrukumu [[Austrumu bloks|Austrumu blokā]] un citās pasaules daļās. Tās veicināja pasaulē lielākās komunistiskās valsts [[Padomju Savienība]]s sabrukumu un atteikšanos no komunistiskajiem režīmiem daudzās pasaules daļās, dažas no kurām valdības gāza vardarbīgi. Šie dažadie notikumi, īpaši Padomju Savienības sabrukums, krasi izmainīja pasaules [[spēku līdzsvars (ģeopolitika)|spēku līdzsvaru]], iezīmējot [[Aukstais karš|Aukstā kara]] beigas un pēcaukstā kara ēras sākumu.

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums = Ķengarags
| attels =
| paraksts = Latgales iela Ķengaragā
| karte =
| paraksts2 =
| pilseta =  [[Rīga]]
| priekspilseta = [[Latgales priekšpilsēta]]
| apaksrajoni =
| platiba = 5,190 km²
| iedzivotaju_skaits = 44 084 ([[2023. gads|2023]])
| iever_celtnes =
| udenstilpnes = [[Daugava]]
 [[Ķengaraga dīķis]]
| parki = [[Ķengaraga parks]]
| autobuss = {{Rīga sab|t=a|15|18|31|49|60}}
| trolejbuss = {{Rīga sab|t=tb|15}}
| tramvajs = {{Rīga sab|t=tr|7}}
| mikroautobuss =
| cits = Elektrovilciens, Dīzeļvilciens, Starppilsētu autobusi
| pasta_indekss = LV-1019
LV-1057
LV-1063
| areja_saite = [http://www.apkaimes.lv/sakums/kengarags/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|             attēls = Papageitaucher_Fratercula_arctica.jpg
|             valsts = Animalia
|          valsts_lv = Dzīvnieki
|               tips = Chordata
|            tips_lv = Hordaiņi
|              klase = Aves
|           klase_lv = Putni
|              kārta = Charadriiformes
|           kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|             dzimta = Alcidae
|          dzimta_lv = Alku dzimta
|        apakšdzimta = Fraterculinae
|     apakšdzimta_lv = Tuklīšu apakšdzimta
|              ģints = Fratercula
|           ģints_lv = Tuklīši
|               suga = Fratercula arctica
|            suga_lv = Atlantijas tuklītis
|           binomial = Fratercula arctica <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|           sinonīmi = ''Alca arctica''
|        kategorijas = nē
|attēls2=Atlantic Puffin (Fratercula arctica) (W1CDR0001416 BD3).ogg}}

sentences: '''Anabolisms''' jeb '''plastiskā vielmaiņa''' ir [[vielmaiņa|vielmaiņas]] reakciju kopums, kurā no vienkāršākiem savienojumiem biosintēzes ceļā veidojas sarežģītāki savienojumi ar lielākām molekulām. No centrālajiem metabolītiem sintezējas vienkāršas molekulas ([[aminoskābes]], [[nukleotīdi]], [[taukskābes]], [[monosaharīdi]]) kuri tālāk kalpo sarežģītāku vielu veidošanai, piemēram, [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] sintēzei. Anaboliskās reakcijas pārsvarā ir endotermiskas - tās prasa enerģijas pievadīšanu.<ref>A.Vīgants. Cilvēka bioķīmija un molekulārā bioloģija. 2008. {{ISBN|978-9984-45-027-8}}</ref> Šī enerģijas pievadīšana notiek lielākoties hidrolizējot adenozīntrifosfātu jeb ATP. <ref>Nicholls D.G. and Ferguson S.J. (2002) ''Bioenergetics'' Academic press 3rd edition {{ISBN|0-12-518121-3}}</ref> Pretējs process anabolismam ir [[katabolisms]], kad sarežģītākas molekulas tiek šķeltas vienkāršākās un enerģija tiek iegūta [[šūnu elpošana]]i.

sentences: '''Eksonīms''' (no {{val|el|ἔξω}} — 'ārpus' un ''ὄνυμα'' — 'vārds') ir [[vietvārds]], kuru nosauktajā vietā nelieto vietējie iedzīvotāji ne oficiālajā, ne kādā vietējā valodā. Ar šo terminu apzīmē arī tautu nosaukumus ([[etnonīms|etnonīmus]]), [[Valoda|valodu]] nosaukumus, kā arī personvārdus, ko pašidentificēšanai nelieto tauta, valoda, vai cilvēki, uz ko šie nosaukumi attiecas. Nosaukumu, ko lieto vietējie iedzīvotāji, attiecinot uz sevi, vai vietu, sauc par '''endonīmu''' (no {{val|el|ἔνδον}} — 'iekšējs' un ''ὄνυμα'' — 'vārds'), '''autonīmu''' vai '''pašnosaukumu'''. Piemēram, ''Deutschland'' ir [[vācu valoda]]s endonīms [[Vācija]]i, ''Vācija'' ir [[latviešu valoda|latviskais]] eksonīms šai pašai vietai, ''Duitsland'' ir [[nīderlandiešu valoda|holandiešu]] eksonīms, ''Germany'' ir [[angļu valoda|angliskais]] eksonīms, ''Allemagne'' ir [[franču valoda|franciskais]] eksonīms, ''Njemačka'' ir [[horvātu valoda|horvātiskais]] eksonīms.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada jūnijs}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Kālenbergs
| Photo                = Döbling_(Wien)_-_Kahlenberg_(2).JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Vīne#Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=48.283333 |latNS=N
| longd=16.333333 |longEW=E
| Augstums         = 484
| Relatīvais_augstums  =
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Vīnervalde]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|nosaukums            = Nātrija kālija tartrāts
|attēls               =
Nātrija kālija tartrāta struktūrformula

Segnetsāls kristāla uzbūve (paraelektriskajā fāzē)
|citi nosaukumi       = segnetsāls (nosaukums kristālhidrātam),
 E337
|CAS numurs           = 304-59-6
|ķīmiskā formula      = KNaC4H4O6·4H2O
|molmasa              = 282,1
|blīvums              = 1790
|kušanas temperatūra  = ≈348 K (75 °C)<ref name="ppru">http://chemister.pp.ru/Database/search.dbp?action=synthesis&dbid=1&id=4518{{Novecojusi saite}}</ref>
70-80 °C
|viršanas temperatūra = ≈408 K (135 °C) (sadalās)<ref name="ppru"/>
215 °C (atšķeļ ūdeni)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971 {{ru ikona}}</ref>
|šķīdība ūdenī        = 54 g/100 g H2O (15 °C)
630 g/l pie 20 °C<ref>[http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 Kaliumnatriumtartrat] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100510144649/http://biade.itrust.de/biade/lpext.dll?f=templates&fn=main-hit-h.htm&2.0 |date={{dat|2010|05|10||bez}} }} {{de ikona}}</ref>
}}

sentences: '''Magnētiskā konstante''' ir [[fizikāla konstante]] un [[skalārs lielums]], kas tiek izmantots [[Elektromagnētisms|elektromagnētisma]] likumu izteiksmēs. Tā ir reizinātājs visās formulās, pēc kurām aprēķina [[Magnētiskā lauka indukcija|magnētiskā lauka indukciju]] vai magnētisko spēku atkarībā no [[Strāvas stiprums|strāvas stipruma]] strāvas kontūrā.

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Sanita Viljamsa
|          vārds_orig = Sunita Lyn "Suni" Williams
|              attēls = Sunita Williams.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1965
|          dz_mēnesis = 9
|            dz_diena = 19
|            dz_vieta = [[Juklida|Juklidā]] (''Euclid''), [[Ohaio (štats)|Ohaio]], {{USA}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{USA}}
|             tautība =
|             dzimums = S
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] astronaute
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[helikopters|helokopteru]] [[lidotājs|pilote]]
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 221 d 17 h 15 min
| kos_iesaukums = 1998.
| kos_misija = 1. [[STS-116]], [[SKS 14. ekspedīcija|SKS-14]], [[SKS 15. ekspedīcija|SKS-15]], [[STS-117]]<br />
2. [[SKS 32. ekspedīcija|SKS-32]], [[SKS 33. ekspedīcija|SKS-33]]
| kos_kuģi = [[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]]↑ , [[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]↓, [[Sojuz TMA-05M]]
}}
'''Sanita Viljamsa''' ({{val|en|Sunita Williams}}; dzimusi {{dat|1965|9|19}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Jūras kara flotes virsniece un [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] kosmonaute. Viņa ir uzstādījusi trīs kosmiskos rekordus sievietēm: ilgākais nepārtrauktais kosmiskais lidojums (gandrīz 222 dienas), veikusi visvairāk [[iziešana kosmosā|iziešanas kosmosā]] (septiņas), ilgākais kopējais kosmisko iziešanu laiks sievietei (50 stundas 40 minūtes).

sentences: '''Banāni''' ir [[pārtika|pārtikā]] plaši lietoti [[auglis|augļi]], kas tiek iegūti no [[banānaugi]]em, parasti no [[nosmailinātais banāns|nosmailinātā banāna]] (''Musa acuminata'') vai ''[[Musa × paradisiaca]]''. Tos iegūst arī no citām banānaugu ģints sugām, piemēram, ''[[Musa balbisiana]]'', ''[[Musa fehi]]'' un ''[[Musa troglodytarum]]''. Par banāniem dēvē arī ''[[Ensete ventricosum]]'' augļus, lai gan strikti ņemot, tas nepieder banānaugu ģintij.<ref name="Morton"/><ref name="Grattan"/> No botāniskā viedokļa banāns ir [[oga]]<ref name="waynesword"/> ar daudzām [[sēkla|sēklām]] un plānu [[miza|mizu]]. Banāni ir aptuveni 15 cm gari un 3—4 cm diametrā.

sentences:
'''Ginesa rekordu grāmata''' ir starptautiska datu bāze, kurā regulāri apkopo datus par pasaules rekordiem un citiem ekstrēmiem notikumiem vai cilvēku sasniegumiem.
{{Commonscat|Guinness World Records}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Grēku pilsēta
|    oriģinālnos = ''Sin City''
|         attēls = Sincitypostercast.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
* [[trilleris]]
* [[detektīvfilma]]
* [[asa sižeta filma]]
|       režisors =
* [[Frenks Millers]]
* [[Roberts Rodrigess]]
* [[Kventins Tarantīno]]
|     producents = [[Elizabete Avelāna]]
|      scenārijs = Frenks Millers
|        aktieri =
* [[Brūss Viliss]]
* [[Mikijs Rurks]]
* [[Īlajs Vuds]]
* [[Džesika Alba]]
* [[Beničio Deltoro]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Ritgers Hauers]]
|         mūzika = [[Džons Debnijs]]
|      operators = Roberts Rodrigess
|        montāža = Roberts Rodrigess
|        studija = ''[[Troublemaker Studios]]''
|    izplatītājs = ''[[Dimension Films]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2005|4|1}}
|         ilgums =
* 124 min (''kinoteātrī'')
* 147 min (''DVD'')
|         valsts = {{ASV}}
|         valoda = [[angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
|       ienākumi = {{ASV dolārs|158,7 miljoni}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=sincity.htm Sin City (2005) - Box Office Mojo]</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā = "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]"
|           imdb = 0401792
}}
'''"Grēku pilsēta"''' ({{val|en|Sin City}}; pilnais nosaukums: ''Frank Miller's Sin City'')<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 |title=McDonagh, Maitland, ''Frank Miller's Sin City'' (review) |access-date={{dat|2010|03|04||bez}} |archive-date={{dat|2010|03|24||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100324054112/http://movies.tvguide.com/frank-millers-sin-city/137842 }}</ref> ir 2005. gada ASV sešu [[detektīvfilma|detektīvfilmu]] un [[trilleris|trilleru]] ar ''[[film noir]]'' stilizāciju [[antoloģija]]. To režisēja, producēja un scenāriju sarakstīja [[Frenks Millers]] un [[Roberts Rodrigess]]. "Grēku pilsēta" uzņemta pēc Millera tāda paša nosaukuma komiksu sērijas motīviem. Filmai 2014. gadā iznāca turpinājums "[[Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete]]".

sentences: '''Šķidrais slāpeklis''' ir bezkrāsains [[šķidrums]] - [[slāpeklis|slāpekļa]] šķidrais [[agregātstāvoklis]]. [[Atmosfēras spiediens|Atmosfēras spiedienā]] šķidrais slāpeklis vārās pie –195,8° C, tā [[blīvums]] ir 0,808 g/cm3. Šķidrais slāpeklis nav indīgs vai sprādzienbīstams. Izolētos konteineros, piemēram, [[Djuāra trauks|Djuāra traukos]], to var pārvadāt bez ievērojamiem iztvaikošanas zudumiem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Operētājsistēmas infokaste
 | name                = ''GNU/Linux''
 | logo                = Tux.svg
 | logo caption        = Linux simbols — pingvīns [[Tukss]]<ref name="LinuxOnLine2008"/>
 | logo_size           = 150px
 | logo_alt            = Tux
 | family              = [[Unix-tips]]
 | developer           = kopiena
 | source model        = galvenokārt [[atvērtais pirmkods]], [[slēgtais pirmkods]] arī pieejams
 | frequently updated  = yes <!-- Release version update? Don't edit this page, just click on the version number! -->
 | marketing target    = personālie datori, mobilās ierīces, iegultās ierīces, serveri, lieldatori, superdatori
 | kernel type         = [[viengabalains kodols|viengabalains]] (''[[Linux]]'')
 | ui                  = daudzas
 | released            = 1991. gadā
 | programmed in       = dažādas (īpaši [[C (programming language)|C]] un [[Assembly language|Assembly]])
 | prog language       = daudzas
 | userland            = dažādas
 | supported platforms = [[DEC Alpha|Alpha]], [[Synopsys ARC|ARC]], [[ARM architecture|ARM]], [[AVR32]], [[Blackfin]], [[C6x]], [[ETRAX CRIS]], [[FR-V]], [[H8/300]], [[Qualcomm Hexagon|Hexagon]], [[Itanium]], [[M32R]], [[m68k]], [[Imagination META|META]], [[Microblaze]], [[MIPS architecture|MIPS]], [[MN103]], [[OpenRISC]], [[PA-RISC]], [[PowerPC]], [[s390]], [[S+core]], [[SuperH]], [[SPARC]], [[TILE64]], [[Unicore32]], [[x86]], [[Xtensa]] <!-- Do not include 64 bit extensions of 32 bit ISAs, e.g. sparc64, ppc64, x86-64, etc. -->
 | license             = galvenokārt [[GNU GPL]] un citi<ref name="ohloh.net"/> (''Linux'' prečzīme pieder [[Līnuss Tūrvaldss|Līnusam Tūrvaldsam]]<ref name="US_trademark"/> un pārvalda ''[[Linux Mark Institute]]'')
 | language            = daudzvalodu
 | updatemodel         =
 | working state       = pašreizējs
 | year                = 1991
 | date                = 2014. gada jūlijs
}}

sentences: '''Kordiljeri''' ({{val-es|Cordilleras}}, {{val-en|American Cordillera}}) ir garākā kalnu sistēma pasaulē, kas stiepjas no 66° ziemeļu platuma [[Aļaska|Aļaskā]] līdz 56° dienvidu platumam [[Ugunszeme|Ugunszemē]] vairāk kā {{nobr|18 000}} kilometru garumā.<ref>{{PZT|375}}</ref> Kalnu sistēmas platums ir ap {{nobr|1600 km}} [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] un {{nobr|900 km}} [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Kalnu sistēma atrodas [[Kanāda]]s, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]s, [[Centrālamerika]]s valstu, [[Venecuēla]]s, [[Kolumbija]]s, [[Ekvadora]]s, [[Peru]], [[Bolīvija]]s, [[Argentīna]]s un [[Čīle]]s teritorijā.

sentences:
{{cita nozīme|datumu|futbola klubu|FK Auda}}
'''9. maijs''' ir gada 129. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (130. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 236 dienas.

sentences: '''Objektīvs''' ir [[gaisma|gaismu]] savācoša [[optika|optiskā]] [[sistēma]], kura ataino objektu. Objektīva sastāvdaļas var būt gan [[lēca]]s, gan [[spogulis|spoguļi]]. Objektīvs tiek piemontēts [[fotoaparāts|fotoaparāta]] korpusam. Tāpat kā pats objekts, arī radītais attēls ir [[3D|trīsdimensionāls]]. Lai arī pietiktu ar vienu parastu izliektu lēcu, tādas nepieciešamas vairākas, lai novērstu attēla kropļojumus. Atainoti tiek visi objekti, kas nokļūst objektīva redzeslaukā. Principā nav atšķirību starp objektīvu, kuru izmanto fotoaparātam, objektīvu, kuru izmanto [[mikroskops|mikroskopam]] un objektīvu, kuru izmanto [[teleskops|teleskopam]]. Atšķirības ir tikai [[stikls|stikla]] (izmanto arī citus materiālus, stikls ir visizplatītākais) elementos, to izvietojumā un citos parametros, kas veido objektīva raksturlielumus. Atkarībā no pašas ierīces konstrukcijas, kas tiek izmantota attēla iegūšanai, objektīvs var būt pastāvīgi fiksēts pie aparāta vai arī nomaināms ar citiem objektīviem.

sentences: '''Entomoloģija''' ({{val|el|εντομο}}/''entomo'' — "kukainis" un {{gree|λόγος}}/''logos'' "zināšanas") ir [[zooloģija]]s apakšnozare, kas pēta [[kukaiņi|kukaiņus]]. Tā pārklājas ar daudzām citām zinātnes nozarēm, piemēram, [[Ekoloģija|ekoloģiju]], [[Lauksaimniecība|lauksaimniecību]], [[Kriminālistika|kriminālistiku]], [[Evolūcijas teorija|evolucionāro bioloģiju]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Fanas kalni
|attēls                 = Адамташ-Мирали-Чимтарга.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Ieleja Fanas kalnos
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = 10|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =68|lon_min = 15|lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Hisora Alajs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 40
|platums                = 20
|platība                =
|kalns                  = [[Čimtarga]]
|augstums               = 5489
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Fanas kalni''' ir starpgrēdu kalnu masīvs [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], daļa no [[Hisora Alajs|Hisora Alaja]] kalnzemes [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]]. Izvietojušies starp [[Zarāfšonas grēda|Zarāfšonas grēdu]] ziemeļos on [[Hisors|Hisora]] grēdu dienvidos. Par austrumu robežu uzskata [[Jagnoba|Jagnobu]] un tās pieteku Fandarju, rietumu — Arčamaidana. Masīvs sastāv no vairākām austrumu—rietumu virzienā orientētām grēdām; augstākā Fanas kalnu un visa Hisora Alaja virsotne ir [[Čimtarga]] (5489). Vēl septiņas virsotnes augstākas par 5000 metriem.<ref>[http://www.mountain.ru/article/article_display1.php?article_id=1044 Фанские горы. Обзор района]</ref>

sentences: {{Commonscat|Ice hockey players by country}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        platums = 240px
|         attēls = Somateria mollissima male..jpg
|  att_nosaukums = [[Parastā pūkpīle]] (''Somateria mollissima'')
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Aves
|       klase_lv = Putni
|          kārta = Anseriformes
|       kārta_lv = Zosveidīgie
|         dzimta = Anatidae
|      dzimta_lv = Pīļu dzimta
|    apakšdzimta = Merginae
|    apakšdzimta_lv = Gauru apakšdzimta
|    ģints=Somateria
|    ģints_lv=Pūkpīles
|    binomial = Somateria <small>([[Leach]], 1819)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Svalbāras Globālā sēklu glabātuve
| native_name         = ''Svalbard globale frøhvelv''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Svalbard seed vault.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Ieeja sēklu glabātuvē
| altitude            = 130 m vjl
| building_type       = pazemes glabātuve
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                = 45 000 000 [[Norvēģijas krona|NOK]]
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Longjērbīene]]
| location_country    = [[Svalbāra]], {{NOR}}
| pushpin_map         = Svalbāra
| latd  = 78 | latm  = 14 | lats  = 09 | latNS  = N
| longd = 15 | longm = 29 | longs = 29 | longEW = E
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           = Sēklu glabātuve
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date = 2006
| start_date          =
| completion_date     = 2008
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         = 1
| floor_area          = 1000 m²
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{URL|http://www.seedvault.no/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Svalbāras Globālā sēklu glabātuve''' ({{val|no|Svalbard globale frøhvelv}}) ir droša [[kultūraugi|kultūraugu]] [[sēkla|sēklu]] glabātuve. Izveidota [[Norvēģija]]i piederošajā [[Svalbāra]]s arhipelāgā [[Arktika|Arktikā]], netālu no [[Longjērbīene]]s pilsētiņas. Glabātuve ierīkota speciāli izbūvētā tunelī 130 m virs jūras līmeņa un 120 m dziļumā. Šobrīd glabātuvē atrodas vairāk nekā miljons sēklu paraugu no 76 pasaules valstīm. Glabātuvi uz trīpusējas vienošanās pamata pārvalda Norvēģijas valdība, [[Vispasaules Kultūraugu daudzveidības fonds]] un [[Ziemeļvalstu Ģenētisko resursu centrs]].<ref>[https://www.newfoodmagazine.com/news/65063/seed-vault-marks-10th-anniversary/ Seed Vault marks 10th anniversary with 70,000 new samples]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Latvijas Romas katoļu baznīca|Rīgas metropolija]]
[[Kategorija:Bīskapijas]]

sentences: '''Maltoze''', arī '''maltobioze''' vai '''iesala cukurs''', ir [[disaharīds]], kas sastāv no divām [[glikoze]]s vienībām, kas ir saistītas ar α(1→4) saiti, veidojas [[kondensācija]]s reakcijā. Tās izomērs [[izomaltoze]], kas sastāv no divām glikozes molekulām, savienotām kopā ar α(1→6) saiti. Maltoze veidojas, kad [[amilāze]] sašķeļ [[ciete|cieti]]. Maltoze atrodama [[graudi|graudos]], piemēram, [[mieži|miežos]]. Vēl maltoze veidojas, [[karamelizācija|karamelizējot]] glikozi.<ref name="SugisawaEdo1966"/>

sentences: denaturācija, ko izraisījis straujais temperatūras kāpums, tās [[cepšana]]s laikā]]

sentences:
{{Latvijas vidusskolas infokaste
|nosaukums    = Mazsalacas vidusskola
|attēla_nos   = 3 att.JPG
|att_izm      = 200px
|att_apraksts = Mazsalacas vidusskolas ēka Parka 30, Mazsalacā, Valmieras novadā
|dibin        = 1919. gadā
|vieta        = Parka iela 30, [[Mazsalaca]] {{LAT}}
|tips         = vidusskola
|direktors    = Dainis Jurka (''p.i.'')
|skoleni      =
|mlapa        = http://mazsalacasvsk.lv/
}}

sentences: '''Dūņas''' ir smalkgraudains, mīksts, organogēns [[drupiezis]], kas sastāv no minerālo un organisko vielu maisījuma, kas nogulsnējas ūdenstilpju dibenā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Narkokurjers
| operators =
| attēls = Mule poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Lorenss Fišbērns]]
* [[Maikls Penja]]
* [[Daiena Vīsta]]
* [[Endijs Garsija]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Mule''
| studija = * ''Imperative Entertainment''
* ''Bron Creative''
* ''Malpaso Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros. Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2018|12|10|ASV|2019|01|04|Latvija}}
| ilgums = 116 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|174,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl4077356545/|title=The Mule |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|14}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Narkokurjers"''' ({{Val|en|The Mule}}) ir [[2018. gads kino|2018. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Pārējās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Lorenss Fišbērns]], [[Maikls Penja]], [[Daiena Vīsta]] un [[Endijs Garsija]]. Filma balstīta uz 2014. gada ''[[The New York Times]]'' rakstu ''The Sinaloa Cartel's 90-Year-Old Drug Mule'', kas vēstīja par [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] veterānu, kurš kļuva par narkokurjeru.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Epiglotāli faringāli līdzskaņi''' ir [[līdzskanis|līdzskaņu]] tips, kurus artikulē ar [[uzbalsenis|uzbalseni]] (uzgāmuru) pret [[Rīkles gals|rīkles gala]] pakaļējo sienu. Tas kontrastē ar [[Faringāls līdzskanis|faringālajiem līdzskaņiem]], kur ar rīkles gala pakaļējo sienu kontaktē mēles sakne un [[Epiglotāls līdzskanis|epiglotālajiem līdzskaņiem]], kur uzbalsenis kontaktē ar [[balsenes krokas|balsenes krokām]].<ref>[http://escholarship.org/uc/item/3h25w3h3#page=48 Maddieson, I., & Wright, R. (1995). The vowels and consonants of Amis: A preliminary phonetic report. In I. Maddieson (Ed.), ''UCLA working papers in phonetics: Fieldwork studies of targeted languages III'' (No. 91, pp. 45–66). Los Angeles: The UCLA Phonetics Laboratory Group.]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kārlis Hese
|     vārds_orig = ''Carl Immanuel Philipp Hesse''
|         attēls = C I P Hesse 02aus.jpg
|     att_izmērs = 180px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = Sangastes pagasts, [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1918
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Igaunijas darba komūna]] (tagad [[Austrumviru apriņķis]], {{EST}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Deklarācija par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām mazākumgrupām''' pieņemta [[ANO Ģenerālā asambleja|ANO Ģenerālajā asamblejā]] 1992. g. 18. decembrī, bez balsošanas<ref>[http://research.un.org/en/docs/ga/quick/regular/47 Resolutions adopted by the General Assembly at its 47th session]{{en ikona}}</ref>, ar rezolūciju Nr. 47/135.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Tropidophora carinata Aigrettes.JPG
| att_nosaukums  = ''Tropidophora carinata'' rekonstrukcija.
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| virstips       = Lophotrochozoa
| virstips_lv    = Spirālveidīgie
| tips           = Mollusca
| tips_lv        = Gliemji
| klase          = Gastropoda
| klase_lv       = Gliemeži
| apakšklase     = Orthogastropoda
| apakšklase_lv  =
| kārta          = Architaenioglossa
| kārta_lv       =
| dzimta         = Pomatiidae
| dzimta_lv      =
| ģints          = Tropidophora
| ģints_lv       =
| suga           = Tropidophora carinata
| suga_lv        =
| binomial       = <small>(Born, 1780)</small>
}}
'''''Tropidophora carinata''''' ir ''[[Tropidophora]]'' [[ģints (bioloģija)|ģints]] [[gliemezis]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Iohannes Amos Comenius
| attēls =Johann Amos Comenius.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1592
| dz_mēnesis =3
| dz_diena =28
| dz_vieta =precīza vieta nav zināma, [[Morāvija]],  [[Bohēmijas karaliste]],  [[Svētā Romas impērija]]
| m_gads =1670
| m_mēnesis=11
| m_diena=15
| m_vieta =[[Amsterdama]],  [[Apvienoto Provinču republika]]
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Heidelbergas universitāte]]
| zinātne =[[pedagoģija]]
| pasniedzēji =[[Johans Heinrihs Alsteds]]
| studenti =
| sasniegumi =mūsdienu [[pedagoģija]]s pamatlicējs
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''WASP-12 b''' ir [[citplanēta]], kas atklāta citplanētu meklēšanas projekta [[SuperWASP]] ietvaros, zvaigznes [[WASP-12]] orbītā. Citplanēta atklāta {{dat|2008|4|1}}.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Pēteris Dannenbergs
| vārds_orig =
| attēls = Pēteris Dannenbergs 1.jpg
| att_izmērs = 130px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1877
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 14
| dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Valmieras apriņķis|Ķoņu pagasts|td=Latvija}}
| m_dat_alt =
| m_gads = 1925
| m_mēnesis = 7
| m_diena = 19
| m_vieta = [[Berlīne]], Vācija (t.s. [[Veimāras Republika]]) (tagad {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = latvietis
| nodarbošanās = rēders
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums = V.
| vecāki = Jēkabs un Mārete Dannebergi
| brāļi = Alberts Dannebergs un [[Artūrs Dannebergs]]
| māsas = Marta Kristīne Landrāts
| dzīvesbiedrs =
| bērni = Pauls
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Pēteris Dannenbergs''' (1877-1925) bija latviešu rēders un baņķieris. Latvijas Republikas jūrniecības departamenta pirmais direktors (1919—1920). [[Somija]]s goda konsuls Latvijā.<ref>{{LKV|III.|4534}}</ref>

sentences: '''1. augusts''' ir gada 213. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (214. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 152 dienas.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
|         building_name = Vecā Svētā Pētera bazilika
|         infobox_width = 340px
|                 image = Basilica_di_San_Pietro_1450.jpg
|            image_size = 300px
|              map_type = Vatikāns
|           map_caption = Atrašanās vieta Vatikānā
|              location = {{vieta|Vatikāns}}
| latd  = 41 | latm  = 54 | lats  = 08 | latNS  = N
| longd = 12 | longm = 27 | longs = 12 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
|     consecration_year = ap 360. gadu
|                status =
|            leadership =
|               website =
|             architect =
|    architecture_style = Senās Romas arhitektūra
|        groundbreaking = starp [[318]]. un [[322]]. gadu
|        year_completed =
|        specifications = yes
|              capacity =
}}

sentences: '''Kokss''' (no {{val-de|koks}}, kas savukārt no {{val-en|coke}}) ir ciets, porains, pelēcīgas krāsas materiāls, ko iegūst, karsējot ([[koksēšana|koksējot]]) [[akmeņogles]] 1000 °C temperatūrā bez [[skābeklis|skābekļa]] klātbūtnes. Kokss sastāv galvenokārt no [[ogleklis|oglekļa]] (96—98%). Koksēšanas jeb akmeņogļu sausās [[pārtvaice]]s procesā bez koksa iegūst arī citus produktus, piemēram, [[koksa gāze|koksa gāzi]] (tā sastāv no [[Ūdeņradis|H2]], [[Oglekļa monoksīds|CO]], [[Metāns|CH4]], [[Sērūdeņradis|H2S]], [[Amonjaks|NH3]]) un [[akmeņogļu darva|akmeņogļu darvu]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|tauta=Moro
|attēls          =
|image_caption   = [[Tausūgi|Tausūgu]] dejotāji
|native_name = ''Moro''
|skaits=ap 8 miljoni
|vieta={{PHL}}
|valoda=moro valodas
[[sebuāņu valoda]]
[[čavakano]]
[[angļu valoda]]
[[filipīniešu valoda]]
|reliģija=[[islāms]]
|grupas=
|radi= [[lumadi]], [[visaji]]
}}
'''Moro''' (''Moro'') ir kopīgs apzīmējums [[Filipīnas|Filipīnu]] dienvidrietumus apdzīvojošo [[musulmaņi|musulmaņu]] tautām.<ref>{{PZT|492|Moro}}</ref> Nosaukums cēlies no [[spāņu valoda]]s ''moro'' ([[mauri]]) — vārda, ar ko apzīmēti musulmaņi. Moro tautu kopējais skaits Filipīnās tiek lēsts ap 8 miljoni, bet tiem nereti pieskaita arī citu tautu musulmaņus. Apdzīvo galvenokārt [[Mindanao]] salas dienvidrietumus un [[Sulu arhipelāgs|Sulu arhipelāgu]], kur 2019. gadā nodibināts [[Bangsamoro]] autonomais reģions; tajā dzīvo nedaudz vairāk kā puse no moro kopskaita.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = ING Groep N.V.
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = [[publisks uzņēmums]]
| Birža               = [[Euronext]] ([http://www.euronext.com/trader/summarizedmarket/stocks-2593-EN-NL0000303600.html;jsessionid=EDBF3C79DF823EF99A86746A21582F85.8DD014F998CB4BF797C70DAACA?selectedMep=2&idInstrument=22585 INGA])<br />[[Ņujorkas fondu birža|NYSE]] ([http://www.nyse.com/about/listed/lcddata.html?ticker=ING ING]))
| Indekss             = [[AEX]]
| Dibināšanas_datums  = 1991. gadā
| Sēdeklis            = [[Amsterdama]], {{NED}}
| Vadība              = Mišels Tilmāns (''Michel Tilmant'')
| Darbinieku_skaits   = 115 218
| Apgrozījums         = 197,9 miljardi USD (2007)
| Aktīvi              = 276,4 miljardi USD (2007)
| Peļņa               = 12,7 miljardi USD (2007)
| Nozare              = [[finanšu pakalpojumi]]
| Produkti            = [[banka]], [[apdrošināšana]], [[aktīvu pārvaldīšana]]
| Mājaslapa           = http://www.ing.com/
}}

sentences: {{Commons cat|Mountain passes|Kalnu pārejas}}

sentences:
{{cita nozīme|katedrāli Londonā|katedrāli Maltā|Mdinas Svētā Pāvila katedrāle}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Pāvila katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Cathédrale St-Paul - entrée principale.jpg
| image_size            =
| caption               = Sv. Pāvila katedrāles fasāde
| map_type              = Londonas centrs#Londona#Anglija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Svētā Pāvila katedrāle
| position = left
| latd  = 51.513611 | latNS  = N
| longd = 0.098333 | longEW = W
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Anglija|Londona|Sitija}}
| religious_affiliation = [[Anglijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = angļu [[baroks]]
| architect = [[Kristofers Rens]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1675
| year_completed        = 1710
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}
<mapframe text="Svētā Pāvila katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q173882"
}
</mapframe>
'''Svētā Pāvila katedrāle''' ({{val|en|St Paul's Cathedral}}) ir [[baroks|baroka]] stila [[anglikāņi|anglikāņu]] [[katedrāle]] [[Londona|Londonā]], celta no 1672. gada līdz 1710. gadam, arhitekts — [[Kristofers Rens]] (''Sir Christopher Wren''). [[klasicisms|Klasicisma]] stila paraugs.
1981. gadā šeit laulājas [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]] un [[princese Diāna]]. Dievnamā apglabāti admirālis [[Horācijs Nelsons]] (''Horatio Nelson'') un [[Arturs Velslijs]] (''Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington''), pirmais Velingtonas hercogs un [[Apvienotās Karalistes premjerministrs]].

sentences:
[[Kategorija:Gadi]]
[[Kategorija:Gadsimti]]
[[Kategorija:3. gadu tūkstotis]]

sentences: '''Nadruva''' ({{val|la|Nadrowia}}) jeb '''Nadrava''' ({{val|de|Nadrauen}}) bija viena no [[Senprūši|senprūšu]] zemēm, kas atradās [[Prēgele]]s (Pregoļjas) upes augštecē, robežojās ar [[Semba]]s un [[Notanga]]s (rietumos), [[Bārta (zeme)|Bārtas]] (dienvidos), [[Skalva]]s (ziemeļos) un [[Sudava (zeme)|Sudavas]] (austrumos) zemēm.

sentences:
[[Kategorija:Kuldīgas novada pagasti]]
[[Kategorija:Kuldīgas rajons]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore|Gudenieku pagasts}}

sentences:
.]]
'''Bankas automāts''' jeb '''bankomāts''' ir pašapkalpošanās iekārta, kurā cilvēki var iemaksāt [[nauda|naudu]] vai no kuras var izņemt skaidru naudu, izmantojot kredītkarti vai debetkarti.

sentences: '''Franko diktatūra Spānijā''' izveidojās [[Spānijas pilsoņu karš|Spānijas pilsoņu kara]] laikā un beidzās drīz pēc [[Francisko Franko]] nāves 1975. gadā, kad 1978. gadā Spānijā pieņēma demokrātisku konstitūciju. Franko diktatūra sava ilglaicīguma dēļ kategorizēta kā [[fašisms|fašistiska]] savā sākumposmā, līdz [[autoritārisms|autoritārai]] savas pastāvēšanas beigās. Franko nebija dogmatisks ideologs, bet konservatīvs pragmatiķis, kas piemērojās situācijai Spānijā un pasaulē un izmantoja to, lai saglabātu savu režīmu. Franko vara balstījās uz pilsoņu kara laikā radušos dažādu labējo un konservatīvo spēku koalīciju – falangistiem, monarhistiem, katoļiem. Režīma pirmo dekāžu ideoloģiskais fašisms un korporatīvās valsts kapitālisms deva vietu katoliskam antikomunismam un liberālam kapitālismam. Diktatūras desmitgadēs Spānija no nabadzīgas lauksaimniecības zemes kļuva par salīdzinoši attīstītu valsti, kas pēc Franko nāves mierīgi izveidoja konstitucionālas monarhijas sistēmu un iestājās [[Eiropas Kopiena|Eiropas Kopienā]].

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Fanija Mendelszone
|          vārds_orig = ''Fanny Mendelssohn''
|              attēls = Fanny Hensel 1842.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1805
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Hamburga]], [[Svētā Romas impērija]]
({{GER}})
|              m_gads = 1847
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               stils = [[romantisms]]
|               žanrs = [[klaviermūzika]], [[vokālā mūzika]], [[kora mūzika]]
|            mācījies = [[Kārlis Frīdrihs Celters]]
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|             dzimums = S
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Amata (nozīmju atdalīšana)|Amata}}
{{Upes infokaste
|nosaukums=Amata
|attēls=Amata_ziema.jpg
|paraksts=Amata ziemā
|garums=66
|baseins=386
|kritums=193
|gada_notece=0,157
|izteka=[[Kūkālis]]
|augštece=Rezguļu upe
|iztekas_augstums=216,4
|ieteka=[[Gauja]]
|tek_caur={{LAT}}
|pietekas=[[Kumada]], [[Dzirnupe (Amatas pieteka)|Dzirnupe]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=3 | sāk_plat_s=44 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=19 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=33 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=7 | iet_gar_s=48 | iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Amata''' ir [[Gauja]]s kreisā krasta pieteka [[Cēsu novads|Cēsu novadā]]. Tās garums ir 66 km. Sākas [[Vidzemes augstiene|Vidzemes augstienē]] no [[Kūkālis|Kūkāļa ezera]], 216 metrus [[virs jūras līmeņa]] (pastāv citi iztekas varianti). Kopējais kritums 193 metri, lejtecē vietām sasniedz 8—10 m/km. Straumes ātrums mazūdens periodā 0,5—2 m/s, palu laikā — aptuveni 3 m/s. Lejasdaļā tek pa [[Amatas senleja|Amatas senleju]] stāvos, 15—25 m augstos [[smilšakmens]] un [[dolomīts|dolomīta]] krastos, kuros ir izveidojušies vairāki [[Devons|devona]] atsegumi, tostarp, [[Dzilnas iezis]], [[Gulbju iezis]], [[Vanagu iezis]], [[Miglas iezis]], u.c. Amatas krastos atrodas [[Skujene]], [[Tālie Sīļi]], [[Zāģeri]], [[Amata (ciems)|Amata]], [[Bille]], [[Melturi]], [[Kārļi (Drabešu pagasts)|Kārļi]].

sentences: '''Kosmonautika''' ({{val|ru|космона́втика}}; no {{val|el|κόσμος}} (kosmos) — 'Visums' + ''ναυτική'' ''(nautiko)'' — 'braukšana jūrā') ir [[zinātne]]s un [[tehnika]]s nozaru kopums, kas nodrošina [[kosmiskā telpa|kosmiskās telpas]] un [[astronomisks objekts|ārpuszemes objektu]] apgūšanu ar automātiskiem un pilotējamiem [[kosmiskais aparāts|kosmiskiem aparātiem]]. Terminu "kosmonautika" ierosināja viens no pirmajiem [[Padomju Savienība|padomju]] [[raķešbūve]]s inženieriem [[Georgijs Langemaks]].<ref>[http://www.mosoblnews.com/news/nauka.php?ID=1072 Георгий Лангемак - отец «Катюши»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071007165542/http://www.mosoblnews.com/news/nauka.php?ID=1072 |date={{dat|2007|10|07||bez}} }} Эдуард Вилль 2005-05-05</ref> Rietumu valstīs tiek lietots termins "'''astronautika'''" ({{val|en|Astronautics}}).

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Balhašs
|attēls=Lake Balkhash.jpg
|paraksts=Balhaša ainava
|karte=LakeBalkhash-EO.jpg
|kartes_paraksts=Balhaša satelītaina
|map = Kazahstāna
| plat_d=46 | plat_m=10 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=74 | gar_m=20 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{KAZ}}
|platība=18 200
|garums=605
|Vid_dziļums=5,8
|Max_dziļums=25,6
|tilpums=106
|augstums_vjl=341,4
|izteka=beznoteces
|baseins=413 000
|valstis=[[Kazahstāna]] - 85%<br />[[Ķīna]] - 15%
|salas=
|pilsētas=[[Balkaša]]
}}
'''Balhašs''' ({{val-kk|Балқаш}}, ''Balqaş'') ir liels [[ezers]] [[Kazahstāna]]s dienvidaustrumu daļā, otrs lielākais neizžūstošais [[sālsezers]] aiz [[Kaspijas jūra]]s. Daļa no liela beznoteces baseina [[Āzija]]s centrālajā daļā, kas ietver arī Kaspijas jūru un [[Arāla jūra|Arāla jūru]].

sentences: Pirmais mēģinājums izveidot [[datortīkls|datortīklu]], kas ļautu savā starpā sazināties dažādu [[dators|datoru]] lietotājiem bija [[ARPANET]]. Šis 1969. gadā radītais datortīkls bija pirmais, kurā tika izmantots [[pakešu komutācija]]s princips.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Andrejs Krūkliņš
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1891|1|10}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
 |         mir_dat = {{mdv|2001|11|30|1891|1|10}}
 |        mir_viet =
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ({{oss|V=1912}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Andrejs Heinrihs Nikolajs Krūkliņš''' (dzimis {{dat|1891|1|10}}, miris {{dat|2001|11|30}}) bija [[Latvija]]s vieglatlēts, startējis garo distanču skriešanā.

sentences: '''23. septembris''' ir gada 266. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (267. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 99 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ērmotie ļaudis
| attēls                   = PosterFunnyPeople.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Funny People''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džads Apatovs]]
| producents               =
* [[Kleitons Taunsends]]
* [[Berijs Mendels]]
* Džads Apatovs
| scenārija autors         = Džads Apatovs
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Sets Rogens]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Ēriks Bana]]
* [[Džona Hills]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
| mūzika                   =
* Džeisons Švarcmans
* [[Maikls Endrjūss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
* ''[[Madison 23]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2009|7|20|Losandželosa|2009|7|31|ASV|}}
| ilgums                   = 146 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/funny-people-2009|title=Funny People|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=funnypeople.htm|title=Funny People (2009)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 4, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|71,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ērmotie ļaudis"''' ({{val|en|Funny People}}) ir 2009. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džads Apatovs]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Sets Rogens]], [[Leslija Manna]], [[Ēriks Bana]], [[Džona Hills]] un [[Džeisons Švarcmans]]. Filmas pasaules pirmizrāde notika {{dat|2009|7|20||bez}} Losandželosā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Izpirkums
| operators =
| attēls = RansomPoster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta trilleris
| režisors = [[Rons Hauards]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Renē Ruso]]
* [[Gērijs Sinīzs]]
* [[Delrojs Lindo]]
* [[Lili Teilore]]
| mūzika = [[Džeimss Horners]]
| oriģinālnos = ''Ransom''
| studija = ''[[Touchstone Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures Distribution]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|11|8}}
| ilgums = 121 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|70 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|309,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3261761025/weekend/|title=Ransom |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|7|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Izpirkums"''' ({{Val|en|Ransom}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Rons Hauards]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Renē Ruso]], [[Gērijs Sinīzs]], [[Delrojs Lindo]] un [[Lili Teilore]].

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=Laocoon and His Sons.jpg
| image_size=
| title=''Laokoonts un viņa dēli''
| artist=[[Agesandrs]], Atenodors, Polidors
| year= 50. gads  p.m.ē.
| type=[[marmors]]
| height=208 cm × 163 cm × 112 cm
| museum={{vieta|Vatikāns|Vatikāna muzeji}}
}}

sentences: '''Uzņēmuma nemateriālā vērtība''' (no angļu valodas — ''Goodwill'') ir jebkādi no uzņēmējdarbības, aktīva vai no aktīva grupas nākotnē sagaidāmi ekonomiskie labumi, kas nav nodalāmi no pašas uzņēmējdarbības, cita aktīva vai aktīvu grupas. Uzņēmuma nemateriālā vērtība var tikt skaidrota kā atlikusī vērtība, kas rodas, no uzņēmuma vērtības atņemot identificējamo materiālo, nemateriālo un monetāro aktīvu vērtību, kas ir koriģēta ar faktiskajām vai iespējamajām saistībām.<ref>{{laikraksta atsauce|last1=Steven L. Henning, Barry L. Lewis and Wayne H. Shaw|title=Valuation of the Components of Purchased Goodwill|journal=Journal of Accounting Research|volume=38|issue=2|page=375-386|accessdate={{dat|2019|2|4||bez}}}}</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Krišjāņu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca
| source         = Attēls iegūts  no: Inetas Ludboržas
Attēla autors: Ineta Ludborža
| date           =
| author         = Ineta Ludborža
| permission     = Attēlu atļauts izmantot brīvi, arī komerciāliem mērķiem.
| other_versions =
}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada septembrī,}}
'''Baktēriju transformācija''' ir šveša [[DNS]] uzņemšana, līdz ar to iegūstot jaunas īpašības. Šādu transformāciju varētu izmantot [[gēnu inženierija|gēnu inženierijā]], lai baktērijas mainītu savu [[DNS]] un tās darbotos cilvēka, dzīvnieka vai auga labā.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''ZAT BeST''
| logo             = Life4g logo 2018.png
| caption          =
| type             = slēgta [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 2004. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Turkcell Holding]]'' (''[[Turkcell]]''), {{TUR}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://life.com.by/ life.com.by]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''ZAT BeST''''' (''ЗАТ «БеСТ»''; darbojas ar zīmolu '''''life:)''''') ir [[Baltkrievija]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums. Tas ir dibināts 2004. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences:
{{Kluba infokaste
|nosaukums       = Palladium Rīga
|logo            = Palladium logo.png
|logo izmērs     = 250px
|attēls          =
|attēla izmērs   =
|attēla paraksts =
|vieta         = {{flag|Latvija}}, [[Rīga]]
|adrese        = [[Marijas iela (Rīga)|Marijas iela]] 21, LV-1011
|tips          = Koncertzāle
Mūzikas klubs
|žanrs         = [[Populārā mūzika]]
[[Elektroniskā mūzika]]
[[Elektroniskā deju mūzika]]
|uzcelts       =
|atvērts       = {{dat|2011|9|28}}
|renovēts      =
|slēgts        =
|izmaksas      = 200 000—300 000 Ls
|īpašnieks     = Positivus Music
|vadība        = Ģirts Majors
|nosaukumi     = "Palladium Riga"
|kapacitāte    = 1600—2000 cilv.
|mājas lapa    = [http://www.palladium.lv/ palladium.lv]
}}
Koncertzāle '''"Palladium Rīga"''' (arī '''"Palladium"''') ir viena no pirmajām tāda tipa (vidēja mēroga grupu uzstāšanās) koncertzālēm Latvijā. Tā atrodas [[Rīga|Rīgā]], [[Marijas iela (Rīga)|Marijas ielā]] 21 un durvis vēra [[2011. gads|2011]]. gada [[28. septembris|28. septembrī]],<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/latvija/393658-ar_ilgu_uzstasanos_svinigi_atklaj_palladium Ar "Iļģu" uzstāšanos svinīgi atklāj "Palladium"], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref> tās ietilpība ir 1600—2000 cilvēki.<ref>[http://www.tvnet.lv/muzika/intervijas/393540-girts_majors_palladium_nebus_stilistiski_ierobezots Ģirts Majors: Palladium nebūs stilistiski ierobežots], tvnet.lv, {{dat|2011|9|28|SK}}</ref><ref>[http://www.diena.lv/kultura/muzika/bijusa-kinoteatra-palladium-telpas-atklas-koncertzali-kas-klus-par-jauno-aktualo-muziku-uzstasanas-v-13905485 Bijušā kinoteātra Palladium telpās atklās koncertzāli, kas kļūs par jauno aktuālo mūziķu uzstāšanās vietu], diena.lv, {{dat|2011|9|26|SK}}</ref> Koncertzāle iekārtota bijušā kinoteātra "Palladium" telpās, kurš darbību uzsāka [[1913]]. gadā un darbojās līdz pat [[2002]]. gadam. Atjaunotās "Palladium" koncertzāles logotipa un vizuālās identitātes autori ir dizaina studija [[Asketic]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |title=Palladium Rīga vizuālā identitāte |access-date={{dat|2014|05|28||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140105185803/http://plikums.lv/#/2011/09/palladium-riga/ |archivedate={{dat|2014|01|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|zinātnieku|taifūnu|Taifūns Haijans}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džābirs ibn Haijāns
|     vārds_orig = جابر بن حیان
|         attēls = Jabir ibn Hayyan.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = apmēram 722. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt = apmēram 804. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Persietis vai arābs
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = Alķīmija, ķīmija, astronomija, astroloģija, medicīna, farmācija, filozofija, fizika
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Abū Mūsa Džābirs ibn Haijāns''' ({{val|fa|جابر بن حیان}}, {{val|ar|جابر بن حیان}}, ''Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān''; dzimis apmēram 722. gadā, miris apmēram 804. gadā),<ref name="britannica.com">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/eb/article-9043128/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title= Abu Musa Jabir ibn Hayyan|publisher=Encyclopædia Britannica Online|accessdate=11 February 2008}}</ref> pazīstams arī kā '''Gebers''', bija persiešu vai arābu<ref name="EI2">{{Cite encyclopedia | edition = 2nd| publisher = Brill Academic Publishers| volume = 2| pages = 357–359| last = Kraus| first = P.| title = Djābir B. Ḥayyān| encyclopedia = Encyclopaedia of Islam| year = 1962}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce| publisher = Kessinger Publishing| isbn = 978-0-7661-0015-2| last = Holmyard| first = E. J.|author2=Jabir, Richard Russell| title = The Works of Geber| date = 1997-09}}</ref> alķīmiķis, ķīmiķis, astronoms, astrologs, ārsts, farmaceits, filozofs un fiziķis. Viņš tiek uzskatīts par pirmo alķīmiķi praktiķi, kā arī ķīmijas iedibinātāju.<ref name="Rēvalds">{{Grāmatas atsauce|last=Rēvalds|first=Valdis|authorlink=Valdis Rēvalds|title=Fizikas un tehnikas vēstures lappuses|year=2008|publisher=LU Akadēmiskais apgāds|location=Rīga|isbn=9984-802-20-5|page=73}}</ref> Viņš sistematizēja vielu "kvantitatīvo" analīzi,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/298619/Abu-Musa-Jabir-ibn-Hayyan|title=Abū Mūsā Jābir ibn Ḥayyān|publisher=Britannica.com|accessdate={{dat|2012|6|3||bez}}}}</ref> tāpat atklāja vairākas vielas, tai skaitā [[Sālsskābe|sālsskābi]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Gandrīz kā mīlestība
| attēls                   = A Lot Like Love poster.JPG
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Lot Like Love''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Naidžels Kouls]]
| producents               =
* [[Kevins Dž. Mesiks]]
* [[Ermians Bērnsteins]]
| scenārija autors         = [[Kolins Patriks Linčs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Amanda Pīta]]
| mūzika                   = [[Alekss Vurmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Touchstone Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|4|21|Izraēla|2005|4|22|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005|title=A Lot Like Love|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 14, 2019|archive-date={{dat|2019|04|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190414171311/http://www.bbfc.co.uk/releases/lot-love-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lotlikelove.htm|title=A Lot Like Love (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 14, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|42,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Gandrīz kā mīlestība"''' ({{val|en|A Lot Like Love}}) ir 2005. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Naidžels Kouls]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]] un [[Amanda Pīta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|4|21||bez}} Izraēlā.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = aktinīds
|      kārtas skaitlis = 100
|             7. čaula = 2
|             6. čaula = 8
|             5. čaula = 30
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Fm
|             atommasa = [257]
|   valences elektroni = [Rn]5f127s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
|  oksidēšanas pakāpes = '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,3
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 1800 K (1527 °C)
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Heksogēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6N6O6
|molmasa=222,117
|blīvums=1820
|kušanas temperatūra=205,5 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Heksogēns''' (C3H6N6O6, RDX, ciklonīts, ciklotrimetilēntrinitramīns u.c.) ir samērā jutīga [[sprāgstviela]], kuru iegūst, nitrējot [[urotropīns|urotropīnu]]. Tīrā veidā heksogēns ir balta, kristāliska viela. Sprāgstvielās to parasti sajauc ar citām vielām, lai uzlabotu stabilitāti.

sentences:
laikā]]
'''Brustvērs''' ({{val-de|Brustwehr}} Brust — krūtis, Wehr - aizsardzība) — [[nocietinājumi|nocietinājumu]] elements. Parasti apzīmē zemes uzbērumu [[ierakumi|ierakumu]] priekšā. Paredzēts strēlnieku aizsardzībai no lodēm un šāviņiem, kā arī ērtākai šaušanai. Brustvērā var būt izveidotas [[ambrazūra]]s (vietas šaušanai).

sentences: '''Trio''' [[Mūzika|mūzikā]] ir trīs mūzikas instrumentu vai [[Balss|vokālu]] izpildītāju kopa. Vārds ”trio” nāk no [[itāļu valodas]], nozīmējot “pa [[3 (skaitlis)|trīs]]”.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Mūzikas leksikons|last=Kārkliņš|first=Ludvigs|publisher=RaKa|year=2006|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Agaricus_augustus_2011_G1.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. augustus
| suga_lv =Cildenā atmatene
| binomial = Agaricus augustus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Kolonna''', relāciju [[Datubāze|datubāzu]] kontekstā, ir [[Tabula|tabulas]] datu kopa, kas satur noteikta datu tipa vērtības. Kolonna tabulā nodrošina struktūru uz kuras pamata tiek veidotas tabulas rindas.

sentences:
{{Warbox
|conflict=Ankaras kauja
|partof=[[Osmaņu un Timura impērijas kari]]
|image= [[FILE:Battle of Ankara.jpg|300px]]
|caption=
|date=[[1402]]. gada [[20. jūlijs]]
|place=Čubukas lauks pie [[Ankara]]s
|result=Izšķiroša Timura impērijas uzvara
|combatant1=[[Timura impērija]]
|combatant2={{OTA}}
|commander1=[[Timurs]]
|commander2=[[Bajezids I]] †
|strength1=140'000
|strength2=85'000
|casualties1=15'000—25'000 nogalināti un ievainoti
|casualties2=15'000—40'000 nogalināti un ievainoti
|notes=
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name           = Kjūrpaipas botāniskais dārzs
| alt_name       =
| photo          = Curepipe Botanical Garden.JPG
| photo_width    =
| photo_caption  =
| photo_alt      =
| map            = Maurīcija
| map_caption    =
| map_relief     = jā
| map_size       =
| latd=20  |  latm=19  |  lats=45  |  latNS=S
| longd=57 | longm=31  |  longs=28 | longEW=E
| type           = [[Botāniskais dārzs]]
| prot_category
| location       = [[Maurīcija]]
| nearest city   =
| area           = 11 [[Hektārs|ha]]
| created        = 1870
| visitation_num =
| website        =
| children       =
}}
'''Kjūrpaipas botāniskais dārzs''' ([[franču valoda|franču]] ''Jardin botanique de Curepipe'') ir [[botāniskais dārzs]], kas atrodas [[Maurīcija|Maurīcijā]].<ref>[http://www.municipal-curepipe.org/?option=com_content&view=article&id=177&ltemid=192 Municipal Council of Curepipe. Botanical Gardens]{{Novecojusi saite}}</ref> Tas ir otrs lielākais šīs salu valsts botāniskais dārzs, un tajā aplūkojamas arī vairākas apdraudētas augu sugas, ieskaitot pasaulē retāko [[areku dzimta|palmu]] [[suga|sugu]],— ''[[Hyophorbe amaricaulis]]'' jeb vientuļo palmu.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/38578/0 Hyophorbe amaricaulis], [[Sarkanā grāmata]]</ref>

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Everests
| Nosaukums2       = ཇོ་མོ་གླང་མ, ''Jomolungma''
सगरमाथा, ''Sagarmāthā''
珠穆朗玛峰, ''Zhūmùlǎngmǎ Fēng''
| Photo            = Everest North Face toward Base Camp Tibet Luca Galuzzi 2006.jpg
| Augstums         = 8848
| karte            = Nepāla#Ķīna
| reljefa_karte    = jā
| latd= 27 |latm= 59 |lats= 17 |latNS= N
| longd= 86 |longm= 55 |longs= 31 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{NPL}}, {{CHN}}
| Kalnu grēda      = [[Himalaji]]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēroglekļa struktūrformula ar starpatomu attālumu

Sēroglekļa molekulas modelis
|       citi nosaukumi = oglekļa disulfīds
|           CAS numurs = 75-15-0
|      ķīmiskā formula = CS2
|              molmasa = 76,1
|              blīvums = 1260
|  kušanas temperatūra = -111,6 °C
| viršanas temperatūra = 46,3 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lielākā temperatūrā hidrolizējas<ref>N.Ahmetovs. Neorganiskā ķīmija, Rīga, "Zvaigzne", 1978, 429. lpp.</ref>
|                 citi =
}}
'''Sērogleklis''' jeb '''oglekļa disulfīds''' (CS2) ir bezkrāsains, viegli gaistošs šķidrums. Tā [[molekula]] ir lineāra un [[izoelektroniskums|izoelektroniska]] [[CO2|oglekļa dioksīda]] molekulai.

sentences: '''Sālsezers''' ir [[ezers]], kura [[ūdens|ūdenim]] ir augstāka sāļu (gk. [[nātrija hlorīds]]) un citu minerālu koncentrācija nekā vairumam ezeru. Bieži par sālsezeru uzskata ezeru, kur viens litrs ūdens satur vairāk nekā 3 000 [[grams|miligramu]] sāļu. Ļoti bieži sālsezeros ir augstāks sāls saturs nekā [[jūra]]s ūdenī.

sentences:
{{Citas nozīmes|atmosfēras veidojumu|Ciklons (nozīmju atdalīšana)|Ciklons}}
s tuvumā 2003. gadā]]
'''Ciklons''' ir liels [[atmosfēra]]s veidojums, kurā ir zems [[atmosfēras spiediens]] ciklona centrā. Parasti ciklona laikā ir mākoņains, lietains laiks. Vasarā pārsvarā tas atnes vēsu, mitru un lietainu laiku, bet ziemā — siltu, mitru laiku. Ciklona diametrs var būt no dažiem simtiem līdz pāris tūkstošiem kilometru. Atmosfēras spiediens ciklonā ir apmēram 980—1000 [[Paskāls|hPa]] liels. [[ziemeļu puslode|Ziemeļu puslodē]] ciklons griežas pretēji pulksteņrādītāja virzienam, bet [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] — pulksteņrādītāja kustības virzienā.

== Skatīt arī ==
* [[Anticiklons]]
* [[Arktiskā fronte]]
* [[Tropiskais ciklons]]

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-80
|ķīm_formula=(Ce,Ca,Y)2(Al,Fe3+)3(SiO4)3(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūna, melna
|svītra=Brūna, pelēcīga
|habituss=Reti graudiņi, masas, reti - lielāki kristāli
|skaldnība=Neizteikta divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Pusmetālisks, stikla, taukains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.715 - 1.791 nβ = 1.718 - 1.815 nγ = 1.733 - 1.822
|pleohroisms=ir, diezgan izteikts
|blīvums=3,75
}}
__NOTOC__

sentences: {{izolēts raksts|date=2019. gada oktobris}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Malienas pagasts
| karte             = Malienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Alūksnes novads
| centrs            = Brenci
| platība           = 55,42
| iedzīvotāji       = 424<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 424 / 55.42 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Igors Zemļanskihs
 |       name_orig = ''Ігор Землянських''
 |           image = Ігор Іванович Землянських. Фото із сайту.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dzimšanas datums un vecums|1974|12|9}}
 |        location = {{vieta|PSRS|Ukrainas PSR|Oleksandrivska|td=Ukraina}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality = [[ukraiņi|ukrainis]]
 |           field =
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
 |         website =
}}
'''Igors Zemļanskihs''' ({{val|uk|Ігор Іванович Землянських}}, dzimis {{dat|1974|12|9}}) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[gleznotājs]]—animālists<ref>https://ukraine.segodnya.ua/ukraine/khudozhnik-animalict-iz-voronkova-zhenjuc-tolko-na-toj-kotoraja-ponravitcja-moim-ptitsam-92396.html</ref><ref>https://focus.ua/long/359608</ref>, ilustrators un [[ornitoloģija|ornitologs]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Delonga salas
|attēls              = Bennett-Insel 4 2014-08-25.jpg
|attēla paraksts     = [[Benneta sala]]s ainava
|attēla izmērs       =
| map_type    = <!-- Jakutija# -->Krievija#Āzija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Austrumsibīrijas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Jaunsibīrijas salas]]
|latd=76|latm=35|lats= |latNS=N
|longd=153|longm=30|longs= |longEW=E
|platība             = 228
|garums              = 240
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Delonga kalns
|augstums            = 426
|salu skaits         = 5
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Federācijas subjekts
|valsts adm vienība        = [[Sahas republika]]
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Delonga salas''' ({{val|ru|острова Де-Лонга}}, {{val|sah|Де Лоҥ арыылара}}) ir neapdzīvotu salu grupa [[Krievijas Federācija]]s galējos ziemeļos [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]], [[Jaunsibīrijas salas|Jaunsibīrijas salu]] arhipelāgā.<ref>{{PZT|163|Delonga salas}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Sahas Republika]]s [[Bulunas uluss|Bulunas ulusā]]. Salu teritorija kopš 2018. gada 2. marta ietilpst valsts dabas liegumā «Jaunsibīrijas salas».<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://ustlensky.ru/novosibirskie-ostrova-gosudarstvennyj-prirodnyj-zakaznik-federalnogo-znacheniya.html |title="Новосибирские острова" - государственный природный заказник федерального значения |access-date={{dat|2021|02|14||bez}} |archive-date={{dat|2021|01|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210126113351/http://ustlensky.ru/novosibirskie-ostrova-gosudarstvennyj-prirodnyj-zakaznik-federalnogo-znacheniya.html }}</ref>

sentences: [[raķete|Raķeštehnikā]], [[aviācija|aviācijā]] un [[Kosmonautika|kosmonautikā]] '''derīga krava''' ir [[raķete]]s, [[lidmašīna]]s vai [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģa]] transportējamais apjoms (piem., [[munīcija]], [[mākslīgais pavadonis]], zinātniskie instrumenti, papildu [[raķešdegviela|degviela]], u.c.), kurā neietilpst paša nesēja sistēmas un degviela.

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Zachte dravik in bloei Bromus mollis.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|suga=Bromus mollis|suga_lv=Mīkstā lāčauza|binomial=Bromus mollis|autors=L.|sinonīmi=Bromus hordeaceus <i>L.</i>}}'''Mīkstā lāčauza''' ({{val|la|Bromus mollis}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kura savvaļā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp bieži visā [[Latvija|Latvijā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 53.46
| subdivision_name2 =
| population_total = 73619
| pushpin_map = Nīderlande
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Nīderlande}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Ziemeļholande]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Hoorn''
| subdivision_type1 = Province
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2021
| name = Horna
| elevation_m =
| latd = 52
| established_date =
| established_title =
| image_shield = Hoorn wapen HRvA.svg
| image_skyline = Hoorn Montage.png
| image =
| latNS = N
| latm = 39
| motto =
| lats =
| longEW = E
| longd = 5
| longm = 4
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.hoorn.nl/}}
| image_flag = Flag of Hoorn.svg
}}'''Horna''' ({{Val|nl|Hoorn}}) ir [[pilsēta]] [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Ziemeļholande]]s provincē. 2021. gadā Hornā dzīvoja 73 619 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas pie [[Markermērs|Markermēra]] ezera, 20 km uz austrumiem no [[Alkmāra]]s un 35 km uz ziemeļiem no [[Amsterdama]]s.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Yaen002.jpg
 | att_nosaukums = [[Strauss|Āfrikas strauss]] (''Struthio camelus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |     virskārta = Struthionimorphae
 |  virskārta_lv = Strausveidīgo virskārta
 |   virskārta_r = Strausi
 |         kārta = Struthioniformes
 |      kārta_lv = Strausveidīgie
 |       kārta_r = Strausi
 |        dzimta = Struthionidae
 |     dzimta_lv = Strausu dzimta
 |      dzimta_r = Strausi
 |         ģints = Struthio
 |      ģints_lv = Strausi
 |      binomial = Struthio <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Strausi''' (''Struthio'') ir lielu, nelidojošu [[putni|putnu]] ģints, kas ir vienīgā [[Ģints (bioloģija)|ģints]] '''strausu dzimtā''' (''Struthionidae''). Turklāt saskaņā ar mūsdienu sistemātiku strausu dzimta ir vienīgā dzimta '''strausveidīgo putnu kārtā''' (''Struthioniformes''). Strausu ģintī ir zināmas 10 strausu [[suga]]s, no kurām 8 ir izmirušas, bet mūsdienās dzīvojošas ir divas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/ratites/ World Bird List: Ratites: Ostriches to Tinamous, 2018]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = NeisseriaGonorrhoeae.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Proteobacteria
| tips_lv =Proteobaktērijas
| dzimta =Neisseriaceae
| dzimta_lv=
| ģints =Neisseria
| ģints_lv =
| suga =Neisseria gonorrhoeae
| suga_lv =Gonokoks
| kategorijas = nē
}}
'''Gonokoks''' (''Neisseria gonorrhoeae'') ir gramnegatīva baktērija, morfoloģiski pieder pie [[Baktēriju morfoloģija#Baktēriju formas|diplokokiem]]. Patogēns cilvēkiem, ir ekstra- un intracelulārs parazīts;<ref name="sexclinic"/> izraisa [[Gonoreja|gonoreju]].<ref name="humbio"/>

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Banka
|attēls              = Perahu Nelayan di Bangka.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Bangka''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd= 2 |latm= 15 |lats= |latNS= S
|longd=106 |longm= 00 |longs= |longEW=E
|platība             = 11 693,5
|garums              = 222
|platums             = 114
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Bui
|augstums            = 705
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Banka-Belituna]]
|iedzīvotāji         = 1 146 581 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 98
|pamatiedzīvotāji    = [[malajieši]], [[ķīnieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Pankalpinana]]
|piezīme =
}}
'''Banka''' ({{val|id|Pulau Bangka}}, {{ara|ڤولو بڠكـ}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]].<ref>{{PZT|94}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Banka-Belituna]]s provincē, tās galvenā sala. Administratīvi iedalās četros apriņķos un vienā pilsētā. Lielākā apdzīvotā vieta ir provinces centrs [[Pankalpinana]] salas austrumu krastā.

sentences: '''Lihenoloģija''' (no {{val|grc|λειχήν}} (''leikhḗn'') — 'ķērpis' un ''λογία'' (''logíā'') — 'mācība') — agrāk [[botānika]]s, tagad [[mikoloģija]]s nozare, kas pētī [[Ķērpji|ķērpjus]]. Ķērpju pētniekus sauc par '''lihenologiem'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Jasmīnas stāsts
| attēls                   = Blue Jasmine poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blue Jasmine''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Vudijs Allens]]
| producents               =
| scenārija autors         = Vudijs Allens
| galvenajās lomās         =
* [[Keita Blanšeta]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Bobijs Kanavale]]
* [[Luiss C.K.]]
* [[Endrū Daiss Klejs]]
* [[Sallija Hokinsa]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
* [[Maikls Stūlbargs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''Gravier Productions''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Classics]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2013|7|23|Ņujorka|2013|8|23|ASV}}
| ilgums                   = 98 minūtes<!--Theatrical runtime: 98:23--><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=''BLUE JASMINE'' (12A)|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-jasmine-film|work=[[Warner Bros.]]|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|date=August 23, 2013|accessdate=August 23, 2013|archive-date={{dat|2015|11|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151120091157/http://www.bbfc.co.uk/releases/blue-jasmine-film}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|last=Block|first=Alex|title=Woody Allen in San Francisco: The Making of 'Blue Jasmine'
|url= http://www.hollywoodreporter.com/news/woody-allen-san-francisco-making-656275|accessdate=November 18, 2013|work=[[The Hollywood Reporter]]|date=November 18, 2013}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|99,1 miljons}}<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Blue Jasmine (2013) |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt2334873/ |website=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|9|12||bez}}}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     = 2334873
}}
'''"Jasmīnas stāsts"''' ({{Val|en|Blue Jasmine}}) ir 2013. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]].<ref>{{Ziņu atsauce|last= Burkeman|first= Oliver|title=Woody Allen: 'To have been a lead character in a juicy scandal doesn't bother me'|url= http://www.guardian.co.uk/film/2012/sep/13/woody-allen-juicy-scandal |accessdate=January 9, 2013|newspaper=[[The Guardian]]|date=September 13, 2012}}</ref><ref>{{Ziņu atsauce|last=Greene|first=Andy|title=Andrew Dice Clay's Surprising Comeback and Why He Won't Clean Up His Act|url=http://www.rollingstone.com/movies/news/andrew-dice-clays-surprising-comeback-and-why-he-wont-stop-saying-fag-20121228|accessdate=January 9, 2013|newspaper=[[Rolling Stone]]|date=December 28, 2012|archive-date={{dat|2018|06|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180625161507/https://www.rollingstone.com/movies/news/andrew-dice-clays-surprising-comeback-and-why-he-wont-stop-saying-fag-20121228}}</ref><ref name="NYT">{{Ziņu atsauce|last=Itzkoff|first=Dave|title=Woody Allen Names His New Movie ‘Blue Jasmine’|url= http://artsbeat.blogs.nytimes.com/2013/01/08/woody-allen-names-his-new-movie-blue-jasmine/|accessdate=January 8, 2013|newspaper=[[The New York Times]]|date=January 8, 2013}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus heterophylla|attēls=Populus heterophylla foliage, East Potomac Park (2x3).jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus heterophylla|suga_lv=Purva liellapu papele|kategorijas=nē}}

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Pāvils
|      dzimšanas datums = ap [[5. gads|5]]. gadu
|          nāves datums = ap [[67. gads|67]]. gadu
|        piemiņas diena =
|                  godā =
|                attēls = St. Paul, by El Greco.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums = [[El Greko]] glezna, kurā attēlots Svētais Pāvils
|       dzimšanas vieta = [[Tarsa|Tarsā]] (tagad {{TUR}})
|           nāves vieta = iespējams [[Roma|Romā]] (tagad {{ITA}})
|             apglabāts =
|             nosaukums =
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli = [[zobens]]
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Meitene ar pūķa tetovējumu
|    oriģinālnos = ''The Girl with the Dragon Tattoo''
|         attēls =The Girl with the Dragon Tattoo Poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Trilleris]]
|       režisors = [[Deivids Finčers]]
|     producents = * [[Skots Radins]]
|      scenārijs =  [[Stīvens Zeiliāns]]
| galvenajās lomās         = * [[Denjels Kreigs]]
* [[Rūnija Mara]]
* [[Kristofers Plamers]]
* [[Stellans Skašgords]]
* [[Stīvens Berkofs]]
* [[Robina Raita]]
|         mūzika = * [[Trents Reznors]]
* [[Atikuss Ross]]
|      operators = [[Džefs Kronenvets]]
|        montāža = * [[Kērks Baksters]]
* [[Enguss Vols]]
|        studija = * ''[[Metro-Goldwyn-Mayer|Metro-Goldwyn-Mayer Pictures]]''
* ''[[Scott Rudin Productions]]''
* ''Yellow Bird''
|    izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
|       izdošana = {{Filmas datums|2011|12|20|ASV|2011|12|21|Zviedrija|2012|1|6|Latvija}}
|         ilgums = 158 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film|title=THE GIRL WITH THE DRAGON TATTOO|publisher=the-numbers.com|accessdate={{dat|2018|12|02||bez}}|archive-date={{dat|2019|01|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190123025608/http://www.bbfc.co.uk/releases/girl-dragon-tattoo-film}}</ref>
|         valsts = * {{USA}}
* {{SWE}}
|         valoda = angļu
|        budžets = {{ASV dolārs|90 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=girldragontattoo11.htm|title=The Girl with the Dragon Tattoo (2011)|publisher=boxofficemojo.com|accessdate={{dat|2018|12|12||bez}}}}</ref>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|232 miljoni}}
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 1568346
}}
'''"Meitene ar pūķa tetovējumu"''' ({{val|en|The Girl with the Dragon Tattoo}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Zviedrija]]s kopražojuma [[trilleris]], kuras režisors ir [[Deivids Finčers]]. Filma balstīta [[Stīgs Lāšons|Stīga Lāšona]] [[Meitene ar pūķa tetovējumu|tāda paša nosaukuma romānā]], galvēnās lomas atveido [[Denjels Kreigs]], [[Rūnija Mara]], [[Kristofers Plamers]], [[Stellans Skašgords]], [[Stīvens Berkofs]] un [[Robina Raita]]. Filmas pirmizrāde ASV notika {{dat|2011|12|20|}}, bet [[Latvija|Latvijā]] – {{dat|2012|1|6|}}.

sentences: '''Blokķēde''' ({{val|en|blockchain}})<ref>{{AkadTerm|term=blockchain|lang=EN}}</ref> ir [[izkliedēta datubāze]], kas ir pastāvīgi augošs sakārtotu ierakstu jeb bloku saraksts. Katrs bloks satur [[laika zīmogs|laika zīmogu]] un norādi uz iepriekšējo bloku. Blokķēdes ir īpaši drošas pret ierakstu izmainīšanu — lai izmainītu kādu no senākiem blokiem, ir jāveic izmaiņas arī visos turpmākajos blokos.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Čārlzs Rihters
|     vārds_orig = ''Charles Richter''
|         attēls = CharlesRichter.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Čārlzs Rihters 1970. gados
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ohaio|Overpeka|2s=Ohaio (štats)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1985
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 30
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Pasadīna}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Amerikāņi (nācija)|Amerikānis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|     alma_mater = [[Stenforda Universitāte]]<br/>[[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|        zinātne = [[Seismoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Rihtera skala]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Čārlzs Frānsiss Rihters''' ({{val|en|Charles Francis Richter}}, dzimis {{dat|1900|4|26}} Overpekā, [[Ohaio (štats)|Ohaio]], ASV, miris {{dat|1985|9|30}} Pasadīnā, Kalifornijā, ASV) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[seismoloģija|seismologs]]. Dzimis nelielā pilsētā [[Ohaio (štats)|Ohaio]] štata dienvidaustrumos.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Kīlargo
| operators =
| attēls = Key largo432.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = film noir
| režisors = [[Džons Hjūstons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Edvards Robinsons]]
* [[Lorēna Bekola]]
* [[Laionels Berimors]]
* [[Klēra Trevora]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Key Largo''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1948|7|16}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Kīlargo"''' ({{Val|en|Key Largo}}) ir 1948. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Džons Hjūstons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Edvards Robinsons]], [[Lorēna Bekola]], [[Laionels Berimors]] un [[Klēra Trevora]]. Filma balstīta uz [[Maksvels Andersons|Maksvela Andersona]] tāda paša nosaukuma 1939. gada lugu.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds = Rianna
|Attēls = Rihanna Fenty 2018.png
|Att_izm = 210px
|Apraksts = Rianna 2018. gadā
|Fons = solists
|Dz_vārds = Robina Rianna Fentija
|Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1988|2|20}}
|Miris =
|Vieta_dz = {{vieta|Barbadosa|Sentmaikla|2s=Sentmaikla (Barbadosa)}}
|Instrumenti = balss
|Žanrs = [[popmūzika|Pops]], [[Ritmblūzs|R&B]], [[regejs]]
|Nodarbošanās = dziedātāja, modele, aktrise, rakstniece, modes dizainere
|Gadi = 2005—pašlaik
|Izdevējkompānija = SRP, [[Def Jam Records|Def Jam]]
|Darbojies_arī =
|Mlapa = [http://www.rihannanow.com www.rihannanow.com]
|Dzimums = S
}}

sentences:
'''Absolūtais spožums''' ir lielums [[Astronomija|astronomijā]], kuru izmanto [[debess ķermenis|debess ķermeņu]] spožuma raksturošanai. Tas ir debess ķermeņa [[redzamais spožums]], kāds būtu, ja to novērotu no 10 [[Parseks|parseku]] attāluma. Absolūto spožumu mēra [[Zvaigžņlielums|zvaigžņlielumos]]. Zvaigžņu un galaktiku absolūto spožumu apzīmē ar '''M'''.<br />
[[Saules sistēma]]s [[Planētas|planētu]], [[Komētas|komētu]] un [[Asteroīds|asteroīdu]] absolūtā spožuma definīcija ir nedaudz atšķirīga. Šajā gadījumā absolūtais spožums tiek definēts kā [[redzamais spožums]], kāds būtu objektam, ja to novērotu vienas [[Astronomiskā vienība|astronomiskās vienības]] attālumā no Saules un Zemes, turklāt objektam jābūt pilnā fāzē. Apzīmē ar '''H'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Diplomdarbs
| operators =
| attēls = Tesis1996.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris, šausmu filma
| režisors = [[Alehandro Amenabars]]
| producents =
| scenārijs = Alehandro Amenabars
| aktieri = * [[Ana Torrenta]]
* [[Fele Martiness]]
* [[Eduardo Norjega]]
| mūzika = Alehandro Amenabars
| oriģinālnos = ''Tesis''
| studija = * ''Las Producciones del Escorpión, S.L.''
* ''Sogepaq''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1996|4|12}}
| ilgums = 125 minūtes
| valsts = {{ESP}}
| valoda = [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{Eiro|721,214}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Diplomdarbs"''' ({{Val|es|Tesis}}) ir 1996. gada [[Spānija]]s trillera filma, kuras režisors, scenārija autors un mūzikas autors ir [[Alehandro Amenabars]]. Filmā galvenās lomas attēlo [[Ana Torrenta]], [[Fele Martiness]] un [[Eduardo Norjega]].

sentences: '''Gastroenteroloģija''' ir [[medicīna]]s nozare, kas specializējas [[gremošanas orgānu sistēma]]s slimību [[medicīniskā diagnostika|diagnostikā]], [[ārstēšana|ārstēšanā]] un [[profilakse|profilaksē]]. '''Gastroenterologs''' ir [[ārsts]], kas strādā šajā jomā. Viņi ir apmācīti diagnosticēt un ārstēt dažādas slimības, kas ietekmē [[kuņģis|kuņģi]], [[zarnas]], [[aknas]], [[aizkuņģa dziedzeris|aizkuņģa dziedzeri]], [[barības vads|barības vadu]] un citas orgānu sistēmas, kas saistītas ar [[gremošana|gremošanu]] un [[uzturs|uzturu]]. Ārsti šajā jomā palīdz pacientiem risināt gremošanas traucējumu un slimību problēmas, veicot diagnostiku, piedāvājot ārstēšanas iespējas un sniedzot ieteikumus veselīgam dzīvesveidam.

sentences:
Svētā vārda arhikatedrāle [[Minska|Minskā]]]]
'''Katoļticība Baltkrievijā''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Каталіцтва ў Беларусі'') ir otra lielākā reliģiskā konfesija [[Baltkrievija|Baltkrievijā]].
 baznīca [[Vitebska|Vicjebskā]]]]
2012. gadā veiktā aptauja liecina, ka 10% respondentu sevi identificēja kā piederīgus šai konfesijai (aptuveni 9,5% no kopējā iedzīvotāju skaita).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://old.catholic.by/2/belarus/dioceses.html|title=Catholic.by - Дыяцэзіі|website=old.catholic.by|access-date=2023-04-25|language=be-by}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://nashaniva.com/?c=ar&i=224929&lang=ru|title=ИАЦ: Доля белорусов, которые считают себя верующими, сократилась до 62%|website=Наша Ніва|access-date=2023-04-25|language=ru}}</ref> Saskaņā ar pašas Katoļu baznīcas datiem, ir aptuveni 1,4 miljoni ticīgo. Visvairāk ticīgo dzīvo valsts rietumos (galvenokārt [[Grodņas apgabals|Grodņas apgabalā]], kur katoļi veido vairāk nekā 60 % iedzīvotāju), lai gan katoļu kopienas pastāv visā Baltkrievijā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētās Annas baznīca
| native_name           = ''Šv. Onos bažnyčia''
| image                 = St. Anne's Church Exterior 3, Vilnius, Lithuania - Diliff.jpg
| image_size            = 250px
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Viļņa#Lietuva
| map_size              =
| latd  = 54 | latm  = 40 | lats  = 59 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 17 | longs = 36 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| location              = {{vieta|Lietuva|Viļņa}}
| consecration_year     =
| status                =
| architect             =
| architecture_style    = [[Gotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1500
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
<mapframe text="Viļņas Annas katoļu baznīca" width=260 height=320 zoom=19 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q937290"
}
</mapframe>
'''Viļņas Svētās Annas baznīca''' ({{val|lt|Šv. Onos bažnyčia}}) ir [[Romas katoļu baznīca]] [[Viļņa]]s [[Senamestis|vecpilsētā]], [[Lietuva|Lietuvā]]. Viens no ievērojamākajiem pieminekļiem Viļņas vecpilsētā. Ēkas celtniecība tikusi pabeigta ap 1495.—1500. gadu, celta [[Gotika|gotikas]] stilā. Baznīcas fasāde palikusi gandrīz neskarta kopš uzcelšanas laika.

sentences:
'''Sandensas kinofestivāls''' ({{val|en|Sundance Film Festival}}), agrāk '''Jūtas/ASV kinofestivāls''' ({{val|en|Utah/US Film Festival}}), pēc tam '''ASV filmu un video festivāls''' ({{val|en|US Film and Video Festival}}), ir ikgadējs [[kinofestivāls]], ko organizē [[Sandensas institūts]].<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://content.time.com/time/arts/article/0,8599,1956952,00.html|title=A BRIEF HISTORY OF
Sundance Film Festival|work=Time|access-date=2020-03-23|date=2010-01-27|last=Friedman|first=Megan|language=en-US}}</ref> Tas ir lielākais [[Neatkarīgā filma|neatkarīgā kino]] festivāls ASV, 2016. gadā to apmeklēja vairāk nekā {{sk|46660}} cilvēku.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sundance.org/pdf/press-releases/2016-06-15-sff16-economic-impact-release-final3.pdf?1466013794|title=The Economic Impacts of the 2016 Sundance Film Festival|last=Stambro|first=Jan Elise|publisher=[[University of Utah]]|website=Bureau of Economic and Business Research|access-date=2012-11-06|archive-date=2021-03-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20210321160243/http://www.sundance.org/pdf/press-releases/2016-06-15-sff16-economic-impact-release-final3.pdf?1466013794}}</ref> Festivāls notiek katru janvāri [[Pārksitija|Pārksitijā]], [[Soltleiksitija|Soltleiksitijā]], [[Jūta|Jūtā]] un [[Sandensas kūrorts|Sandensas kūrortā]] (slēpošanas kūrorts netālu no [[Provo]], Jūtā), un tajā tiek demonstrētas jaunākās ASV un starptautiskās neatkarīgās filmas.<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://www.standard.net/Entertainment/2016/07/13/Sundance-Film-Festival-2017-drops-Ogden-screenings-shifts-to-new-programs|title=Sundance Film Festival drops Ogden as screening location|work=Standard-Examiner|access-date=2017-06-28|last=Cairns|first=Becky|archive-date=2021-03-21|archive-url=https://web.archive.org/web/20210321160338/https://www.standard.net/entertainment/sundance-film-festival-drops-ogden-location-shifts-to-new-programs/article_8bc89beb-c14c-5e4c-abde-98d988977696.html}}</ref> Festivāla norises laikā tiek salīdzinātas un izraudzītas labākās filmas vairākās kategorijās starp dokumentālajām filmām, spēlfilmām un īsfilmām, tāpat ir arī ārpus konkursa sadaļas grupas, kas sevī ietver ''NEXT'', ''New Frontier'', ''Spotlight'', ''Midnight'', ''Sundance Kids'', ''From the Collection'', spēlfilmu un dokumentālo filmas pirmizrādes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sundanceguide.net/sundance-festival-guide/structure-of-the-sundance-film-festival/|title=Structure of the Sundance Film Festival|website=www.sundanceguide.net|access-date=2021-01-19}}</ref>

sentences:
paciņa, uz kā attēlota sieviete, kura tur rokā tādu pašu paciņu, uz kuras atkal attēlota šī sieviete utt.]]
'''Rekursija''' ir process, kurā kaut kādi objekti tiek atkārtoti vai definēti pašlīdzīgā veidā (tātad, sarežģītākus reducējot uz vienkāršākiem, tos uz vēl vienkāršākiem utt.). Piemēram, ja divu spoguļu virsmas ir paralēlas viena otrai, tad atkārtotie [[attēls|attēli]], kas rodas, ir bezgalīgas rekursijas veids. Rekursijas jēdzienam ir daudzas nozīmes atkarībā no zinātnes nozares, piemēram, sākot ar [[lingvistika|lingvistiku]] un beidzot ar [[loģika|loģiku]]. Visizplatītākie rekursijas pielietojumi ir [[matemātika|matemātikā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]], kurās tā veido [[Funkcija|funkciju]] definēšanas metodi, kurā funkcija tiek definēta ar pašas definīciju. Konkrētāk, tas definē bezgalīgu skaitu ar gadījumiem (funkcijas vērtībām), izmantojot galīgu izteiksmi, kas dažu instanču gadījumā var atsaukties uz citām instancēm, bet tā, ka neveidojas cilpa vai bezgalīga ķēde ar atsaucēm. Termins tiek lietots arī vēl vispārīgāk, lai aprakstītu procesu ar pašlīdzīgā veidā atkārtojošiem objektiem.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex pauciflora flower (23).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex pauciflora|autors=Lightf.|suga_lv=Mazziedu grīslis|suga=Carex pauciflora}}'''Mazziedu grīslis''' ({{val|la|Carex pauciflora}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tas ir plaši sastopams [[Eiropa]]s ziemeļu un kalnu apvidos, kā arī [[Ziemeļpols|Ziemeļpolam]] tuvās teritorijās. Reti sastopams visā [[Latvija]]s teritorijā, kur tas aug pārejas un sūnu [[Purvs|purvos]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carex-pauciflora-lightf/|title=mazziedu grīslis - Carex pauciflora Lightf. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-04-30}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Pijs V
| vārds_orģ           = ''Pius V''
| attēls              = Bartolomeo Passarotti - Pius V.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Bartolomeo Pasaroti, "Pijs V portrets" (1566)
| amats               = [[Romas pāvests]]
| term_sākums         = {{dat|1566|1|7|N}}
| term_beigas         = {{dat|1572|5|1|N}}
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           = {{dat|1504|1|17}}
| dzim_vieta          = [[Bosko]]
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|1572|5|1|1504|1|17}}
| mir_vieta           = [[Roma]]
| tautība             =
| alma_mater          =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Pāvests Pijs V''' ({{val|la|Pius V}}; dzimis '''Antonio Gizljēri''' (''Antonio Ghislieri'') {{dat|1504|1|17}}, miris {{dat|1572|5|1}}) bija [[Romas pāvestu uzskaitījums|Romas pāvests]] no 1566. gada janvāra līdz nāvei 1572. gada maijā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''M1 ķivere''' ir [[kaujas ķivere]], ko izmantoja [[ASV Bruņotie spēki]] no [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] līdz 1985. gadam, kad to nomainīja bruņu komplekta PASGT ķivere. M1 ķivere ir kļuvusi par ASV armijas ikonu, un tās dizains iedvesmo citus militāros spēkus visā pasaulē.
[[File:M1helmetshell.jpg|thumb|M1 ķivere|alt=M1helmetshell.jpg]]
[[File:M1HelmetDiagram.gif|thumb|Ķiveres iekšpuse, apakškroņa ierīce.]]

sentences:
{{Bruņu mašīnas infokaste
|      nosaukums=BA-3
|        attēls=
|    virsraksts= BA-3
|       apkalpe= 3 clv.
|        garums= 4,825 m
|       platums= 1,963 m
|      augstums= 2,494 m
|          masa= 5,82 t
|        bruņas= 4 – 9 mm
|     primārais= 45 mm lielgabals (20K) (60 lādiņi<ref name="army">[http://army.lv/ru/ba-3/1505/500 Bruņuautomobilis BA-3] {{Ru ikona}}</ref>)
|   sekundārais= 2x 7,62mm [[DT-29]] [[ložmetējs]] (3402 patronas<ref name="army" />)
|       dzinējs= GAZ-A
| dzinēja_jauda= 40 zs (30 kW)
|ātrums_uz ceļa= 57 km/h
| zs_koeficents= 7-8 zs/t
|maks. attālums= 248 km (pa ceļiem),143 km (pa beczeļiem)
}}

sentences: '''Radikālais islāms''', islāmistu ekstrēmisti vai islāmistu radikāļi ir grupējumi, kas [[Islāms|islāma reliģijas]] pamatnostādnes interpretē un tiecas attiecināt līdz to galējībām, nesamierinoties ar kompromisiem pret citām uzskatu sistēmām. Radikālismu raksturo uzskats, ka, lai uzlabotu sabiedrības garīgo un arī materiālo stāvokli vai pastāvošo politisko iekārtu, izmaiņas ir jāveic pašos pamatos. Līdz ar to, ja nonākuši pie rīcības, nevis tikai sludināšanas, radikālie grupējumi savu ideju aizstāvēšanai un mērķa sasniegšanai nereti izmanto visas par iedarbīgām uzskatāmās metodes.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/radik%C4%81lisms|title=radikālisms {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2021-12-13}}</ref> Radikālā islāma rezultāts ļoti bieži ir [[islāma terorisms]] vai džihādisms. Radikālisms nav nepieciešami saistīts ar [[Islāmisms|islāmismu]], kas ir politiskā islāma veids, vai ar islāma [[Fundamentālisms|fundamentālismu]].

sentences:
{{Datora infokaste
|name = MacBook
|developer = [[Apple|Apple Inc.]]
|type = [[klēpjdators]]
|photo =
|caption = MacBook ar baltu korpusu
|first_release_date = {{dat|2006|5|16|N}}
|processor = (2007. g. maijs) 2,0  / 2,16 [[Hercs (mērvienība)|GHz]] 64 [[bits|bitu]] [[Intel]] ''Core 2 Duo''
|baseprice =
[[United States dollar|USD$]]1099

[[Canadian dollar|CAD$]]1249

[[Euro|EUR€]]1119

[[Yen|YEN￥]]139800

[[Pound Sterling|GBP£]]699
|website = [http://www.apple.com/macbook/macbook.html Apple — MacBook]
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Eridāna
| abbreviation = Eri
| name_latin = Eridanus
| RA = 3,25
| dec = −29
| areatotal = 1138
| arearank = 6. vieta
| numbermainstars = 24
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 12
| brighteststarname = Ahernars
| starmagnitude = 0,46
| neareststarname = ''ε Eri''
| stardistance = 10,5
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Valis (zvaigznājs)|Valis]]
[[Krāsns (zvaigznājs)|Krāsns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Greblis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Orions]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
| r_latvija = ziemā
| latmax = 32
| latmin = 90
}}

sentences: '''Dreika''' ({{val|en|Drake}}; vīriešu dzimtē '''[[Dreiks]]''') var būt:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ace in the Hole''
| operators =
| attēls = Ace in the Hole (1951 film poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''[[film noir]]''
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents = Billijs Vailders
| scenārijs = * [[Volters Ņūmans]]
* [[Lesers Semjuels]]
* Billijs Vailders
| aktieri = * [[Kērks Daglass]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ace in the Hole''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1951|6|14}}
| ilgums = 111 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ace in the Hole''''' vai '''''The Big Carnival''''' ir 1951. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://slate.com/gdpr|title=Slate’s Use of Your Data|website=Slate Magazine|access-date=2023-01-01|language=en}}</ref> filma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galveno lomu atveido [[Kērks Daglass]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma lézard.jpg
| att_nosaukums  = [[Madagaskaras dienas gekons]] (''Phelsuma madagascariensis'')
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| binomial       = Phelsuma, <small>([[John Edward Gray|J. E. Gray]], 1825)</small>
| kategorijas = nē
}}
'''Felsumas''',<ref>Zeltainie sikspārņi un sārtie baloži. Džeralds Darels. Rīga. Zinātne. 1981</ref> arī '''dienas gekoni''' (''Phelsuma'') ir [[gekonu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kuru pārstāv aptuveni 70 [[suga]]s un pasugas. Atšķirībā no gekonu lielākās daļas, felsumas ir aktīvas diennakts gaišajā laikā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Mihails Lomonosovs
|     vārds_orig = ''Михаил Васильевич Ломоносов''
|         attēls = M.V. Lomonosov by L.Miropolskiy after G.C.Prenner (1787, RAN).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1711
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 19
|       dz_vieta = Deņisovka, [[Krievijas cariste]]
(Lomonosova, [[Holmogoru rajons]], [[Arhangeļskas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1765
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas Zinātņu akadēmija]]
|     alma_mater = [[Slāvu-grieķu-latīņu akadēmija]] ([[Maskava]]), [[Kijevas Mohilas akadēmija]], [[Sanktpēterburgas Universitāte]], [[Marburgas Universitāte]], [[Freibergas niversitāte]]
|        zinātne = [[dabaszinātne]] ([[fizika]], [[ķīmija]], [[mineraloģija]], [[astronomija]], [[optika]]), [[vēsture]], [[filoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[masas nezūdamības likums]], [[Veneras atmosfēra]], [[fizikālā ķīmija]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Sociālā korekcija''' ir [[izglītība]]s programma, kas metodiski un organizatoriski pielāgota [[persona|personām]] obligātās izglītības vecumā ar [[sociālā uzvedība|sociālās uzvedības]] novirzēm. [[Latvija|Latvijā]] šīs programmas īsteno tikai sociālās korekcijas [[izglītības iestāde|izglītības iestādēs]].

sentences: '''Sviestskābā rūgšana''' ir [[rūgšana]]s veids, kurā [[sviestskābes baktērijas]], tostarp ''[[Clostridium]]'' ģints pārstāvji, vienkāršos [[ogļhidrāti|ogļhidrātus]], bet daudzas klostrīdijas arī saliktos ogļhidrātus (piemēram, [[dekstrīni|dekstrīnus]], [[ciete|cieti]], [[pektīnvielas]] u.c), pārraudzē [[sviestskābe|sviestskābē]], [[oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdā]] un [[ūdeņradis|ūdeņradī]]. Rūgšanā nelielā daudzumā kā blakusprodukti veidojas arī [[etiķskābe]], [[butilspirts]], [[etilspirts]] un [[acetons]].<ref name="Nikolajeva">{{Grāmatas atsauce |title=Pārtikas mikrobioloģija |author=Vizma Nikolajeva |year=2014 |edition=3.|publisher=LU Akadēmiskais apgāds |location=Rīga |isbn=978-9984-45-808-3 |page=41}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Karalisks piedāvājums
| attēls                   = KaraliskaisPiedavajums.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''A Hologram for the King''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Toms Tikvers]]
| producents               =
* [[Stefans Arndts]]
* [[Gerijs Gētzmens]]
* [[Toms Henkss]]
* [[Arkādijs Golubovičs]]
* [[Tims O'Hērs]]
* [[Ūve Šots]]
| scenārija autors         = Toms Tikvers
| aktieri                  =
* [[Toms Henkss]]
* [[Aleksandrs Bleks]]
* [[Sarita Čoudurija]]
* [[Bens Višovs]]
* [[Toms Skerits]]
* [[Sidse Babete Knudsena]]
| mūzika                   =
* [[Džonijs Klimeks]]
* Toms Tikvers
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Playtone]]''
* ''[[Primeridian Entertainment]]''
* ''[[X-Filme Creative Pool]]''
* ''[[Fábrica de Cine]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
* ''[[Saban Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|4|20|Tribekas filmu festivāls|2016|4|22|ASV}}
| ilgums                   = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/hologram-king-2016|title=A Hologram for the King|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 24, 2019|archive-date={{dat|2019|12|25||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191225080501/https://bbfc.co.uk/releases/hologram-king-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{MEX}}
* {{DEU}}
* {{FRA}}
* {{CYM}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|107,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hologram-for-the-King-A#tab=summary|title=A Hologram for the King (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= January 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Karalisks piedāvājums"''' ({{val|en|A Hologram for the King}}) ir 2016. gada drāmas filma, kas balstīts uz Deiva Egersa tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un viens no mūzikas autoriem ir [[Toms Tikvers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Toms Henkss]], [[Aleksandrs Bleks]], [[Sarita Čoudurija]], [[Bens Višovs]], [[Toms Skerits]] un [[Sidse Babete Knudsena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|4|20||bez}} Trebekas filmu festivālā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Doors''
| operators = [[Roberts Ričardsons]]
| attēls = Doorsposter1991.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska filma
| režisors = [[Olivers Stouns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Vels Kilmers]]
* [[Mega Raiena]]
* [[Kevins Dilons]]
* [[Kails Maklahlens]]
* [[Frenks Veilijs]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Billijs Aidols]]
* [[Ketlīna Kvinlena]]
| mūzika = ''[[The Doors]]''
| oriģinālnos = ''The Doors''
| studija = * ''Bill Graham Films''
* ''Carolco Pictures''
* ''Imagine Entertainment''
* ''Ixtlan''
* ''Le Studio Canal+''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures|Tri-Star Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1991|3|1}}
| ilgums = 141 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|32 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|34,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl374244865/weekend/|title=The Doors |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|1|24}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Doors''''' ir 1991. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma, kuras režisors ir [[Olivers Stouns]]. Filma stāsta par amerikāņu rokgrupas ''[[The Doors]]'' ietekmi uz mūziku un [[Kontrkultūra|kontrkultūru]]. Filmā [[Vels Kilmers]] atveido dziedātāju [[Džims Morisons|Džimu Morisonu]], [[Mega Raiena]] Morisona draudzeni [[Pamela Kursona|Pamelu Kursoni]], [[Kails Maklahlens]] taustiņinstrumentālistu [[Rejs Manzareks|Reju Manzareku]], [[Frenks Veilijs]] ģitāristu [[Robijs Krīgers|Robiju Krīgeru]] un [[Kevins Dilons]] bundzinieku [[Džons Densmors|Džonu Densmoru]]. Citas lomas atveido [[Maikls Madsens]], [[Billijs Aidols]] un [[Ketlīna Kvinlena]].

sentences: '''7. augusts''' ir gada 219. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. (220. [[garais gads|garajā gadā]]) Līdz gada beigām ir atlikušas 146 dienas.

sentences:
{{Sportista infokaste
| vārds = Rebeka Salsabila Ibrahima
| piktogramma_1 = Weightlifting pictogram.svg
| piktogramma_1 izm = 26px
| piktogramma_1 saite = Svarcelšana
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| pilns vārds =
| dzimtais vārds = Rebeka Koha
| dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1998|5|19}}
| dz_viet = {{Vieta|Latvija|Ventspils}}
| mir_dat =
| mir_viet =
| tautība = [[latviete]]
| garums = {{mērv|cm=160}}
| svars = {{mērv|kg=59}}
| iesauka =
| mājaslapa =
<!------ Izglītība ------>
| vidusskola =
| koledža =
| augstskola =
| universitāte =
| izgl iest1 =
| izgl iest1_nos =
| izgl iest2 =
| izgl iest2_nos =
<!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = {{LAT}} (2011-2020) <br>{{QAT}} (kopš 2022)
| sporta veids = [[Svarcelšana]]
| disciplīna = Līdz 59 kg
| tvēriens =
| kar_sāk = 2014
| kar_beig = 2020
| treneris =
| bij_treneri = {{ubl|[[Eduards Andruškevičs]]|[[Ulvis Bērzons]]}}
| trenē =
<!------ OS informācija ------>
| os_dalība = 1
| os_medaļas =
| os_lab sasn = 4. vieta
<!------ PČ informācija ------>
| PČ_saite =
| pč_dalība =
| pč_medaļas = 2
| pč_lab sasn = 3. vieta
<!------ Reģ.čemp. informācija ------>
| reģ1_saite =
| reģ2_saite =
| reģ1 =
| reģ_dalība =
| reģ_medaļas =
| reģ_lab sasn =
<!------ Personiskie rekordi ------>
| PR1 = <!--
 |               PR1_d = Raušana
 |                 PR2 =
 |               PR2_d = Grūšana
 |                 PR3 =
 |               PR3_d = Summa -->
| PR4 =
| PR4_d =
| PR5 =
| PR5_d =
<!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = S
| atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
| rādīt_medaļas = jā
| headercolor =
| medaļu tabula = {{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts svarcelšanā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|Ašgabata 2018|–59 kg}}
{{Medal|Bronze|Anahaima 2017|–58 kg}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts svarcelšanā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|Bukareste 2018|–58 kg}}
{{Medal|Gold|Batumi 2019|–59 kg}}
{{Medal|Silver|Splita 2017|–58 kg}}
{{Medal|Bronze|Fērde 2016|–53 kg}}
}}
'''Rebeka Salsabila Ibrahima'''<ref>[https://jauns.lv/raksts/sports/401648-oficiali-musulmaniete-rebeka-ibrahima-tikusi-pie-jauna-varda Oficiāli musulmaniete: Rebeka Ibrahima tikusi pie jauna vārda] jauns.lv</ref> (dzimusi '''Rebeka Koha''' {{dat|1998|5|19}} [[Ventspils|Ventspilī]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[svarcēlāja]]. 2017. gada un 2018. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvēja un 2018. un 2019. gada Eiropas čempione svara kategorijā līdz 58 kilogramiem. Pēc pārtraukuma karjerā sportiste 2022. gadā atgriezās sportā, pārstāvot vīra dzimteni [[Katara|Kataru]].

sentences: '''Politiskais islāms''' raksturo ideju par valsts un sabiedrības veidošanu atbilstoši [[Islāms|islāma]] principiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/religion/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/political-islam|title=Political Islam {{!}} Encyclopedia.com|website=www.encyclopedia.com|access-date=2021-12-13}}</ref> Politiskais islāms tiek definēts kā jebkāds [[islāmisms]] tiktāl, ciktāl tas var kalpot kā politiskās identitātes un politiskās rīcības pamats.

sentences: '''Tautas skaitīšana''' jeb '''tautskaite''' ir process, kura mērķis ir noskaidrot [[iedzīvotāju skaits|iedzīvotāju skaitu]] konkrētā [[teritorija|teritorijā]] vai pat [[valsts|valstī]]. Iedzīvotāju uzskaite ir veikta jau antīkajā pasaulē, bet pirmā dokumentētā tautas skaitīšana ir veikta [[9. gadsimts|9. gadsimtā]], kad [[Vilhelms Iekarotājs]] pavēlēja izmērīt visas [[Anglija]]s zemes, noteikt to vērtību un nozīmi, kā arī uzskaitīt šo zemju īpašniekus.

sentences: '''Kokogles''' ir [[koksne]]s pārogļošanās gala produkts, kas rodas, karsējot koksni bez [[gaiss|gaisa]] piekļuves, [[pirolīze]]s procesā. Ogļu struktūru nosaka pirolīzes procesā izmantotā temperatūra (parasti no 450 līdz 550 °C). Kokogles bieži tiek izmantotas [[grilēšana|grilēšanā]], tāpēc tās dažreiz tiek sauktas arī par '''griloglēm'''.

sentences: '''Budžeta deficīts'''<ref>[https://www.investopedia.com/terms/b/budget-deficit.asp Budget-deficit]</ref> rodas, ja [[izdevumi]] pārsniedz [[Ieņēmumi|ieņēmumus]]. [[Termins]] parasti tiek izmantots, lai norādītu uz [[Valdība|valdības]] izdevumiem, nevis uz [[Darījums|darījumiem]] vai individuāliem izdevumiem. Atsaucoties uz uzkrāto valsts budžeta deficītu, deficīts veido [[Valsts parāds|valsts parādu]]. Gadījumos, kad tiek konstatēts budžeta deficīts, kārtējie izdevumi, parasti, tiek samazināti.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Annibale de Gaspariss
|     vārds_orig = ''Annibale de Gasparis''
|         attēls = Ritratto_di_Annibale_de_Gasparis.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = {{vieta|Itālija|Buņjara}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1892
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 21
|        m_vieta = {{vieta|Itālija|Neapole}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =Firma_di_Annibale_De_Gasparis.jpg
|   darba_vietas =
|     alma_mater =Neapoles Universitāte
|        zinātne = [[astronomija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =astronomija
|sign=|zime=}}
'''Annibale de Gaspariss''' ({{val|it|Annibale de Gasparis }}; {{dat|1819|11|9|N}}—{{dat|1892|3|21|N}}) bija [[Itālija|itāļu]] [[astronoms]], Kapodimontes observatorijas Neapolē vadītājs (1864—1889). Atklājis 9 [[asteroīds|asteroīdus]].
{| class="wikitable collapsible collapsed" width=260 align="right" style="margin: 1em; margin-top: 0;"
! colspan="2" style="white-space: nowrap;" | Atklātie asteroīdi: 9
|-
| [[10 Higieja]] || {{dat|1849|4|12}}
|-
| [[11 Partenope]] || {{dat|1850|5|11}}
|-
| [[13 Ēgerija]] || {{dat|1850|11|2}}
|-
| [[15 Einomija]] || {{dat|1851|7|29}}
|-
| [[16 Psihe]] || {{dat|1852|3|17}}
|-
| [[20 Masālija]] || {{dat|1852|9|19}}
|-
| [[24 Temīda]]|| {{dat|1853|4|5}}
|-
| [[63 Auzonija]]|| {{dat|1861|2|10}}
|-
| [[83 Beatrikse]]|| {{dat|1865|4|26}}
|}
1851. gadā saņēmis [[karaliskā Astronomias biedrība|Karaliskās astronomijas biedrības]] Zelta medaļu. 1851. un 1852. gadā saņēmis Lalanda balvu.

sentences:
{{Operētājsistēmas infokaste
| name                   = GNU
| logo                   =
| family                 = [[Unix-like]]
| source_model           = brīva operētājsistēma
| latest_release_version =
| latest_release_date    =
| latest_test_version    =
| latest_test_date       =
| frequently_updated     = yes
| marketing_target       =
| language               =
| kernel_type            =
| ui                     = [[GNOME]]
| license                =
| working_state          = šobrīd
| supported_platforms    = [[x86]]
| updatemodel            =
| package_manager        =
| website                = [http://www.gnu.org/ www.gnu.org]
}}

sentences:
]]
'''Svētīgais''', arī '''Svētlaimīgais''' ir [[Romas katoļu baznīca]]s noteiktu mirušu [[Persona|personu]] godināšanas veids, ko piemēro tām personām, kurām veikta [[beatifikācija]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Apalači
|attēls                 = Appalachians NC BLRI9242.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Apalaču kalni Ziemeļkarolīnā, ASV
|lat_dir =N |lat_deg =40|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =W |lon_deg =78|lon_min = |lon_sec =
 | pushpin_map           = Ziemeļamerika#ASV
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Ziemeļamerika]]
|novietojums            =
|valstis                = {{USA}}<br/>{{CAN}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 2600
|platums                = 300-500
|kalns                  = Mičela kalns
|augstums               = 2037
|pilsētas               =
}}
'''Apalaču kalni''' ({{val-en|Appalachian Mountains}}) ir [[kalns|kalnu]] sistēma [[Ziemeļamerika]]s austrumos, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s teritorijā. Tās garums ir apmēram 2600 km.<ref>{{PZT|50}}</ref> Ziemeļu Apalači (uz ziemeļiem no [[Hudzona]]s upes) — kalnaina plakankalne ar augstāko virsotni 1916 m (Vašingtonas kalns). Dienvidu Apalači sastāv no paralēlām grēdām un masīviem, kuri ir atdalīti ar platām ielejām. Augstākā virsotne — [[Mičela kalns]] (2037 m). Apalačos ir [[akmeņogles|akmeņogļu]], [[nafta]]s, [[gāze]]s, [[dzelzs|dzelzs rūda]]s un [[titāns|titāna]] atradnes.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|CAS numurs=506-33-2
|ķīmiskā formula=C22H42O2
|molmasa=338,56
|blīvums=858,5
|kušanas temperatūra=65 °C
|viršanas temperatūra=256 °C pie 10 mmHg
}}
'''Brasidīnskābe''' (''trans''-13-dokozēnskābe, izoerukskābe, СН3(СН2)7СН=СН(СН2)11СООН) pieder pie nepiesātinātajām ''trans'' [[taukskābes|taukskābēm]]. Brasidīnskābe ir bezkrāsaina kristāliska viela. Brasidīnskābei ir ''cis'' struktūr[[izomērs]] - [[erukskābe]]. Brasidīnskābes nosaukums cēlies no latīņu vārda ''brassica'' - kāposts.

sentences:
]]
'''Semafors''' ({{val|fr|Sémaphore}}, no {{val|el2|σήμα}} ''(sēma)'' — ‘zīme’ un ''φορός (foros)'' — ‘nesējs’) ir optiska stacionāra signālierīce ar signālplāksnēm (spārniem), agrāk bieži izmantota uz [[dzelzceļš|dzelzceļiem]]. Semaforus izmanto arī jūrniecībā signālu nodošanai kuģiem.

sentences: '''Šanhajas metro''' ({{val-zh|上海轨道交通}}) ir [[metro]] sistēma [[Ķīna]]s lielākajā pilsētā [[Šanhaja|Šanhajā]], kas ir sākusi darboties 1993. gada 28. maijā un tā bija trešā Ķīnas pilsēta, kurā tika uzbūvēts metro. Kopš tā laika Šanhajas metro ir viens no visātrāk augošajiem metro pasaule. Metro sastāv no četrpadsmit līnijām un 337 stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 548 kilometru garumu. Pēc 2014. gada datiem metro ir pārvadājis 2,824 miljardus pasažieru gada laika un 7,736 miljonus pasažieru vienas dienas laika.<ref>{{Cite web|url=http://passport.weibo.com/visitor/visitor?a=enter&url=http://weibo.com/1742987497/BDuSq2LXw&_rand=1424881910.6844|title=Sina Visitor System|website=passport.weibo.com}}</ref> Viena brauciena biļetes cena svārstās starp 0,45 dolāriem un 2,50 dolāriem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pēdējā detaļa
| operators =
| attēls = Last detail.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]]
| režisors = [[Hals Ešbijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Otiss Jangs]]
* [[Endijs Kveids]]
* [[Kliftons Džeimss]]
* [[Kerola Keina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Last Detail''
| studija = * ''Acrobat Productions''
* ''Bright-Persky Associates''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|12}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://m.the-numbers.com/movie/Last-Detail-The#tab=summary |title=The Last Detail (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate={{dat|2022|8|21}} |archive-date={{dat|2022|08|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20220821121353/https://m.the-numbers.com/movie/Last-Detail-The#tab=summary }}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Pēdējā detaļa"''' ({{Val|en|The Last Detail}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Hals Ešbijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Otiss Jangs]], [[Endijs Kveids]], [[Kliftons Džeimss]] un [[Kerola Keina]]. Filma ir balstīta uz 1970. gada [[Derils Panisens|Derila Panisena]] romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hroma fosfāta kristālrežģis
|           CAS numurs = 7789-04-0
|      ķīmiskā formula = CrPO4
|              molmasa = 146,97
|              blīvums = 4236 <ref name="Handbook">{{grāmatas atsauce |last=Brauer |first=Georg|date=1965|orig-year=1962|title=Handbuch Der Präparativen Anorganischen Chemie|trans-title=Preparatīvās Neorganiskās ķīmijas rokasgrāmata|url=https://books.google.com/books?id=Pef47TK5NfkC|language=de|volume=2|location=Stuttgart; New York, New York|publisher=Ferdinand Enke Verlag; Academic Press, Inc.|page=1341|isbn=978-0-32316129-9|access-date=2014-01-10}}</ref>
|  kušanas temperatūra = 1907 °C <ref name="Handbook" />
| viršanas temperatūra = 2671 °C
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}
'''Hroma(III) fosfāts''' apraksta neorganiskos savienojumus ar formulu CrPO4·xH2O, kr x = 0, 4 vai 6. Tie ir krāsaini savienojumi. Bezūdens CrPO4 ir zaļš. Heksahidrāts CrPO4·6H2O ir violets.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Kilikijas jūra
|attēls=KilikijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Turcija
| relief = jā
 |latd = 35 |latm = 50 |lats =  |latNS = N
 |longd = 33 |longm = 50 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=
|garums=390
|platums=70—100
|Max_dziļums=
|valstis={{CYP}}
{{SYR}}
{{TUR}}
|pilsētas=[[Iskenderuna]] (Turcija)
[[Latākija]] (Sīrija)
[[Mersina]] (Turcija)
}}
'''Kilikijas jūra''' ir [[Vidusjūra]]s daļa starp [[Mazāzijas pussala|Mazāzijas pussalu]] ziemeļos un [[Kipra]]s salu dienvidos, apskalo [[Turcija]]s, [[Sīrija]]s un [[Kipra]]s krastus. Dažkārt to uzskata par [[Levantes jūra]]s ziemeļu daļu<ref>[http://www.eoearth.org/view/article/166646/ The Encyclopedia of Earth. Levantine Sea]</ref> Nosaukumu ieguvusi no senās [[Kilikija]]s zemes Mazāzijas pussalas dienvidaustrumos dienvidos no [[Taurs|Taura]] kalniem.

sentences: '''ARPANET''' jeb '''Advanced Research Projects Agency Network''' bija pirmais [[pakešu komutācija]]s [[datortīkls]], kuru [[1960. gadi|1960. gados]] izstrādāja [[ASV Aizsardzības departaments|ASV Aizsardzības departamenta]] aģentūra [[DARPA|ARPA]]. Tas bija globālā [[internets|interneta]] priekštecis.

sentences: '''Dielektriķis''' ir [[viela]], kurā ir maz brīvo [[lādiņnesējs|lādiņnesēju]], tādējādi dielektriķis ir viela, kura ļoti slikti vada [[elektriskā strāva|elektrisko strāvu]]. Tipiski dielektriķi ir [[stikls]], dažādas plastmasas, keramika, [[gumija]], [[Vizla (minerāls)|vizla]], kā arī [[gaiss]]. Dielektriķi ir arī daudzas citas nejonizētas [[gāze]]s un [[šķidrums|šķidrumi]], kā arī [[destilēts ūdens]] jeb pilnīgi tīrs ūdens (dabā tīrs ūdens tikpat kā nemēdz būt).

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Krimelde
| attēls            =
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            =
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ciecere]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=52 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=15 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 25,0
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           =
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Valmieras muzejs''' atrodas [[Valmiera]]s senpilsētas teritorijā. Teritorija nav nodota muzejam, to apsaimnieko Valmieras pilsēta. Pilsētas saimnieciskās darbības koordinācijas nodaļa un saimnieciskie dienesti rūpējas par teritorijas apkopšanu un apzaļumošanu.<ref>Valmieras muzejs, mājaslapa, sadaļa Par muzeju. Apskatīts: 10.05.2015. Pieejams: http://muzejs.valmiera.lv/index.php/par-muzeju/teritorija/ {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131014105053/http://muzejs.valmiera.lv/index.php/par-muzeju/teritorija/ |date={{dat|2013|10|14||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Konstantīns Grēvinks
|          vārds_orig = ''Constantin von Grewingk''
|              attēls = Constantin Grewingk.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1819
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Vīlande]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1887
|           m_mēnesis = 6
|             m_diena = 30
|             m_vieta = [[Tērbata]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{EST}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|             dzimums =
|            paraksts =
|        darba_vietas = Krievijas zinātņu akadēmija Sanktpēterburgā
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[ģeoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Konstantīns Kaspars Andrejs fon Grēvinks''' ({{val|de|Constantin Caspar Andreas von Grewingk}}, 1819-1887) bija [[latvieši|latviešu]] cilmes [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[ģeologs]]. [[Tērbatas Universitāte]]s ģeoloģijas profesors (1854—1887).

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Tumšais bruņinieks
|    oriģinālnos = ''The Dark Knight''
|         attēls = Dark Knight.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs =
|       režisors = [[Kristofers Nolans]]
|     producents =
* [[Kristofers Nolans]]
* [[Emma Tomasa]]
* [[Čārlzs Rovens]]
|      scenārijs =
* [[Džonatans Nolans]]
* [[Kristofers Nolans]]
|        aktieri =
* [[Kristians Beils]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Hīts Ledžers]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Ārons Ekharts]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Morgans Frīmens]]
|         mūzika =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
|      operators = [[Volijs Pfisters]]
|        montāža = Lī Smits
|        studija =
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Syncopy Films]]''
* ''[[DC Comics]]''
|    izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
|       izdošana = {{filmas datums|2008|7|14|Buenosairesas pirmizrāde|2008|7|18|ASV|2008|7|24|Apvienotā Karaliste|2008|7|25|Latvija<!-- <ref name="tvnetlv"/> -->}}
|         ilgums = 152 minūtes<ref name="The Dark Knight"/>
|         valsts =
* {{USA}}
* {{GBR}}<ref name="Lum"/><ref name="BFI"/>
|         valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
|        budžets = {{ASV dolārs|185 miljoni}}<ref name="BOM"/>
|       ienākumi = {{ASV dolārs|1 005 miljardi}}<ref name="BOM"/>
|    iepriekšējā = "[[Betmens: Sākums]]"
|         nākamā = "[[Tumšais bruņinieks atgriežas]]"
|           imdb = 0468569
}}
'''"Tumšais bruņinieks"''' ({{val|en|The Dark Knight}}) ir 2008. gada [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Filmas sižets veidots pēc ''[[DC Comics]]'' personāža [[Betmens|Betmena]]. Šī ir otrā filma Nolana "[[Betmens (filmu sērija)|Betmena]]" triloģijā, turpinājums 2005. gada filmai "[[Betmens: Sākums]]".

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Vormsi
|attēls              = Saxby majakka.jpg
|attēla paraksts     = Saksbijas bāka un pludmale
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Igaunija
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Baltijas jūra]]
|arhipelāgs          = [[Monzunda arhipelāgs]]
|latd=59|latm=00|lats=0|latNS=N |longd=23|longm=13|longs=0|longEW=E
|platība             = 93
|garums              = 16
|platums             = 10
|krasta līnija       = 109
|augstākais kalns    =
|augstums            = 13
|valsts              = Igaunija
|valsts adm vienības tips = Apriņķis
|valsts adm vienība       = [[Lēnes apriņķis]]
|iedzīvotāji         = 415
|blīvums             = 4,5
|pamatiedzīvotāji    = [[igauņi]], [[zviedri]]
|valsts ciems        = [[Hullo]]
|piezīme =
}}
'''Vormsi''' ({{val|et|Vormsi}}, no [[zviedru valoda]]s ''Ormsö'' — ‘Čūsku sala’) ir [[sala]] [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]], ceturtā lielākā [[Igaunija]]i piederošā sala. Tā atrodas starp [[Hījumā]] un Igaunijas kontinentālo daļu — [[Noarotsi pussala|Noarotsi pussalu]], ietilpst [[Lēnes apriņķis|Lēnes apriņķī]] kā atsevišķs [[Vormsi pagasts]] kopā ar dažām mazām saliņām. No Noarotsi pussalas atdala {{nobr|3 km}} platais [[Vozi šaurums]], no Hījumā — {{nobr|12 km}} platais [[Hari šaurums]]. Vasarās divreiz dienā no [[Svibija]]s kursē prāmis uz {{nobr|10 km}} attālo [[Rohukila|Rohukilu]], ziemās iespējama kustība pa ledu.

sentences: '''Menelaja teorēma''', nosaukta par godu [[Menelajs no Aleksandrijas|Menelajam no Aleksandrijas]], ir teorēma par [[Trijstūris|trijstūri]] [[Eiklīda ģeometrija|Eiklīda ģeometrijā]]. Ja dots trijstūris ''ABC'', un  krustiska taisne, kura krusto ''BC'', ''AC'', un ''AB''  attiecīgi punktos ''D'', ''E'', un ''F'', un punkti ''D'', ''E'', and ''F'' nesakrīt ar ''A'', ''B'', un ''C'', tad

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija nitrāta kristāla uzbūve

Pulverveida kālija nitrāts
|       citi nosaukumi = kālija salpetris
|           CAS numurs = 7757-79-1
|      ķīmiskā formula = KNO3
|              molmasa = 101,1
|              blīvums = 2109
|  kušanas temperatūra = 334 °C
| viršanas temperatūra = 400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 13,3 g/100 ml (0 °C)
36 g/100 ml (25 °C)
247 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija nitrāts''' (KNO3, kālija salpetris) ir balta, kristāliska viela, kas labi šķīst karstā [[ūdens|ūdenī]]. Kālija nitrāta šķīdība ūdenī ir ļoti stipri atkarīga no temperatūras. Atdzesējot piesātinātu kālija nitrāta [[šķīdums|šķīdumu]] no 95 °C līdz 20 °C, izkristalizējas tik daudz cietās fāzes, ka šķīdums vairs netek. Kālija nitrāts ir samērā viegli kūstoša viela, un izkausētā veidā pamazām sadalās, izdalot [[skābeklis|skābekli]].

sentences: '''Superdators''' ir [[dators]] ar lielāko aprēķinu ātrumu, ko ir iespējams sasniegt kādā [[datortehnika]]s attīstības laika posmā.

sentences:
{{Laba raksta kandidāts}}
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Alberts Einšteins
|          vārds_orig = ''Albert Einstein''
|              attēls = Albert Einstein Head.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Einšteins 1947. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1879
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = {{vieta|Vācijas Impērija|Virtembergas karaliste|Ulma}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1955
|           m_mēnesis = 4
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{vieta|ASV|Ņūdžersija|Prinstona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Vācija]]s (1879-1896; 1914-1933)
[[Šveice]]s (1901-1955)
[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] (1940-1955)
|             tautība = [[ebrejs]]
|            paraksts = Albert Einstein signature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē]] (1900)
[[Cīrihes Universitāte]] (1905)
|             zinātne = [[fizika]], [[filozofija]]
|         pasniedzēji = Alfrēds Kleiners
Heinrihs Frīdrihs Vēbers
|            studenti = [[Ernsts Gabors Štrauss]]
[[Leo Silārds]]
|          sasniegumi = [[Vispārīgā relativitātes teorija]]
[[Speciālā relativitātes teorija]]
[[Fotoelektriskais efekts]]
[[Masas—enerģijas proporcionalitāte]]
Planka—Einšteina sakarība
[[Brauna kustība]]s teorija
Einšteina lauka vienādojumi
Boses—Einšteina statisti
Boses—Einšteina kakondensāts
[[Gravitācijas viļņi]]
Kosmoloģiskā konstante
Lauka vienotā teorija
Einšteina-Podoļska-Rozena paradokss
Ansambļa interpretācija
|         apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1921)
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Alberts Einšteins''' (''Albert Einstein''; dzimis {{dat|1879|3|14}}, miris {{dat|1955|4|18}}) bija ebreju izcelsmes fiziķis, kuru bieži uzskata par ievērojamāko 20. gadsimta zinātnieku. Nozīmīgākais Einšteina ieguldījums fizikā ir [[relativitātes teorija]]s izveide. Einšteinam bijusi liela nozīme arī [[kvantu mehānika]]s, [[statistiskā mehānika|statistiskās mehānikas]] un [[kosmoloģija]]s attīstībā. 1921. gadā viņam tika piešķirta [[Nobela prēmija]] [[fizika|fizikā]] par [[fotoelektriskais efekts|fotoelektriskā efekta]] skaidrojumu un "par nopelniem teorētiskās fizikas labā".<ref>{{tīmekļa atsauce |title=The Nobel Prize in Physics 1921 |publisher=Nobel Foundation |url=http://nobelprize.org/nobel_prizes/physics/laureates/1921/index.html}}</ref> Viņa vārdā nosaukta vienība, ko lieto [[fotoķīmija|fotoķīmijā]], [[asteroīds]], kā arī [[ķīmiskie elementi|ķīmiskais elements]] [[einšteinijs]].

sentences:
{{Labs raksts}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Angnēta Feltskūga
|      Vārds_orig = ''Agnetha Fältskog''
|          Attēls = Agnetha Fältskog 2013-07-22 002.jpg
|         Att_izm = 220px
|          Ainava =
|        Apraksts = Angnēta Feltskūga 2013. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1950|04|5}}<ref name="bio">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.biography.com/people/agnetha-f%C3%A4ltskog-20631221 |title=Angnētas biogrāfija |access-date={{dat|2014|11|02||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141019094422/http://www.biography.com/people/agnetha-f%C3%A4ltskog-20631221 |archivedate={{dat|2014|10|19||bez}} }}</ref>
|        Vieta_dz = {{vieta|Zviedrija|Jenšēpinga}}<ref name="bio"/>
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[eiropops]], [[disko]], [[šlāgermūzika]], [[mūsdienu tautas mūzika]], [[rokmūzika]], orķestrālais pops
|    Nodarbošanās = [[dziedātājs|Dziedātāja]], [[komponists|komponiste]]
|     Instrumenti = [[vokāls]], [[klavieres]], [[ērģeles]]
|            Gadi = 1967—1988, 2004—pašlaik
|Izdevējkompānija = ''Polar Music, Cupol, CBS Records, [[Warner Bros. Records|Warner]], [[Universal Music Group]]''
|   Darbojies_arī = [[ABBA]], [[Bjērns Ulveuss]], [[Gērijs Bārlovs]]
|           Mlapa = {{url|http://www.agnetha.com/}}
|         Dzimums = S
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Tasejeva
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
| attēls   =
| paraksts    =
| attēla_izmērs      =
| vietaskarte       = Krasnojarskas novads
| reljefs = y
| karte             = Angara.png
| kartes_paraksts   = Tasejeva Angaras baseina kartē
| kartes_izmērs     =
| garums            = 116
| satekupes         = [[Uda]], [[Birjusa]]
| izteka             =
| ieteka             = [[Angara]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=19 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=95 | sāk_gar_m=25 | sāk_gar_s=17 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=58 | iet_plat_m=6 | iet_plat_s= 54 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=93 | iet_gar_m=59 | iet_gar_s= 23 | iet_gar_EW=E
| iztekas_augstums  = 108
| ietekas_augstums  = 91
| kritums           = 17
| caurtece          = 760
| gada_notece       = 24
| baseins           = 128 000
| tek_caur           = {{RUS}}
| baseina_valstis    = {{RUS}}
| pietekas      = [[Usolka]]
}}
'''Tasejeva''' ({{val|ru|Тасеева}}) ir [[Sibīrija]]s upe, [[Angara]]s kreisā un tās lielākā pieteka<ref>{{PZT|690}}</ref> [[Krievijas Federācija]]s [[Krasnojarskas novads|Krasnojarskas novadā]]. Veidojas, satekot [[Uda]]i un [[Birjusai]], tek ziemeļrietumu virzienā starp [[Pieangaras plato]] austrumos un [[Jeņisejas skrausts|Jeņisejas skraustu]] rietumos. Upes garums ir 116 km, bet skaitot ar tās lielāko satekupi Udu — 1240 km. 15—20 km pēc satekas tek pa šauru ieleju, tālāk pārtop par līdzenumu upi. Ietek Angarā 68 km no tās ietekas [[Jeņiseja|Jeņisejā]]. Tasejeva visā garumā kuģojama. Aizsalst no oktobra līdz maijam.

sentences:
[[Kategorija:Romas katoļu bīskapi]]
[[Kategorija:Arhibīskapi]]

sentences: '''Ekstrēmisms''' (no {{val|la|extremus}} — 'galējs, pārmērīgs') ir galēju uzskatu un rīcības metožu piedāvāšana vai lietošana, galvenokārt izpaužas [[Politika|politikā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
.]]
'''''Lightning Network''''' ir potenciāls risinājums [[Bitcoin mērogojamības problēma]]i. Tas ir [[vienādranga tīkls]], caur ko iespējams veikt [[kriptovalūta|kriptovalūtu]] [[mikromaksājums|mikromaksājumus]], nepārraidot katru individuālo transakciju pamattīklā un tādējādi neierakstot to [[blokķēde|blokķēdē]]. Tīkla pamatā ir savstarpēji savienoti divvirzienu maksājumu kanāli, nodrošinot [[kriptogrāfija|kriptogrāfiski]] drošu vērtības pārsūtīšanu starp dalībniekiem, bez nepieciešamības tiem uzticēties vienam otram. Pamattīkla blokķēdes transakcijas ir nepieciešamas tikai pie maksājumu kanālu atvēršanas un aizvēršanas.

sentences: '''Ātrās kārtošanas algoritms''' ir [[Datu šķirošanas algoritmi|kārtošanas algoritms]], kuru izstrādāja Sers Čārlzs Antonijs Ričards Hoars (C.A.R. Hoare) Britu datorzinātnieks 1960. gadā kad bija 26 gadus vecs, un tas ir viens no plašāk izmantotajiem kārtošanas algoritmiem. Šī algoritma vidējā sarežģītība ir <math>{O}(n\log n)</math>. Sliktākajā gadījumā algoritma sarežģītība ir <math>{O}(n^2)</math> tomēr, ja algoritmu lieto pareizi, tad šāds gadījums ir novērojams reti. Parasti ātrās kārtošanas algoritms ir ātrāks kā citi <math>{O}(n\log n)</math> sarežģītības kārtošanas algoritmi, galvenokārt tādēļ, ka algoritma iekšējais cikls ir viegli uzlabojams un piemērojams nepieciešamajam gadījumam. Ātrās kārtošanas algoritma labās īpašības ir kārtošana bez papildu atmiņas (tiek izmantots neliels steks), mazais salīdzināšanu skaits, kā arī algoritma īsais iekšējais cikls.

sentences:
'''Dobeles komturi''' ({{val-de|Komtur von Dobeln}}) bija [[Livonijas ordenis|Livonijas ordeņa]] pavēlnieki Dobeles komturejas teritorijā 1376. - 1562. gadā. Viņu rezidence bija [[Dobeles pils]]. Pēdējais Dobeles komturs Matiass fon der Reke līdz 1576. gadam nepakļāvās Kurzemes un Zemgales hercogam Gothardam Ketleram un nesekmīgi mēģināja panākt Dobeles apgabala suverenitāti Polijas-Lietuvas kopvalstī.
<gallery>
Attēls:Duobelespilis.Schema.2008-06-12.jpg|Dobeles komturu rezidence - Dobeles pils
Attēls:Dobeles pilsdrupas 18. gs.jpg|Dobeles pilsdrupas (18. gs.)
</gallery>
== Dobeles komturu saraksts ==
* [[1376]] Dītrihs Holtijs (Dietrich Holtey)
* [[1422]]—[[1426]] Volters no Pletenbergas (Wolter von Plettenberg), vēlākā Livonijas ordeņa mestra radinieks
* [[1431]]—[[1432]] Matiass no Boningenas (Mathias von Boningen)
* [[1451]] Vilhelms Curmonts no Hinderšteinas (Wilhelm Zuermont von Hinderstein)
* [[1471]] Frīdrihs Valdhauss no Hērze (Friedrich Waldhaus von Heerse, Wolthus von Herse)
* [[1472]] Vilhelms no Beninghauzenas (Wilhelm von Bönninghausen)
* [[1481]] Engelberts Lape no Rūras (Engelbert Lappe, von dem Ruhr)
* ap [[1490]] Bernds no Galles (Bernd von Galle)
* [[1500]] Oto Goess (Otto Goes)
* [[1502]]—[[1519]] Gerhards no Brigenes (Gerhard von der Brüggen)
* [[1523]] Gerhards no Rosemas (Gerhard von Rossem)
* [[1525]]—[[1535]] Jirgens no Hētes (Jürgen von Hoete)
* [[1535]]—[[1545]] Eberhards no Širenas (Eberhard von Schüren)
* [[1546]] Rūdolfs no Beferferdes (Rudolf von Beverförde)
* [[1548]]—[[1562]]/[[1576]] [[Matiass no Rekes]] (Mathias von der Recke)

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Alisters Kraulijs
|          vārds_orig =''Aleister Crowley''
|              attēls =Aleister Crowley abode of Chaos.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1875
|          dz_mēnesis =10
|            dz_diena =12
|            dz_vieta =[[Lemigtonspa]], [[Vorikšīra]], {{GBR}}
|              m_gads =1947
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =1
|             m_vieta =[[Hastingsa]], [[Īstsaseksa]], {{GBR}}
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola =[[okultisms]]
|           intereses =
|              idejas =[[telema]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =''[[Liber AL vel Legis]]'' (Likuma grāmata)
|              valoda =[[angļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''21. novembris''' ir gada 325. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (326. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 40 dienas.

sentences: '''Virpuļviesulis''', '''tornādo'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf |title=Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas (LVEK) lēmumi un ieteikumi |publisher=[[Valsts valodas centrs]] |accessdate={{dat|2017|6|29||bez}} |quote='''tornādo''' (ar otrās zilbes uzsvaru), nevis ''tornado'' |archive-date={{dat|2019|04|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20190416085945/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_2011_11_16.pdf }}</ref> jeb '''virpuļvētra''' ir gaisa masu spēcīga virpuļveida kustība ap izteiktu vertikālu asi. Virpuļviesulis parasti veidojas [[Zema spiediena apgabals|zema spiediena apgabala]] malā ([[Aukstā atmosfēras fronte|aukstās atmosfēras frontes]] priekšpusē), auksto un silto gaisa masu saskares joslā. Tas ir spēcīgs un postošs piltuvveidīgs vai stabveidīgs atmosfēras virpulis, kas veidojas no [[Gubu lietusmākoņi|Gubu lietusmākoņa]] līdz zemes vai ūdens virsai un iesūc sevī dažādus priekšmetus, ūdeni.<ref>[http://www.e-biblioteka.lv/lv/teksti/zinatnes-un-tehnologijas-vardnica/4962/ Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca]{{Novecojusi saite}}, 721., 727. lpp.</ref> Lielākajai daļai virpuļviesuļu [[vējš|vēja]] ātrums ir no 60 līdz 180 km/h, bet tā [[diametrs]] pārsvarā ir ap 75 [[metrs|metriem]]. Parasti virpuļviesuļi ir īslaicīgi, cik pēkšņi tie uzrodas, tikpat ātri tie beidzas. Šajā laikā tie veic tikai dažus kilometrus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Caribbean reef squid.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Sepioteuthis sepioidea|Karību kalmārs}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| apakšvalsts = Eumetazoa
| apakšvalsts_lv = Eimetazoji
| nodalījums = Bilateria
| nodalījums_lv =Bilaterāļi
| apakšnod =Protostomia
| apakšnod_lv =Pirmmutnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| binomial=Lophotrochozoa <small>([[Halanych]] et al., 1995)</small>
}}
'''Spirālveidīgie''' (''Lophotrochozoa'', syn. ''Spiralia'') ir [[pirmmutnieki|pirmmutnieku]] (''Protostomia'') virstips, kas apvieno 9 mūsdienu [[bilaterāļi|bilaterālo]] [[dzīvnieki|dzīvnieku]] tipus.<ref name=nil>Nielsen, C. 2001. Animal Evolution: Interrelationships of the Living Phyla. Second Edition. Oxford University Press, Oxford.</ref> Virstips tika izveidots, balstoties uz molekulārajiem pētījumiem.<ref>Halanych, K.M., Bacheller, J., Liva, S., Aguinaldo, A. A., Hillis, D.M. and Lake, J.A. (1995). "18S rDNA evidence that the Lophophorates are Protostome Animals". Science 267: 1641–1643. doi:10.1126/science.7886451. {{PMID|7886451}}</ref><ref>Philippe, Hervé, Nicolas Lartillot1 and Henner Brinkmann. (2005) "Multigene Analyses of Bilaterian Animals Corroborate the Monophyly of Ecdysozoa, Lophotrochozoa, and Protostomia." Molecular Biology and Evolution 2005 22(5):1246–1253; doi:10.1093/molbev/msi111</ref>

sentences: '''Generative Modelling Language (GML)''' (Ģeneratīvā modelēšanas valoda) ir augsta līmeņa [[programmēšanas valoda]], ar kuru var izveidot koncentrētu aprakstu sarežģītu [[3D]] modeļu izveidošanai. Tā seko "Generative Modelling" piemēram, kur sarežģītu datu kopumu pasniedz kā darbību sarakstu, nevis kā objektu kopumu.

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Bauskas alus
| Logo                =
| Sauklis             =
| Uzņēmuma_veids      = sabiedrība ar ierobežotu atbildību
| Dibināšanas_datums  = 1981. gadā
| Sēdeklis            = „Imantas”, [[Īslīces pagasts]], [[Bauskas novads]], [[Latvija]]
| Birža               =
| Indekss             =
| Vadība              =
| Darbinieku_skaits   =
| Apgrozījums         = 4 975 000 [[eiro]] (2014)<ref name="peļņa">{{Tīmekļa atsauce |url=http://financenet.tvnet.lv/zinas/556260-bauskas_alus_apgrozijums_pieaug_par_13_pelna_514_000 |author=[[BNS]] |date=2015. gada 17. aprīlis |publisher=financenet.tvnet.lv |title= «Bauskas alus» apgrozījums pieaug par 13%; peļņa - € 514 000 |accessdate= {{dat|2015|08|22|N|bez}} }}</ref>
| Aktīvi              =
| Bilance             =
| Peļņa               = 514 600 eiro (2014)<ref name="peļņa"/>
| Nozare              = [[dzērienu rūpniecība]]
| Produkti            = [[alus]], [[bezalkoholiskie dzērieni]]
| Mājaslapa           = {{URL|www.bauskasalus.lv}}
}}

sentences: '''Šķaudīšana''' jeb '''šķavas''' ir daļēji autonoms un konvulsīvs [[reflekss]], kurā [[deguna dobums|deguna dobuma]] gļotādas [[kairinājums|kairinājuma]] dēļ [[gaiss]] spēcīgā, īsā izelpā plūst caur degunu vai muti, parasti ar skaļu [[troksnis|troksni]]. Kairinājumu deguna dobumā parasti izraisa svešķermeņi, piemēram, [[putekļi]], [[alergēns|alergēni]] un [[mikroorganisms|mikroorganismi]]. Šķaudīšana ir arī [[simptoms]], kas var liecināt arī par [[slimība]]s sākumu,<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://lorklinika.lv/jaunumi/14725/ | title= Škaudi un klepo pareizi! | publisher= LOR klīnika | accessdate= 2019. gada 17. decembrī | archiveurl= https://web.archive.org/web/20191217101004/https://lorklinika.lv/jaunumi/14725/ | archivedate= 2019. gada 17. Decembris }}</ref> piemēram, par [[saaukstēšanās|saaukstēšanos]]. Šķavu galvenais uzdevums ir izvadīt no deguna dobuma un mutes nevēlamos svešķermeņus, tāpēc nav vēlams šķaudīt citu cilvēku virzienā, kuri līdz ar to varētu inficēties.

sentences:
Par '''Levenšteina attālumu''' jeb '''rediģēšanas attālumu''' starp divām simbolu virknēm [[informācijas teorija|informācijas teorijā]] un [[datorzinātne|datorzinātnē]] sauc minimālo darbību skaitu, kas nepieciešams, lai vienu virkni pārveidotu otrā. Viena darbība var būt:
* simbola iespraušana;
* simbola izmešana;
* simbola aizvietošana.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Mīlupīte
| attēls            = Mīlupīte pie Vārpu-Stūru ceļa.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Mīlupīte pie [[Vārpas|Vārpu]]-[[Stūri|Stūru]] ceļa
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = ZA no [[Piebalgas|Piebalgām]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Misa (upe)|Misa]]
| sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=41 | sāk_plat_s=20 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=26 | sāk_gar_s=40 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=56 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=36 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=24 | iet_gar_m=18 | iet_gar_s=18 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}} ([[Ķekavas novads]])
| garums            = 11
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 19,6
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Mīlupīte''' (arī '''Milupīte''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96800 |title=Informācija par objektu: Milupīte |accessdate={{dat|2019|09|03||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Misa (upe)|Misas]] labā krasta pieteka [[Ķekavas novads|Ķekavas novadā]].<ref>{{USIK}}</ref> Sākas no grāvju sistēmas ziemeļaustrumos no [[Piebalgas|Piebalgām]]. Augštecē līdz autoceļam P89 tek pa mežainu apvidu. Vidustecē līdz Mīlu kalniem krastos lauksaimniecības zemes. Līdz Vārpu - [[Iecava]]s ceļam upes gultne regulēta. Lejtecē tek pa izteiktu ieleju. Upi šķērso autoceļš [[P89]].

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Edvards Luiss Džeimss Berneiss
 |    vārds_orig = ''Edward Louis James Bernays''
 |        attēls = Edward Bernays cropped.png
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1891
 |    dz_mēnesis = 11
 |      dz_diena = 22
 |      dz_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1995
 |     m_mēnesis = 3
 |       m_diena = 9
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Kembridža}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = [[Sabiedriskās attiecības]], reklāma
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = v
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Edvards Luiss Džeimss Berneiss''' ({{val|en|Edward Louis James Bernays}}; dzimis {{dat|1891|11|22}}, miris {{dat|1995|3|9}}) bija viens no [[sabiedriskās attiecības|sabiedrisko attiecību]] jomas pamatlicējiem, viņa nekrologā dēvēts arī kā „sabiedrisko attiecību tēvs”.<ref name="'Father of Public Relations'">{{Tīmekļa atsauce|title=Edward Bernays, 'Father of Public Relations' And Leader in Opinion Making, Dies at 103|url=http://www.nytimes.com/books/98/08/16/specials/bernays-obit.html|website=http://www.nytimes.com|accessdate={{dat|2018|1|4||bez}}|ref=1}}</ref> Viena no E. Berneisa zināmākajām kampaņām ir 1929. gada centieni veicināt sieviešu smēķēšanu, pozicionējot cigaretes kā feministu kustības „Brīvības lāpas” ({{val|en|Torches of Freedom}}). Viņš ir vairāku grāmatu autors, tajā skaitā "Sabiedriskās domas kristalizācija" ({{val|en|Crystallizing Public Opinion}})<ref>Bernays, Edward (1923). Crystallizing Public Opinion. Ig Publishing. {{ISBN|193543926X}}.</ref> un "Propaganda",<ref>.Bernays, Edward (1928). Propaganda. Ig Publishing. {{ISBN|0970312598}}.</ref> kas ir vienas no pirmajām grāmatām sabiedrisko attiecību jomā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Edward Bernays: Father and Philosopher of Public Relations|url=https://www.nku.edu/~turney/prclass/readings/bernays.html|accessdate={{dat|2018|1|4||bez}}|archive-date={{dat|2015|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20151104202202/http://www.nku.edu/~turney/prclass/readings/bernays.html}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds = Nikolajs fon Tranzē
| vārds_orig = ''Nikolai von Transehe''
| attēls = Nikolajs Tranzē.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1886
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 31
| dz_vieta = [[Jaunbrenguļu muiža]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad [[Brenguļu pagasts]], {{LAT}})
| m_gads = 1969
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 29
| m_vieta = Honerdingena, [[Lejassaksija]] {{DEU}}
| dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Vācija]]
| tautība = [[vācbaltietis]]
| vecāki =
| paraksts =
| darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
| alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]], [[Leipcigas Universitāte]]
| zinātne = [[ornitoloģija]]
| sasniegumi = viens no pirmajiem Latvijas [[ornitologs|ornitologiem]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Ķeriet īso
| attēls                   =  Get shorty.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Get Shorty''
| žanrs                    = kriminālfilma, trilleris, komēdija
| režisors                 = [[Berijs Sonnenfelds]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
| scenārija autors         = [[Skots Frenks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džons Travolta]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Renē Ruso]]
* [[Denijs DeVito]]
| mūzika                   = [[Džons Lūrijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Jersey Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1995|10|20|}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/get-shorty-1995|title=Get Shorty|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archive-date={{dat|2019|06|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608140608/https://bbfc.co.uk/releases/get-shorty-1995}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|115,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=getshorty.htm|title=Get Shorty (1995)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Ķeriet īso"''' ({{val|en|Get Shorty}}) ir 1995. gada krimināltrilleris, kas balstīts uz Elmora Leonarda tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Berijs Sonnenfelds]]. Galvenās lomas atveido [[Džons Travolta]], [[Džīns Hekmens]], [[Renē Ruso]] un [[Denijs DeVito]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1995|10|20||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Hanss Gross
|          vārds_orig = Hans Gustav Adolf Gross
|              attēls = Hanss Gross.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Hanss Gross
|             dz_gads = 1847
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 26
|            dz_vieta = [[Grāca]], [[Austrijas impērija]] (tagad {{AUT}})
|              m_gads = 1915
|           m_mēnesis = 12
|             m_diena = 9
|             m_vieta = [[Grāca]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|        dzīves_vieta = [[Grāca]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[Austrieši|austrietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{infokaste+}}
'''Hanss Gross''' ([[1847]]. gada 16. decembrī [[Grāca|Grācā]], [[Austrija|Austrijā]] — [[1915]]) bija [[Austrija|austriešu]] [[jurisprudence|jurists]], tiesu izmeklētājs, [[Rietumeiropa]]s [[kriminālistika]]s skolas un tiesu [[psiholoģija]]s zinātņu pamatlicējs.

sentences: {{Commonscat|Nuclear and radiation accidents}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
 | text_color      = #000000
 | bg_color        = #FD140C
 | nos             = ''IF Brommapojkarna''
 | logo_links      = IF Brommapojkarna logo.svg
 | logo_izm        = 175px
 | pilns           = ''Idrottsföreningen<br />Brommapojkarna''
 | iesauka         =
 | pilsēta         = {{Vieta|Zviedrija|Stokholma}}
 | līga            = ''[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]''
 | sez             = 2023.
 | poz             = 14. vieta
 | dib             = 1942
 | dib_mēn         = 4
 | dib_dat         = 13
 | dib_com         =
 | beidza_pastāvēt =
 | darbojās        =
 | stad            = ''[[Grimsta IP]]''
 | ietilp          = 6820
 | krāsas          =
 | īpašn           =
 | prez            = {{flaga|Zviedrija}} Frēdriks Bergholms
 | menedžeris      =
 | tren            = {{flaga|Zviedrija}} [[Ūlofs Melbergs]]
 | kapteinis       =
 | mediji          = {{URL|http://bpfotboll.se/}}
 | sadarbojas      =
 | current         =
 | pattern_la1 = _ifb19h
 | pattern_b1 = _ifb19h
 | pattern_ra1 = _ifb19h
 | leftarm1 =
 | body1 =
 | rightarm1 =
 | shorts1 = 000000
 | socks1 = 000000
 | pattern_la2=_shoulder_stripes_white_stripes
 | pattern_b2=_shoulder_stripes_white_stripes
 | pattern_ra2=_shoulder_stripes_white_stripes
 | leftarm2=ad8b3a
 | body2=ad8b3a
 | rightarm2=ad8b3a
 | shorts2=FFFFFF
 | socks2=FFFFFF
}}

sentences:
[[Kategorija:Ģeoķīmija| ]]
[[Kategorija:Ķīmiķi| ]]
[[Kategorija:Ģeologi| ]]

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  =
| nosaukums                  = Bonriki starptautiskā lidosta
| nosaukums_originalvaloda   = Bonriki International Airport
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Aéroport_de_Bonriki.jpg
| paraksts                   =
| IATA                       = TRW
| ICAO                       = NGTA
|lat_deg=1.381667|lat_dir=N
|lon_deg=173.146944|lon_dir=E
| karte                      = Kiribati#Klusais okeāns
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Bonriki starptautiskā lidosta
| paraksta_novietojums       = right
| lidostas_tips              = civilā
| ipasnieks-operators        =
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Tarava]], {{KIR}}
| elevation-f                = 9
| elevation-m                = 3
| koordinates                =
| metric-rwy                 =
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                = 6598
| r1-length-m                = 2011
| r1-surface                 = asfalts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences: '''25. novembris''' ir gada 329. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (330. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 36 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Hermanis Klemencs
|     vārds_orig = ''Hermann Clemenz''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Tērbata|td=Igaunija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1908
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 28
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Hermanis Klemencs''' ({{val|de|Hermann Karl Eduard Clemenz}}; dzimis {{dat|1846|01|23}} (v. s.) [[Tērbata|Tērbatā]], miris {{dat|1908|03|28}} (v. s.)) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[šahists]] un [[žurnālists]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Alans Tjūrings
|     vārds_orig = ''Alan Turing''
|         attēls = Alan Turing photo.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Vilmslova]], [[Češīra]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta = {{ENG}}
|      pilsonība = {{GBR}}
|        tautība = [[angļi|anglis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Džūljuss Metisons Tjūrings, Sāra Tjūringa (Stounija)
|          brāļi = Džons
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Mančestras Universitāte]]
[[Nacionālā fizikas laboratorija (Apvienotā Karaliste)|Nacionālā fizikas laboratorija]]
[[Kembridžas Universitāte]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
[[Prinstonas Universitāte]]
|        zinātne = [[matemātika]], [[loģika]], [[kriptoanalīze]]
|    pasniedzēji = [[Alonzo Čērčs]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[Apstāšanās problēma]]
[[Tjūringa mašīna]]
|    apbalvojumi = [[File:Order of the British Empire (Civil) Ribbon.svg|90px]] [[Britu impērijas ordenis]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Esteri]]
[[Kategorija:Nitrīti]]
[[Kategorija:Psihotropās substances]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Rīgas Jūrmala
| settlement_type          = Bijusī pilsēta
| image_skyline            = Rīgas Jūrmala pie Majoriem pirms OPK.jpg
| image_caption            = Rīgas Jūrmala pie Majoriem
| image_shield             = Rīgas Jūrmalas ģerbonis.svg
| shield_link              = Jūrmalas ģerbonis
| pushpin_map              = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        =
| subdivision_type2        =
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        =
| subdivision_name2        =
| established_title        =
| established_date         =
| established_title1       = Pilsētas tiesības
| established_date1        = {{dat|1920}}
| established_title2       = Iekļauta [[Rīga]]s pilsētā
| established_date2        = {{dat|1946}}
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         =
| population_footnotes     =
| population_total         =
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| elevation_footnotes      = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m              =
| latd = 56| latm = 58| lats = 05| latNS =N
| longd = 23| longm = 46| longs = 13| longEW =E
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Šveicieši''' ({{val|de|die Schweizer}}, {{val|fr|les Suisses}}, {{val|it|gli Svizzeri}}) ir [[Eiropa]]s [[nācija]], [[Šveice|Šveices Konfederācijas]] pilsoņi. Kopējais skaits ir 6 695 000 cilvēku (2012. gadā). Šveicē — 6 miljoni.

sentences:
{{Citas nozīmes|zvaigznāju|Delfīns|Delfīns}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Delfīns
| abbreviation = Del
| name_latin = Delphinus
| RA = 20,7
| dec = +13,8
| areatotal = 189
| arearank = 69. vieta
| numbermainstars = 5
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''β Del''
| starmagnitude = 3,63
| neareststarname = ''HD 197076''
| stardistance = 68,45
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Lapsiņa]]
[[Bulta (zvaigznājs)|Bulta]]
[[Ērglis (zvaigznājs)|Ērglis]]
[[Ūdensvīrs]]
[[Mazais Zirgs]]
[[Pegazs (zvaigznājs)|Pegazs]]
| r_latvija = vasarā
| latmax = 90
| latmin = 70
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada jūlijs}}
'''Čuibe''' var būt:
* [[Arnolds Nikolajs Čuibe]] (1908—1941) ― latviešu arhitekts;
* [[Arnolds Čuibe]] (1879—1941) ― latviešu skolotājs.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''My Salinger Year''
| operators =
| attēls = My Salinger Year.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Filips Falardo]]
| producents =
| scenārijs = Filips Falardo
| aktieri = * [[Mārgarita Kvellija]]
* [[Sigurnija Vīvere]]
* [[Daglass Būts]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''My Salinger Year''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = * ''Mongrel Media''
* ''Vertigo Releasing''
| izdošana = {{Filmas datums|2020|2|20|[[Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2021|3|5|Kanāda}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = * {{CAN}}
* {{IRL}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''My Salinger Year''''' ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Kanāda]]s un [[Īrija]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Filips Falardo]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārgarita Kvellija]], [[Sigurnija Vīvere]] un [[Daglass Būts]]. Filma balstīta uz Džoanas Rakofas tāda paša nosaukuma memuāriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.indiewire.com/criticism/movies/my-salinger-year-review-margaret-qualley-1202212358/|title=‘My Salinger Year’ Review: Margaret Qualley in Half-Hearted Twist on ‘The Devil Wears Prada’|last=Kohn|first=Eric|website=IndieWire|access-date=2023-12-14|date=2020-02-20|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|Ziemeļāfrikas tautu|ciemu Ezeres pagastā|Mauri (ciems)}}
, 13. gadsimta Hadīta Bajāda va Rijāda (''Hadîth Bayâd wa Riyâd'') glezna [[Vatikāns|Vatikāna]] bibliotēkā. ]]
'''Mauri''' bija [[viduslaiki|viduslaiku]] [[musulmaņi]], pārsvarā [[berberi|berberu]] un [[arābi|arābu]] ciltis, kas apdzīvoja [[Ziemeļāfrika]]s [[Magriba]]s reģionu (mūsdienu [[Maroka]], [[Alžīrija]], [[Tunisija]], [[Rietumsahāra]], [[Mauritānija]]), [[Pireneju pussala|Pireneju pussalu]], Francijas dienvidrietumus ([[Langdoka-Rusijona]]),<ref>Romas province ''Gallia Narbonensis'' (''Marca Gothica''). </ref> [[Sicīlija|Sicīliju]] un [[Malta|Maltu]]. Mauri savu zemi Pireneju pussalā [[Arābu valoda|arābu valodā]] sauca par [[Andalusa|Andalusu]] ({{val|ar|الأندلس}}, ''Al-Ándalus'').

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Pirmskola "Ābelīte"
|logo                   =
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|alt                    =
|caption                =
|motto                  =
|location               = [[Plūdu iela (Jūrmala)|Plūdu iela]] 4a, [[Jūrmala]], {{LAT}}
|postcode               =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 42 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 48 | longs = 51 | longEW = E
|schooltype             = pirmskola
|fundingtype            =
|established            = 1993. gads
|status                 = aktīva
|closed                 =
|c_approx               =
|locale                 =
|sister_school          =
|schoolboard            =
|superintendent         =
|session                = septembris—maijs
|schoolnumber           =
|director               =
|headmistress           = Natālija Zarāne
|headmaster             =
|enrollment_as_of       =
|pupils                 =
|avg_class_size         =
|ratio                  =
|language               = latviešu, krievu valoda
|schedtyp               =
|alumni                 =
|free_text              =
|homepage               =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|autors=All.|suga_lv=Augstais grīslis|suga=Carex elata|ģints_lv=Grīšļi|ģints=Carex|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Carex elata inflorescens (09).jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Carex elata}}
'''Augstais grīslis''' ({{val-la|Carex elata}}) ir mainīga izskata [[Grīšļu dzimta|grīšļu dzimtas]] suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Āzija|Āzijā]]. [[Latvija|Latvijā]] diezgan bieži sastopama visā teritorijā, pārmitrās vietās [[Pļava|pļavās]], [[Purvs|purvos]], ūdenstilpju krastos un gar applūstošām ieplakām mežos un krūmājos.

sentences:
{{cita nozīme|augu|filmu|Mandarīni (filma)}}
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|         binomial = Citrus reticulata
|          platums =
|           attēls = Mandarin orange tree.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Mandarīnu krūms
|          attēls2 = Mandarins - whole and halved.jpg
|      att2_izmērs =
|   att2_nosaukums = Mandarīni
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Sapindales
|         rinda_lv = Ziepjkoku rinda
|           dzimta = Rutaceae
|        dzimta_lv = Rūtu dzimta
|            ģints = Citrus
|         ģints_lv = Citrusaugi
|             suga = C. reticulata
|          suga_lv = Mandarīni
|           suga_r = Mandarīns
|  izcelsmes_vieta = [[Ķīna]]s dienvidi, [[Vjetnama]]s dienvidi
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: (vidū), [[Heinrihs fon Štriks|H. Štriks]], [[Karls fon Breverns|K. Breverns]], A. Rehekampfs, T. Hāns. Stāv:  [[Vilhelms Roberts fon Bulmerinks|V. Bulmerinks]], [[Andrejs Krastkalns|A. Krastkalns]], E. Dehio, P. Tarasks, J. Valdmanis, G. Nurms, Otass.]]

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = DJane HouseKat
|      Vārds_orig =
|          Attēls =
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = 1988
|        Vieta_dz = [[Ingolstāde]], [[Vācija]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Electro-pop]], [[Deju mūzika]], [[Techno]]
|    Nodarbošanās = [[Dziedāšana|Dziedātāja]], dziesmu tekstu autore, [[DJ|dīdžeja]]
|     Instrumenti =
|            Gadi = 2010-pašlaik
|Izdevējkompānija = Sony Music Entertainment
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}
'''DJane HouseKat''' (dzimusi 1988. gadā [[Ingolstade|Ingolstadē]], [[Vācija|Vācijā]]) ir vācu [[Dziedāšana|dziedātāja]] un [[dīdžejs|dīdžeja]], kura ir specializējusies [[elektroniskā mūzika|elektroniskajā]] un [[tehno]] mūzikā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada septembris}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Nipahas vīruss
|           attēls = Nipah.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = No pacienta [[smadzeņu šķidrums|smadzeņu šķidruma]] izolēti Nipahas vīrusa virioni elektronu mikroskopā
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|             tips = Negarnaviricota
|          tips_lv =
|            klase = Monjiviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Mononegavirales
|         kārta_lv =
|           dzimta = Paramyxoviridae
|        dzimta_lv = Paramiksovīrusi
|            ģints = Henipavirus
|         ģints_lv = Henipavīrusi
|             suga =
|          suga_lv = Nipahas vīruss
|           suga_r =
|         binomial = Nipah henipavirus
|         sinonīmi = Nipahas henipavīruss
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Nipahas vīruss''' ir negatīvas (−) vienpavediena [[ribonukleīnskābe]]s (RNS) vīruss ([[ribovīrusi|ribovīruss]]). Izraisa smagu saslimšanu ([[encefalīts|encefalītu]] un elpceļu slimības) cilvēkiem un dzīvniekiem. Nipahas vīruss ir līdzīgs [[Hendras vīruss|Hendras vīrusam]], kas izplatīts [[Austrālija|Austrālijā]] un inficē galvenokārt [[zirgi|zirgus]], bet var būt nāvējošs arī cilvēkiem. Šie vīrusi pieder pie [[paramiksovīrusi|paramiksovīrusu]] dzimtas, kurā ietilpst tādi svarīgi vīrusi, kā [[masalas|masalu]], [[epidēmiskais parotīts|cūciņu]] un [[paragripa]]s vīrusi.

sentences:
{{mašīntulkojums}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Konsoles infokaste|logo=Wii.svg|media={{Unbulleted list
| [[Nintendo_Wii#Spēļu_diski|Wii Optiskais Disks]]
| [[GameCube Spēļu Disks]]
}}|svars=1,220 g|atmina=|pectecis={{Unbulleted list
| '''Faktiski:''' [[Nintendo_Wii#Family Edition|Wii Family Edition]]
| '''Bez versijām un revīzijām:''' [[Wii U]]
}}|priekstecis=[[Nintendo GameCube]]|razotajs=[[Nintendo]]|aizsutk=|pardotk=101.63 miljons|beigt=Novembrī, 2013|logo_izm=166px|sakt={{Unbulleted list
| NA: 19. novembrī, 2006
| JP: 2. decembrī, 2006
| AU: 7. decembrī, 2006
| EU: 8. decembrī, 2006
}}|izveidotājs=[[Nintendo]]|kontrolieri={{Unbulleted list
| [[Nintendo_Wii#Wii_Remote|Wii Remote]]
| [[GameCube kontrolleris]]
| [[Nintendo DS]]
| [[Nintendo_Wii#Nunchuk|Nunchuk]]
| [[Wii Fit]]
| [[Nintendo_Wii#Wii_Balance_Board|Balance Board]]
}}|paaudze=Septītā paaudze|paraksts=Oriģinālais baltais Wii ar ''[[Nintendo_Wii#Wii_Remote|Wii Remote]]''|attēls=Wii-console.jpg|attēls_izm=294px|operetajsistema=Wii sistēmas programmatūra}}

sentences: — pirmā dokumentētā cilvēktiesību [[harta]]]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Ozolaines pagasts
| karte             = Ozolaines pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Ozolaines pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Ozolaines pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Rēzeknes novads
| centrs2            = [[Balbiši (Ozolaines pagasts)|Balbiši]]
| platība           = 80,4
| iedzīvotāji       = 1836<ref>https://www.pmlp.gov.lv/lv/iedzivotaju-registra-statistika-2020-gada{{pmlp2020}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2020
| blīvums           = {{#expr: 1836 / 80.4 round 1}}
| izveidots         =
| mājaslapa         = www.ozolaine.lv
}}

sentences: '''Pasaules okeāns''' ir termins, ar ko apzīmē visu [[Zeme]]s [[okeāns|okeānu]] kopumu. Visi pasaules okeāni savā starpā ir savienoti un veido vienu vienotu, milzīgu ūdenstilpi. Rezultātā no jebkura Pasaules okeāna piekrastes punkta pa ūdens ceļu var sasniegt jebkuru citu piekrastes punktu. Pasaules okeāns ir mainīgs — Zemes vēstures gaitā [[kontinentu dreifs|kontinentu dreifa]] rezultātā Pasaules okeāna un kontinentu forma un izvietojums ir pastāvīgi mainījies un turpina mainīties.

sentences: '''Perlamutra mākoņi''' jeb polārie stratosfēras mākoņi ir [[mākoņi]], kas veidojas ļoti lielā augstumā virs [[Zeme]]s (20—30 km) un sastāv no [[ledus]] kristāliņiem vai ļoti aukstiem [[ūdens]] pilieniem. Tie ir plāni un tiem viegli tiek cauri [[Saule]]s, [[Mēness]] un zvaigžņu gaisma. Šos mākoņus var novērot ļoti reti, parasti 55—60° platumos pēc [[saulriets|saulrieta]] un pirms [[saullēkts|saullēkta]]. Dienā spožās [[gaisma]]s dēļ tie nav redzami.

sentences:
{{Senvietas infokaste
 | name                     = Lauriakuma
 | native_name              = ''Lauriacum''
 | settlement_type          =
 | other_name               =
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image                    = Legionslager und Zivilstadt Tafel.jpg
 | imagesize                =
 | image_caption            = Leģiona nometnes un ciemata rekonstrukcija
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | pushpin_map              = Austrija#Eiropa
 | pushpin_label_position   =
 | latd  = 48 | latm  = 13 | lats  = 0 | latNS  = N
 | longd = 14 | longm = 28 | longs = 30 | longEW = E
 | location                 = {{vieta|Austrija|Augšaustrija|Linclanda|Ensa}}
| built          = ap 200. gadu
| abandoned      = 5. gadsimts
| epochs         = [[senie laiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    = no 1960. gada
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
 | area_total_km2           =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Analogais dators''' ({{val-en|analog computer}}) ir [[dators|datora]] veids, kas izmanto [[elektrība|elektriskās]], [[mehānika|mehāniskās]], [[hidraulika|hidrauliskās]] vai citas [[fizika|fizikālās]] īpašības, lai modelētu problēmu, kura jāatrisina. Šajā datorā katrai matemātiskai operācijai parasti atbilst kāds fizikālais likums, kas nosaka matemātisku atkarību starp ieejas un izejas fizikālajiem lielumiem.

sentences: '''Lopkopība''' ir [[lauksaimniecība]]s nozare, kurā nodarbojas ar [[mājdzīvnieks|mājdzīvnieku]] audzēšanu, lai iegūtu [[dzīvnieku izcelsmes produkti|dzīvnieku izcelsmes produktus]], piemēram, [[gaļa|gaļu]] (piemēram, no cūkām), [[piens|pienu]] (no govīm), [[vilna|vilnu]] (no aitām) utt.

sentences:
[[Kategorija:Nakteņu dzimta]]
[[Kategorija:Augļi]]
[[Kategorija:Dārzeņi]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Alumīnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7784-30-7
|      ķīmiskā formula = AlPO4
|              molmasa = 121,9529
|              blīvums = 2566
|  kušanas temperatūra = 1800 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Grieķija]]
|reģions =
|pilsēta =
|piens = [[aita]]s<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:190 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=186.—187 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:190 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref> un līdz 30% [[kaza]]s piena<ref name="Sēnele"/>
| pasterizēšana  = 72—74°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = mīksts, no krēmīga līdz drupenam (atkarībā no tauku satura)<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = Vismaz 2 mēnesī<ref name="Sēnele"/>
| sertifikācija     = [[Aizsargāts cilmes vietas nosaukums|ACVN]] 2002
}}
'''Feta''' ({{val|el|φέτα}} (''féta'') — 'šķēle') ir sālījumā nogatavināts mīkstais [[siers]] ar baltu krāsu un viegli rūgtenu garšu. Feta ir populārākais siers [[Grieķija|Grieķijā]], kur tas veido 70% no visa sieru patēriņa. Fetu tradicionāli gatavo no [[aita]]s piena,<ref name="Ozola, Ciproviča"/> bet atļauts pievienot līdz 30% [[kaza]]s piena. Fetai līdzīgi sieri ir [[brinza]], [[panirs]] un [[halūmi]].<ref name="Sēnele">{{Laikraksta atsauce |author=Jolanta Sēnele |title= Feta — aitu ganu siers. Ar fetaki tam nav nekāda sakara |date= 2011. gada 7. oktobris |publisher= [[Diena (laikraksts)|Diena]] |url= https://www.diena.lv/raksts/sodien-laikraksta/feta-aitu-ganu-siers.-ar-fetaki-tam-nav-nekada-sakara-13907703 |accessdate= 2013. gada 12. augustā}}</ref>

sentences: '''Stabilitrons''' ir īpaša [[pusvadītājs|pusvadītāja]] [[diode]], kas paredzēta [[spriegums|sprieguma]] stabilizācijai.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Alfonss Grizels
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |       piktogramma_2 = Gymnastics pictogram.svg
 |   piktogramma_2 izm =
 | piktogramma_2 saite = Vingrošana
 |          vārds_orig = ''Alphonse Grisel''
 |              attēls = Alphonse Grisel, champion de France de saut en longueur en 1896.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = ''nav zināms''
 |             dz_viet =
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[Francūzis]]
 |              garums =
 |               svars =
 |             iesauka =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flag|Francija}}
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]], [[Vingrošana]]
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |       medaļu tabula =
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
|attēls      = Ice fishing in miljoonapilkki fishing competition.jpg
|att_izm     = 250px
|paraksts    = Dalībnieks makšķerēšanas sacensībās Somijā
|savienība   = CIPS - Starptautiskā sporta makšķerēšanas federācija
|pirmais     = aizvēsture
|reģistrētie =
|klubi       = Latvijā — 58 LMSF biedru (makšķerēšanas klubi, pašvaldības u. c.)
|kontakts    =
|komanda     = 5 dalībnieki
|jdzimums    = Jā
|ekipējums   = Ziemas apģērbs, makšķere, ēsma, urbis
|vieta       = Ledus uz ūdenstilpes
}}

sentences: '''Sniegavīrs''' ir no [[sniegs|sniega]] veidots [[cilvēks|cilvēka]] figūras atdarinājums. Senākās rakstiskās liecības par sniegavīru celšanu ir no 16. gadsimta, bet populāra šī nodarbe kļuva tikai 18. gadsimtā. Sniegavīru parasti veido, vienu uz otras saliekot 2 — 3 no sniega saveltas, citu par citu mazākas bumbas. [[Eiropa|Eiropā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]] sniegavīru biežāk veido trīsdaļīgu, bet [[Āzija|Āzijā]] — divdaļīgu. Tad no oglēm, akmentiņiem, koka gabaliem, sniega pikām, [[augļi]]em vai [[dārzeņi]]em izveido sniegavīra seju un bieži vien pievieno arī citas detaļas. Sniegavīru parasti var izveidot tikai no tāda sniega, kas ir tuvu [[kušana]]i un kļuvis mitrs, šāds sniegs līp kopā un to ir viegli savelt nepieciešamā izmēra bumbās. No pūdersniega sniegavīru izveidot ir grūti, jo tas nelīp, un arī kūstošs sniegs, temperatūrai krītoties, var pārklāties ar [[sērsna|sērsnu]] un kļūt nepiemērots sniegavīra celšanai.

sentences:
{{Kosmonauta infokaste
|             platums =
|               vārds = Jurijs Maļenčenko
|          vārds_orig = ''Юрий Иванович Маленченко''
|              attēls = YuriMalenchenko.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1961
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = Hruščova (tagad [[Svitlovodska]]), {{UKR}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = {{RUS}}
|             tautība = [[ukraiņi|ukrainis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
| kos_veids = ''[[Krievijas Federālā kosmiskā aģentūra|Roskosmos]]'' kosmonauts
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk = [[lidotājs]]
| d_pakāpe = [[pulkvedis]]
| kos_koplaiks = 827 d 9 h 20 min
| kos_iesaukums = 1987. gads
| kos_misija = 1. ''[[Mir 16. ekspedīcija|Mir-16]]''

2. ''[[STS-106]]''

3. [[SKS 7. ekspedīcija|SKS-7]]

4. [[SKS 16. ekspedīcija|SKS-16]]

5. [[SKS 32. ekspedīcija|SKS-32]], [[SKS 33. ekspedīcija|SKS-33]]

6. [[SKS 46. ekspedīcija|SKS-46]], [[SKS 47. ekspedīcija|SKS-47]]
| kos_kuģi = ''[[Sojuz TM-19]]'', ''[[Atlantis (kosmoplāns)|Atlantis]]'', ''[[Sojuz TMA-2]]'', ''[[Sojuz TMA-11]]'', ''[[Sojuz TMA-05M]]'', ''[[Sojuz TMA-19M]]''
}}
'''Jurijs Maļenčenko''' ({{val-ru|Юрий Иванович Маленченко}}, {{val-uk|Юрій Іванович Меленченко}}; dzimis {{dat|1961|12|22}}) ir [[Krievija]]s [[kosmonauts]].

sentences: '''Elektronu konfigurācija''' [[atomfizika|atomfizikā]] un [[kvantu ķīmija|kvantu ķīmijā]] ir [[elektrons|elektronu]] stāvokļa aizpildījums daudzelektronu atoma [[elektronu apvalks|elektronu apvalkā]]. [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā]] konfigurāciju attēlo, norādot aizpildītas [[elektronu čaula]]s (galvenais [[kvantu skaitlis]] n = 1, 2, 3, ...) un elektronu skaitu apakščaulās ([[orbitālais kvantu skaitlis|orbitālajam kvantu skaitlim]] atbilstošajos s, p, d, ... stāvokļos). Piemēram, [[neons|neona]] elektronu konfigurācija ir 1s2 2s2 2p6. Pēc [[Pauli princips|Pauli principa]] elektronu apvalkā divi vai vairāki elektroni nevar atrasties vienā kvantu stāvoklī ar vienādiem kvantu skaitļiem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Thymus vulgaris.jpg
|       att_izmērs = 250px
|    att_nosaukums = {{TaksoSaite|Thymus vulgaris|Parastais mārsils}}
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|            ģints = Thymus
|         ģints_lv = Mārsili
|             suga = T. vulgaris
|          suga_lv = Parastais mārsils
|         binomial = Thymus vulgaris L.
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Volts Disnejs
|     vārds_orig = ''Walt Disney''
|         attēls = Walt Disney Snow white 1937 trailer screenshot (13).jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Volts Disnejs 1937. gadā
|        dz_gads = 1901
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Čikāga}}
|         m_gads = 1966
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Kalifornija|Bērbanka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[kinoproducents]], [[scenārists]], [[aktieris]], [[animators]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi = 1920–1966
|        dzimums =
|         vecāki = Eliass Disnejs<br />Flora Kola Disneja
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Walt Disney 1942 signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Schweizerische Eidgenossenschaft''
''Confédération suisse''
''Confederazione Svizzera''
''Confederaziun svizra''
''Confoederatio Helvetica (CH)''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Šveices Konfederācija
|            valsts_nosaukums = Schweiz
|               karoga_attēls = Flag of Switzerland (Pantone).svg
|            karoga_nosaukums = Šveices karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Switzerland (Pantone).svg
|           ģerboņa_nosaukums = Šveices ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 100px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = "''[[Šveices himna|Swiss Psalm]]''"
|               kartes_attēls = Europe-Switzerland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Berne]]<ref>''De jure'' "federāla pilsēta"; ''de facto'' galvaspilsēta</ref>
| latd=46 | latm=57 | latNS=N | longd=7 | longm=27 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Cīrihe]]
|              valsts_valodas = [[vācu valoda]],
[[franču valoda]],
[[itāļu valoda]],
[[retoromāņu valoda]]<ref>[http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20091101024339/http://www.admin.ch/ch/d/sr/101/a4.html?lang=en |date={{dat|2009|11|01||bez}} }}, article 4, "National languages" : ''National languages'' are German, French, Italian and Romansh; [http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en Federal Constitution] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080919134534/http://www.admin.ch/org/polit/00083/index.html?lang=en |date={{dat|2008|09|19||bez}} }}, article 70, "Languages", paragraph 1: The ''official languages'' of the Confederation are German, French and Italian. Romansh shall be an official language for communicating with persons of Romansh language.</ref>
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Federāla valsts]] ar [[parlamentārisms|parlamentāru sistēmu]] un tiešo [[demokrātija|demokrātiju]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Šveices federālā padome|Federālā padome]]
|                valsts_galva = [[Viola Amherd]] ([[prezidents]])
[[Karin Keller-Sutter]] ([[viceprezidents]])
[[Gi Parmelens]]
[[Ignasio Kasī]]
[[Albert Rösti]]
[[Elisabeth Baume-Scheider]]
[[Beat Jans]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Šveices federālais kanclers|Federālais kanclers]]
|               valsts_galva2= [[Viktors Rossi]]
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana =
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Dibināšanas datums
|          neatkarības_datums = {{dat|1291|8|1}}
|       neatkarības_notikums2 = ''de facto''
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1499|9|22}}
|       neatkarības_notikums3 = Federāla valsts
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1848|9|12}}
|       neatkarības_notikums4 =
|         neatkarības_datums4 =
|          iestāšanāsESdatums =
|                 platība_km2 = 41 284
|               platība_rangs = 136
|              procenti_ūdens = 4,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2019
|          iedzīvotāju_skaits = 8 570 700<ref name="Population">[https://www.bfs.admin.ch/bfs/de/home/statistiken/bevoelkerung.gnpdetail.2019-0447.html "Bevölkerungsbestand am Ende des 2. Quartal 2019" [Recent monthly and quarterly figures: provisional data] (XLS) (official statistics) (in German, French, and Italian). Neuchâtel, Switzerland: Swiss Federal Statistical Office (FSO), Swiss Confederation. 19 September 2019.]</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 96
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 198
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 65
|                     IKP_PPP = $480,938 miljardi<ref name=imf2>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=146&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=47&pr.y=11 |title=Switzerland|publisher=International Monetary Fund |accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2015
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $58,731<ref name=imf2 />
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,955 <ref>{{en ikona}} [http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf Human Development Report 2009]. The United Nations. Atjaunināts 2009-10-05.</ref>
|                    HDI_gads = 2019
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 2
|                        Gini = 33,7
|                   Gini_gads = 2013
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Šveices franks]]
|                valūtas_kods = CHF
|                  laika_zona = CET
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = CEST
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.ch]]
|              tālsarunu_kods = 41
|                iso_kods_num = 756
|              iso_kods_alfa2 = CH
|              iso_kods_alfa3 = CHE
}}

sentences: '''Inženiergrafika''' ir simbolu un pieņēmumu sistēma, kuru izmanto [[Rasējums|rasējumos]]. Inženiergrafikas teorētiskos pamatus nosaka [[tēlotāja ģeometrija]].<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Inženiergrafika|first4=Ieva|first8=Zoja|last7=Veide|first7=Gaļina|last6=Stroževa|first6=Veronika|last5=Leja|first5=Ella|last4=Jurāne|last=Auzukalns|last3=Fjodorova|first3=Genevefa|last2=Dobelis|first2=Modris|isbn=978-9984-32-147-9|year=2008|publisher=Rīgas Tehniskā universitāte|first=Jānis|last8=Veide}}</ref>

sentences:
, [[Austrālija|Austrālijas]]]]
'''Opāls''' ir bezkrāsains, balts, iedzeltens, sarkans, retāk citas krāsas [[dārgakmens]] vai [[pusdārgakmens]], reizumis ar varavīkšņainu lāsmojumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tezaurs.lv/op%C4%81ls|title=opāls {{!}} Tēzaurs|website=tezaurs.lv|access-date=2023-02-27}}</ref> Opāli ir [[Silīcija dioksīds|silīcija dioksīda]] forma (SiO2×''n''H2O); to ūdens saturs var svārstīties no 3% līdz 21% no opāla svara, bet parasti tas ir no 6 līdz 10%. Savu amorfo īpašību dēļ tas ir klasificēts kā [[mineraloīds]], nevis [[minerāls]]. Opāli var rasties gandrīz visu veidu [[Ieži|iežu]] plaisās, visbiežāk sastopams [[Limonīts|limonītā]], [[Smilšakmens|smilšakmenī]], [[Riolīts|riolītā]], [[Merģelis|merģelī]] un [[Bazalts|bazaltā]].

sentences: {{Commonscat|Cuisine by country|Nacionālās virtuves}}

sentences: '''Pielaide''' [[Inženierija|inženierijā]] ir [[Atņemšana|starpība]] starp lielāko un mazāko novirzes robežvērtību. Novirze ir reālās [[Parametrs (tehnika)|parametra]] vērtības atšķirība no uzdotās parametra vērtības: nominālā izmēra, masas vai citiem parametriem. Pielaide var tikt uzstādīta izstrādājumu ģeometriskajiem izmēriem — ģeometriskā pielaide, kā arī mehāniskajām, fiziskajām, ķīmiskajām īpašībām — funkcionālā pielaide. Pieļaujama ir jebkura parametra vērtība, kas ietilpst ar pielaidi noteiktajā intervālā. Parasti ar pielaides jēdzienu saprot ģeometrisko pielaidi.

sentences: {{Commonscat|Military people killed in action|Kaujās nogalinātās militārpersonas}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada maijā,}}
{{apvienot|Viduslaiki}}
{{iw+}}
{{noformējums+}}
{{Vikisaites+}}
== Vēsture ==

sentences: '''Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Valka (Stukmaņi—Valka)''' bija 212 km gara šaursliežu (750 mm) dzelzceļa līnija, kas savienoja [[Pļaviņas]] ar [[Valka|Valku]] un turpinājās kā [[Dzelzceļa līnija Valka—Rūjiena—Pērnava|līnija Valka—Pērnava]]. Pirmā pasaules kara laikā dzelzceļa posmu no [[Pļaviņas|Pļaviņām]] līdz [[Gulbene]]i pārbūvēja par 1524 mm platsliežu dzelzceļa līniju. Vilcienu kustību posmā [[Valga]]—[[Ape]] slēdza 1970. gadā, bet posmā [[Ape]]—[[Alūksne]] — 1973. gadā.

sentences:
un citus kontinentus, kuri ir atdalīti ar frontālām robežām]]
'''Gaisa masa''' ir plašs [[atmosfēra]]s apakšējās daļas ([[troposfēra]]s) apgabals ar līdzīgām fizikālajām īpašībām.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref> Liels [[gaiss|gaisa]] apjoms, kura horizontālie izmēri ir dažus simtus līdz dažus tūkstošus kilometru lieli, bet vertikālie tikai dažus kilometrus lieli. Vienai un tai pašai gaisa masai raksturīga [[temperatūra]]s aptuvena vienlīdzība, tajā nevar būt vienlaicīgi, piemēram, gan aukstais arktiskais, gan siltais tropiskais gaiss.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Staņislavs Kostka Plāters-Zībergs
|     vārds_orig = ''Stanisław Kostka Kazimierz Jan Jozef Michal Plater-Zyberk''
|         attēls = POL COA Plater-Zyberk.svg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1823
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Pilskalnes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Augšdaugavas novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Vīne]], [[Austroungārija]]
({{AUT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = Mihals Plāters; Izabella, dzimusi Zīberka
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Marija Terēze, dzimusi [[Borhi|Borha]]
|          bērni = Andrejs, Marija, Jadviga, Jozefats, Emma, Pēteris
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| image = {{image array|perrow=3|width=100|height=100
| image1 = George Enesco.jpg |caption1= [[Džordže Enesku]]
| image2 = Eugene Ionesco 01.jpg |caption2= [[Ežēns Jonesko]]
| image3 = Vlad Tepes 001.jpg |caption3= [[Vlads III Drakuls]]
| image4 = Ion Antonescu portrait.jpg |caption4= [[Jons Antonesku]]
| image5 = Mariana Nicolesco.jpg |caption5= [[Marianna Nikolesku]]
| image6 =|caption6= [[Sofija Rotaru]]
| image7 = Mircea Lucescu 2017.jpg |caption7= [[Mirča Lučesku]]
| image8 = Nadia Comăneci Montreal1976c.jpg |caption8= [[Nadja Komeneči]]
| image9 = Begu RG21 (2) (51376919734).jpg |caption9= [[Irina Kamelija Begu]]
| image10 =
| image11 =
| image12 =
}}
| attēls    =
| tauta     = Rumāņi
| skaits    = no 24 līdz 30 miljoniem
| vieta     = {{ubl
 | {{ROM}} (16,8 miljoni)
 | {{MDA}} (193 tūkstoši)
 }}
 {{Collapsible list
 |title= Citas valstis
 | {{ITA}} (1,2 miljoni)
 | {{GER}} (no 1,1 līdz 2,0 miljoniem)
 | {{ESP}} (1,1 miljons)
 | {{USA}} (no 0,5 līdz 1,1 miljonam)
 }}
|   valoda = [[rumāņu valoda]]
| reliģija = dominē [[Austrumu Pareizticīgā baznīca]]
|   grupas =
|     radi = [[moldāvi]], [[aromūni]], [[vlahi]]
}}

sentences: '''Neperiodiskās komētas''', arī '''ilgperioda komētas'''<ref>I.Vilks Astronomijas vārdnīca, LU Akadēmiskais apgāds, 2014, {{ISBN|978-9984-45-857-1}}</ref> ir [[komēta]]s, kuru [[apriņķošanas periods]] ir lielāks par 200 gadiem. Pie neperiodiskām komētām pieskaita arī komētas, kuras izlido caur [[Saules sistēma|Saules sistēmu]] tikai vienreiz. Tās parasti atrodas uz gandrīz [[parabola|paraboliskām]] [[trajektorija|trajektorijām]]. Tas nozīmē, ka [[Saule]]s tuvumā tās var atgriezties pēc tūkstošiem gadu vai neatgriezties vispār.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šanhajas bruņinieki
| attēls                   =  Shanghai knights.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Shanghai Knights''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Deivids Dobkins]]
| producents               =
* [[Rodžers Birnbaums]]
* [[Gerijs Barbers]]
* [[Džonatans Glikmans]]
| scenārija autors         =
* [[Alfrēds Gofs]]
* [[Mailzs Millars]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Džekijs Čans]]
* [[Donijs Jens]]
* [[Aidans Gillens]]
* [[Toms Fišers]]
* [[Kims Jangs]]
* [[Fana Vonga]]
| mūzika                   = [[Rendijs Endelmans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Spyglass Entertainment]]''
* ''[[Birnbaum / Barber Productions]]''
* ''[[Jackie Chan Films Limited]]''
* ''[[All Knight Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2003|2|7|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/shanghai-knights-2003|title=Shanghai Knights|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 28, 2019|archive-date={{dat|2019|06|28||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190628165307/https://bbfc.co.uk/releases/shanghai-knights-2003}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{HKG}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=shanghaiknights.htm|title=Shanghai Knights|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 28, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|88,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = [[Dienasvidus Šanhajā]]
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šanhajas bruņinieki"''' ({{val|en|Shanghai Knights}}) ir 2003. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Deivids Dobkins]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Džekijs Čans]], [[Donijs Jens]], [[Aidans Gillens]], [[Toms Fišers]], [[Kims Jangs]] un [[Fana Vonga]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|2|7||bez}}. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[Dienasvidus Šanhajā]]".

sentences: [[Kriptogrāfija|Kriptogrāfijā]] '''3DES''', '''TDES''' ({{val-en|Triple Data Encryption Standard}}) jeb '''TDEA''' ({{val-en|Triple Data Encryption Algorithm}}) ir [[simetriskā atslēgšifrēšana|simetriskās atslēgšifrēšanas]] šifrs, kas darbina [[DES]] šifru trīs reizes uz katru datu bloku.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nometne
| attēls                   = Camp (2003 film) Theatrical Release Poster.jpeg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Camp''
| žanrs                    = muzikāla filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Tods Grafs]]
| producents               =
* [[Denijs DeVito]]
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Steisija Šera]]
* [[Kristīne Vašona]]
| scenārija autors         = Tods Grafs
| galvenajās lomās         =
* [[Deniels Leterle]]
* [[Džoanna Čilkouta]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Robins de Džīsuss]]
* [[Dons Diksons]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Jersey Films]]''
| izplatītājs              = ''[[IFC Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|7|25||bez}}
| ilgums                   = 108 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/camp-2003|title=Camp|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|2,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=camp.htm|title=Camp (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 10, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nometne"''' ({{val|en|Camp}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] muzikāla drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Tods Grafs]]. Galvenās lomas atveido [[Deniels Leterle]], [[Džoanna Čilkouta]], [[Anna Kendrika]] un [[Robins de Džīsuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|7|25||bez}}.

sentences:
{{Infobox building
| name             = Stokholmas pils
| native_name      = Kungliga slottet
| native_name_lang = sv
| status           = Atvērta
| image            = Stockholms slott kollage 2011.jpg
| image_size       = 300px
| caption          = Karaliskā Stokholmas pils.
| map_type         =
| map_caption      =
| building_type    = Pils
| architectural_style = [[Baroka stils]]
| material         = [[brick]], [[sandstone]], [[Dimension stone|stone]]
| owner            = [[Zviedrija]]
| current_tenants  = [[Zviedrijas karaliskā ģimene]]
| landlord         = [[Zviedrijas Nacionālā īpašuma pārvalde]]
| address          = Kungliga Slottet
S-111 30 Stockholm
| coordinates      = {{coord|59|19|37|N|18|04|18|E|display=inline,title}}
| start_date       = 1697
| completion_date  = 1760
| inauguration_date = 1754. gada 7. decembris
| renovation_date  = vairākas reizes,
2011 (pēdējā)<ref name=svd091214>{{tīmekļa atsauce|last1=TT - [[Tidningarnas Telegrambyrå]]|title=Stockholms slott renoveras i 20 år|trans-title=The Stockholm Palace renovated during 20 years|url=http://www.dn.se/sthlm/stockholms-slott-renoveras-i-20-ar/|website=www.dn.se| date=26 May 2011 |publisher=[[Dagens Nyheter]]|access-date=27 November 2014}}</ref>
| other_dimensions = garums {{convert|230|m|ft|abbr=on}}
platums {{convert|125|m|ft|abbr=on}}
| floor_count      = 3
| location_town    = [[Stokholma]]
| location_country = [[Zviedrija]]
| architect        = [[Nikodems Tesīns]]
[[Karls Herlemans]]
| designations     = [[Sarakstā iekļautās ēkas Zviedrijā]]
[http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa?page=historik&visaHistorik=true&byggnadId=21400000339822 No. 21400000339822]
| ren_architect    = Andreas Heimovskis
| cost             =
| rooms            = 1 430 (2008)
| website          = [http://www.royalcourt.se/dekungligaslotten/kungligaslottet.4.7c4768101a4e8883780002658.html The Royal Palace]
}}

sentences: Kategorijā tiek iekļauti [[minerāls|minerāli]], kas atrodami [[Latvija|Latvijā]].

sentences:
[[File:RG-59.jpg|thumb|right|400px|[[RG-59]] lokanā koaksiālā kabeļa sastāvs:

ārējais plastmasas apvalks

austais vara ekrāns (ārējais vadītājs)

iekšējais [[Dielektriķis|dielektriskais]] izolators

vara kodols (iekšējais vadītājs)

]]

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
| name                = Grenlandes nacionālais parks
| alt_name            =
| iucn_category       = II
| photo               = Northeast_Greenland_National_Park_in_Greenland_2018.svg
| photo_alt           =
| photo_caption       =
| photo_width         =
| map_type            =
| map_relief = jā
| latd  = 76 | latNS  = N
| longd = 30 | longEW = W
| label_position      = top
| location            = {{vieta|Dānija}} ({{vieta|Grenlande}})
| nearest_city        =
| area                = 972 000 km2
| established         = 1974
| visitation_num      =
| visitation_year     =
| governing_body      =
| url                 = https://visitgreenland.com/da/nationalparken/
| child               =
| embedded            =
}}

sentences: '''14. aprīlis''' ir gada 104. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (105. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 261 diena.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Galium odoratum
|        attēls = Waldmeister(Mai).JPG
|    att_izmērs =
| att_nosaukums =
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|    nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Gentianales
|      rinda_lv = Genciānu rinda
|        dzimta = Rubiaceae
|     dzimta_lv = Rubiju dzimta
|         ģints = Galium
|      ģints_lv = Madaras
|          suga = G. odoratum
|       suga_lv = Smaržīgā madara
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Livadijas pils
| native_name         = ''Лівадійський палац''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Лівадійський палацовий комплекс7.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 270px
| caption             =
| building_type       =
| architectural_style = Neorenesanse
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Ukraina|Krima|Livadija}}
| pushpin_map         = Krima#Ukraina
| latd  = 44 | latm  = 28 | lats  = 4 | latNS  = N
| longd = 34 | longm = 8 | longs = 37 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1911
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| height              =
| architectural       =
| architect           = Nikolajs Krasnovs
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Livadijas pils''' ({{val|uk|Лівадійський палац}}) bija [[Krievijas Impērija]]s ķeizara [[Nikolajs II Romanovs|Nikolaja II Romanova]] un viņa ģimenes vasaras rezidence [[Livadija|Livadijā]], [[Krima|Krimā]].

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
| nosaukums = Ķīpsala
| attels =
| paraksts = Ķīpsala, Balasta dambis. [[2006. gads|2006]]. gads.
| karte =
| paraksts2 =
| pilseta =  [[Rīga]]
| priekspilseta = [[Kurzemes rajons]]
| apaksrajoni =
| platiba = 1,975 km²
| iedzivotaju_skaits = 1104 ([[2018. gads|2018]])
| iever_celtnes = [[Saules akmens]]
[[Preses nams]]
[[Vanšu tilts (Rīga)|Vanšu tilts]]
| udenstilpnes = [[Daugava]], [[Zunds (Rīga)|Zunds]], [[Āzene]]
[[Āgenskalna līcis]], [[Roņu dīķis]]
| parki =
| autobuss = [[13. autobusu maršruts (Rīga)|13.]] [[30. autobusu maršruts (Rīga)|30.]] [[37. autobusu maršruts (Rīga)|37.]] [[41. autobusu maršruts (Rīga)|41.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[57. autobusu maršruts (Rīga)|57.]]
| trolejbuss = [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5.]] [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12.]] [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25.]]
| tramvajs =
| mikroautobuss =
| pasta_indekss = LV-1048
LV-1081
| areja_saite = [http://www.apkaimes.lv/sakums/kipsala/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Mēģene]] ar silīcijskābi
|       citi nosaukumi = ortosilīcijskābe
|           CAS numurs = 10193-36-9
|      ķīmiskā formula = H4SiO4
|              molmasa = 95,988
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Silīcijskābe''', pazīstama arī kā '''kramskābe'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&list=sil%C4%ABcijsk%C4%81be&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze - silīcijskābe] {{lv ikona}}</ref>, ir ļoti vāja [[silīcijs|silīciju]] un [[skābeklis|skābekli]] saturoša [[skābe]] ar mainīgu sastāvu ([SiOx(OH)4-2x]n). [[Hidrolīze|Hidrolizējoties]] [[silikāti]]em (silīcijskābes [[sāļi]]em) vai silīcija skābajiem [[binārais savienojums|binārajiem savienojumiem]], rodas '''ortosilīcijskābe''' H4SiO4, kas eksistē tikai vājos ūdens šķīdumos. Uzglabājot tā polimerizējas un veido koloīdos šķīdumus — [[sols (šķīdums)|solus]], kuri vēlāk pārvēršas recekļainās liela tilpuma nogulsnēs ar lielu ūdens saturu vai arī pilnīgi sarec, veidojot [[gels|gelu]]. Ir pazīstama arī '''metasilīcijskābe''' H2SiO3. Silīcijskābju sastāvs ir atkarīgs no iegūšanas veida un reakciju apstākļiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jons Mikens
|     vārds_orig = ''Jonas Mikėnas''
|         attēls = Romualdas Marcinkus.Jonas Liorentas.Antanas Gustaitis.Juozas Namikas.Jonas Mikenas.Kazys Rimkevicius.near ANBO.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Jons Mikens (otrais no labās)
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Tēlnieka J.Mikena dzimtās mājas|Skārdupītes]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Jēkabpils novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1988
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Kauņa]], [[Lietuvas PSR]], [[PSRS]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = aviators, keramiķis un tēlnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi = [[Jozs Mikēns]]
|          māsas = [[Akvile Mikenaite]]
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Saistītie dati''' ({{val|en|linked data}}) ir strukturēti, savstarpēji savienoti dati, ko izmanto [[Semantiskie vaicājumi|semantisko vaicājumu]] veikšanai.

sentences: '''27. septembris''' ir gada 270. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (271. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 95 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mežakuilis un ūdenskrese
| operators =
| attēls = Hunt for the Wilderpeople.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = [[kinokomēdija|komēdija]], [[drāma]], piedzīvojumu
| režisors = [[Taika Vaititi]]
| producents =
| scenārijs = Taika Vaititi
| aktieri = * [[Sems Nīls]]
* [[Džulians Denisons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hunt for the Wilderpeople''
| studija = * ''Defender Films''
* ''Piki Films''
* ''Curious''
* ''New Zealand Film Commission''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Piki Films''
* ''Madman Entertainment''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2016|3|31|Jaunzēlande}}
| ilgums = 101 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|23,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hunt-for-the-Wilderpeople#tab=summary|title=Hunt for the Wilderpeople (2016) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|8|25}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mežakuilis un ūdenskrese"''' ({{Val|en|Hunt for the Wilderpeople}}) ir 2016. gada [[Jaunzēlande]]s [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Taika Vaititi]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sems Nīls]] un [[Džulians Denisons]]. Filma ir balstīta uz Berija Krampa grāmatas ''Wild Pork and Watercress''.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
 | name = OpenOffice.org
 | logo =
 | screenshot =
 | caption =
 | developer =  [[Oracle Corporation]] un kopiena
 | latest_release_version = 3.3.0
 | latest_release_date = {{dat|2011|01|25}}
 | latest_preview_version = 3.3.0 RC 10
 | latest_preview_date = {{dat|2011|01|21}}
 | operating_system = [[Microsoft Windows]]
 [[Mac OS X]]
 [[Linux]]
 [[Berkeley Software Distribution|BSD]]
 [[Unix]]
 | platform = [[Vairākplatformu programmatūra|Vairākplatformu]]
 | genre = [[Biroja programmatūras komplekts]]
 | license = [[GNU Vispārējā publiskā licence|GNU Lesser General Public License]] v3
 | website = [http://www.openoffice.org/ www.openoffice.org]
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Thirteenth Year''
| attēls                   = Thethirteenthyear.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Duveins Danhems]]
| producents               = [[Toms Kolvels]]
| scenārija autors         =
* [[Dženija Arata]]
* [[Roberts L. Beirds]]
* [[Kellija Senekala]]
| galvenajās lomās         =
* [[Čezs Stārbaks]]
* [[Džastins Džons Ross]]
* [[Kortnija Dreipere]]
* [[Brents Brisko]]
* [[Tims Redvains]]
* [[Deivs Kuljē]]
* [[Liza Stāla Salivana]]
* [[Braiens Halijs]]
| mūzika                   = [[Fils Māršals]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Dream City Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Disney-ABC Domestic Television]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|5|15||bez}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Thirteenth Year''''' ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Duveins Danhems]]. Galvenās lomas atveido [[Čezs Stārbaks]], [[Džastins Džons Ross]], [[Kortnija Dreipere]], [[Brents Brisko]], [[Tims Redvains]], [[Deivs Kuljē]], [[Liza Stāla Salivana]] un [[Braiens Halijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|5|15||bez}}.

sentences: '''Romanša dziļvaga''' ir [[okeāns|okeāna]] [[dziļvaga]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Izvietojusies [[ekvators|ekvatora]] rajonā starp [[Āfrika|Āfriku]] un [[Dienvidamerika|Dienvidameriku]]. Trešā dziļākā vieta (7730 m) Atlantijas okeānā pēc [[Puertoriko dziļvaga]]s un [[Dienvidsendviču dziļvaga]]s. Tā ir ap 300 km gara un līdz 19 km plata un atdala divas [[Vidusatlantijas grēda]]s daļas — [[Ziemeļatlantijas grēda|Ziemeļatlantijas grēdu]] un [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]].<ref>{{PZT|604}}</ref>

sentences: '''Aisbergs''' ({{val|de|Eisberg}} — 'ledus kalns') jeb '''leduskalns'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://www.tezaurs.lv/sv/?w=leduskalns |title= Leduskalns |publisher= Tēzaurs |accessdate= 2016. gada 29. jūlijā }}{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeānā]] dreifējošs, no [[ledājs|ledājiem]] (parasti [[šelfs|šelfa]] ledājiem) atdalījies [[ledus]] gabals ar ļoti lielu [[masa|masu]], no segledāja ([[Ledus vairogs|ledusvairoga]]) atšķēlies un okeānā iekritis milzīgs ledus blāķis.<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 210. lpp.</ref>

sentences: (SiO2) — viens no pasaulē izplatītākajiem oksīdiem]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Jozs Zauka
|     vārds_orig = ''Juozas Zauka''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1862
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Baisogala]], [[Kauņas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LTU}}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1943
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Obeļi]], [[Ostlande]]
({{LTU}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ērģelnieks, kordiriģents, grāmatnesis
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Cefeja Gamma Ab''' ir [[citplanēta]], kas atrodas 14,1 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Cefejs (zvaigznājs)|Cefeja zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap zvaigzni [[Cefeja Gamma A]] vidēji 2,039 AU attālumā. Planētas [[orbitālā ekscentricitāte|orbītas ekscentricitāte]] ir 0,1146. 1 Gads uz planētas ilgst 902,876 [[Zeme]]s dienas ilgi un tā sver 1,603 reizes vairāk par [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti|Vanes]]
[[Kategorija:Tukuma rajons|Vanes]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences: '''Gajānas dolārs''' ({{val|en|Guyana Dollar}}) ir [[Gajāna]]s nacionālā valūta kopš 1839. gada 29. janvāra. Starptautiskais apzīmējums ir G$ un GYD.

sentences:
{{Militārās vienības infokaste|nosaukums=Korejas Tautas armija
조선인민군
|attēls=Emblem_of_the_Korean_People's_Army.svg|attēla izmērs=100px|virsraksts=Korejas Tautas armijas emblēma|valsts={{flaga|Ziemeļkoreja}} [[Ziemeļkoreja]]|pastāvēšana=1948. gada 8. februāris— pašlaik|pakļautība=|daļa no=|karaspēka veids=|krāsas=|karavīru skaits=1 270 000|jubileja=|devīze=|militārās operācijas=[[Korejas karš]]
[[Vjetnamas karš ]]
|pašreizējais komandieris=|komandieri=}}'''Korejas Tautas armija''' ([[Korejiešu valoda|korejiešu]]: 조선인민군) ir [[Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas karogs|Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas]] [[Karaspēks|bruņotie spēki]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Targets''
| operators =
| attēls = Targetsposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināltrilleris
| režisors = [[Pīters Bogdanovičs]]
| producents = [[Rodžers Kormans]]
| scenārijs = Pīters Bogdanovičs
| aktieri = * [[Boriss Kārlofs]]
* [[Tims O'Kellijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Targets''
| studija = ''Saticoy Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1968|8|15}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|130 tūkstoši}}
| ienākumi = \
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Targets''''' ir 1968. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināltrillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Pīters Bogdanovičs]], bet [[Kinoproducents|producents]] [[Rodžers Kormans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Boriss Kārlofs]] un [[Tims O'Kellijs]].

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvoto vietu|Atašiene (nozīmju atdalīšana)|Atašiene}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Atašiene
| settlement_type        = Vidējciems
| image_skyline          = Atašienes baznīca 2000-07-28.jpg
| image_caption          = [[Atašienes Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca|Atašienes katoļu baznīca]]
| pushpin_map            = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Jēkabpils novads]]
| subdivision_name2      = [[Atašienes pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         =
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2015
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=2286&p_back=** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 328
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 32 | lats  = 46 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 24 | longs = 01 | longEW = E
| elevation_footnotes    = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
| elevation_m            = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5211 Atašiene
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Madokīts
|attēls=
|klase=Sulfīdu minerāls, sulfosālis
|ŠtruncaID=2/E.20-10
|ķīm_formula=Pb17(Sb,As)16S41
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Tumšpelēks
|svītra=Tumšpelēka
|habituss=Labi izteikti kristāli, šķautnēm raksturīgs svītrojums
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=3
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=5,98
}}
__NOTOC__

sentences:
{{citas nozīmes|terminu astronomijā|Terminators|Terminators}}
 Zemes un Mēness attēls, kurā redzamas terminatoru līnijas, kas dala to diskus uz pusēm]]
'''Terminators''' ir robeža starp [[Debess ķermenis|debess ķermeņa]] apgaismoto (dienas) un neapgaismoto (nakts) daļu. Vārds cēlies no latīņu vārda ''terminare'' — ierobežot. Debess ķermenim rotējot, terminators pārvietojas attiecībā pret tā virsmu. Mūsu planētas gadījumā tas izpaužas kā [[saullēkts]] vienā planētas pusē un [[saulriets]] pretējā pusē.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Augusts Brocis
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Viļķene]], [[Krievijas impērija]]
(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1942
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Tērvete]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{LAT}}
 {{USSR}}
|   nodarbošanās = [[dzejnieks]]}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Luiss Bunjuels
|          vārds_orig = ''Luis Buñuel''
|              attēls = LuisBuñuel1929.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Luiss Bunjuels 1929. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1900
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 22
|            dz_vieta = {{vieta|Spānija|Kalanda}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1983
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 29
|             m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[scenārists]]
|       darbības_gadi = 1929—1977
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Landsbergas cietums
| native_name         =''Justizvollzugsanstalt Landsberg''
| former_names        = Kara noziedznieku cietums Nr.1
| alternate_names     =
| map                 = Vācija#Eiropa
| status              =
| image               =
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Cietuma parādes puse
| altitude            =
| building_type       = cietums
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               = Bavārijas Tieslietu Ministrija
| current_tenants     =
| location            = [[Landsberga pie Lehas]], [[Bavārija]], [[Vācija]]
| latd  = 48|03|15 | latNS  = N
| longd = 10|52|00  | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1910. gadā
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| references          =
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Algodonīts
|attēls=
|klase=[[Arsenīdu minerāli]]
|ŠtruncaID=2/A.01-10
|ķīm_formula=Cu6As
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Sudrabpelēka, tēraudpelēka, "rūsē" bronzas krāsā
|svītra=
|habituss=Masīvs, virsmas oksidējas
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas lūzuma līdzīgs, drīzāk nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=8,55
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nospēlē man dziesmu
| operators =
| attēls = Play misty for me.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = psiholoģisks trilleris
| režisors = [[Klints Īstvuds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * Klints Īstvuds
* [[Džesika Voltere]]
* [[Donna Milsa]]
* [[Džons Larčs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Play Misty for Me''
| studija = ''The Malpaso Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|10|20}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|950 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Play-Misty-for-Me#tab=summary|title=Play Misty for Me (1971) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|10|07}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nospēlē man dziesmu"''' ({{Val|en|Play Misty for Me}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Klints Īstvuds]]. Citas lomas atveido [[Džesika Voltere]], [[Donna Milsa]] un [[Džons Larčs]]. Šī ir pirmā režisētā Īstvuda filma.

sentences: {{cita nozīme|salu|igauņu komponisti|Mīna Herma}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Natrona ezers
|attēls=NatronSouthSide.jpg
|paraksts=Natrona ezera dienviddaļa
| map = Tanzānija
| plat_d=2 | plat_m=25 | plat_s=0 | plat_NS=S
| gar_d=36 | gar_m=0 | gar_s=0 | gar_EW=E
|vieta={{TZA}}
|platība=600—1040
|garums=64
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=3
|tilpums=0,35
|augstums_vjl=600
|izteka=beznoteces
|baseins=932
|valstis=[[Kenija]], [[Tanzānija]]
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Natrona ezers''' ({{val|sw|Ziwa Natron}}, {{val|en|Lake Natron}}) ir [[sālsezers]] [[Tanzānija]]s ziemeļos pie robežas ar [[Kenija|Keniju]], Āfrikas [[Lielā Rifta ieleja|Lielajā Rifta ielejā]].

sentences:
[[Kategorija:Valkas novada pagasti]]
[[Kategorija:Valkas rajona pagasti]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=

Piperazīna struktūrformula un molekulas modeļi
|ķīmiskā formula=C4H10N2
|citi nosaukumi=heksahidropirazīns, dietilēndiamīns,
piperazidīns
|CAS numurs=110-85-0
|molmasa=86,14
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=106 °C
|viršanas temperatūra=146 °C
|šķīdība ūdenī=šķīstošs
}}
'''Piperazīns''' (C4H10N2) ir [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organisks savienojums]], kas pieder pie [[heterocikls|heterocikliskajiem savienojumiem]]. Piperazīna molekula ir piesātināts sešlocekļu cikls ar diviem slāpekļa atomiem, kas pieskaitāms pie cikliskiem alifātiskiem [[amīni]]em. To var uzskatīt par pilnīgi hidrogenētu [[pirazīns|pirazīnu]]. Piperazīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini romboedriski vai plāksnīšveida kristāli. Piperazīns ir higroskopisks un tam piemīt raksturīga amīnu smaka. Ūdenī šķīstošs; nešķīst [[ēteris|ēterī]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums   = Mežāzis 1
| attēls      = Capricorn one.jpg
| att_izm     =
| oriģinālnos = ''Capricorn One''
| žanrs       = [[trilleris]]
| režisors    = [[Pīters Haijams]]
| producents  = [[Pauls N. Lazarus]]
| scenārijs   = Pīters Haijams
| aktieri     =
* [[Eliots Gūlds]]
* [[Džeimss Brolins]]
* [[Brenda Vakaro]]
* [[Sems Vaterstons]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Deivids Hadlstons]]
* [[Deivids Doils]]
| mūzika      = [[Džerijs Goldsmits]]
| operators   = [[Bils Batlers]]
| montāža     = [[Džeimss Mičels]]
| studija     = ''ITC Entertainment''
| izplatītājs = [[Warner Bros.]]
| izdošana    = {{filmas datums|1977}}
| ilgums      = 124 minūtes
| valsts      = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| valoda      = [[angļu valoda|angļu]]<br />(dublēta [[krievu valoda|krievu]] valodā)
| budžets     = 5 000 000 dolāru (plānots)
| ienākumi    =
| iepriekšējā =
| nākamā      =
| imdb        = 0077294
| paraksts    = Filmas plakāts
}}
"'''Mežāzis 1'''" ({{val|en|Capricorn One}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[kinorežisors|režisora]] [[Pīters Haijams|Pītera Haijama]] 1977. gadā uzņemts [[trilleris]] par valdības sazvērestību, falsificējot lidojumu uz Marsu.

sentences:
{{līdzīgs|Cilvēks uz mēness}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cilvēks uz Mēness
| attēls                   = manonthemoonposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Man on the Moon''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Milošs Formans]]
| producents               =
* [[Maikls Šambergs]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Steisija Šēra]]
| scenārija autors         =
* [[Skots Aleksands]]
* [[Lerijs Karazevskis]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* Denijs DeVito
* [[Kortnija Lava]]
* [[Pols Džamati]]
| mūzika                   = [[R.E.M.]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[BBC Films]]''
* ''[[Cinehaus]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[Marubeni]]''
* ''[[Mutual Film Company]]''
* ''[[Shapiro/West Productions]]''
* ''[[Tele München Fernseh Produktionsgesellschaft]]''
* ''[[Toho-Towa]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|22||bez}}
| ilgums                   = 114 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-moon-1999|title=Man on the Moon|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 18, 2018|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814173856/https://www.bbfc.co.uk/releases/man-moon-1999}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manonthemoon.htm|title=Man on the Moon (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 18, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|47,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cilvēks uz Mēness"''' ({{val|en|Man on the Moon}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska komēdija, kuras režisors ir [[Milošs Formans]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Denijs DeVito]], [[Kortnija Lava]] un [[Pols Džamati]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|22||bez}}.

sentences: '''Noklusējuma vārteja''' ({{val-en|Default gateway}}) ir [[maršrutētājs]], uz kuru pārsūta visu to datplūsmu, kas nav adresēta nevienai [[lokālais tīkls|lokālā tīkla]] iekārtai.<ref>{{AkadTerm|term=noklusējuma vārteja|lang=LV}}</ref> Tādējādi, tā tiek izmantota, lai no viena datortīkla piekļūtu citam datortīklam, piemēram, no lokālā tīkla lietotu [[Internets|Internetu]].

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls          = [[file:Gulmit_-_GB_-_04_-_Nasr_Rahman.jpg|300px]]
|image_caption   = Pamiriešu mūziķes
|tauta=Pamirieši
|native_name =
|skaits= 240—250 tūkstoši
|vieta={{AFG}}
{{TJK}}
{{CHN}}
{{PAK}}
|valoda=[[pamiriešu valodas]]
[[tadžiku valoda]]
[[dari]]
[[ķīniešu valoda]]
[[urdu]]
|reliģija=[[musulmaņi]] [[ismailīti]]
|grupas=
|radi= [[čitrālieši]], [[buriši]], [[hunzi]], [[kalaši]]
}}
'''Pamirieši''' vai '''badahšānieši''' ir [[irāņu valodas|austrumirāņu]] valodās runājoša radniecīgu tautu grupa, kas apdzīvo [[Pamirs|Pamira]] kalnus [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]], [[Afganistāna|Afganistānā]] un [[Ķīna|Ķīnā]], kā arī [[Hindukušs|Hindukuša]] ielejas [[Pakistāna]]s ziemeļos.<ref>{{PZT|551|Pamiriešu tautas}}</ref> Tadžikistānā un Ķīnā pamiriešiem ir nodibinātas teritoriālās autonomijas: [[Kalnu Badahšānas autonomais vilojats]] un [[Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis]].

sentences:
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Rimi'' Olimpiskais centrs
| native_name =
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Elektrum olimpiskais centrs.jpg
| caption = Olimpiskais sporta centrs 2018. gadā
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names = {{ubl|Olimpiskais sporta centrs (2005—2016; 2021)|''[[Elektrum Latvija|Elektrum]]'' olimpiskais centrs (2016—2021)}}
| location = {{vieta|Latvija|Rīga}}
[[Grostonas iela]] 6b
| map_type = Rīga
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latd = 56
| latm = 58
| lats = 04.5
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 7
| longs = 27.5
| longEW = E
| coordinates_type =
| coordinates_region =
| coordinates_display =
| coordinates_format =
| coordinates =
| broke_ground =
| built = 2003—2005
| opened = {{Dat|2005|6|3}}
| renovated =
| expanded =
| closed =
| demolished =
| owner = [[Latvijas Olimpiskā komiteja]]
| operator = SIA "Olimpiskais sporta centrs"
| surface =
| scoreboard =
| cost =
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer = SIA "Nams"
Māris Malahovskis
| services engineer =
| general_contractor = SIA "Skonto Būve"
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| record_attendance =
| dimensions =
| acreage = 24 760,70 m2
| tenants =
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football = 300
| cap_basketball = 830
| cap_hockey = 6000 (pagaidu laukums)
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label =
| cap_other =
| embedded =
| website = https://www.olimpiskais.lv/
| publictransit = [[11. autobusu maršruts (Rīga)|11.]], [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24.]] autobuss
[[3. trolejbusu maršruts (Rīga)|3.]], [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5.]], [[22. trolejbusu maršruts (Rīga)|22.]] trolejbuss
}}
'''''Rimi'' Olimpiskais centrs''' (sākotnēji '''Olimpiskais sporta centrs''', iepriekš '''''Elektrum'' olimpiskais centrs'''<ref>"Olimpiskais sporta centrs" turpmāk nesīs "Elektrum" vārdu - Latvijas Olimpiskā komiteja. 2016. g. 17. marts.  http://olimpiade.lv/lv/jaunumi/zinas/olimpiskais-sporta-centrs-turpmak-nesis-elektrum-vardu-968 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161220160707/http://olimpiade.lv/lv/jaunumi/zinas/olimpiskais-sporta-centrs-turpmak-nesis-elektrum-vardu-968 |date={{dat|2016|12|20||bez}} }}</ref>) ir daudzfunkcionāla iekštelpu sporta būve [[Grostonas iela|Grostonas ielā]] 6b, [[Rīga|Rīgā]]. Atrodas blakus [[Arēna Rīga|Arēnai Rīga]].

sentences: '''Leņķiskais ātrums''' ir leņķa mainīšanās ātrums. Fizikā un matemātikā tas ir [[vektors|vektoriāls]] lielums, pēc kura var noteikt uzreiz trīs parametrus - rotācijas ātrumu, rotācijas virzienu un asi, ap kuru objekts griežas. [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] vienībās leņķisko ātrumu mēra [[radiāns|radiānos]] [[sekunde|sekundē]]. Leņķisko ātrumu parasti apzīmē ar grieķu burtu "omega" (<math> \textstyle \omega</math>). Leņķiskā ātruma vektors ir perpendikulārs rotācijas plaknei, bet to virzienu parasti nosaka pēc [[svārpsta likums|svārpsta likuma]] vai [[labās rokas likums|labās rokas likuma]] (abi likumi dod vienādu vektora virzienu).

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Adrenalīns
|                 attēls =
Adrenalīna struktūrformula
|         citi nosaukumi = Epinefrīns
|             CAS numurs = 51-43-4
|        ķīmiskā formula = C9H13NO3
|                molmasa = 183.207 g·mol−1
|                blīvums = 1.283±0.06 g/cm3 @ 20 °C
|      blīvuma komentārs =
|    kušanas temperatūra =
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī =
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{TCPIPmodelis}}
'''Tērzēšanas retranslēšana tīklā Internet''', '''Internetā retranslētā tērzēšana''' jeb '''IRC''' ({{val-en|Internet Relay Chat}})<ref>{{AkadTerm|term=IRC|lang=LV}}</ref> ir tūlītējās saziņas veids, izmantojot [[Internets|Internetu]]. Tas ir pamatā radīts grupu (''viens ar vairākiem'') saziņai diskusiju forumos, sauktos par ''kanāliem'', taču atļauj arī divpusēju (''viens ar vienu'') saziņu.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Džekija Džoinere-Kersija
 |      vārds_orig = ''Jackie Joyner-Kersee''
 |          attēls = Jackie Joyner-Kersee Eugene 2014.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Džekija Džoinere-Kersija 2014. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1962|3|3}}
 |         dz_viet = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Īstsentluisa}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 178 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 70 [[Kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Septiņcīņa]], [[tāllēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 4 ([[1984. gada vasaras olimpiskās spēles|1984]], [[1988. gada vasaras olimpiskās spēles|1988]], [[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Džekija Džoinere-Kersija''' ({{val|en|Jackie Joyner-Kersee}}; dzimusi {{dat|1962|3|3}}) ir bijusī amerikāņu [[vieglatlēte]], startējusi [[septiņcīņa|septiņcīņā]] un [[tāllēkšana|tāllēkšanā]]. Viņa ir pašreizējā [[pasaules rekordi vieglatlētikā|pasaules rekordiste]] septiņcīņā, 1988. gada Olimpiskajās spēlēs Seulā viņa sasniedza rezultātu 7291 punkts.

sentences: '''Lielie līdzenumi''' ({{val-en|Great Plains}}) ir plašs [[prērija|prēriju]] un [[stepe|stepju]] apgabals [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], kas plešas starp [[Misisipi (upe)|Misisipi]] upi austrumos un [[Klinšu kalni]]em rietumos. Lielākā daļa atrodas [[Amerikas Savienotās Valstis|Savienotajās Valstīs]]. Šajā valstī tie izvietojušies [[Teksasa]]s, [[Ņūmeksika]]s, [[Oklahoma]]s, [[Kolorādo]], [[Kanzasa]]s, [[Nebraska]]s, [[Vaiominga]]s, [[Dienviddakota]]s, [[Ziemeļdakota]]s un [[Montāna]]s pavalstīs. Savukārt neliela daļa Lielo līdzenumu atrodas [[Kanāda|Kanādā]] — [[Alberta]]s, [[Manitoba]]s un [[Saskačevana]]s provincēs.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Vīsbādene
 | official_name            = ''Wiesbaden''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Wiesbaden Luftbild Rathaus Landtag Marktkirche Wilhelmstraße Kurhaus Neroberg Opelbad Griechische Kapelle.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flagge Wiesbaden.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = DEU Wiesbaden COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Vācija
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{DEU}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        =  [[Hesene]]
 | subdivision_type2        = Reģions
 | subdivision_name2        = [[Darmštates reģions]]
 | established_title        = Pilsētas tiesības
 | established_date         = 6. gadā
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = ''Gert-Uwe Mende'' ([[Vācijas Sociāldemokrātiskā partija|SPD]])
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 203.9
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011. gada 31. decembrī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 278919
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 =
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 50 | latm = 05 | lats =  | latNS = N
 | longd = 8 | longm = 14 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 65001 – 65207, 55240 – 55252
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 115
 | website                  = {{URL|http://www.wiesbaden.de/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada marts}}

sentences:
[[File:Panama hat.jpg|thumb|250px|Ekvadorā pīta un Anglijā šūta panama]]
'''Panama''' ir viegla [[cepure]], kas pīta no sausām [[torkilja]]s ''(Carludovica palmata)'' auga lapām. Cēlusies no [[Ekvadora]]s, kur šo cepuru tradicionālajai pīšanas tehnoloģijai 2012. gadā piešķirts [[UNESCO]] [[Nemateriālais kultūras mantojums|Nemateriālā kultūras mantojuma]] statuss.<ref>{{cite web|title=Traditional weaving of the Ecuadorian toquilla straw hat|url=http://www.unesco.org/culture/ich/RL/00729|publisher=UNESCO|accessdate=24 April 2014}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = FMIB 50021 Operculina.jpeg
|     att_nosaukums= Operkulina garengriezumā.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Nummulitoidea
|    virsdzimta_lv = Numulītu virsdzimta
|           dzimta = Nummulitidae
|        dzimta_lv = Numulītu dzimta
|            ģints = Operculina
|         ģints_lv = Operkulinas
|         binomial = Operculina <small>d'Orbigny, 1826</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: atslēgas. Apliecošais uzraksts ({{val|la|SIGILLVM BVRGENCI RIGA...}}, "Rīgas pils zīmogs").]]

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Karolīnu salas
|attēls              = Mvey0290.jpg
|attēla paraksts     = [[Falalopa]]s sala pie [[Uliti]] atola
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Okeānija
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=7|latm= |lats= |latNS=N |longd=153|longm= |longs= |longEW=E
|platība             = 1190
|garums              = 3400
|platums             =
|krasta līnija       = 7631
|augstākais kalns    = [[Totoloms]]
|augstums            = 791
|salu skaits         = 963
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valstis
|valsts adm vienība        = {{PLW}}<br />{{FSM}}
|iedzīvotāji         = 126 075
|iedzīvotāju gads    = 2000
|blīvums             = 105,9
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Veno]]
|piezīme =
}}
'''Karolīnu salas''' ({{val|en|Caroline Islands}}) ir [[vulkāns|vulkānisku]] un [[koraļļi|koraļļu]] [[sala|salu]] arhipelāgs [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] ziemeļrietumos. Arhipelāgā izvietojušās divas valstis — [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvās Valstis]], kas aizņem arhipelāga lielāko daļu, un [[Palau]] arhipelāga rietumos. Arhipelāgā ietilpst vairāk kā 900 salu, bet tikai neliela daļa no tām ir apdzīvotas. Salas apdzīvo vairākas [[Mikronēzija (reģions)|mikronēziešu]] tautas.

sentences:
[[Kategorija:Trokšņu mūzikas grupas]]
[[Kategorija:Rokgrupas]]

sentences:
{{atsauces+}}
'''Diversifikācija''', '''diversificēšana''' ({{val|en|diversification}}) jeb '''dažādošana''' ir [[risks|riska]] pārvaldības metode, kas apvieno dažādu [[ieguldījumi|ieguldījumu]] portfelī. Diversificējot savu portfeli, ir mazāks risks, ka viens notikums vai slikts ieguldījums veiks būtisku kaitējumu. Šī metode veicina to, ka no dažāda veida ieguldījumiem veidots portfelis vidēji dod lielāku [[peļņa|peļņu]] un rada mazāku risku nekā atsevišķi ieguldījumi. Diversificējot savu akciju portfeli, iespējams ieguldīt dažādās [[rūpniecība]]s nozarēs un dažādās aktīvu klasēs, piemēram, [[fonds|fondos]], [[obligācija|obligācijās]], [[atvasinātie finanšu instrumenti|atvasinātajos finanšu instrumentos]] vai [[akcija (vērtspapīrs)|akcijās]].

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Moldovas Valsts universitāte<br />''Universitatea de Stat din Moldova''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1946]]. gadā|valsts=Moldova|vieta=[[Kišiņeva]]|tips=valsts|dotācijas=|rektors=|pasniedz=|studenti=17 000|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=https://usm.md/|attēls=State_University_of_Moldova_(cropped).jpg}}'''Moldovas Valsts universitāte''' ([[Rumāņu valoda|rumāņu]]: ''Universitatea de Stat din Moldova'') ir valsts akreditēta [[Augstākā izglītība|augstākās izglītības]] iestāde [[Moldova|Moldovas Republikā]].

sentences: '''21. marts''' ir gada 80. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (81. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 285 dienas.

sentences:
{{cita nozīme|objektu|kapsētu|Vecais Ķaupis (kapsēta)}}
'''Vecais Ķaupis''' ir kultūrvēsturisks objekts un bijusī sarīkojumu vieta, kas atrodas [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] [[Krustpils pagasts|Krustpils pagasta]] [[Zvidzāni|Zvidzānos]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1223. gada igauņu sacelšanās un kauja pie Vīlandes
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Kauja notika pie Vīlandes (kartē - ''Fellin'').
|date=[[1223]]. gada janvāris
|place= [[Sakala]]s, [[Jerva]]s, [[Ugaunija]]s zemes
|result=igauņi noslēdza mieru ar [[Novgoroda]]s un [[Pleskava]]s [[krievi]]em un uzaicināja to garnizonus apmesties [[Sakala]]s un [[Ugaunija]]s pilīs
|combatant1= [[Sakala]]s, [[Jerva]]s un [[Ugaunija]]s karavīri
|combatant2=[[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeņa]] garniznoni
|commander1=Vilandes novada vecākie
|commander2=ordeņa fogti
|strength1=
|strength2=
|casualties1=
|casualties2=nogalināti daudzi ordeņa brāļi un krustneši, ieskaitot Vīlandes fogtu Maurīciju, Jervas fogtu Hebi, Tērbatas fogtu Johanesu
}}

sentences:
{{cita nozīme|triju dimensiju apvienojumu fizikā|norobežotu celtnes daļu|istaba}}
, lai norādītu pozīciju telpā]]
'''Telpa''' [[fizika|fizikā]] ir triju dimensiju ([[garums]], platums un augstums) apvienojums, kas veido visu, ko tad arī sauc par telpu. Telpa ir "skatuve", kurā norisinās visi fiziskie procesi un parādības un kuru mēs subjektīvi uztveram kā tvertni visiem priekšmetiem.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Hekla
| Nosaukums2       =
| Photo            = 2006-05-21-153901 Iceland Stórinúpur.jpg
| Paraksts         =
| Augstums         = 1488
| Relatīvais_augstums = 755
| karte            = Islande#Eiropa
| reljefa_karte    = jā
| latd= 63 |latm= 59 |lats= 32|latNS= N
| longd= 19 |longm= 39 |longs= 57|longEW= W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Islande}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = {{date|2000}}
| First ascent         = 1750 (Egerts Olafsons)
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Urāna heksafluorīda struktūrformula un kristālrežģis

Urāna heksafluorīda kristāli aizkausētā ampulā
|       citi nosaukumi = urāna (VI) fluorīds
|           CAS numurs = 7783-81-5
|      ķīmiskā formula = UF6
|              molmasa = 351,99
|              blīvums = 4680
|  kušanas temperatūra = 64,0 °C 1,44 MPa spiedienā
| viršanas temperatūra = 56,4 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Urāna heksafluorīds''' (UF6) ir sešvērtīgā [[Urāns (elements)|urāna]] un [[fluorūdeņražskābe]]s [[sāļi|sāls]]. UF6 ir gaistoši, pelēcīgi [[ortorombiskā singonija|ortorombiski]] kristāli, kas sildot [[Sublimācija (fizika)|sublimējas]] — tieši pāriet [[gāze]]s fāzē. Šķīst [[hloroforms|hloroformā]], [[broms|bromā]], [[nitrobenzols|nitrobenzolā]]; ar [[ūdens|ūdeni]] strauji reaģē.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Frederick Sanger
| attēls =Frederick Sanger2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1918
| dz_mēnesis =8
| dz_diena =13
| dz_vieta =Rendkomba, [[Glosteršīra]], {{GBR}}
| m_gads =2013
| m_mēnesis=11
| m_diena=19
| m_vieta =[[Kembridža]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[bioķīmija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[insulīns|insulīna]] [[proteīnu sekvence]], [[bakteriofāgs|bakteriofāga]] ''[[Phi X 174]]'' [[genoms]]
| apbalvojumi =1958. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]<br />1980. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Šelda
  | valsts2           =
  | citnosaukums2     =
  | citvaloda2        =
  | citvaloriģin2     =
  | attēls            = Schelde Antwerpen.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          = Šelda Antverpenē
  | karte             = Schelde Relief (de).png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
  | vietaskartes_paraksts=
  | izteka            = {{vieta|Francija|Gui}}
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Ziemeļjūra]]
  | baseina_valstis   = {{FRA}}
{{BEL}}
{{NLD}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 350
  | iztekas_augstums  = 95
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | sāk_plat_d= 49| sāk_plat_m= 59| sāk_plat_s= 11| sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 3| sāk_gar_m= 15| sāk_gar_s= 59| sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 51| iet_plat_m= 25| iet_plat_s= 22| iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 3| iet_gar_m= 32| iet_gar_s= 42| iet_gar_EW=E
  | vietaskarte       = Beļģija#Eiropa
  | reljefs           = jā
| pietekas          =
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Lejasšeldas sāļie purvi (Schorren van de Beneden Schelde)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1986|03|04|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 420 ha
| designation2_free1name = valsts
|  designation2_free1value = {{vieta|Beļģija}}
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/327 327]
}}
}}
'''Šelda''', arī '''Shelda''' ({{val|nl|Schelde}}, {{val|vls|Schelde}}, {{val|la|Scaldis}}) jeb '''Esko''' ({{val|fr|Escaut}}, {{val|wa|Escô}}) ir upe, kas šķērso [[Francija|Franciju]], [[Beļģija|Beļģiju]] un [[Nīderlande|Nīderlandi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Cinka hidroksīda paraugs
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 20427-58-1
|      ķīmiskā formula = Zn(OH)2
|              molmasa = 99,424
|              blīvums = 3053
|  kušanas temperatūra = 125 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīstošs
|                 citi =
}}
'''Cinka hidroksīds''' ir viens no tipiskajiem [[amfoteritāte|amfotērajiem]] [[hidroksīdi]]em.  Zn(OH)2 ir bezkrāsaina kristāliska viela — sīki, gari, prizmatiski kristāli.<ref name=karjakins>Карякин Ю. В., Ангелов И. И. ''Чистые химические вещества''. Москва : Химия, 1974, 399. lpp. {{ru ikona}}</ref> Cinka hidroksīdam pazīstamas 5 [[polimorfija|polimorfās]] modifikācijas, no kurām stabila ir tikai [[rombiskā singonija|rombiskās singonijas]] modifikācija.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва, Издательство иностранной литературы, 1966, 468. lpp. {{krieviski}}</ref> Praktiski nešķīst ūdenī un etanolā.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Hopscotch''
| operators =
| attēls = Hopscotchposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, spiegu filma
| režisors = [[Ronalds Nīms]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Volters Matau]]
* [[Glenda Džeksone]]
* [[Sems Voterstons]]
* [[Herberts Loms]]
* [[Neds Bītijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hopscotch''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''AVCO Embassy Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1980|9|26}}
| ilgums = 104 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|9,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Hopscotch#tab=summary|title=Hopscotch (1980) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|9|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Hopscotch''''' ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] spiegu [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Ronalds Nīms]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Volters Matau]], [[Glenda Džeksone]], [[Sems Voterstons]], [[Herberts Loms]] un [[Neds Bītijs]]. Filma balstīta uz [[Braiens Gārfīlds|Braiena Gārfīlda]] tāda paša nosaukuma 1975. gada romānu.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #FFD700
| nos             = ''Vitesse''
| logo            =
| pilns           = ''Stichting Betaald Voetbal Vitesse''
| iesauka         = ''Vitas''
| pilsēta         = {{Vieta|Nīderlande|Arnema}}
| līga            = ''[[Eredivisie]]''
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 10. vieta
| dib             = 1892
| dib_mēn         = 5
| dib_dat         = 14
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[GelreDome]]''
| ietilp          = 25 000
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            = {{flaga|Nīderlande}} Berts Rūterts
| tren            = {{flaga|Nīderlande}} [[Filips Koku]]
| kapteinis       =
| mediji          = [http://www.vitesse.nl/ vitesse.nl]
| sadarbojas      =
| pattern_la1=_vitesse1617h|pattern_b1=_vitesse1617h|pattern_ra1=_vitesse1617h|pattern_sh1=_vitesse1617h|pattern_so1=_vitesse1617h| leftarm1=FFD700|body1=FFD700|rightarm1=FFD700|shorts1=FFFFFF|socks1=FFFFFF
| pattern_la2=_vitesse1617a|pattern_b2=_vitesse1617a|pattern_ra2=_vitesse1617a|pattern_sh2=_vitesse1617a|pattern_so2=_vitesse1617a| leftarm2=FFFFFF|body2=FFFFFF|rightarm2=FFFFFF|shorts2=FFFFFF|socks2=FFFFFF
| pattern_la3=_vitesse1617t|pattern_b3=_vitesse1617t|pattern_ra3=_vitesse1617t|pattern_sh3=_vitesse1617t|pattern_so3=_vitesse1617t| leftarm3=FFFFFF|body3=FFFFFF|rightarm3=FFFFFF|shorts3=FFFFFF|socks3=FFFFFF
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|1211. gada kauju pie Turaidas|Kauja pie Turaidas|Kauja pie Turaidas}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1211. gada kauja pie Turaidas pils
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption=Turaidas kaujas lokalizācija (igauniski)
|date=[[1211]]. gada vasara
|place= [[Turaida (zeme)|Turaidas]] [[Kaupo]] lielā pils
|result=Igauņiem neizdevās pili ieņemt, Rīgas krustneši sakāva igauņu karaspēku
|combatant1='''[[Sāmsala]]s, [[Ridala]]s un [[Rēvele]]s zemju karavīri'''
|combatant2='''[[Rīga]]s [[krustneši]],
[[līvi|līvu]] un [[leti|letu]] karavīri,
  [[Zobenbrāļu ordenis]]'''
|commander1=[[Sāmsala]]s, [[Ridala]]s un citu [[Igaunija]]s zemju vecākie
|commander2=[[Bernhards no Lipes]],
 Helmolds no Pleses
|strength1= daudzi tūkstoši jātnieku un vairāki tūkstoši kājnieku,
ap 300 sirotājkuģu
|strength2=
|casualties1= ap 2000 igauņu karavīru, kaujā krita arī Sāmsalas, Ridalas un citu novadu vecākie
|casualties2=Zobenbrāļu ordeņa brālis Everhards, nezināms skaits līvu un letu karavīru
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| apakštips =Crustacea
| apakštips_lv =Vēžveidīgie
| klase =Branchiopoda
| klase_lv =Žaunkājvēži
| kārta =Cladocera
| kārta_lv =Ūdensblusas
| dzimta =Chydoridae
| dzimta_lv =
| ģints =Alona
| ģints_lv =
| suga = Alona archeri
| suga_lv =
| iedalījums=
| binomial= Alona archeri <small>Artem Yu. Sinev, 2002</small>
| kategorijas = nē
}}
'''''Alona archeri''''' ir [[ūdensblusas|ūdensblusu]] suga. Izplatīta ūdenstilpēs [[Austrālija|Austrālijā]] ([[Kvīnslenda|Kvīnslendā]], [[Jaundienvidvelsa|Jaundienvidvelsā]] un [[Tasmanija|Tasmanijā]]), [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]]. Ir diezgan reta suga. Garumā sasniedz 0,38—0,48 mm.<ref name="Sinev2002"/>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Svīta
| attēls                   = Entourage film 2015 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Entourage''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Dags Elins]]
| producents               =
* Dags Elins
* [[Stīvens Levinsons]]
* [[Marks Volbergs]]
| scenārija autors         = Dags Elins
| galvenajās lomās         =
* [[Kevins Konolins]]
* [[Adrians Grenjers]]
* [[Kevins Dilons]]
* [[Džerijs Ferara]]
* [[Džeremijs Paivens]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[HBO]]''
* ''[[Closest to the Hole Productions]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[Leverage Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2015|5|27|Manhatana|2015|6|3|ASV|2015|6|12|Latvija|}}
| ilgums                   = 102 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/entourage-2015|title=Entourage|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 15, 2018|archive-date={{dat|2020|10|16||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20201016123448/https://www.bbfc.co.uk/releases/entourage-2015}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=entourage.htm|title=Entourage (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 15, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|49,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Svīta"''' ({{val|en|Entourage}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Dags Elins]]. Galvenās lomas atveido [[Kevins Konolins]], [[Adrians Grenjers]], [[Kevins Dilons]], [[Džerijs Ferara]] un [[Džeremijs Paivens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|5|27||bez}} Manhatanā.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Rāznas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = II
 |           photo = Raznas ezers.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = [[Rāznas ezers]]
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 56 |  latm = 16 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 27 | longm = 30 | longs =  | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Latgale}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|ha=59 615}}
 |     established = {{dat|2007|1|1|N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Rāznas nacionālais parks" width=300 height=300 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q549295"
}
</mapframe>
'''Rāznas nacionālais parks''' (līdz 2007. gadam '''Rāznas dabas parks''') ir jaunākais un otrs lielākais no četriem [[Latvija]]s [[nacionālais parks|nacionālajiem parkiem]]. Parks atrodas [[Latgale|Latgalē]], [[Rēzeknes novads|Rēzeknes novadā]], daļēji arī [[Krāslavas novads|Krāslavas]] un [[Ludzas novads|Ludzas]] novados. Parka teritorija aizņem 59 615 ha lielu teritoriju, tas atrodas [[Rāznas ezers|Rāznas ezera]] apkārtnē, [[Latgales augstiene]]s centrālajā daļā. Starptautiskā [[putniem nozīmīgā vieta]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pygoscelis_papua.jpg
| att_nosaukums = [[Džentū pingvīns]] (''Pygoscelis papua'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|    apakšklase = Neornithes
| apakšklase_lv = Īstie putni
|    infraklase = Neognathae
| infraklase_lv = Neognati
|     virskārta = Austrodyptornithes
|  virskārta_lv = Pingvīnu un vētrasputnu virskārta
|         kārta = Sphenisciformes
|      kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|       kārta_r = Pingvīnu dzimta
|        dzimta = Spheniscidae
|     dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|    iedalījums =
* {{TaksoSaite|Eudyptes|Cekulainie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Megadyptes|Dzeltenacu pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Spheniscus|Joslpingvīni}}
* {{TaksoSaite|Aptenodytes|Karaliskie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Eudyptula|Mazie pingvīni}}
* {{TaksoSaite|Pygoscelis|Otas astes pingvīni}}
| binomial =Spheniscidae <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1831)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
}}
'''Pingvīnu dzimtas''' (''Spheniscidae'') putni ir nelidojoši [[jūrasputni]], kuru spārni ir ieguvuši airu formu. Tā ir vienīgā dzimta '''pingvīnveidīgo putnu kārtā''' (''Sphenisciformes''). Tā apvieno 18 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s, kas iedalītas 6 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref> Visi tās pārstāvji labi peld un nirst.

sentences: '''Herpetoloģija''' ({{val|grc|ἑρπετόν}} — ‘rāpulis’) ir [[zooloģija]]s nozare, kas pētī [[abinieki|abiniekus]] un [[rāpuļi|rāpuļus]]. Herpetologs ir pētnieks, kas specializējies šajā nozarē. Herpetologi galvenokārt nodarbojas ar konkrētā [[ekosistēma|ekosistēmā]] esošo abinieku un rāpuļu pētīšanu, to mijiedarbību ar [[dabiskā vide|apkārtējo vidi]]. Viņi arī pēta šo dzīvnieku [[anatomija|anatomiju]], [[fizioloģija|fizioloģiju]], [[uzvedība|uzvedību]] un [[sistemātika|sistemātiku]]. Atsevišķi herpetologi specializējas konkrētu sugu vai sugu grupas pētīšanā, piemēram, pētot abiniekus un rāpuļus [[mitrais tropu mežs|tropiskajos lietusmežos]].

sentences:
hieroglifus]]
'''Hentai''' ({{val|ja|変態}}, ''burtiski — perverts'' {{audio|Ja-Hentai.oga|''hentai''}}) ir [[Rietumu pasaule]]s apzīmējums japāņu animācijai ([[anime]]) un komiksiem ([[manga]]), kuros kā pamatelements ir [[Pornogrāfija|pornogrāfiskās]] ainas. Anime un manga, kurās kā pamatelements ir  [[Erotika|erotiskās]] ainas rietumu pasaulē sauc par [[ečī]]. Šī žanra izveide balstās un specifisko [[Japāna|japāņu]] kultūru attiecībā pret [[Estētika|estētiku]] un [[Seksualitāte|seksualitāti]]. Japānā vārda "hentai" vietā lai apzīmētu tiek izmantoti citi termini, piemēram, {{Nihongo|''dzuhati-kin''|18禁||burtiski 'aizliegts līdz 18 gadu vecumam'}}.

sentences: '''Tīrais iekšzemes produkts''' ('''TIP''') ir [[iekšzemes kopprodukts|iekšzemes kopprodukta]] un pamatkapitāla [[Nolietojums|nolietojuma]] jeb amortizācijas starpība. Dziļākai analīzei [[Bilance|bilanču]] sastādīšanai dažkārt nepieciešams "tīrs" lielums bez amortizācijas radītā "svešķermeņa". Atskaitot no [[IKP]] amortizācijas atskaitījumus, iegūst tīro iekšzemes produktu. "Tīro" rādītāju joprojām kropļo [[uzņēmējdarbība]]s [[netiešie nodokļi]]. Netiešie nodokļi ir tiešs pielikums cenām. Praktiski runa ir par [[pievienotās vērtības nodoklis|pievienotās vērtības nodokli]], [[akcīzes nodoklis|akcīzes nodokli]], [[muitas nodoklis|muitas nodokli]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Makroekonomika |author=Georgs Lībermanis |year=2006 |publisher=Kamene |location=Rīga |isbn=9789984758381 |pages=28—29}}</ref>

sentences: '''Karbonāti''' ir [[ogļskābe]]s (H2CO3) [[sāļi]]. Lielākā daļa karbonātu slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]], šķīstoši ir tikai [[nātrijs|nātrija]], [[kālijs|kālija]] un [[amonjaks|amonija]] karbonāti. [[Sārmzemju metāli|Sārmzemju metālu]] karbonāti ir sastopami dabā [[karbonātieži|karbonātiežu]] sastāvā. Par karbonātiem dažreiz sauc arī ogļskābes [[esteri|esterus]] (R1R2CO3). '''Karbonātjons''' (CO32-) ir ogļskābes anjons. Ogļskābe ir vāja divvērtīga skābe. '''Hidrogēnkarbonāti''' ir ogļskābes skābie sāļi. '''Hidrogēnkarbonātjons''' - HCO3-.

sentences: '''Nevienādība starp [[aritmētiskais vidējais|aritmētisko vidējo]] un [[ģeometriskais vidējais|ģeometrisko vidējo]]''' ir [[nevienādība]], kas apgalvo, ka nenegatīvu [[reāli skaitļi|reālu skaitļu]] <math>a_1, a_2, \dots, a_n</math> aritmētiskais vidējais vienmēr ir lielāks vai vienāds ar šo skaitļu ģeometrisko vidējo:

sentences: '''Tips''' ({{val|la|phylum}}) ir [[Organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Tips ir nākamā vienība aiz [[Valsts (bioloģija)|valsts]]. Tipu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Klase (bioloģija)|klases]]. Vienību tips lieto [[Zooloģija|zooloģijā]], [[Botānika|botānikā]] šai vienībai atbilst [[Nodalījums (botānika)|nodalījums]].

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = Latvijas Pareizticīgo baznīca
| name           = Rīgas pareizticīgo sieviešu klosteris
| image          = Riga monastery1.jpg
| alt            =
| caption        =
| full           = Rīgas Svētās Trīsvienības-Sergija sieviešu pareizticīgo klosteris
| other_names    =
| order          =
| established    = 1892
| disestablished =
| nodislink      =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
* [[Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāle]]
* [[Rīgas Svētā Radoņežas Sergija baznīca|Svētā Radoņežas Sergija baznīca]]
| founder        = Mansurovu dzimta
| abbot          =
| prior          =
| archbishop     =
| bishop         =
| archdeacon     =
| people         =
| status         =
| architect      =
| style          =
| groundbreaking =
| completed_date =
| construction_cost =
| location       = {{vieta|Latvija|Rīga|Krišjāņa Barona iela 126|3s=Krišjāņa Barona iela (Rīga)}}
| map_type       = Rīga
| lat_d           = 56
| lat_m           = 57
| lat_s           = 50.23
| lat_NS          = N
| long_d          = 24
| long_m          = 8
| long_s          = 52.77
| long_EW         = E
| public_access  =
| website     =
| other_info     =
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības-Sergija sieviešu pareizticīgo klosteris <!-- ar Svētā Radoņežas Sergiju baznīcu un Svētās Trīsvienības katedrāli -->''' atrodas [[Krišjāņa Barona iela (Rīga)|Krišjāņa Barona ielā]] 126, [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]. Klostera teritorijā vēl atrodas [[Rīgas Svētā Radoņežas Sergija baznīca|Svētā Radoņežas Sergija baznīca]] un [[Rīgas Svētās Trīsvienības katedrāle|Svētās Trīsvienības katedrāle]].<ref name="lat">{{LAT e|4}}</ref>

sentences: '''Tibeteika''' ({{val|ru|тюбетейка}}, {{val|ba|түбәтәй}}, {{val|kk|төбетей}}, {{val|ky|тебетей}}, {{val|tt|tübätäy}}, {{val|uz|doʻppi}}, {{val|az|Araxçın}}) ir daudzu [[Tjurku tautas|tjurku tautu]] iecienīta galvassega. Nosaukums ir cēlies no tjurku vārda ''tibe'' (virsotne) ar [[krievu valoda]]s [[deminutīvs|deminutīvu]] galotni (''-ka'').

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Terra Mariana''
|nosaukums_latv_val  = Livonijas Konfederācija
|sugasvārds          = Livonijas Konfederācija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Latvija, Igaunija
|laikmets            = Viduslaiki
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Svētā Romas impērija
|valdības_veids      = [[Konfederācija]]
|
|gads_sākums         = 1243
|gads_beigas         = 1561
|
|year_exile_start    = <!--- Year of start of exile (if dealing with exiled government - status="Exile") --->
|year_exile_end      = <!--- Year of end of exile (leave blank if still in exile)--->
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           = [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]]
|date_end            =
|
|event1              = <!--- Optional: other events between "start" and "end" --->
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           = Tika apvienotas krustnešu iekarotās līvu, letu, sēļu, igauņu, sāmsaliešu, kuršu un zemgaļu zemes
|date_pre            =
|event_post          = Izveidota [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]], [[Pārdaugavas Livonijas hercogiste]], [[Piltenes apgabals]], Dāņu [[Sāmsala]], [[Zviedru Igaunija]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Kurzemes un Zemgales hercogiste
|flag_s1             = Flag of Courland (state).svg
|s2                  = Pārdaugavas Livonijas hercogiste
|flag_s2             = Flaga Rzeczypospolitej Obojga Narodow ogolna.svg
|s3                  = Zviedru Igaunija
|flag_s3             = Sweden-Flag-1562.svg
|s4                  = Dānija
|flag_s4             = Flag of Denmark (state).svg
|s5                  = Rīgas brīvpilsēta
|flag_s5             =
|s6                  = Prūsijas hercogiste
|flag_s6             = Flagge Herzogtum Preußen.svg
|
|image_flag          = <!--- Default: Flag of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           = <!--- Displayed text for link under flag. Default "Flag" --->
|
|image_coat          = <!--- Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}}.svg --->
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = <!--- Displayed text for link under symbol. Default "Coat of arms" --->
|
|image_map           = Livland 1260.svg
|image_map_caption   = Livonijas Konfederācija 1260. gadā.
|
|galvaspilsēta       = [[Rīga]], [[Cēsis]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[Latīņu valoda]], [[Vācu valoda]]
|reliģija            = Katolicisms
|nauda               = [[Dālderis]], marka, vērdiņš, šiliņš, feniņš
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = <!--- Default: "King" for monarchy, otherwise
                             "President"--->
|representative1     = <!--- Name of representative of head of state
                             (eg. colonial governor)--->
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = Livonijas landtāgs
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = <!--- year of the statistic, specify either area, population or both --->
|stat_platība1       = <!--- area in square kílometres (w/o commas or spaces), area in square miles is calculated --->
|stat_pop1           = <!--- population (w/o commas or spaces), population density is calculated if area is also given --->
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
{{Latvijas vēsture}}
'''Livonijas Konfederācija''' jeb '''''Terra Mariana'''''<ref name="EA">{{Enciklopēdijas atsauce | year =1967  | title =Terra Mariana | encyclopedia =The Encyclopedia Americana | publisher =Americana Corp  | location =  | id = |url=http://books.google.com/books?id=jsJWAAAAMAAJ&q=%22Livonia.+Under+its+official+name,+Terra+Mariana%22&dq=%22Livonia.+Under+its+official+name,+Terra+Mariana%22&ei=HV4aSbrgEYOUMojX-acE&pgis=1}}</ref> ("Māras zeme") bija vairāku laicīgo un baznīcas valstisko veidojumu [[konfederācija]] [[Livonija|Livonijā]],<ref>{{LKV|XII.|23 865}}</ref> tagadējās [[Latvija]]s un [[Igaunija]]s teritorijās no [[1243]]. līdz [[1561]]. gadam, kad izveidojas [[Livonijas un Lietuvas reālūnija]]. Daži vēsturnieki iebilst pret Livonijas Konfederācijas nosaukuma lietošanu, jo [[Livonijas Konfederācijas līgums|1243. gada sadarbības vienošanos]] neuzskata par ilglaicīgu līgumu.<ref>Matthias Thumser. Das Baltikum im Mittelalter. Strukturen einer Europäischen Geschichtsregion. ''Jahrbuch des Baltischen Deutschtums'' 58 (2011): 17–30, 26. lpp.</ref>
, 1570)]]

sentences:
{{Vēsturiska objekta infokaste
 |             name = Bēmsteres polderis
 |      native_name = ''Droogmakerij de Beemster''
 |       other_name =
 |            image = Inlaatsluis_nabij_Zuiddijk_14_-_Beemster_-_20335089_-_RCE.jpg
 |       image_size = 250px
 |          caption =
 |      pushpin_map = Nīderlande#Eiropa
 |   pushpin_relief = yes
 |      map_caption =
 | latd  = 52.55  | latNS  = N
 | longd = 4.916667| longEW = E
 |         location = {{vieta|Nīderlande|Ziemeļholande|Pirmerenda}}
 |     nearest_city =
 |             area =
 |            built = starp 1609. un 1612. gadu
 |        architect =
 |         sculptor =
 |     architecture =
 |   visitation_num =
 |  visitation_year =
 |   visitation_ref =
 |   governing_body =
 |            owner =
 |          website =
 |         embedded =
 {{designation list | embed=yes
   | designation1 = WHS
   | designation1_offname = Droogmakerij de Beemster (Bēmsteres polderis)
   | designation1_date = 1999
   | designation1_type = Kultūra
   | designation1_criteria = i, ii, iv
   | designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/899 899]
   | designation1_free1name = Valsts
   | designation1_free1value = {{flag|Nīderlande}}
   | designation1_free2name =
   | designation1_free2value =
}}
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sembas pussala
|attēls              = Пляж санатория "Янтарный Берег" в Светлогорске (Калининградская область) смыт морем полностью, давно и навсегда.JPG
|attēla paraksts     = Pussalas piekraste pie [[Svetlogorska]]s
|attēla izmērs       =
|vietas karte        =
| map_type    = Kaļiņingradas apgabals#Baltijas jūra#Krievija
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums = ''Калининградский полуостров''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          =
|latd=54|latm=50 |latNS=N
|longd=20|longm=16 |longEW=E
|platība             = 1900
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Galtgarbens
|augstums            = 110,4
|salu skaits         =
|valsts              = Krievija
|valsts adm vienības tips  = Apgabals
|valsts adm vienība        = {{RU-KGD}}
|iedzīvotāji         =
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    = [[krievi]]
|valsts lielpilsēta  = [[Kaļiņingrada]]
|piezīme =
}}
'''Sembas pussala''' arī '''Sambijas pussala''' ({{val|lt|Semba}}, {{val|de|Samland}}), mūsdienās oficiāli — '''Kaļiņingradas pussala''' ({{val|ru|Калининградский полуостров}}), ir pussala [[Baltijas jūra]]s dienvidaustrumu piekrastē.<ref>{{PZT|322|Kaļiņingradas pussala}}</ref> Atrodas starp [[Kuršu joma|Kuršu jomu]] un [[Gdaņskas līcis|Gdaņskas līča]] [[Vislas līcis|Vislas jomu]]. Administratīvi ietilpst [[Krievijas Federācija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabalā]]. Nosaukums cēlies no seno [[Prūši|prūšu]] [[Semba]]s zemes, kas aizņēma pussalu. Svarīgākais seno [[balti|baltu]] dzintara ieguves un tirdzniecības centrs. Vienīgā vietu prūšu zemēs, kur, par spīti daudzajiem stāvkrastiem, bija izeja uz atklāto jūru. Vēlākos gadsimtos piekrastē dzīvoja latviešiem tuvie [[kursenieki]].
<gallery>
Prussian clans 13th century.png|Prūšu zemes 13. gadsimtā
East coast near Warnicken, Königsberg, East Prussia - LoC 00051u.jpg|Austrumu piekraste
Samland-Karte (R. Jankowsky, 1902).JPG|Apdzīvotības karte, 1902
</gallery>

sentences:
šķirnes ķēve]]
Par '''ķēvi''' sauc [[zirgu dzimta]]s dzīvnieku mātīti, bet visbiežāk nosaukums tiek lietots [[mājas zirgs|mājas zirga]] mātītes apzīmēšanai. Zirgu [[tēviņš|tēviņu]] sauc par [[ērzelis|ērzeli]], bet mazuli un jaunzirgu līdz dzimumbrieduma sasniegšanai par kumeļu.

sentences:
{{Noteikti izlasi1}}
{{Palīdzība}}
Šajā rakstā ir aprakstīta pati '''svarīgākā pamatinformācija''', kas ir nepieciešama, uzsākot darbu Vikipēdijā. Izlasot šo īso pamācību, Tu uzzināsi pietiekami daudz, lai veiksmīgi uzsāktu savas gaitas Vikipēdijā, un izvairīsies no nevajadzīgiem starpgadījumiem un kļūdām. Ja Tev radīsies papildu jautājumi par kādu no apskatītajām tēmām, tad plašāka informācija vienmēr ir pieejama sadaļā [[Palīdzība:Saturs|Palīdzība]]. Var izmantot arī tiešās saites šīs lapas labajā pusē.

sentences:
[[File:UniversumUNAM19.JPG|thumb|Daudzskaldņu piemēri kādā muzejā Meksikā]]
'''Daudzskaldnis''' ir telpiska [[figūra]], ko ierobežo [[daudzstūris|daudzstūri]] tā, ka jebkuriem ierobežojošiem daudzstūriem vai nu nav kopīgu [[punkts (ģeometrija)|punktu]], vai ir tieši viens kopīgs punkts, vai ir kopīga vismaz viena mala. Ierobežojošos daudzstūrus sauc par daudzskaldņa [[skaldne|skaldnēm]]. Savukārt skaldņu [[virsotne]]s sauc par daudzskaldņa virsotnēm.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Muša
| abbreviation = Mus
| name_latin = Musca
| RA = 12
| dec = -70
| areatotal = 138
| arearank = 77. vieta
| numbermainstars = 6
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Mus''
| starmagnitude = 2,69
| neareststarname = ''δ Mus''
| stardistance = 90,8
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Paradīzes Putns]]
[[Kuģa Ķīlis]]
[[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]
[[Hameleons (zvaigznājs)|Hameleons]]
[[Cirkulis (zvaigznājs)|Cirkulis]]
[[Dienvidu Krusts]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 10
| latmin = 90
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Armens Tahtadžjans''' ({{val|hy|Առմեն Թախտաջյան}}; {{val|ru| Армен Леонович Тахтаджян}}; dzimis {{dat VS|{{dat|1910|6|10}}|{{dat||5|28}}}} [[Šuša|Šušā]], [[Krievijas impērija|Krievijas impērijā]], tagad [[Kalnu Karabaha]], miris {{dat|2009|11|13}}) bija [[armēņi|armēņu]] izcelsmes [[Padomju Savienība|PSRS]] [[botāniķis]] un [[taksonomists]].

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Tempļa institūts
| native_name         = מכון המקדש
| image               = מכון המקדש 2016 - 1.jpg
| imagesize           = 235px
| caption             =
| map_type            =
| map_caption         =
| map_size            =
| latd  = 31 | latm  = 46 | lats  = 32 | latNS  = N
| longd = 35 | longm = 13 | longs = 59 | longEW = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1987. gadā
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Izraēla|Jeruzaleme}}
| type                = [[arheoloģija]] un [[vēsture]]
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://www.templeinstitute.org/}}
}}

sentences: '''23. augusts''' ir gada 235. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (236. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 130 dienas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = PulicariaVulgaris2.jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Mazais sūricis]] (''Pulicaria vulgaris'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Pulicaria
| ģints_lv = Sūriči
| binomial = Pulicaria
| sinonīmi =
}}'''Sūriči''' ({{Val-la|Pulicaria}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]], kuras savvaļā ir sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30117361-2|title=Pulicaria Gaertn. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-19|language=en}}</ref>

sentences: {{cita nozīme|bērnu|dzelzceļa staciju|Meitene (stacija)}}

sentences:
{{Coord|31.776667|N|35.234167|E|display=title}}
[[File:Westernwall2.jpg|thumb|230px|Raudu mūris]]
[[File:Franciscus kotel.jpg|thumb|230px|]]
'''Raudu mūris''' ({{val-he|הַכֹּתֶל הַמַּעֲרָבִי}}) atrodas [[Jeruzaleme]]s vecpilsētā, [[Izraēla|Izraēlā]]. Mūris ir 57 m plats un 19 m augsts, tas ir ap [[Dievnama kalns|Dievnama kalnu]] esošā rietumu mūra fragments. Šī tiek uzskatīta par vienu no svētākajām [[ebreji|ebreju]] svētvietām. Raudu mūris ir saglabājusies daļa no [[Otrais templis|Otrā tempļa]] mūra, kas tika uzbūvēts paplašinot templi [[Hērods Lielais|Hēroda Lielā]] laikā.

sentences: '''Informācija''' ({{val|la|informatio}} — ‘doma’, ‘ideja’, ‘koncepts’) ir [[zināšanas|ziņas]] un [[dati]] par kādu [[priekšmets|priekšmetu]], [[jēdziens|jēdzienu]], [[notikums|notikumu]] vai ko citu, kas tiek [[uztvere|uztverta]], nodota tālāk citiem, pārveidota, glabāta un izmantota. Informācija ir zināšanu kopums, ko izmanto [[izpratne]]i, [[lēmumu pieņemšana]]i vai [[problēmu risināšana]]i. Lai efektīvi to varētu izmantot, informācijai ir jābūt organizētai un saprotamai. [[Dati]] ir neapstrādāti [[fakts|fakti]] vai [[statistika]]s elementi, kam pašiem par sevi nav informatīvas nozīmes. Datus [[datu apstrāde|apstrādājot]] un [[interpretācija|interpretējot]], tie pārvēršas par informāciju. Noteiktos apstākļos no dažāda veida informācijas veidojas [[zināšanas]]. Rezultātā veidojās tā sauktā informatīvā plūsma jeb [[informācijas piramīda]], kuras pamatā ir dati, tad ir informācija, un to noslēdz zināšanas.

sentences: '''Plostošana''' ir agrāk plaši praktizēta procedūra kokmateriālu nogādei no iekšzemes uz [[osta|ostām]] pa ūdensceļiem, savienojot baļķus kopā un tādējādi izveidojot [[plosts|plostu]]. Ar plostošanu nodarbojās [[plostnieks|plostnieki]].

sentences: '''Radioaktīvi minerāli''' ir dabiskas izcelsmes [[minerāls|minerāli]], kas izmērāmā daudzumā satur [[radioaktivitāte|radioaktīvus]] ķīmisko elementu [[izotops|izotopus]].

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Kanāda]]
[[Kategorija:Kanādas arhitektūra]]
[[Kategorija:Kanāda]]

sentences: Šī ir latviešu grupas '''"[[Labvēlīgais Tips]]" diskogrāfija'''.

sentences:
{{Atsauces+}}

'''Karaļa Artura sēta''' ({{val|pl|Dwór Artusa}}, {{val|de|Artushof}}) ir viens no [[Gdaņska]]s greznākajiem namiem pie Garā tirgus (''Langer Markt'') vecpilsētā. Tas, tāpat kā [[Melngalvju nams]] Rīgā, kopš 14. gadsimta kalpojis par bagāto tirgotāju sanāksmju un svinību vietu.

sentences: '''Autošoseja''' ir [[autosports|autosporta]] veids, kurā sacensība notiek asfaltētā trasē, ar automobili braucot pa sacīkšu apli. Par autošosejas virsotni tiek uzskatīta [[Formula 1]], bet [[salonautomobiļu sacensības|salonmašīnu]] virsotnē pašlaik atrodas [[WTCC]] sacīkstes. Arī Latvijā ik gadus norisinās [[Ziemeļeiropa]]s zonas ([[NEZ]]) čempionāts autošosejā. Latvijā populārākā no sacīkstēm ir [[Nacionālā klase]].{{Nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kvarcs
|attēls=
|klase=Oksīdi un hidroksīdi — [[oksīdu minerāls]], kvarca grupa
|ŠtruncaID=4/D.01-10
|ķīm_formula=Silīcija dioksīds, SiO2
|singonija=[[trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas (tīrs), paveidi gandrīz visās krāsās
|svītra=Balta
|habituss=Seššķautņaina prizma, kas noslēdzas ar seššķautņainu piramīdu
|skaldnība=Nav
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7, var būt zemāks, ja piejaukumi
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=1,544—1,553
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,65
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Common zebra 1.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|        pasuga = Equus quagga chapmani
|     pasuga_lv = Čapmana zebra
|      binomial = Equus quagga chapmani <small>([[Layard]], 1865)</small>
}}

sentences: '''Belveders''', '''belvedere''' ([[Itāļu valoda|itāļu]] ''belvedere'' — 'daiļais skats') ir viegla [[celtne]] paaugstinājumā, no kuras var aplūkot apkārtni. Belveders var arī nebūt atsevišķa celtne, bet tikai kādas celtnes augšdaļa.

sentences: '''Gella-Manna matricas''' ir [[Pauli matricas|Pauli matricu]] vispārinājums 3 × 3 matricām. Tās ir nosauktas par godu amerikāņu fiziķim [[Marijs Gells-Manns|Marijam Gellam-Mannam]], kurš tās izmantoja, lai aprakstītu [[stiprā mijiedarbība|stiprajai mijiedarbībai]] piemītošo [[simetrija|simetriju]].<ref>{{Atsauce | first=Gell-Mann | last=Murray | title=The Eightfold Way: A Theory of Strong Interaction Symmetry | url=http://www.osti.gov/bridge/servlets/purl/4008239-jRljez/native/4008239.pdf | date=March 15, 1961 | doi=10.2172/4008239}}.</ref> Tās tiek izmantotas, lai aprakstītu [[kvarku modelis|kvarku modeli]].<ref>Greiner et al., 8. Quarks and SU(3), [http://books.google.com/books?id=gCfvWx6vuzUC&pg=PA231 231. lpp.]</ref> Mazāk tās tiek izmantotas [[kvantu hromodinamika|kvantu hromodinamikā]]. [[Kvantu skaitļošana|Kvantu skaitļošanā]] tās tiek lietotas, lai aprakstītu [[kutrits|kutritu]] jeb trīs līmeņu [[kvantu sistēma|kvantu sistēmu]].

sentences: '''24. janvāris''' ir gada 24. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikusi 341 diena (342 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Emisārs''' (no {{val|la|emissarius}} — 'sūtītais') ir [[valsts]] vai politiskas organizācijas pārstāvis, kas nosūtīts uz citu valsti dažādu uzdevumu (tai skaitā slepenu) izpildei. Lielākoties emisāra misijai nav oficiāls raksturs. Parasti emisārs pārbauda dažādu personu nostāju, sagatavo pamatu turpmākajai darbībai.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Sarcophaga_Bercaea2.jpg
| att_nosaukums =[[Sarcophaga bercaea|Gaļasmuša]] (''Sarcophaga bercaea'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Insecta
| klase_lv =Kukaiņi
| apakšklase=Pterygota
| apakšklase_lv=Spārneņi
| infraklase=Neoptera
| infraklase_lv=Jaunspārņi
| virskārta = Endopterygota
| virskārta_lv = Pilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta =Diptera
| kārta_lv =Divspārņi
| apakškārta = Brachycera
| apakškārta_lv = Mušveidīgie
| infrakārta = Muscomorpha
| infrakārta_lv = Mušu infrakārta
| kategorijas =nē
| binomial = Muscomorpha <small>([[David Sharp|Sharp]], 1894)</small>
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Asiloidea|Laupītājmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Nemestrinoidea|Tīklspārnmušu virsdzimta}}
* {{TaksoSaite|Eremoneura}}
}}

sentences:
{{Sporta izlases infokaste
 | valsts         = Jaunzēlande
 | valsts_angl    = New Zealand
 | att_izm        =
 | logo           =
 | logo_izm       =
 | dibin          =
 | federācija     = Jaunzēlandes regbija savienība
 | iest gads      =
 | iest kom       =
 | konfederācija  =
 | vieta rangā    = 2.{{steady}} (2022. gada novembris)
 | iesauka        = Black Ferns (Melnās papardes)
 | stadions       =

 | treneris       = {{flaga|Jaunzēlande}} [[Veins Smits]]
 | kapteinis      = [[Kenedija Saimona]]
 | visv spēles    = Kendra Koksedža (68)
 | visv vārtu     =
 | visv punktu    = Kendra Koksedža (371)

 | OS reizes      =
 | OS medaļas     =
 | OS lab sasn    =

 | turn nos       = [[Pasaules kauss regbijā sievietēm|Pasaules kauss sievietēm]]
 | turn reizes    = 8
 | turn medaļas   = Čempiones: 1998, [[2002. gada Pasaules kauss regbijā sievietēm|2002]], [[2006. gada Pasaules kauss regbijā sievietēm|2006]], 2010, 2017, 2021
 | turn lab sasn  =

 | pirmā spēle    = {{sp|ruw|NZL}} 56:0 {{sp|ruw|NED}}
([[Kraistčērča]], [[Jaunzēlande]]; {{dat|1990|8|26|N|bez}})
 | pēdējā spēle   =
 | liel uzvara    = {{sp|ruw|Jaunzēlande}} 134:6 {{sp|ruw|GER}}
([[Amsterdama]], [[Nīderlande]]; {{dat|1998|5|2|N|bez}})
 | liel zaud      = {{sp|ruw|ENG}} 56:15 {{sp|ruw|Jaunzēlande}}
([[Norhemptona]], [[Anglija]]; {{dat|2021|11|7|N|bez}})
 | pašreizējais   =
}}
'''Jaunzēlandes sieviešu regbija izlase''' ({{val|en| New Zealand National Women's Rugby Union Team}}) ir komanda, kas pārstāv [[Jaunzēlande|Jaunzēlandi]] starptautiskās [[regbijs|regbija]] spēlēs. Komanda uzvarējusi sešos no astoņiem aizvadītajiem [[Pasaules kauss regbijā sievietēm|Pasaules kausa regbijā sievietēm]] turnīriem.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Whimbrel_Numenius_phaeopus.jpg
|    att_nosaukums =
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Charadriiformes
|         kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|           dzimta = Scolopacidae
|        dzimta_lv = Sloku dzimta
|            ģints = Numenius
|         ģints_lv = Kuitalas
|             suga = Numenius phaeopus
|          suga_lv = Lietuvainis
|         binomial = Numenius phaeopus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Lietuvainis''' (''Numenius phaeopus'') ir [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[tārtiņveidīgie|tārtiņveidīgais]] putns.  Izšķir 5 pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Lietuvainis ir viena no izplatītākajām [[kuitalas|kuitalu]] sugām pasaulē, ligzdo [[Eiropa]]s, [[Āzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s Subarktikas un [[mērenā josla|mērenajā joslā]], bet ziemo [[Āfrika]]s, [[Dienvidāzija]]s, [[Austrālāzija]]s, [[Dienvidamerika]]s un Ziemeļamerikas dienvidu piekrastēs.<ref>[http://www.iucnredlist.org/details/22693178/0 IUCN: Numenius phaeopus]</ref><ref name=all>[https://www.allaboutbirds.org/guide/Whimbrel/lifehistory All About Birds: Whimbrel]</ref> Arī migrācijas laikā lietuvainis uzturas piekrastēs.<ref>Birds. Collins Pocket Guide. 1998. p. 156.</ref>

sentences: '''Misticisms''' ir ticība tiešai, intuitīvai saskarsmei ar dievišķo vai pārdabisko un prakse attīstīt un piedzīvot šos [[apziņa]]s stāvokļus.

sentences: '''Piknometrs''' ir cieši noslēdzams [[Stikls|stikla]] trauks ar zināmu [[Tilpums|tilpumu]] un [[Svars|svaru]]. Piepildot šo trauku un nosverot to, iespējams precīzi noteikt šķidruma [[Blīvums|blīvumu]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Pastāv arī gāzēm un cietvielām paredzēti piknometri. Pirmais zināmais piknometram līdzīgas ierīces izgudrotājs ir [[Senā Persija|persiešu]] zinātnieks [[Abū Raihāns Bīrūnī|Al-Bīrūnī]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Edipa kompleksa''' nosaukums radies pēc [[Sofokls|Sofokla]] [[traģēdija]]s "Valdnieks Edips" sižeta. Edipa komplekss atspoguļo katra cilvēka vēlmi bērnībā stāties seksuālās attiecībās ar pretējā dzimuma vecāku un "nogalināt" konkurentu – sava dzimuma vecāku.

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Poland|Polijas riteņbraucēji}}

sentences:
'''Dālarna'''

[[Zviedrijas zemes un provinces|zeme]][[Svēlande]]

[[Zviedrijas lēņi|mūsdienu lēņi]][[Dālarnas lēne|Dalarnas]],
[[Jēvleborjas lēne|Jēvleborjas]]

platība29 086 km²

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Front Page''
| operators =
| attēls = Front page movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Billijs Vailders]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džeks Lemons]]
* [[Volters Matau]]
* [[Vinsents Gardenija]]
* [[Sūzana Sarandona]]
* [[Allens Gārfīlds]]
* [[Deivids Veins]]
* [[Čārlzs Dērnings]]
* [[Ostins Pendltons]]
* [[Kerola Bērneta]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Front Page''
| studija = ''[[Universal Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Universal Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1974|12|18}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''The Front Page''''' ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Billijs Vailders]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeks Lemons]], [[Volters Matau]], [[Vinsents Gerdenija]], [[Sūzana Sarandona]], [[Allens Gārfīlds]], [[Deivids Veins]], [[Čārlzs Dērnings]], [[Ostins Pendltons]] un [[Kerola Bērneta]]. Filma balstīta uz [[Bens Hekts|Bena Hekta]] un [[Čārlzs Makartūrs|Čārlza Makartūra]] tāda paša nosaukuma 1928. gada lugu. Šī ir jau trešā lugas filmas adaptācija pēc [[Luiss Mailstouns|Luisa Mailstouna]] tāda paša nosaukuma [[The Front Page (1931. gada filma)|1931. gada filmas]] un [[Hauards Hokss|Hauarda Hoksa]] 1940. gada filmas "[[Viņa meitene Piektdiene]]".

sentences: '''Elektromagnētiskā mijiedarbība''' ir [[fundamentālā mijiedarbība|fundamentāla mijiedarbība]], kas realizējas ar [[elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskā lauka]] starpniecību. Mijiedarbojas daļiņas, kam ir elektriskais lādiņš vai magnētiskais moments. Elektromagnētiskajā mijiedarbībā pastāv vairāk nezūdamības likumi: [[enerģijas nezūdamības likums|enerģijas]], [[impulsa nezūdamības likums|impulsa]], [[impulsa momenta nezūdamības likums|impulsa momenta]], [[lādiņa nezūdamības likums|lādiņa]].<ref name="lpe">{{LPE|3|129}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Džons Kītss
|         vārds_orig = ''John Keats''
|             attēls = John Keats by William Hilton.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1795
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Anglija|Londona}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1821
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 23
|            m_vieta = {{vieta|Itālija|Roma}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Anglis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = [[Dzejnieks]]
| rakstīšanas valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Romantisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Džons Kītss''' ({{val|en|John Keats}}; dzimis {{dat|1795|10|31}}, miris {{dat|1821|2|23}}) bija [[angļi|angļu]] [[dzejnieks]]. Tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem angļu [[romantisms|romantisma]] literatūras pārstāvjiem, lai arī viņa darbus sāka publicēt vienīgi četrus gadus pirms nāves.

sentences: '''Krūmiņsala''' ir neliela, neapdzīvota sala [[Rīga|Rīgā]], [[Zemgales priekšpilsēta|Zemgales priekšpilsētā]]. Tā atrodas [[Daugava]]s lejtecē, kreisajā krastā pie [[Rīga]]s robežas. Pretīm salai atrodas [[Olekte]]s upes ieteka [[Daugava|Daugavā]]. Krūmiņsala ir iekļauta [[Katlakalns (Rīga)|Katlakalna]] apkaimē.

sentences:
{{infobox
| bodyclass = {{#if:{{{nongregorian|}}}||vevent}}

sentences: '''Onikss''' ir [[ahāts|ahāta]] paveids — puscaurspīdīgs akmens ar baltām un melnām joslām. Bieži par oniksu dēvē arī melnbalti slāņotu [[marmors|marmoru]], kuru pareizi jāsauc par [[marmoronikss|marmoroniksu]].

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Jelgavas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Elejas pagasts}}

sentences: '''Starptautiskais standarta seriālizdevuma numurs''' ({{val|en|International Standard Serial Number}}; '''ISSN''') ir unikāls numurs, kas sastāv no astoņām zīmēm, ar ko var identificēt [[periodiskā literatūra|periodikas izdevumu]]. Šis ir starptautiski akceptēts apzīmējums seriālo izdevumu reģistrēšanai un identificēšanai. Parasti numurs ar [[defise|defisi]] tiek sadalīts divos četrzīmju numuros, kurā pēdējais ir kontrolcipars, tas var būt 0—9 vai [[10 (skaitlis)|X]].

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alleganijīts
|attēls=
|klase=[[Nesosubsilikāts]]
|ŠtruncaID=8/B.04-60
|ķīm_formula=Mn2+5(SiO4)2(OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Pelēki sārta, koši sārta, brūna, balta
|svītra=
|habituss=Graudaina, masīvi
|skaldnība=Nav
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.756 nβ = 1.780 nγ = 1.792
|pleohroisms=
|blīvums=4
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Betacoronavirus
|           attēls = 3D medical animation coronavirus structure.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Bētakoronavīrusa [[SARS-CoV-2]] uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|           dzimta = Coronaviridae
|        dzimta_lv = Koronavīrusu dzimta
|            ģints = Betacoronavirus
|         ģints_lv = Bētakoronavīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Glikogēns''' ir [[polisaharīds]], kas sastāv no [[glikoze]]s molekulām un atrodas visās [[sēnes|sēņu]], [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[cilvēks|cilvēka]] [[šūna|šūnās]].<ref>Sadava et al. (2011). ''Life'' (9th, International ed.). W. H. Freeman. {{ISBN|9781429254311}}.</ref> Cilvēkam glikogēns galvenokārt tiek veidots un uzkrāts [[aknas|aknu]] šūnās (hepatocītos) un [[muskuļi|muskuļos]].<ref>Kreitzman SN, Coxon AY, Szaz KF (1992). "Glycogen storage: illusions of easy weight loss, excessive weight regain, and distortions in estimates of body composition" (PDF). ''The American Journal of Clinical Nutrition'' '''56''' (1 Suppl): 292s—293s. {{PMID|1615908}}.</ref> Glikogēns kalpo par enerģijas rezervēm. Lielākās enerģijas rezerves ir [[taukaudi|taukaudos]] esošie [[tauki]], bet glikogēns ir svarīgākais no enerģijas rezervēm izmantotajiem ogļhidrātiem dzīvniekiem. Muskuļos esošais glikogēns tiek pārveidots par glikozi un izmantots turpat, savukārt noārdītais glikogēns aknās tiek glikozes veidā transportēts uz jebkuru orgānu ķermenī.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Briģu pagasts
| karte             = Brigu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Brigu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Brigu pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ludzas novads
| centrs            = Brigi
| platība           = 124,81
| iedzīvotāji       = 687<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 687 / 124.81 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| mājaslapa         = www.brigi.lv
| nos_vācu          = <!-- vācu -->
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Яновольская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Tenisista infokaste
|playername= Marats Safins
|image =
|country= {{RUS}}
|residence= [[Montekarlo]], [[Monako]]
|datebirth= {{dzimšanas datums un vecums|1980|1|27}}
|placebirth= [[Maskava]], [[Padomju Savienība|PSRS]]
|height= 193 [[centimetrs|cm]]
|weight= 88 [[kilograms|kg]]
|turnedpro= [[1997]]. gadā
|plays= ar labo roku, divrocīgs kreisais sitiens
|careerprizemoney= [[ASV dolārs|USD]] 14 373 562
|singlesrecord=   422—267
|singlestitles= 15
|highestsinglesranking= 1 ({{dat|2000|11|20}})
|AustralianOpenresult= '''Uzvara''' (2005)
|FrenchOpenresult= Pusfināls (2002)
|Wimbledonresult= Pusfināls (2008)
|USOpenresult= '''Uzvara''' (2000)
|doublesrecord= 91—107
|doublestitles= 2
|highestdoublesranking= 71 ({{dat|2002|4|22}})
|updated= {{dat|2010|4|26}}
}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Lūšupīte
| attēls            = Lūšupītes ieteka Stendē.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Lūšupītes ieteka [[Stende (upe)|Stendē]]
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Valdgales pagasts|Valdgales pagasta]] DR
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Stende (upe)|Stende]]
| sāk_plat_d= | sāk_plat_m= | sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d= | sāk_gar_m= | sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=16 | iet_plat_s=51 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=19 | iet_gar_s=4 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 12
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       =
| baseins           = 65,5
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Sēme (Lūšupītes pieteka)|Sēme]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Lūšupīte''' (vidustecē arī '''Lūžniekupe''')<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=96919 |title=Informācija par objektu: Lūšupīte |accessdate={{dat|2016|11|5||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir [[Stende (upe)|Stendes]] labā krasta pieteka<ref>{{USIK}}</ref> [[talsu novads|Talsu novada]] [[Ģibuļu pagasts|Ģibuļu]] un [[Valdgales pagasts|Valdgales]] pagastos. Sākas no grāvju sistēmas Valdgales pagasta dienvidrietumos uz dienvidiem no [[Gambija (ciems)|Gambijas]] ciema. Upes gultne visā garumā regulēta. Augštecē tek caur [[Kalnimantu dīķis|Kalnimantu]] un [[Struņķu dīķis|Struņķu]] dīķiem. Tālāk upe tek gar [[Lūžniekpurs|Lūžniekpuru]]. Ietek Stendē pie [[Iliņi]]em.

sentences:
{{Citas nozīmes|[[Rīga]]s pilsētas apkaimi|Zolitūde (nozīmju atdalīšana)|Zolitūde}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Zolitūde
|attels             =
|paraksts           = Zolitūdes daudzstāvu apbūve: 104. un 119. projekts.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        =
|platiba            = 2,888 km²
|iedzivotaju_skaits = 19 559 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[4z. autobusu maršruts (Rīga)|4z.]] [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]] [[32. autobusu maršruts (Rīga)|32.]] [[43. autobusu maršruts (Rīga)|43.]] [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]] [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]] [[53. autobusu maršruts (Rīga)|53.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]] [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      = LV-1029
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/zolitude/ apkaimes.lv]
}}
 Zolitūdē. 2007. gads.]]
'''Zolitūde''' ir [[Rīga]]s pilsētas [[apkaime]] [[Pārdaugava|Pārdaugavā]], [[Zemgales priekšpilsēta|Zemgales priekšpilsētā]], kas atrodas tās R daļā. Tā robežojas ar [[Beberbeķi|Beberbeķu]], [[Imanta (Rīga)|Imantas]], [[Šampēteris|Šampētera]], [[Pleskodāle]]s un [[Mūkupurvs|Mūkupurva]] apkaimēm. Zolitūdes apkaimes robežas ir [[Kārļa Ulmaņa gatve]], Gaviezes iela, Čuguna iela, Jāņa Endzelīna iela, [[Jūrkalnes iela (Rīga)|Jūrkalnes iela]], kā arī [[dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II]] tās Z daļā.

sentences: '''Boksīts''', arī '''alumīnija rūda''', ir [[nogulumieži|nogulumiezis]], kas ir galvenais [[alumīnijs|alumīnija]] ieguves avots pasaulē. Tas galvenokārt sastāv no tādiem [[minerāls|minerāliem]] kā [[gibsīts|gibsīta]] (Al(OH)3), [[bēmīts|bēmīta]] (γ-AlO(OH)) un [[diaspors|diaspora]] (α-AlO(OH)), kam piejaukti klāt [[dzelzs]] oksīdi un [[māls]]. Boksīts ir veidojies [[bazalts|bazalta]] un [[gneiss|gneisa]] sairšanas procesā.

sentences: '''Vispārējā cilvēktiesību deklarācija''' ir dokuments, kuru [[Apvienoto Nāciju Organizācija|ANO]] Ģenerālā asambleja pieņēma [[1948]]. gada 10. decembrī Parīzē, Šaijo pilī. Deklarācija tikai pieņemta ar 48 balsīm "par", savukārt 8 valstis balsojumā atturējās, neviena valsts nenobalsoja pret deklarācijas pieņemšanu. Šis ir vecākais ANO cilvēktiesību sistēmas pamatdokuments; tas nav saistošs pats par sevi, tomēr būtiska daļa tajā esošo normu kļuva par saistošām, jo tās ir iekļautas tādos saistošos cilvēktiesību dokumentos kā [[Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām]] (International Covenant on Civil and Political Rights) un [[Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām]] (International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights). Deklarācijā ietvertie principi ir atspoguļoti arī tādos starptautiskos tiesību aktos kā [[ANO Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu]], ANO Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu u. c.

sentences: '''Baltijas sineklīze''', arī '''Polijas-Lietuvas ieplaka''', ir viena no lielākajām [[Austrumeiropas platforma]]s struktūrām, kas aptver [[Igaunija]]s dienvidrietumu daļu, [[Latvija]]s centrālo un rietumu daļu, [[Lietuva]]s centrālo un rietumu daļu, [[Krievija]]s [[Kaļiņingradas apgabals|Kaļiņingradas apgabalu]], [[Polija]]s ziemeļaustrumu daļu un šīm teritorijām pieguļošo [[Baltijas jūra]]s [[akvatorija|akvatoriju]]. Baltijas sineklīze robežojas ziemeļos ar [[Baltijas vairoga dienvidu nogāze|Baltijas vairoga dienvidu nogāzi]], austrumos ar [[Latvijas ieliece|Latvijas ielieci]], dienvidaustrumos ar [[Baltkrievijas anteklīze|Baltkrievijas anteklīzi]], dienvidrietumos ar [[Dānijas-Polijas ieliece|Dānijas-Polijas ielieci]]. Baltijas sineklīzei plānā ir simetriska [[Elipse|eliptiska]] forma ar garumu 700 km un platumu 500 km. [[Pamatklintājs]] atrodas no 0,3—0,5 km (nogāzēs) līdz 4,5—5 km (centrālajā daļā) dziļumā. Latvijas teritorijā tā ir no 600 m zem jūras līmeņa ([[Vidzeme]]s ziemeļrietumos) līdz 1900 m zem [[Jūras līmenis|jūras līmeņa]] pie [[Bārta]]s.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|125-126}}</ref>

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = S. Darjus un S. Girēna lidlauks
| nosaukums_originalvaloda   = ''S. Dariaus ir S. Girėno aerodromas''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     = Approaching_Aleksotas_Airport_(EYKS)_Runway_27.JPG
| paraksts                   = S. Darjus un S. Girēna lidlauks
| IATA                       =
| ICAO                       = EYKS
|lat_deg=54.88|lat_dir=N
|lon_deg=23.881667|lon_dir=E
| karte                      = Kauņa#Lietuva
| kartes_paraksts            =
| kartes_marķieris           = Darjus un Girēna lidlauks
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = civilais
| ipasnieks-operators        = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| ipasnieks                  =
| atrasanas_vieta            = [[Aleksotas seņūnija]], [[Kauņa]], {{LTU}}
| elevation-f                = 246
| elevation-m                = 75
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 09/27
| r1-length-f                =
| r1-length-m                = 1130
| r1-surface                 = Asfalts/Betons
| r2-number                  = 09L/27R
| r2-length-f                =
| r2-length-m                = 800
| r2-surface                 = Grunts
| pasazieru_skaits           =
| lidojumu_skaits            =
}}

sentences: '''Ungārijas Padomju Republika''' jeb '''Padomju Republika Ungārijā''' ([[Ungāru valoda|ungāru]]: ''Magyarországi Tanácsköztársaság'') bija politisks režīms, kas pastāvēja [[Ungārija|Ungārijā]] no 1919. gada 21. marta līdz tā paša gada 6. augustam (133 dienas) un ieņēma 23% tās teritorijas.

sentences: '''Antiamerikānisms''' jeb '''amerikanofobija''' ir termins, ar kuru apzīmē vairākus uzskatus un viedokļus, tostarp naidu pret [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajām Valstīm]], to valdību, [[Ārpolitika|ārpolitiku]] vai [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņiem]] kopumā.

sentences: '''24. oktobris''' ir gada 297. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (298. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 68 dienas.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abenakijīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts ar trīsposmu gredzenu, stenstrupīna-(Ce) sērija
|ŠtruncaID=8/E.17-05
|ķīm_formula=Na26(Ce,Nd,La,Pr,Th,Sm)6<nowiki>[</nowiki>O<nowiki>|</nowiki>SO2<nowiki>|</nowiki>(CO3)6<nowiki>|</nowiki>(PO4)6<nowiki>|</nowiki>Si6O18<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Bāli brūna
|svītra=Balta
|habituss=Labi veidots eliptisks kristāls
|skaldnība=Slikti izteikta
|lūzums=Trausls, gliemežnīcas
|cietība=4-5
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=3,27
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Weaver''''' var būt:
* [[Džeki Vīvere]];
* [[Sigurnija Vīvere]].

sentences: '''Diurētiķi''' jeb '''urīndzenoši līdzekļi''' ir jebkuras [[viela]]s, kas stimulē [[Urīns|urīna]] izdalīšanos. [[Medicīna|Medicīnā]] izmanto gadījumos, kad nepieciešams izvadīt lieku [[Ūdens|ūdeni]] no [[Organisms|organisma]] vai noņemt dažāda veida [[tūska]]s, kā arī tos pielieto pie [[Arteriālā hipertensija|arteriālas hipertensijas]] (palielināta [[Asinsspiediens|asinsspiediena]]), dažkārt pie saindēšanās ar [[Ķīmiska viela|ķīmiskām vielām]], lai paātrinātu to [[Eliminācija|elimināciju]] (izvadīšanu) no organisma.<ref name="Harkevich2010"/>

sentences:
{{jāuzlabo|Noformējums, atsauču stils}}
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Uzņēmuma konkurences priekšrocības''' ir tādas priekšrocības, kādas ir [[uzņēmums|uzņēmumam]] pār savu konkurentu vai konkurentu grupu noteiktā [[tirgus|tirgū]], stratēģiskājā grupā vai [[nozare|nozarē]].<ref>Kay, John, Foundations of corporate success: how business strategies add value. — Oxford: Oxford University Press, 1995, - 127.lpp.</ref>
[[Teorija|Teorijā]] tiek analizēti dažādi [[modelis|modeļi]], ar kuru palīdzību var iegūt [[Biznesa klastera struktūra|konkurences priekšrocības]].
Viens no vienkāršākajiem modeļiem, kuru izstrādājis [https://web.archive.org/web/20060615194507/http://www.kohmae.com/profile/index_e.html K.Omeijs] ''(Ohmae, K.)'', pamatojas uz trīspusējiem sakariem starp uzņēmumu, tās [[klients|klientiem]] un [[konkurents|konkurentiem]] — „3C modelis”. K.Omeijs ''(Ohmae, K.)''uzsver, ka [[biznesa stratēģijas]] veidošanas pamatā jāvērš uzmanība uz trijiem galvenajiem spēlētājiem: [[pircējs|pircēju]]; konkurentu; uzņēmumu un, integrējot visus trīs „C” stratēģiskā trijstūrī, var rasties ilgspējīgas konkurences priekšrocības.<ref>Ohmae, Kenichi, The mind of the strategist: the art of Japanese business. — New York: McGraw-Hill, 1982, - 56 lpp.</ref>
Saskaņā ar angļu [[ekonomists|ekonomista]] Dž. Keja ''(Kay, J.)'' uzskatiem konkurences priekšrocības ir atkarīgas no īpaša potenciāla radīšanas un izmantošanas. Dž.Kejs ''(Kay, J.)'' izšķir trīs uzņēmuma īpaša potenciāla tipus:

sentences: '''Nostrifikācija''' ({{val|en|nostrification}} — 'pielīdzināšana') ir ārzemju vai citas sistēmas izglītības dokumenta, zinātniskās pakāpes pielīdzināšana attiecīgam savas valsts vai citas sistēmas dokumentam, pakāpei.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=1107&q=cits&id=2060993&g=1|title=Letonika.lv. Enciklopēdijas - Terminu un svešvārdu skaidrojošā vārdnīca. nostrifikācija|website=www.letonika.lv|access-date=2019-02-27}}</ref>

sentences:
[[Image:P2P-network.svg|thumb|200px|Vienādranga tīkls, kurā saistītie mezgli savstarpēji dalās ar resursiem, neizmantojot centralizētu sistēmu]]
[[Image:Server-based-network.svg|thumb|200px|[[Klients-serveris|Klienta-servera]] tīkla arhitektūra, kurā klients izmanto servisus un resursus no centralizēta servera]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Mihails Lazarevs
|     vārds_orig = ''Михаил Петрович Лазарев''
|         attēls = Михаил Петрович Лазарев.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1788
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = [[Vladimira]], {{RUS}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1851
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Vīne]], {{flaga|Austroungārija}} [[Austroungārija]]
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Glorija
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1716815361/weekend/|title=Gloria (1980) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|9}}}}</ref>
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 122 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1980|10|1}}
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| operators = [[Freds Šulers]]
| oriģinālnos = ''Gloria''
| mūzika = [[Bills Konti]]
| aktieri = * [[Džīna Roulendsa]]
* [[Džūlija Kārmena]]
* [[Baks Henrijs]]
* [[Džons Adamess]]
| scenārijs = Džons Kasavetiss
| producents = [[Sems Šo]]
| režisors = [[Džons Kasavetiss]]
| žanrs = kriminālfilma, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Gloria 1980 movie poster.jpg
| imdb =
}}'''"Glorija"''' ({{Val|en|Gloria}}) ir 1980. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' [[Trilleris|trillera]] filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasavetiss]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīna Roulendsa]], [[Džūlija Kārmena]], [[Baks Henrijs]] un [[Džons Adamess]].

sentences:
[[File:Spacetime curvature.png|thumb|upright=1.3|Laiktelpas liekums attēlots]]
'''Singularitāte''' ir [[laiktelpa]]s punkts, kur laiktelpas liekums kļūst [[Bezgalība|bezgalīgs]], punkts, kurā [[blīvums]] ir bezgalīgs. Dažas [[teorija]]s prognozē, ka singularitāte veidojas [[melnais caurums|melnā cauruma]] centrā, kā arī [[Visums|Visuma]] beigās vai sākumā.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Mahmūds Abāss
| vārds_orģ           = مَحْمُود عَبَّاس
| attēls              = Mahmoud Abbas (2022).jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents
| term_sākums         = {{dat|2005|1|15|N}}
| term_beigas         = pašlaik
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              =
| term_sākums2        =
| term_beigas2        =
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        =
| pēctecis2           =
<!------ Trešais amats ------>
| amats3              =
| term_sākums3        =
| term_beigas3        =
| viceprezidents3     =
| vicepremjers3       =
| vietnieks3          =
| prezidents3         =
| premjers3           =
| priekštecis3        =
| pēctecis3           =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{ddv|1935|3|26}}
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            =
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = [[Fatah]]
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Mahmūds Abāss''' ({{val|ar|مَحْمُود عَبَّاس}}, ''Maḥmūd ʿAbbās''; dzimis {{dat|1935|3|26}}) ir pašreizējais [[Palestīnas autonomija|Palestīnas pašpārvaldes]] prezidents.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava—Mažeiķi''' bija 1872.–1873. gadā uzbūvēts privātās [[dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava|dzelzceļa līnijas Rīga—Jelgava]] turpinājums, kas savienoja [[Jelgava (stacija)|Jelgavas staciju]] ar [[dzelzceļa līnija Liepāja—Romni|dzelzceļa līniju Liepāja-Romni]] [[Mažeiķi|Mažeiķos]]. Mūsdienās sadalīta dzelzceļa posmos [[Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava|Rīga—Jelgava]], [[Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja|Jelgava—Glūda]] un [[Dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe|Glūda—Reņģe]]. Lietuvas daļā sliedes 2008. gadā demontēja, bet 2019. gadā atjaunoja. 2020. gada 15. februārī no Mažeiķu stacijas ceļā devās pirmais cisternu vilciens uz Rīgu pa atjaunoto dzelzceļa līniju.

sentences:
[[Kategorija:Filmas pēc žanra]]
[[Kategorija:Romantika]]

sentences:
{| align="right" cellpadding="4" cellspacing="0"  style="margin: 0 0 1em 1em; border: 1px solid #999; border-right-width: 2px; border-bottom-width: 2px; background-color: #CEDAF2"
! colspan="2" style="background-color: #003399" |
{| style="background: #003399" align="center" width="100%"
| padding=15px|
| style="background: #003399" align="center" width="100%" | '''Taubere'''
| padding=15px|
|}
|-
|align=center colspan=2 style="padding: 0 0 0 0; background: #FFFFFF"|
|-
|| Garums || align=center style="background: #f7f8ff"| 129 km
|-
|| Baseins || align=center style="background: #f7f8ff"| 1809 km2
|-
|| Gada notece || align=center style="background: #f7f8ff"| ? km3
|-
|| Izteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Hohenlohe]]
|-
|| Ieteka || align=center style="background: #f7f8ff"| [[Maina]]
|-
|| Tek caur|| align=center style="background: #f7f8ff"| [[Vācija]]
|}
'''Taubere''' ({{val|de|Tauber}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]], [[Bavārija|Bavārijā]] un [[Bādene-Virtemberga|Bādenē-Virtembergā]], [[Maina]]s kreisa krasta pieteka.

sentences: '''5. septembris''' ir gada 248. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (249. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 117 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Melnā mise
 | oriģinālnos = ''Black Mass''
 |      attēls = MelnaMise.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = biogrāfiska filma, kriminālfilma, drāma
 |    režisors = [[Skots Kūpers]]
 |  producents =
* [[Džons Lesners]]
* [[Pīters Makkormiks]]
* [[Braiens Olivers]]
* [[Tailers Tompsons]]
* Skots Kūpers
 |   scenārijs =
* [[Džezs Batervorts]]
* [[Marks Maluks]]
 |     aktieri =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džoels Edžertons]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Kevins Beikons]]
* [[Džesijs Plemonss]]
* [[Korijs Stolls]]
* [[Dakota Džonsone]]
* [[Rorijs Kočreins]]
 |      mūzika = [[Toms Holkenborgs]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Cross Creek Pictures]]''
* ''[[Infinitum Nihil]]''
* ''[[Vendian Entertainment]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2015|9|4|Venēcijas filmu festivāls|2015|9|18|ASV|2015|10|2|Latvija|}}
 |      ilgums = 123 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015|title=Black Mass|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 20, 2018|archive-date={{dat|2016|10|19||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161019033117/http://bbfc.co.uk/releases/black-mass-2015}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|53 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=whiteybulger15.htm|title=Black Mass (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 20, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|99,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Melnā mise"''' ({{val|en|Black Mass}}) ir 2015. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska krimināldrāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Skots Kūpers]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džoels Edžertons]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Kevins Beikons]], [[Džesijs Plemonss]], [[Korijs Stolls]], [[Dakota Džonsone]] un [[Rorijs Kočreins]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|9|4||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Aberdīnas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St Machar's cathedral with watch house - geograph.org.uk - 174651.jpg
| image_size            =
| caption               = Aberdīnas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Aberdīnas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 57.1698
| longd                 = -2.1021
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Aberdīna}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1131. gads
| year_completed        = 1165. gads
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Aberdīnas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2380110"
}
</mapframe>
'''Aberdīnas katedrāle''' jeb '''Svētā Mahara katedrāle''' ({{val|en|St Machar's Cathedral/Old Machar}}, {{val|gd|Cathair-eaglais Naomh Machar}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Skotija]]s pilsētas [[Aberdīna]]s vecpilsētā. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Niks Furijs
| color         = #69A0F3
| series        =
| image         =
| caption       =
| first         = Sgt. Fury and His Howling Commandos #1 (1963)
| last          =
| creator       = [[Stens Lī]], [[Džeks Kirbijs]]
| portrayer     = [[Semjuels Džeksons]]
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       = Cilvēks
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}
'''Niks Furijs''' ({{val|en|Colonel Nicholas Joseph "Nick" Fury}}) ir [[tēls (māksla)|tēls]] ''[[Marvel Comics]]'' [[komikss|komiksos]] un vairāku [[supervaronis|supervaroņu]] komandu līderis, kuru radījuši  [[Džeks Kirbijs]] un [[Stens Lī]]. Personāžs pirmo reizi parādās ''Sgt. Fury and His Howling Commandos'' 1. numurā, kas iznāca 1963. gada maijā. Tēls ir izmantots filmās, komiksos, multiplikācijas filmās un datorspēlēs. Filmās un seriālā viņu galvenokārt attēlo amerikāņu aktieris [[Semjuels Džeksons]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Holesterīna struktūrformula

Holesterīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = holesterols,
 (3β)-holest-5-ēn-3-ols
|           CAS numurs = 57-88-5
|      ķīmiskā formula = C27H46O
|              molmasa = 386,65
|              blīvums = 950
|  kušanas temperatūra = 148—150 °C
| viršanas temperatūra = 360 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,095 mg/l (pie 30 °C)
|                 citi =
}}
'''Holesterīns''' jeb '''holesterols''' ({{val|el|χολή}} (''chole'') — '[[žults]]' un ''στερεός'' (''stereos'') — 'ciets') ir izplatītākais dzīvnieku valsts [[sterīni|sterīns]] ([[zoosterīns]]). Viena no galvenajām dzīvnieku un cilvēku [[šūnas membrāna|šūnu membrānu]] un [[asins plazma]]s [[lipoproteīni|lipoproteīnu]] sastāvdaļām<ref name="Kūka">{{Grāmatas atsauce |title= Lipīdi. Mācību līdzeklis organiskajā ķīmijā |author=Māra Kūka |year= 2007 |publisher= [[Latvijas Lauksaimniecības universitāte]] |location= Jelgava |page=45}}</ref> (150—250 mg%).<ref name="PME">{{Grāmatas atsauce |author=Anatolijs Bļugers |authorlink=Anatolijs Bļugers |title=Populārā medicīnas enciklopēdija |url=http://www.neslimo.lv/pme/?name=holesterins |accessdate=2016. gada 28. jūlijā |year=1984 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]] |location=Rīga |isbn=}}</ref> Asins [[lipoproteīni|lipoproteīna]] frakcijās apmēram trešā daļa holesterīna ir [[spirti|spirta]] veidā, bet divas trešdaļas — kā [[taukskābes|taukskābju]] [[esteri]] ([[holesterīdi]]).<ref name="Kūka"/>

sentences:
{{tautas infokaste
|tauta  =Mohegani
|attēls =
|skaits =1611 (2003.g.)
|vieta  =[[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Konektikuta]]
|reliģija=Kristietība
|valoda =[[Angļu valoda|Angļu]], sākotnēju pekotu/moheganu
|radi   =Pekoti
}}

sentences: '''Sagaidāmā vērtība''' (arī '''matemātiskā cerība''') [[Varbūtību teorija|varbūtību teorijā]] ir [[Svērtais vidējais|svērta vidējā vērtība]]. Ja katra [[Gadījuma lielums|gadījuma lieluma]] [[varbūtība]] notikt ir vienāda, sagaidāmā vērtība neatšķiras no [[Aritmētiskais vidējais|vidējā aritmētiskā]]. Tā kā sagaidāmā vērtība ir netiešs lielums(aprēķināts nevis izmērīts), tad bieži vien tieši šo vērtību nav iespējams iegūt (piemēram, vidējais cilvēks neeksistē). Ja gadījuma skaits ir galīgs, tad to aprēķina ar [[Summa|summu]], bet bezgalīgā gadījumā (piemēram, [[Reāls skaitlis|reālu skaitļu]] [[Intervāls (matemātika)|intervālā]]) izmanto [[Integrālis|integrāli]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=podnieks.id.lv/slides/mining/varbut1.pdf#page=12|title=Varbūtības un informācija (1.daļa)|last=Podnieks|first=Kārlis|access-date=10.10.2023}}</ref>

sentences:
[[File:Cow udders02.jpg|thumb|right|250px|Govs tesmenis]]
'''Tesmenis''' ir [[orgāns]], kas piemīt [[atgremotāji|atgremotāju]], piemēram, [[govs|govju]], [[kaza|kazu]], [[aita|aitu]], [[mātīte|mātītēm]]. Tas izpaužas kā vienota masa, kas karājas zem dzīvnieka un to veido [[Piena dziedzeris|piena dziedzeru]] pāri. Tas ir ekvivalents [[primāti|primātu]] [[krūts|krūtīm]].

sentences: '''Baltā tēja''' ir minimāli oksidēta tēja, kas tiek iegūta no [[tējas koks|tējas koka]] galvenokārt [[Fudzjaņa]]s provincē [[Ķīna|Ķīnā]]. Tēja tiek iegūta, novācot no tējas koka pumpurus un jaunas lapas, kuras vēl nav līdz galam nogatavojušās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šerloks jaunākais
| operators =
| attēls = Sherlock jr poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Basters Kītons]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = Basters Kītons
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Sherlock Jr.''
| studija = ''[[Metro Pictures Corporation]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1924|4|21}}
| ilgums = 45 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Mēmais kino]] (ar titriem [[angļu valoda|angļu valodā]])
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šerloks jaunākais"''' ({{Val|en|Sherlock Jr.}}) ir 1924. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Mēmais kino|mēmā]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Basters Kītons]].

sentences: '''Pēteris Bīnemanis fon Bīnenštamms''' ({{val|de|Peter Bienemann von Bienenstamm}}; 1749—1820) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] jurists un [[muiža|muižnieks]].

sentences: '''Valdība ''' ir sistēma vai cilvēku grupa, kas pārvalda organizētu [[Kopiena|kopienu]], parasti valsti.

sentences: '''Zemūdens zemestrīce''' ir [[zemestrīce]], kura notiek atklātā [[jūra|jūrā]] dziļi zem [[ūdens]] virsmas. Bieži šādas zemestrīces izraisa [[cunami]] viļņus. Atskaitot cunami vilni, šādas zemestrīces parasti neizraisa lielus [[postījums|postījumus]]. Viena no traģiskākajām zemūdens zemestrīcēm notika {{dat|2004|12|26}} Indijas okeānā, kuru zinātnieki nosaukuši par [[2004. gada Indijas okeāna zemestrīce|Sumatras-Andamanu zemestrīci]].

sentences: [[Krievijas PFSR|Krievijas SFPR]] Iekšlietu Tautas komisariāta '''Valsts Politpārvalde''', arī '''''GPU''''' ([[krievu valoda|krievu]]: ''Государственное Политическое Управление (ГПУ) при НКВД РСФСР'')

sentences:
{{noformējums+}}
{{pareizrakstība+}}
'''RDM serveris''' ir ACID-compliant klienta-servera iegūtās datubāzes sistēma, kas paredzēta pamatā disku un atmiņu iegūtās sistēmās un [[lietojumprogramma|lietojumprogrammās]].

sentences:
{| class="toccolours" style="float: right; margin: 0 0 .5em .5em; width: 27em; font-size: 90%;" cellspacing="5"
|-
! colspan="2" style="text-align: center; font-size: larger;" | '''{{{vārds}}}'''
|-
| colspan="2" style="padding: 1em 0; text-align: center;" | {{{logo}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
| '''Valsts'''
| {{{valsts}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
| '''Darbības laiks'''
| {{{dib}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Ideoloģija'''
| {{{ideo}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Vadība'''
| {{{vadit}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Parlamentā'''
| {{{parlaments}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Statuss'''
| {{{statuss}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Mājaslapa'''
| {{{web}}}
|- style="vertical-align: top; text-align: left;"
|'''Skat. arī'''
|{{{Skat. arī}}}
|}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]</noinclude>

sentences:
{{Infobox power station
| name                    = Rīgas TEC-1
| name_official           = Rīgas pirmā termoelektrocentrāle
| image                   =
| image_caption           =
| country                 = [[Latvija]]
| location                = [[Rīga]]
| coordinates             = {{coord|56|59|25.49|N|24|10|53.46|E|display=inline,title}}
| status                  = darbojas
| construction_began      = 1955
| commissioned            =
| decommissioned          =
| cost                    =
| owner                   = [[Latvenergo]]
| operator                =
| employees               =
<!------------------------- THERMAL POWER STATIONS -->
| th_fuel_primary         = [[dabasgāze]]
| th_fuel_secondary       = [[dīzeļdegviela]]
| th_fuel_tertiary        =
| th_technology           =
<!------------------------- GENERAL -->
| ps_site_area            =
| ps_site_elevation       =
| ps_chimneys             = 4
| ps_cooling_towers       =
| ps_cooling_source       =
| ps_feed-in_tariff       =
| ps_revenue              =
| ps_combined_cycle       =
| ps_cogeneration         =
| ps_iwpp                 =
| ps_iwpp_technology      =
| ps_iwpp_water_output    =
| ps_iwpp_water_tariff    =
| ps_thermal_capacity     =
<!------------------------- PRODUCTION -->
| ps_units_operational    = 155 MW
| ps_units_manu_model     =
| ps_units_planned        =
| ps_units_cancelled      =
| ps_units_uc             =
| ps_units_decommissioned =
| ps_electrical_capacity  =
| ps_electrical_cap_fac   =
| ps_annual_generation    =
| ps_storage_capacity     =
| website                 = https://latvenergo.lv/lv/par-mums/razosana
}}

sentences:
{{infokaste+}}

'''Torvalds Kodransons''' ({{val-is|Þorvaldr Koðránsson inn víðförli}}; ap [[950]] — ap [[1002]]) bija [[Īslande|īslandiešu]] "Kristīšanas sāgā" (''Kristni saga'') un citās [[sāgas|sāgās]] pieminēts [[vikingi|vikings]] un pirmais kristiešu misionārs "[[Ceļš no varjagiem uz grieķiem|Austrumu ceļā]]" ({{val-is|Austurveg}}),<ref>[http://norse.ulver.com/articles/jackson/austr/chapter1.html Джаксон, Т. Н. Austr í Görðum : древнерусские топонимы в древнескандинавских источниках. — М.: Языки русской культуры, 2001.] (krieviski)</ref> kas [[Polockas kņazi|Polockas ķēniņa]] valstī nodibināja [[klosteris|klosteri]].

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Togo}}

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas cilvēki]]
[[Kategorija:Komponisti pēc tautības]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
'''Vasks''' var būt:
* [[vaski]] — plastiskas, viegli veidojamas ķīmiskās vielas,
* [[bišu vasks]] — taukiem līdzīga viela, ko izdala bites,
* [[Andrejs Vasks]] — latviešu vēsturnieks,
* [[Pēteris Vasks]] — latviešu komponists,
* [[16513 Vasks]] — asteroīds.

sentences: '''Psihokinēze''' (no {{val|gr|ψυχή}}, ''psychē'' — 'prāts' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), pazīstama arī kā '''telekinēze''' ({{val|gr|τῆλε}},  ''tēle'' — 'attālums', 'tālumā' un {{gree|κίνησις}}, ''kinēsis'' — 'kustība'), ir hipotētiska spēja bez fizikālas savstarpējās iedarbības ar [[prāts|prāta]] palīdzību ietekmēt (kustināt un pacelt gaisā) [[fizikāls ķermenis|fizikālus ķermeņus]].<ref name="Psychokinesis">[http://www.dictionary.com/browse/psychokinesis "Psychokinesis"]. ''dictionary.com''. Aplūkots 18.11.2016.</ref><ref name="Telekinesis"/><ref name="Novels">Kaku, M. ''Physics of the Impossible: A Scientific Exploration into the Worlds of Phasers, Force Fields, Teleportation, and Time Travel''. New York... [etc.]: Doubleday, 2008. P. 89.</ref><ref>Steiger, B., Steiger, S. H. ''The Gale Encyclopedia of the Unusual and Unexplained''. Detroit... [etc.]: Thomson & Gale, 2003. P. 331.</ref><ref>Braude, S. E. ''ESP and Psychokinesis: A Philosophical Examination''. Philadelphia: Temple University Press, 1979. P. 26.</ref>

sentences:
{{Valsts armija
|country                     =
|name                        = Luksemburgas armija
|native_name                 = Lëtzebuerger Arméi, Armée luxembourgeoise, Luxemburger Armee
|image                       =
|caption                     = Luksemburgas armijas emblēma
|image2                      =
|caption2                    =
|founded                     = 1881. gada 16. februāris
|current_form                = 1967. gada 29. jūnijs
|disbanded                   =
|branches                    =
|headquarters                = [[Dikirha]]
|flying_hours                =
<!-- Bruņoto spēku vadība -->
|commander-in-chief          = [[Anrī (Luksemburgas lielhercogs)|Anrī]]
|commander-in-chief_title    = Lielhercogs
|minister                    = [[Žans Marī Halsdorfs]]
|minister_title              = Aizsardzības ministrs
|commander                   = [[Gastons Reinigs]]
|commander_title             =
<!-- Personālsastāvs -->
|age                         = no 18 gadiem
|conscription                = brīvprātīga
|manpower_data               =
|manpower_age                =
|available                   =
|available_f                 =
|fit                         =
|fit_f                       =
|reaching                    =
|reaching_f                  =
|active                      = 450 (2011)
|ranked                      =
|reserve                     = 0 (atcelts 1997. gadā)
|deployed                    =
<!-- Financial -->
|amount                      = 249 miljoni USD (2009)
|percent_GDP                 = 0,5% (2009)
<!-- Industrial -->
|domestic_suppliers          =
|foreign_suppliers           =
|imports                     =
|exports                     =
<!-- Related aricles -->
|history                     =
|ranks                       =
}}

sentences: '''Nacionālās aizsardzības universitāte''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''National Defense University'', ''NDU'') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[ASV Aizsardzības departaments|Aizsardzības departamenta]] finansēta augstākās izglītības iestāde, kas nodrošina līderu profesionālo izaugsmi [[Nacionālā drošība|nacionālās drošības]] jomā. Atrodas [[Vašingtona|Vašingtonā]], netālu no [[Baltais nams|Baltā nama]] un [[ASV Kongress|ASV Kongresa]].

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Rugāji (nozīmju atdalīšana)|rugāji}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Rugāji
| settlement_type          = Ciems
| image_skyline            = Rugaju_pasts.JPG
| image_caption            = Bijusī Rugāju pagastmāja, tagadējais pasts
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = left
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Balvu novads]]
| subdivision_name2        = [[Rugāju pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 2,14
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=1425&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 585
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm =  59| lats = 58 | latNS = N
| longd = 27 | longm = 7 | longs = 37 | longEW = E
| elevation_m              = 102
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-4570
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences: '''Datu matrica''' ({{val|en|Data Matrix}}) ir [[Svītrkods|divdimensiju kods, kas]] sastāv no melniem un baltiem "punktiem" vai punktiem, kas izvietoti [[Kvadrāts|kvadrātveida]] vai [[Taisnstūris|taisnstūrveida]] zīmējumā, ko sauc arī par [[Matrica|matricu]]. Iekodētā informācija var būt gan teksta, gan ciparu formā. Parastais datu apjoms ir no dažiem baitiem līdz 1556 [[Baits|baitiem]]. Iekodēto datu garums ir atkarīgs no šūnu skaita matricā. Kļūdu labošanas kodus bieži izmanto koda uzticamības paaugstināšanai: pat, ja ir bojātas 15 vai vairāk šūnu, tas nav nolasāms, tomēr ziņojumu joprojām nolasīt var. Data Matrix simbolā var saglabāt līdz 2335  burtciparu rakstzīmēm.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jehuda Leibs Ašlags
|     vārds_orig = רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג
|         attēls = Baal Sulam yehuda ashlag.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1885
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Lodza]], [[Polijas Karaliste (1815—1915)]]<br />({{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1954
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Jeruzaleme]], {{ISR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[ebrejs]]
|   nodarbošanās = [[rabīns]], kabalists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Jehuda Leibs Halevi Ašlags''' ({{val-he|רַבּי יְהוּדָה לֵיבּ הַלֵּוִי אַשְׁלַג}}) jeb '''Baals Hasulams''' ({{Unicode|בַּעַל הַסּוּלָם}};{{Dat|1884|10|4|N}}—{{Dat|1954|10|6|N}}) bija viens no ievērojamākajiem 20. gs. kabalas skolotājiem. Viņš ieradās [[Izraēla]] zemē 1921. gadā un drīz vien nodibināja draudzīgas attiecības ar aškenazu ebreju virsrabīnu [[Ābrams Īzaks Kūks|Ābramu Īzaku Kūku]], kas Ašlagu atzina par vienu no dižākajiem [[Īzaks Luria|Īzaka Lurias]] sekotājiem. Viņš ir sarakstījis apjomīgus komentārus par kabalas pamattekstiem ''Zohar'' (1943) un [[Īzaks Luria|Īzaka Luria]] uzskatu apkopojumu ''Ec haim'' ("Dzīvības koks"). Abi šie darbi nodrošināja viņam pagodinošu pievārdu ''Baal Hasulam'' („Vadītāju meistars"). Viens no šobrīd pazīstamākajiem Jehudas Ašlaga sekotājiem ir [[Kabala|kabalists]], [[PhD]], MSc biokibernētikā, [[Ontoloģija|ontoloģijas]] un izziņas teorijas profesors Mihaels Laitmans (Dr. Michael Laitman).

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Suomen tasavalta''
''Republiken Finland''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Somijas Republika
|            valsts_nosaukums = Finland
|               karoga_attēls = Flag of Finland.svg
|            karoga_nosaukums = Somijas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Finland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Somijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 75px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = [[Somijas himna|Maamme]]
(tulk. "Mūsu zeme")
|               kartes_attēls = EU-Finland.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Helsinki]]
|latd=60 |latm=10 |latNS=N |longd=24 |longm=56 |longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Helsinki]]
|              valsts_valodas = [[somu valoda|somu]] un [[zviedru valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]1
|        valsts_galvas_tituls = [[Somijas prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Aleksanders Stubs]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Somijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Peteri Orpo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Somijas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Padomju Krievija]]s
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = [[Somijas lielhercogiste|Autonomija]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1809|3|29}}
|       neatkarības_notikums2 = [[Somijas neatkarības deklarēšana|Deklarēta]]
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1917|12|6}}
|       neatkarības_notikums3 = Atzīta
|         neatkarības_datums3 = {{dat|1918|1|4}}
|          iestāšanāsESdatums = {{dat|1995|1|1}}
|                 platība_km2 = 338,424
|               platība_rangs = 64.
|              procenti_ūdens = 10,0
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|          iedzīvotāju_skaits = 5 374 781<ref name="Population clock">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vaestorekisterikeskus.fi/vrk/home.nsf/pages/index_eng |title=The current population of Finland |work=Population Register Center |accessdate=2010-10-06 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20090415225037/http://www.vaestorekisterikeskus.fi/vrk/home.nsf/pages/index_eng |archivedate=2009-04-15 }}</ref>
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 112.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 15,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 201.
|                     IKP_PPP = $257 miljardi<ref name=imf3>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2018/02/weodata/weorept.aspx?sy=2018&ey=2018&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&pr1.x=59&pr1.y=9&c=172&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a= |date=17 October 2018|title=Report for Selected Countries and Subjects|publisher=IMF}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2018
|               IKP_PPP_rangs = 60.
|          IKP_PPP_per_capita = $46 559<ref name=imf3/>
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 24.
|                         HDI = {{palielinājās}}0,940
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 11.
|                        Gini = 26,9
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Eiro]]2
|                valūtas_kods = EUR
|                  laika_zona = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
|                  utc_offset = +2
|              laika_zona_DST = [[Austrumeiropas vasaras laiks|EEST]]
|              utc_offset_DST = +3
|                      domēns = [[.fi]], [[.ax]]3
|              tālsarunu_kods = 358
|                    piezīme1 = [[Pusprezidentāla sistēma]]
|                    piezīme2 = Pirms [[2002. gads|2002]]. gada [[Somijas marka]]
|                    piezīme3 = Arī [[.eu]], kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
|                iso_kods_num = 246
|              iso_kods_alfa2 = FI
|              iso_kods_alfa3 = FIN
}}

sentences: '''Desikants''' ir higroskopiska viela, kuru izmanto, lai radītu vai uzturētu sausu vidi. Visbiežāk desikanti tiek izmantoti, lai mazinātu [[Gaisa mitrums|gaisa mitrumu]], kas varētu degradēt hidrofilus produktus. Desikanti ir, piemēram, [[silikagels]], [[kalcija hlorīds]], [[kokogles]], u.c.

sentences:
[[Kategorija:Cascada]]
[[Kategorija:Dziesmas pēc izpildītāja]]

sentences:
{{Muzeja infokaste
| name                = Ģederta Eliasa Jelgavas Vēstures un mākslas muzejs
| native_name         =
| native_name_lang    =
| image               = Academia Petrina.Jelgava.jpg
| imagesize           = 200px
| caption             =
| alt                 =
| map_type            =
| map_alt             =
| map_size            =
|map_caption   =
|pushpin_map   =
| lat_deg             = 56
| lat_min             = 38
| lat_sec             = 59
| lat_dir             = N
| lon_deg             = 23
| lon_min             = 43
| lon_sec             = 44
| lon_dir             = E
| coordinates_type    =
| coordinates_region  =
| coordinates_display =
| coordinates_format  =
| coordinates         =
| established         = 1952 (1818)
| dissolved           =
| location            = {{vieta|Latvija|Jelgava|Akadēmijas iela 10|3s=Akadēmijas iela (Jelgava)}}
| type                = Novadpētniecības, mākslas muzejs
| collection          =
| visitors            =
| director            =
| president           =
| curator             =
| owner               =
| publictransit       =
| car_park            =
| website             = {{URL|http://jvmm.lv}}
}}

sentences: '''25. septembris''' ir gada 268. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (269. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 97 dienas.

sentences: '''Persona''' ir konkrēts, atsevišķs [[cilvēks]]. Katram indivīdam ir raksturīga sava [[personība]], kas ir īpašību kopums ar raksturīgu aktīvu, apzinātu attieksme pret sabiedrību un dabu. Jurisprudencē un uzņēmējdarbībā persona ir tiesību subjekts, kam pieder tiesībspēja un rīcībspēja, un tās tiek dalītas [[juridiska persona|juridiskās personās]] un [[fiziska persona|fiziskās personās]].

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ozarki
|attēls                 = Buffalo national river steel creek overlook.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Ozarki pie Bufalo nacionālās upes
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.166667
|longd                  = -92.5
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 = [[Springfīldas plato]], [[Bostonas kalni]], [[Senfrensisa kalni]], [[Salemas plato]]
|garums                 = 400
|platums                = 350
|kalns                  = [[Bafalolukauts]] (''Buffalo Lookout'')
|augstums               = 781
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žans Liks Godārs
|          vārds_orig = ''Jean-Luc Godard''
|              attēls = Jean-Luc Godard at Berkeley, 1968 (1).jpg
|          att_izmērs = 210px
|       att_nosaukums = Godārs 1968. gadā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 12
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2022
|           m_mēnesis = 09
|             m_diena = 13
|             m_vieta = {{vieta|Šveice|Rola}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Francijas un Šveices
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[kinorežisors]], [[filmu kritiķis]], [[aktieris]], [[scenārists]], [[kinoproducents]]
|       darbības_gadi = 1950—2022
|            paraksts = Jean Luc Godard Signature.svg
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: Šis ir valstu nacionālo [[putni|putnu]] saraksts. Lielākā daļa ir oficiāli apstiprināti nacionālie putni, bet daļa ir arī neoficiāli pieņemtie.

sentences: '''Pederastija''' ir [[homoseksualitāte|homoseksuālas]] attiecības starp pieaugušu vīrieti un puisi pubertātes vai pusaudžu vecumā. Vārds cēlies no [[grieķu valoda]]s vārda ''paiderastia'', kas nozīmē "mīlestība pret puišiem".<ref>http://www.websters-online-dictionary.org/definition/pederasty {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20061211132000/http://www.websters-online-dictionary.org/definition/pederasty |date={{dat|2006|12|11||bez}} }} {{en ikona}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Tukuma novada pagasti]]
[[Kategorija:Tukuma rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Tošičs''' var būt:

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Lauberes pagasts
| karte             = Lauberes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Lauberes pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Lauberes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Ogres novads
| centrs            = Laubere
| mērs              = Andris Misters
| platība           = 80,29
| iedzīvotāji       = 762<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 762 / 80.29 round 1}}
| izveidots         = 1917
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.laubere.lv
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Arsēns un vecas mežģīnes
| operators =
| attēls = Arsenic And Old Lace Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Frenks Kapra]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Reimonds Mesijs]]
* [[Džeks Kārsons]]
* [[Priscilla Leina]]
* [[Pēters Lorre]]
* [[Edvards Everets Hortons]]
* [[Džeimss Glīsons]]
* [[Džozefīne Halla]]
* [[Džīna Edeira]]
* [[Džons Aleksandrs]]
| mūzika = [[Makss Stainers]]
| oriģinālnos = ''Arsenic and Old Lace''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1944|9|1}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|1,2 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,8 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Arsēns un vecas mežģīnes"''' ({{Val|en|Arsenic and Old Lace}}) ir 1944. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnā [[kinokomēdija]], kuras režisors ir [[Frenks Kapra]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]], [[Reimonds Mesijs]], [[Džeks Kārsons]], [[Priscilla Leina]], [[Pēters Lorre]], [[Edvards Everets Hortons]], [[Džeimss Glīsons]], [[Džozefīne Halla]], [[Džīna Edeira]] un [[Džons Aleksandrs]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Džozefs Keselrings|Džozefa Keselringa]] 1941. gada lugu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Backstory: Interviews with Screenwriters of Hollywood's Golden Age|url=https://books.google.com/books?id=sWewbX79ISsC&q=arsenic+epstein|publisher=University of California Press|date=1986|isbn=978-0-520-05689-3|first=Patrick|last=McGilligan}}</ref> Oriģināli filmai bija jāiznāk jau 1942. gada septembrī, tomēr luga bija tik sekmīga, ka to izrādīja trīs ar pusi gadus, tādējādi liedzot filmai iznākt vēl divus gadus.

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Lamiales|kategorijas=nē|suga_lv=Ūdens veronika|suga=Veronica catenata|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda_lv=Panātru rinda|binomial=Veronica catenata <small> Pennell</small>|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Veronica catenata sl21.jpg|sinonīmi=- Veronica connata Raf.

sentences: '''28. jūnijs''' ir gada 179. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (180. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 186 dienas.

sentences: '''Top40 valstu uzskaitījums pēc militārajiem izdevumiem''' parāda 40 [[valstis]] ar lielāko militāro budžetu savu bruņoto spēku uzturēšanai.

sentences: '''Mēnesis''' ir [[laiks|laika]] vienība, kuru lieto [[kalendārs|kalendāros]], un vēsturiski ir veidojies, kā laika posms, kurā nomainās visas četras [[mēness fāze]]s (29,53 dienas). Pasaulē plaši izmanto [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāru]]. Tajā [[gads]] tiek dalīts 12 mēnešos, un dienu skaits vienā mēnesī ir 30 vai 31 (februārī ir 28 vai 29 dienas [[garais gads|garajā gadā]]). Citos kalendāros mēnešu skaits gadā var būt arī citādāks un arī dienu skaits vienā mēnesī var atšķirties.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Kahler-Krempling-Paxillus-involutus.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| apakšklase =Agaricomycetidae
| rinda =Boletales
| rinda_lv =Beku rinda
| dzimta = Paxillaceae
| dzimta_lv = Mieteņu dzimta
| ģints = Paxillus
| ģints_lv = Mietenes
| suga = P. involutus
| suga_lv = Kailā mietene
| binomial = Paxillus involutus (Batsch) Fr. 1838
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}
i, taču atšķiras ar piensulas trūkumu]]

sentences: '''Agonija''' ({{val-grc|ἀγωνία}} — 'cīņa') ir miršanas stadija, kad [[organisms]] pēdējiem spēkiem cīnās par savu eksistenci. Vairumā gadījumu agonija vēsta [[nāve]]s iestāšanos. Reakcija uz ārējiem kairinājumiem un [[refleksi]]em nenotiek. [[Apziņa]] tikai reizēm īslaicīgi atjaunojas. [[Elpošana]], kas parādījusies pēc terminālās pauzes, ir īpatnēja — elpošanas kustībās piedalās praktiski visi krūšu muskuļi, bet ieelpā atveras mute. Gāzu apmaiņa ir neefektīva, jo elpošanā piedalās muskuļi, kas nosaka ieelpu un izelpu. Atzīmējama arī [[asinsrite]]s centralizācija. Pakāpeniski elpošana kļūst dziļāka un retāka. Agonijas beigās elpošana apstājas pirmā, bet [[sirdsdarbība]] vēl kādu laiku turpinās, tomēr nereti notiek vienlaicīga elpošanas un sirdsdarbības apstāšanās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = A komanda
| attēls                   = A team poster 10.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The A-Team''
| žanrs                    = asa sižeta filma, komēdija
| režisors                 = [[Džo Karnahens]]
| producents               =
* [[Stīvens Dž. Kanels]]
* [[Tonijs Skots]]
* [[Spaiks Seldins]]
* [[Džūlza Dalija]]
* [[Alekss Jangs]]
* [[Īeins Smits]]
| scenārija autors         =
* [[Braiens Blūms]]
* [[Skips Vūdss]]
* Džo Harnahens
| galvenajās lomās         =
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Džesika Bīla]]
* [[Kvintons Džeksons]]
* [[Šarlto Koplijs]]
* [[Patriks Vilsons]]
| mūzika                   = [[Alans Silvestri]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Dune Entertainment]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Top Cow Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2010|6|11||bez}}
| ilgums                   = 128 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/team-2010|title=The A-Team|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate= March 15, 2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|110 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=ateam.htm|title=The A-Team (2010)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 15, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|177,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"A komanda"''' ({{val|en|The A-Team}}) ir 2010. gada asa sižeta komēdija, kas balstīta uz 20. gadsimta 80. gadu tāda paša nosaukuma seriālu. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džo Karnahens]]. Galvenās lomas atveido [[Bredlijs Kūpers]], [[Liams Nīsons]], [[Džesika Bīla]], [[Kvintons Džeksons]], [[Šarlto Koplijs]] un [[Patriks Vilsons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|6|11||bez}}.

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Čuvašijas Republika
| karte = Russia - Chuvash Republic (2008-01).svg
| oriģ = Чувашская Республика
Чăваш Республики
| karoga_attēls = Flag_of_Chuvashia.svg
| karoga_nosaukums = Čuvašijas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Chuvashia.svg
| ģerboņa_nosaukums = Čuvašijas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Čeboksari]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[čuvašu valoda|čuvašu]]
| tautas = [[čuvaši]] (67,69%)
[[krievi]] (26,53%)
| platība = 18 300
| iedzīvotāji = 1 346 300
| iedz blīvums = 83,5
| pilsētas = 5
| rajoni = 21
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://www.cap.ru/
|ainavas_skats=Tsjeboksary-golfen.jpg}}

sentences:
'''10. janvāris''' ir 10. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 355 dienas (356 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Tatjana (personvārds)|Tatjana]], [[Dorisa]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Trakā Ziemassvētku ballīte birojā
| attēls                   = Office Christmas Party.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Office Christmas Party''
| žanrs                    = komēdija, Ziemassvētku filma
| režisors                 =
* [[Džošs Gordons]]
* [[Vills Speks]]
| producents               =
* [[Skots Stubers]]
* [[Gajmons Kasadijs]]
* [[Daniels Rapaports]]
| scenārija autors         =
* [[Džastins Malens]]
* [[Laura Solona]]
* [[Dens Meizers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Beitmens]]
* [[Olīvija Manna]]
* [[T. Dž. Millers]]
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Džiliana Bella]]
* [[Vanesa Beijere]]
* [[Kortnija B. Vensa]]
| mūzika                   = [[Teodors Šapiro]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[Bluegrass Films]]''
* ''[[Reliance Entertainment]]''
* ''[[Amblin Partners]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|12|5|Ņujorka|2016|12|9|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/office-christmas-party-2016|title=Office Christmas Party|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430214512/http://www.bbfc.co.uk/releases/office-christmas-party-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=officechristmasparty.htm|title=Office Christmas Party (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|114,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Trakā Ziemassvētku ballīte birojā"''' ({{val|en|Office Christmas Party}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] Ziemassvētku komēdija, kuras režisori ir [[Džošs Gordons]] un [[Vills Speks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Beitmens]], [[Olīvija Manna]], [[T. Dž. Millers]], [[Dženifere Anistone]], [[Džiliana Bella]], [[Vanesa Beijere]] un [[Kortnija B. Vensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|12|5||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Tikko precējušies
| attēls                   = Just Married (2003 film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Just Marriedd''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija
| režisors                 = [[Šons Levijs]]
| producents               =
* [[Roberts Simondss]]
* [[Lorēna Šulere Donnere]]
| scenārija autors         = [[Sems Hārpers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Britānija Mērfija]]
* [[Kristiāns Keins]]
* [[Deivids Moskovs]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|1|10||bez}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/just-married-2003|title=Just Married|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 14, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=justmarried.htm|title=Just Married (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|101,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Tikko precējušies"''' ({{val|en|Just Married}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Šons Levijs]]. Galvenās lomas atveido [[Eštons Kučers]], [[Britānija Mērfija]], [[Kristiāns Keins]] un [[Deivids Moskovs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|10||bez}}.

sentences: {{Commonscat|Basketball players by country|Basketbolisti pēc valsts}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = grupa
| Vārds = ''Dildorado''
| Attēls = Dildorado.png
| Att_izm = 250px
| Apraksts =
| Vieta = {{vieta|Zviedrija|Stokholma}}
| Žanrs = [[popmūzika]], [[disko]], [[popmūzika]], [[eiropops]]
| Gadi = [[2000. gads|2000]]—''pašlaik''
| Izdevējkompānija =
| Mlapa =
| Dalībnieki = Mikaels Vestlunds
Edvīns fon Verders
Jenss Helsings
Martins Šēgrens
| Bij_dalībnieki =
| Darbojies_arī =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Valērijs Čibiņejevs
| vārds_orig = ''Валерій Вікторович Чибінєєв''
| attēls = Valeriy_Chybineyev_(cropped).jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Valērijs Čibiņejevs formas tērpā
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1988
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 3
| dz_vieta = [[Berdjanska]], [[Ukrainas PSR]], {{URS}} (tagad {{UKR}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 2022
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 3
| m_vieta = netālu no [[Hostomeļa]], {{UKR}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[ukrainis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| kategorijas = jā
| citas daļas = {{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe =
[[pulkvežleitnants]]
|  dienesta_laiks = 2010—2022
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = 1) [[Ukrainas Desanta trieciena spēki]]
2) [[Galvenā izlūkošanas pārvalde (Ukraina)]]
|         vienība =
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Donbasa karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība = [[Odesas Militārā akadēmija]]
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2016)
|      cits_darbs =
}}
| piezīmes =
}}
'''Valērijs Čibiņejevs''' ({{val|uk|Валерій Вікторович Чибінєєв}}, dzimis {{dat|1988|3|3}}, [[Berdjanska|Berdjanskā]], [[Zaporižjas apgabals]], miris {{dat|2022|3|3}}, netālu no [[Hostomeļa]]s, [[Kijivas apgabals]]) bija [[Ukraina]]s karavīrs, [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas Bruņoto spēku]] virsnieks, 79. atsevišķās desanta brigādes [[Snaiperis|snaiperu]] rotas komandieris. Ukrainas varonis (2016).

sentences: '''Kodolu dalīšanās''' ir [[kodolreakcija|kodolreakciju]] veids, kurā notiek [[atoma kodols|atomu kodolu]] sadalīšanās mazākos kodolos. Šāda kodolu dalīšanās ir enerģētiski izdevīga kodoliem ar [[masas skaitlis|masas skaitli]] virs 90, taču praktiski [[kodolenerģija|kodolenerģiju]] var iegūt tikai no sevišķi lieliem kodoliem ([[urāns (elements)|urāna]] un [[plutonijs|plutonija]] kodoliem). Tas izskaidrojams ar enerģētisko barjeru, kas traucē kodolu dalīšanos. Kodolu dalīšanos ierosina, apstarojot tos ar [[neitrons|neitroniem]] (šo procesu sauc par '''kodolu skaldīšanu'''). Daži [[izotops|izotopi]], piemēram, urāns-235, var dalīties arī patvaļīgi — tā ir '''kodolu spontānā dalīšanās'''. Sadaloties atoma kodolam, izdalās liels daudzums [[enerģija]]s (ap 1 [[elektronvolts|MeV]] uz [[nuklons|nuklonu]]), kā arī viens vai vairāki brīvi neitroni. Papildu neitroni rodas tādēļ, ka smagajos kodolos neitronu ir proporcionāli vairāk, nekā vieglajos, tādēļ kodolu skaldīšanā daži neitroni "paliek pāri". Radušies brīvie neitroni savukārt var ierosināt citu kodolu dalīšanos — to sauc par ķēdes kodolreakciju. Lai ķēdes reakcija neapsīktu, nepieciešams, lai katrā tās posmā brīvo neitronu skaits nesamazinātos. Nākamās ķēdes reakcijas "paaudzes" neitronu skaita attiecību pret iepriekšējās paaudzes neitronu skaitu sauc par [[neitronu pavairošanās koeficients|neitronu pavairošanās koeficientu]]. Ja tas ir mazāks par 1, ķēdes kodolreakcija nenotiek, ja lielāks par 1 — pieaug lavīnveidā un notiek [[kodolsprādziens]]. Lai kodolreakcija būtu vadāma, neitronu pavairošanās koeficientam jābūt ļoti tuvam 1 (bet lielākam par 1). Pavairošanās koeficients ir lielāks par 1 tad, ja skaldāmā materiāla [[masa]] ir lielāka par [[kritiskā masa|kritisko masu]].

sentences:
''Pringles'' hiperboliskā paraboloīda formā]]
'''Paraboloīds''' ir ar [[parabola|parabolu]] saistīts [[otrās kārtas virsma]]s veids. Paraboloīds ir neierobežota necentrāla virsma (tai nav [[simetrijas centrs|simetrijas centra]]).

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q82032696}}
'''2020. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 11. oktobrī. Tā bija 82. reize, kad notikušas [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija 18. sacensības [[2020. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="UCIcalendar">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour|title=UCI reveals the calendars for the 2020 UCI WorldTour and UCI Women’s WorldTour|accessdate=13 October 2019|work=UCI|archive-date={{dat|2019|12|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191210022405/https://www.uci.org/inside-uci/press-releases/uci-reveals-the-calendars-for-the-2020-uci-worldtour-and-uci-women%E2%80%99s-worldtour}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Džordžs Tomass
|     vārds_orig = ''George Alan Thomas''
|         attēls = Ethel Thompson GA Thomas.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums = Džordžs Tomass badmintona spēles laikā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1881
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 14
|       dz_vieta = {{vieta|Osmaņu impērija|Stambula|td=Turcija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 23
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GBR}}
|   nodarbošanās = [[šahs|šahists]], [[badmintons|badmintonists]], [[teniss|tenisists]]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alanīts-(La)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[sorosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/C.23-70
|ķīm_formula=Ca(La,Ca)Al2(Fe2+,Fe3+)(SiO4)(Si2O7)O(OH)
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Melna ar brūniem atspīdumiem
|svītra=Brūna
|habituss=Prizmatiski kristāli līdz 3 mm
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.755 nβ = 1.760 nγ = 1.765
|pleohroisms=
|blīvums=3,94
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Noteikti, varbūt
| attēls                   = Definitely Maybe poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Definitely, Maybe''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Ādams Brūkss]]
| producents               =
* [[Tims Bevans]]
* [[Ēriks Felners]]
| scenārija autors         = Ādams Brūkss
| galvenajās lomās         =
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Dereks Lūks]]
* [[Ebigeila Breslina]]
* [[Elizabete Benksa]]
* [[Reičela Vaisa]]
| mūzika                   = [[Klints Mansels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
''[[StudioCanal]]''
''[[Working Title Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2008|2|14||bez}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007|title=Definitely, Maybe|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 18, 2018|archive-date={{dat|2016|11|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161106100539/http://bbfc.co.uk/releases/definitely-maybe-2007}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|55,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=definitelymaybe.htm|title=Definitely, Maybe (2008) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 18, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Noteikti, varbūt"''' ({{val|en|Definitely, Maybe}}) ir 2008. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ādams Brūkss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Raiens Renoldss]], [[Aila Fišere]], [[Dereks Lūks]], [[Ebigeila Breslina]], [[Elizabete Benksa]] un [[Reičela Vaisa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|2|14||bez}}.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Rožkrustieši''' jeb '''rozenkreiceri''' ({{val|de|Rosenkreuzer}}, no ''Rose'' — 'roze' un ''Kreuz'' — 'krusts') ir slepena [[teozofija|teozofiska]] [[brālība]], kuras darbības uzplaukuma posmu saista ar 15.—17. gadsimtu. Brālības nosaukums cēlies no viņu izmantotā Rozes krusta simbola, kuru izmanto arī dažos [[brīvmūrnieki|brīvmūrnieku]] rituālos. [[Rozes|Roze]] simbolizē augšāmcelšanos, savukārt [[krusts]] — atpestīšanu. Daudzi uzskata, ka mūsdienu rožkrustieši nav saistīti ar 17. gadsimta Rozes krusta brālību, lai arī seko tās mācībai.

sentences:
{{Citas nozīmes|rāpuli|Čūska (nozīmju atdalīšana)|Čūska}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Natrix_natrix_(Marek_Szczepanek).jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Natrix natrix|Parastais zalktis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| sinonīmi =
*''Ophidia''
| binomial = Serpentes <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| izplatība =

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dusmu augļi
| operators =
| attēls = The Grapes of Wrath (1940 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Fords]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Henrijs Fonda]]
* [[Džeina Dārvela]]
* [[Džons Keredīns]]
* [[Šērlija Millsa]]
* [[Džons Kvolens]]
* [[Edijs Kvilans]]
| mūzika = [[Alfrēds Ņūmens]]
| oriģinālnos = ''The Grapes of Wrath''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1940|1|24}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|800 tūkstoši}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dusmu augļi"''' ({{Val|en|The Grapes of Wrath}}) ir 1940. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džons Fords]]. Filma balstīta uz [[Džons Stainbeks|Džona Stainbeka]] 1939. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] ieguvušo [[Dusmu augļi|tāda paša nosaukuma romānu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Henrijs Fonda]], [[Džeina Dārvela]], [[Džons Keredīns]], [[Šērlija Millsa]], [[Džons Kvolens]] un [[Edijs Kvilans]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sēra heksafluorīda struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = sēra (VI) fluorīds, elegāze
|           CAS numurs = 2551-62-4
|      ķīmiskā formula = SF6
|              molmasa = 146,06
|              blīvums = 6,164
|  kušanas temperatūra = -50,7 °C ([[trīskāršais punkts]])
| viršanas temperatūra = -63,8 °C (sublimējas)
| šķīdība ūdenī        = 1,47 ml/100 g (pie 0 °C)<ref>Справочник химика. Том II. Основные свойства неорганических и органических соединеный. Л.,"Химия", 1971, 203. lpp. {{ru ikona}}</ref>
|                 citi =
}}
'''Sēra heksafluorīds''' SF6 ir [[sērs|sēra]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]], kurā sēram ir augstākā [[oksidēšanas pakāpe]] +6. Sēra heksafluorīds ir bezkrāsaina, smaga (6 reizes smagāka par [[gaiss|gaisu]]) [[gāze]], kas ir ķīmiski inerta un cilvēkam praktiski nekaitīga. Sēra heksafluorīdu sauc arī par '''elegāzi''' (saīsinājums no ''elektriskā gāze''), jo to lieto [[elektrotehnika|elektrotehnikā]] kā izolējošu vielu. SF6 ūdenī šķīst vāji, labi šķīst [[nitrometāns|nitrometānā]].

sentences:
{{Navbox
|name=Bangsamoro
|bodyclass = hlist
|title=[[Bangsamoro|Bangsamoro autonomais reģions musulmaņu Mindanao]] {{flaga|Filipīnas}}
|group1 = Provinces
|list1=
* [[Basilana (province)|Basilana]]
* [[Dienvidlanao]]
* [[Dienvidmagindanao]]
* [[Sulu]]
* [[Tavitavi]]
* [[Ziemeļmagindanao]]
|group2 = Neatkarīgās pilsētas
|list2=
* [[Kotabato]]
}}<noinclude>
[[Kategorija:Filipīnu veidnes]]
</noinclude><includeonly>
[[Kategorija:Bangsamoro]]</includeonly>

sentences: '''Rūzvelts''' ({{val|en|Roosevelt}}) (sieviešu dzimtē [[Rūzvelta]]) var būt:

sentences: '''Galds''' ir [[mēbeles|mēbele]], ko veido plakana virsma, kas balstās uz kājām vai pamatnes. Galdu bieži vien izgatavo tādā augstumā, lai pie tā būtu ērti sēdēt un ēst vai strādāt.

sentences: {{Citas nozīmes|dzejoli|krauklis (nozīmju atdalīšana)|krauklis}}

sentences:
'''Krust[[Pārmiju pārveda|pārmiju pārvedas]]''' nekustīgi krusto sliežu ceļu slīpā leņķī, kā arī ļauj novirzīties uz sānceļu. Nekustīgā krustojuma darba šķautnes zīmē [[Rombs|rombu]], kura mazo diagonāļu virsotnēs izvieto strupos [[Krustenis (pārmiju pārveda)|krusteņus]] - 2 komplektus - pa 1 komplektam katrā virsotnē, bet lielo diagonāļu virsotnēs izvieto smailos krusteņus - 2 komplektus - pa 1 komplektam katrā virsotnē. Krustpārmiju pārvedas var būt vienkāršas t.i. - ar vienu pārvedlīkni vai divkāršas - t.i. ar divām pārvedlīknēm. Kā vienkāršās tā divkāršās var būt iekšromba (stāvas), kas ir pats izplatītākais krustpārmiju pārvedu veids, vai aizromba (lēzenas) - kad pārvedlīknes apliec smailo krusteni romba lielajās diagonālēs, un asmeņi atrodas nevis romba iekšienē, bet ārpus romba. Aizromba krustpārmijām iespējams ievērojami palielināt pārvedlīknes rādiusu, kas ļauj uzlabot ekspluatācijas parametrus un ātrumu pa sānceļu. Parasti gan iekšromba, gan aizromba pārmiju pārvedām pati izplatītākā būs smailo krusteņu marka 1/9. Iekšromba pārmijām pie tam rādiuss ir aptuveni 200 m, bet aizromba pārmijām tas var variēt ap 500 m. Aizromba pārmijām ir sarežģītāka smailā krusteņa konstrukcija. Tas ir vesels daudzkrusteņu mezgls.
Krustpārmiju smailie un strupie krusteņi mēdz būt ar kustīgām serdēm.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|             attēls = Calidris ferruginea, winter adult, Pak Thale.jpg
|             valsts = Animalia
|          valsts_lv = Dzīvnieki
|               tips = Chordata
|            tips_lv = Hordaiņi
|              klase = Aves
|           klase_lv = Putni
|              kārta = Charadriiformes
|           kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|             dzimta = Scolopacidae
|          dzimta_lv = Sloku dzimta
|              ģints = Calidris
|           ģints_lv = Šņibīši
|               suga = C. ferruginea
|            suga_lv = Līkšņibītis
| binomial_authority = ([[Erik Pontoppidan|Pontoppidan]], 1763)
|           Sinonīmi =
''Erolia ferruginea'' {{Taxobox_authority | author = [[Louis Jean Pierre Vieillot|Vieillot]] | date = 1816}}
}}
'''Līkšņibītis''' jeb '''līkšņībītis''' (''Calidris ferruginea'') ir mazs [[bridējputns]], kurš ligzdo [[Arktika]]s un [[Sibīrija]]s [[tundra|tundrā]]. Svarīgākās  ziemošanas vietas ir [[Āfrika|Āfrikā]], taču tie ziemo arī dienvidu, dienvidaustrumu [[Āzija|Āzijā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Līkšņibītis ir samērā parasta caurceļojoša suga arī [[Latvija|Latvijā]], visbiežāk sastopams jūras piekrastē. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref>

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Vasjuganas purvi
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category = IV
 |           photo =
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Tomskas apgabals#Krievija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 40 |  lats =  |  latNS = N
 | longd = 75 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Krievija|Tomskas apgabals}}
 |    nearest_city = Novijvasjugana
 |            area = {{mērv|km²=53 000}}
 |     established = {{dat|2006|3|10|N|bez}}<ref name="oopt" />
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Tomskas apgabala dabas resursu un apkārtējās vides aizsardzības departaments
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}

sentences:
{{cita nozīme|botānikas apakšdisciplīnu|medicīnas nozari|Algoloģija (medicīnas nozare)}}
'''Algoloģija''' ir [[botānika]]s apakšdisciplīna, zinātne par [[aļģes|aļģēm]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Futbols aiz restēm
| attēls                   = Longest yard ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Longest Yard''
| žanrs                    = sporta filma, komēdija
| režisors                 = [[Pīters Segals]]
| producents               = [[Džeks Džiaraputo]]
| scenārija autors         = [[Šeldons Tērnerss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Sendlers]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Džeimss Kromvells]]
* [[Viljams Fičtners]]
* [[Deivids Patriks Kellijs]]
* [[Nelly]]
* [[Treisijs Morgans]]
* [[Bērts Renoldss]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[MTV Films]]''
* ''[[Happy Madison Productions]]''
* ''[[Callahan Filmworks]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Paramount Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|5|27||bez}}
| ilgums                   = 113 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-yard-2005|title=The Longest Yard|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 11, 2019|archive-date={{dat|2018|01|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180126224435/http://www.bbfc.co.uk/releases/longest-yard-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|82 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=longestyard05.htm|title=The Longest Yard (1998)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 11, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|190,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Futbols aiz restēm"''' ({{val|en|The Longest Yard}}) ir 2005. gada sporta komēdija, kas veidota kā 1974. gada tāda paša nosaukuma filmas rīmeiks. Filmas režisors ir [[Pīters Segals]], bet galvenās lomas atveido [[Ādams Sendlers]], [[Kriss Roks]], [[Džeimss Kromvells]], [[Viljams Fičtners]], [[Deivids Patriks Kellijs]], [[Nelly]], [[Treisijs Morgans]] un [[Bērts Renoldss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|5|27||bez}}.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Iron Jawed Angels''
| attēls                   = Iron Jawed Angels.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, vēsturiska filma
| režisors                 = [[Katja fon Garnjera]]
| producents               =
* [[Denīze Pinklija]]
* [[Džeimss Bigvuds]]
* [[Lora Makkorkindeila]]
| scenārija autors         =
* [[Sallija Robinsone]]
* [[Reimonds Singers]]
* [[Eudžīnija Bostvika-Singere]]
* [[Dženifere Frīdsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Džūlija Ormonda]]
* [[Andželijka Hjūstone]]
* [[Frānsisa O’Konora]]
| mūzika                   =
* [[Reinholds Heils]]
* [[Džonijs Klimeks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Spring Creek Productions]]''
* ''[[Bluebird House]]''
* ''[[Blue Dominion Productions]]''
* ''[[HBO Films]]''
| izplatītājs              = ''HBO Films''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|16|[[Sandensas kinofestivāls]]|2004|2|15|ASV|}}
| ilgums                   = 125 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Iron Jawed Angels''''' ir 2004. gada vēsturiska drāma, kuras režisore ir [[Katja fon Garnjera]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Džūlija Ormonda]], [[Andželijka Hjūstone]] un [[Frānsisa O’Konora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2004|1|16||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Asaru kauls |
  Latin        = Os lacrimale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray163.png |
  Caption      = Asaru kauls un [[deguna apakšējā gliemežnīca]] |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| att_izmērs = 240px
| attēls= Siberian_Weasel_Pangolakha_Wildlife_Sanctuary_East_Sikkim_India_14.05.2016.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela sibirica
| suga_lv = Sibīrijas kolonoks
| binomial = Mustela sibirica <small>([[Pallas]], 1773)</small>
| izplatība =

sentences: {{Citas nozīmes|sēklaugu vairošanās un izplatīšanas orgānu|Sēkla (nozīmju atdalīšana)|Sēkla}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzaldehīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C7H6O
|molmasa=106,13
|blīvums=1041,5
|kušanas temperatūra=-26 °C
|viršanas temperatūra=178,1 °C
}}
'''Benzaldehīds''' (benzolkarbonāls, C6H5CHO) ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar raksturīgu rūgto mandeļu smaržu. Glabājot kļūst dzeltenīgs. Nepilnīgi attīrīts benzaldehīds ātri oksidējas līdz [[benzoskābe]]i autooksidācijas procesu dēļ. Benzaldehīds ir vienkāršākais aromātiskais [[aldehīdi|aldehīds]]. Ūdenī šķīst slikti.

sentences:
{{ExamplesSidebar|35%|
# Mārītes, '''košas un klusas''', bija it visur.
# Latvijas, '''mūsu dzimtenes''', vēsture ir plaša un notikumiem bagāta.
# Tur, '''pie jūras''', ir patīkami vēss.
# '''Darbs''' — tas ir galvenais dzīvē.
}}
'''Savrupinājums''' ir [[teikuma loceklis|teikuma locekļa]] vai tā grupas nošķīrums [[teikums|teikumā]]. Savrupinājums tiek lietots kāda teikuma locekļa precizēšanai, niansēšanai, paskaidrošanai. Parasti tiek savrupināti [[teikuma palīgloceklis|teikuma palīglocekļi]], retāk — [[teikuma virsloceklis|virslocekļi]].<ref name="lpe">{{LPE|8|619}}</ref> Savrupinājumus tekstā atdala ar [[komats|komatiem]] vai [[domuzīme|domuzīmēm]], runā — pauzi. Savrupināt var [[teikuma priekšmets|teikuma priekšmetu]], [[papildinātājs|papildinātāju]], [[apzīmētājs|apzīmētāju]], [[pielikums (valodniecība)|pielikumu]], [[apstāklis|apstākli]] un [[dubultloceklis|dubultlocekli]].<ref name="ailab1">[http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/SINTAKSE/sint7.htm Savrupinājuma jēdziens] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150912002310/http://valoda.ailab.lv/latval/vidusskolai/SINTAKSE/sint7.htm |date={{dat|2015|09|12||bez}} }}, valoda.ailab.lv</ref>

sentences: pieminētā ''Albis'' upe, ko [[goti]] dēvēja par ''Goetelba''). Otrā Daugavas (''Duna fl.'') krastā ir uzraksti ''Semigallia'' un ''Curlant'' ([[Zemgale (valsts)|Zemgale]] un [[Kursa (valsts)|Kurzeme]]).]]

sentences: '''Medijpratība''', '''mediju pratība''', '''mediju lietotprasme''' jeb '''plašsaziņas līdzekļu lietotprasme''' ir perspektīvu kopums, kuras tiek izmantotas, lai interpretētu [[informācija|informāciju]], kurai tiekam pakļauti ikdienā. Tā ir spēja izprast saņemto informāciju, to izvērtēt un analizēt.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.journals.elsevier.com/procedia-social-and-behavioral-sciences/|title=An Empirical Study on Media Literacy from the Viewpoint of Media|last=|first=|access-date=|date=}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 250px
|           attēls = Bolivina catanensis.jpg
|     att_nosaukums= Bolivinitīda ''[[Bolivina catanensis]]''
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Bolivinitoidea
|    virsdzimta_lv = Bolivinitoidejas
|           dzimta = Bolivinitidae
|        dzimta_lv = Bolivinitīdas
|         binomial = Bolivinitidae <small>Cushman, 1927</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''Bolivinitīdas''' (''Bolivinitidae'') ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] dzimta [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā. Dzimtu 1927. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologs [[Džozefs Kešmens]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] bolivinitīdas ir zināmas no agrā [[Jura (periods)|juras perioda]] (piemēram, ''[[Brizalina liasica]]'') līdz mūsdienām.

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Jordānija]]
[[Kategorija:Jordānija]]

sentences: {{Commonscat|Indigenous peoples of North America}}

sentences:
{{cita nozīme|Muhameda sievu|latviešu dziedātāju|Aija Andrejeva}}
{{cita nozīme|Muhameda sievu|Tirzas pieteku|Aiša (upe)}}
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aiša
|     vārds_orig = {{ara|عائشة}}
|         attēls = Aisha.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[613]]./[[614]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Meka]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 678
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 16
|        m_vieta = [[Medīna]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Muhameds]]
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Aiša bint Abī Bekra''' ({{val-ar|عائشة بنت أَبي بكر}}, ''ʿĀʾiša bint Abī Bakr''; dzimusi, pēc tradicionālā uzskata, [[613]]./[[614]]. gadā, mirusi {{dat|678}}) bija viena no [[Muhameds|Muhameda]] sievām.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Anklešvara
 | official_name            = અંકલેશ્વર, ''Ankleshwar''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = India
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IND}}
 | subdivision_type1        = Štats
 | subdivision_name1        = [[Gudžarāta]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           =
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 140839
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = <!-- auto -->
 | timezone                 = [[IST]]
 | utc_offset               = +5:30
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 21 | latm = 36| lats = | latNS = N
 | longd = 73 | longm = 00| longs = | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 393001
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 12
 | website                  =
 | footnotes                =
}}
'''Anklešvara''' ({{val-gu|અંકલેશ્વર}}, {{val|en|Ankleshwar}}) ir pilsēta [[Indija]]s rietumos [[Gudžarāta]]s štatā. Izvietojusies štata dienvidaustrumos Bharūčas distriktā [[Narmada]]s upes kreisajā krastā 225 km no štata galvaspilsētas [[Gāndhīnagara]]s. Ievērojams ķīmiskās rūpniecības un [[nafta]]s pārstrādes centrs.<ref>{{PZT|48}}</ref>

sentences: '''''Inmarsat plc''''' ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]] reģistrēts uzņēmums.

sentences: '''"Mēs"''' ir [[Jevgeņijs Zamjatins|Jevgeņija Zamjatina]] 1920. gada [[Antiutopija|antiutopisks]] [[romāns]]. [[Padomju Savienība|PSRS]] tas tika aizliegts līdz 1988. gadam kā "ideoloģiski naidīgs" un "apmelojošs" darbs. Romāns pilnībā  tika publicēts pirmo reizi [[Angļu valoda|angļu]] valodā 1924. gadā. Emigrantu Čehova izdevniecība 1952. gadā izdeva pilnu versiju [[Krievu valoda|krievu]] valodā. Romāns ietekmējis daudzu slavenu 20. gadsimta rakstnieku, tostarp [[Oldess Hakslijs|Oldesa Hakslija]], [[Džordžs Orvels|Džordža Orvela]], [[Kurts Vonnegūts|Kurta Vonnegūta]] un [[Vladimirs Nabokovs (rakstnieks)|Vladimira Nabokova]] daiļradi.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Zūtermēra
| native_name = ''Zoetermeer''
| other_name =
| settlement_type = pilsēta
| image_skyline = Zoetermeer Dobbe.jpg
| image_caption = Pilsētas centrs
| image_flag = Zoetermeer vlag.svg
| image_seal =
| image_shield = Zoetermeer wapen.svg
| pushpin_map = Nīderlande
| latd = 52
| longd = 4
| pushpin_label_position =
| latNS = N
| latm = 4
| lats = 0
| longEW = E
| longm = 30
| longs = 0
| nickname =
| motto =
| population_total = 124 971
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Nīderlande}}'''
| subdivision_type1 = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1 = [[Dienvidholande]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| area_total_km2 = 37,05
| population_as_of = {{dat|2017|||SK|bez}}
| timezone =
| utc_offset = +1
| timezone_DST =
| utc_offset_DST = +2
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = 2700–2729
| area_code = 079
| website = [https://www.zoetermeer.nl/]
| footnotes =
}}'''Zūtermēra''' ({{Val|nl|Zoetermeer}}) ir pilsēta [[Nīderlande|Nīderlandē]], [[Dienvidholande|Dienvidholandes]] [[Nīderlandes provinces|provincē]]. {{Dat|2017}} pilsētā dzīvoja 124 971 iedzīvotājs. Zūtermēra ir trešā lielākā pilsēta [[Dienvidholande|Dienvidholandē]] pēc [[Roterdama|Roterdamas]] un [[Hāga|Hāgas]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Marina Cvetajeva
|         vārds_orig = ''Марина Цветаева''
|             attēls = Tsvetaeva.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Marina Cvetajeva 1925. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1892
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 8
|           dz_vieta = [[Maskava]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1941
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 31
|            m_vieta = [[Jelabuga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[krievi]]ete
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejniece
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Marina Cvetajeva''' ({{val|ru|Марина Ивановна Цветаева}}; dzimusi {{datVS|{{dat|1892|10|8}}|{{dat||9|26}}}}, mirusi {{dat|1941|8|31}}) bija [[krievi|krievu]] [[dzejniece]]. Viņas darbi tiek uzskatīti par vieniem no izcilākajiem 20. gadsimta [[krievu literatūra]]s darbiem.<ref name="Who">"Tsvetaeva, Marina Ivanovna" ''Who's Who in the Twentieth Century''. Oxford University Press, 1999.</ref>

sentences:
{{noformējums+|atsauces}}
 ir populārs veids, kā uzkrāt zelta rezerves.]]
Vēsturiski '''[[zelts]] kā [[investīcija]]''' ir kalpojis par salīdzinoši stabilu ilgtermiņa ieguldījumu, kur katru gadu visā pasaulē tiek pārdotas aptuveni 1000 [[tonna]]s [[zelta stienis|zelta stieņu]].<ref name="RietumuBanka">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.rietumu.lv/investment-gold|title=Investīciju zelts|work=rietumu.lv|publisher=Rietumu Banka|accessdate=9 June 2018|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180617084538/http://www.rietumu.lv/investment-gold|archivedate={{dat|2018|06|17||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name          = Milāna—Sanremo
| current_event = 2021. gada Milāna—Sanremo
| image         = Milan – San Remo logo.svg
| date          = Marta vidus
| region        = [[Itālija]]s ziemeļrietumi
| latviski      =
| localnames    = Milano–Sanremo {{it ikona}}
| nickname      = Pavasara klasika
''(La classica di Primavera)'' {{it ikona}}
| discipline    = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition   = [[UCI Pasaules tūre]]
| type          = [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|Klasiskās viendienas sacensības]]
| organiser     = [[RCS Sport]]
| director      =
| first         = 1907
| number        = 113 (2022. gadā)
| final         =
| firstwinner   = {{flaga|Francija}} [[Lisjēns Petī-Bretons]]
| mostwins      = {{flaga|Beļģija}} [[Edijs Merkss]]
(7 uzvaras)
| mostrecent    = {{flaga|NED}} [[Matjē van der Pūls]]
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=20150428Rumex crispus1.jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Caryophyllales|rinda_lv=Neļķu rinda|dzimta=Polygonaceae|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|ģints=Rumex|ģints_lv=Skābenes|suga=Rumex crispus|suga_lv=Cirtainā skābene|binomial=Rumex crispus|autors=L.}}'''Cirtainā skābene''' ({{val|la|Rumex crispus}}) [[Skābenes|skābeņu]] suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]], tostarp [[Latvija|Latvijā]] — visdažādākajās atklātās un mēreni mitrās līdz sausās vietās: pļavās, gar ūdenstilpēm, ceļmalās, [[Nezāliene|nezālienēs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-crispus-l/|title=cirtainā skābene - Rumex crispus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-23}}</ref>

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Aleksandrs Halkokondilis
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = {{gree|Αλέξανδρος Χαλκοκονδύλης}}
 |              attēls =
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |      dzimtais vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1880}}
 |             dz_viet = [[Atēnas]], {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķijas Karaliste]] (tagad {{karogs|Grieķija}})
 |             mir_dat = ''nav zināms''
 |            mir_viet =
 |             tautība = [[Grieķis]]
 |              garums =
 |               svars =
 |            spēlē ar =
 |            karj ieņ =
 |             iesauka =
 |           mājaslapa =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Grieķija|old}} [[Grieķija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]]
 |          disciplīna =
 |            tvēriens =
 |             kar_sāk =
 |            kar_beig =
 |            treneris =
 |         bij_treneri =
 |               trenē =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences:
ir viens no nepārtraukto statistisko datu apkopojuma veidiem]]
'''Statistika''' ir [[zinātne]], kas nodarbojas ar [[dati|datu]] iegūšanu, apstrādi, analīzi un to izskaidrošanu.<ref name="FreeDictionary"/> Statistika tiek plaši izmantota dažādās jomās, piemēram, valsts iestādēm statistiskie dati, kurus tās iegūst no [[tautas skaitīšana]]s, ir nepieciešami, lai noskaidrotu [[sabiedrība]]s dzīves un [[tautsaimniecība]]s kvantitatīvās likumsakarības. Būtībā tā ir arī [[sociālās zinātnes|sociālo zinātņu]] nozare, kurā tiek pētīti sabiedrības masveida parādību un procesu stāvokļi, pārmaiņas un savstarpējās sakarības, tiek atklātas un izzinātas ar tām saistītās likumsakarības. Statistika šaurākā nozīmē ir [[dati|datu]] kopums par kādu parādību vai procesu. Statistiskie dati var būt gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi. Kvantitatīvie dati ir saistīti ar [[daudzums|daudzumu]], bet kvalitatīvie dati — ar [[apzīmējums|apzīmējumiem]], [[nosaukums|nosaukumiem]], [[kategorija|kategorijām]] un citām līdzīgām lietām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Klupanodonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C22H34O2
|molmasa=330,50
|blīvums=941
|kušanas temperatūra=<-78 °C
|viršanas temperatūra=236 °C pie 5 mmHg
}}
'''Klupanodonskābe''' (''cis,cis,cis,cis,cis''-7,10,13,16,19-dokozānpentaēnskābe, DPA, C21H33COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar piecām divkāršajām saitēm molekulā (''omega-3'' [[taukskābe]]). Klupanodonskābe ir iedzeltens eļļains šķidrums. Klupanodonskābei ir izomērs - adrēnskābe (''cis,cis,cis,cis,cis''-4,7,10,13,16-dokozānpentaēnskābe), kam ir citāds dubultsaišu novietojums molekulā un kas pieder pie ''omega-6'' taukskābēm.

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Kanādā|Rakstnieces]]
[[kategorija:Kanādas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''19. augusts''' ir gada 231. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (232. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 134 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Sicīlijas Diodors
 |    vārds_orig = {{gree|Διόδωρος Σικελιώτης}}
 |        attēls = Diodoro siculo - storico di Agira.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt = ap 90. gadu p.m.ē.
 |       dz_gads =
 |    dz_mēnesis =
 |      dz_diena =
 |      dz_vieta = [[Adžira]], [[Sicīlija]] (tagad {{ITA}})
 |     m_dat_alt = ap 30. gadu p.m.ē.
 |        m_gads =
 |     m_mēnesis =
 |       m_diena =
 |       m_vieta =
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |       zinātne = [[vēsture]], [[ģeogrāfija]]
 |         grāds =
 |  darba_vietas =
 |    akad_amats =
 |    alma_mater =
 |   pasniedzēji =
 | zinātniskie_vadītāji =
 |      studenti =
 |    doktoranti =
 |    sasniegumi = “[[Vēstures bibliotēka]]”
 |   apbalvojumi =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}

sentences: {{Commonscat|Musicians from Ukraine|Mūziķi no Ukrainas}}

sentences:
ola un divas [[paipala]]s olas]]
'''[[Ola]]s''' dēj dažādu [[suga|sugu]] dzīvnieku [[mātīte]]s, tai skaitā [[putni]], [[rāpuļi]], [[abinieki]] un [[zivis]]. Vairāku tūkstošu gadu garumā tās [[cilvēki]] lieto pārtikā. Putnu un rāpuļu olas sastāv no aizsargājošas čaumalas, olas baltuma (albumīns) un [[Olas dzeltenums|olas dzeltenuma]] (''vitellus''), kas ietvertas dažāda plānuma [[membrāna|membrānās]]. Ēdamas ir visas trīs olas sastāvdaļas, taču parasti olas čaumala uzturā netiek lietota.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/sievietem/gimene/virtuve/ikdienas-nemanamais-pavadonis-ola.d?id=38116153|title=Ikdienas nemanāmais pavadonis – ola|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2013|3|30||bez}}}}</ref> Populārākās ir [[vistas|vistu]], [[pīles|pīļu]], [[paipalas|paipalu]] olas, kā arī [[ikri]], tomēr visbiežāk cilvēki uzturā lieto vistu olas.

sentences: labiekārtotais Baldones kūrorts 18. gadsimtā (no Broces kolekcijas, 1795).]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Allažu pagasts
| karte             = Allažu pagasts LocMap.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Allažu pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Allažu pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = 85px
| karoga_attēls     =
| karoga_nosaukums  =
| centrs            = Allaži
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Siguldas novads
| platība           = 156,4
| iedzīvotāji       = 1956<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1956 / 156.4 round 1}}
| izveidots         =
| likvidēts         =
| teritorijas       =
| mājaslapa         = www.sigulda.lv
}}
'''Allažu pagasts''' ir viena no [[Siguldas novads|Siguldas novada]] administratīvajām teritorijām novada dienviddaļā. Robežojas ar [[Sigulda]]s pilsētu un [[Siguldas pagasts|Siguldas]], [[Mālpils pagasts|Mālpils]], [[Inčukalna pagasts|Inčukalna]] un [[Krimuldas pagasts|Krimuldas]] pagastiem, kā arī [[Ropažu novads|Ropažu novada]] [[Ropažu pagasts|Ropažu pagastu]].

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Opera''
| native_name =
| logo = Opera_Software_logo.png
| image =
| image_size = 250px
| image_caption =
| caption =
| type = akciju sabiedrība
| traded_as =
| genre = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = [[1995. gads|1995. gadā]]
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Oslo]]
| location_country = {{vieta|Norvēģija}}
| location =
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = [[informācijas tehnoloģijas]]
| products = ''[[Opera (pārlūkprogramma)|Opera]]''
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets =
| equity =
| owner =
| num_employees =
| parent =
| divisions =
| subsid =
| homepage = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
| footnotes =
| intl =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Vilhelms Kempfs
|     vārds_orig = ''Wilhelm Kempff''
|         attēls = Wilhelm Kempff.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Jīterboga]], [[Vācijas Impērija]]<br>([[Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1991
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Pozitāno]], [[Kampānija]], {{ITA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pianists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Promile''' (no {{val|la|per mīlle}} — 'uz tūkstoti') ir [[skaitlis]], kas izsaka kāda daudzuma vai lieluma tūkstošo daļu. Promile ir vienāda ar [[procents|procenta]] desmitdaļu. Promili apzīmē ar promiles zīmi, ko pieraksta ‰, tā ir procenta zīme (%) ar pievienotu papildu [[nulle]]s dalītāju. Tā ir pieejama ''[[Windows]]'', izmantojot ALT+0137.

sentences:
{{nepilnīgs}}
'''Kvorums''' ({{val|la|quorum}}) ir ar likumu noteiktais sēdes vai sapulces dalībnieku skaits, kas ir pietiekams, lai sanākušie būtu tiesīgi lemt.

sentences: '''Milzu zvaigzne''' jeb '''milzis''' ir [[zvaigzne]] ar lielāku [[diametrs|diametru]] vai starjaudu, salīdzinot ar līdzīgas virsmas temperatūras [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigznēm]] [[Hercšprunga-Rasela diagramma|Hercšprunga-Rasela diagrammā]]. Parasti tās [[rādiuss]] ir no 10 līdz 100 [[Saule]]s rādiusu un starjauda 10 līdz 1000 reižu lielāka nekā Saulei. Sevišķi lielas milzu zvaigznes sauc par [[Pārmilzis|pārmilžiem]] un [[hipermilzis|hipermilžiem]].

sentences:
]]
'''Paklājs''' jeb '''grīdsega''', arī '''tepiķis''' (no {{val-de|Teppich}}), ir no [[audums|auduma]] izgatavots [[grīda]]s pārklājs. Parasti tos izgatavo četrstūrainus un izmanto, lai izgreznotu telpu. Paklājus, kurus liek [[durvis|durvju]] priekšā, lai būtu kur notīrīt kājas pirms ieiešanas telpā, sauc par [[kājslauķis|kājslauķiem]]. [[Lūgšana|Lūgšanu]] laikā [[musulmaņi]] paklājus liek zem ceļiem.

sentences:
s un [[Ukraina]]s [[Milicija (policija)|milicijas]] apbalvojumu kolekcija]]
'''Faleristika''' ({{val-el2|phalera}} — ‘metāla rotājums’) ir [[vēsture]]s palīgnozare, kas pētī [[ordenis|ordeņu]], [[medaļa|medaļu]], goda zīmju vēsturi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Protist collage 2.jpg
| att_nosaukums= Protistu daudzveidība
| impērija     = Eukaryota
| impērija_lv  = Eikarioti
| valsts       = Protista
| valsts_lv    = Protisti
| iedalījums=
}}
'''Protisti''' (''Protista'', no {{val|grc|πρώτιστος}} — 'pats pirmais') ir [[organisms|organismi]], kuriem nav [[audi|specializētu audu]]. Protistu valstī ir apvienoti visi [[eikarioti]]skie [[vienšūnas organismi]], kuri var būt sastopami arī kolonijās — [[aļģes]] un [[protozoji]], kā arī daudzšūnu aļģes, [[aļģsēnes]] un [[gļotsēnes]]. Tā ir [[Parafilētisms|parafilētiska]] grupa bez kopīgas izcelsmes,<ref>[http://latvijas.daba.lv/vardnica/lat-ang/09860990.htm Bioloģijas terminu vārdnīca]</ref> kur iekļauti visi eikariotiskie organismi, kas nav [[Dzīvnieki|dzīvnieku]], [[Sēnes|sēņu]] un [[Augi|augu]] valstīs. Terminu ''protisti'' 1866. gadā ieviesa [[Ernsts Hekels]], taču viņa izpratnē tie bija visi vienšūnas organismi, ieskaitot [[baktērijas]]. Mūsdienu izpratnē šo terminu 1938. gadā sāka lietot [[Herberts Kouplends]], jo viņš baktērijas iedalīja atsevišķā [[Monēras|monēru]] valstī.<ref name=enciklop>[https://enciklopedija.lv/skirklis/944 Kondratovičs U. Bioloģija. Nacionālā enciklopēdija]. Atjaunots: 2021. gada 19. februārī. Skatīts: 2021. gada 2. martā</ref> Vēlāk to savā sistemātikā saglabāja [[Roberts Vitakers]], piecu valstu sistēmas autors. Tradicionāli protistus dala vienšūņos (''Protozoa''), aļģēs (''Algae'') un sēņveidīgajos organismos. Visām šīm grupām ir polifilētisks raksturs un tās netiek lietotas kā [[Taksons|taksoni]].

sentences: '''8. februāris''' ir gada 39. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 326 (327 garajā gadā) dienas.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47008063}}
'''2018. gada Gente—Vevelgema''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 25. martā. Tā bija 80. reize, kad notika [[Gente—Vevelgema]] sacensības un tās bija 11. sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|      attēls = Manchot Adelie - Adelie Penguin.jpg
|      valsts = Animalia
|   valsts_lv = Dzīvnieki
|        tips = Chordata
|     tips_lv = Hordaiņi
|       klase = Aves
|    klase_lv = Putni
|       kārta = Sphenisciformes
|    kārta_lv = Pingvīnveidīgie
|      dzimta = Spheniscidae
|   dzimta_lv = Pingvīnu dzimta
|       ģints = Pygoscelis
|    ģints_lv = Otas astes pingvīni
|        suga = Pygoscelis adeliae
|     suga_lv =  Adeles pingvīns
|    binomial = Pygoscelis adeliae
 ([[Hombron]] & [[Jacquinot]], 1841)
| kategorijas = nē
}}
'''Adeles pingvīns''' jeb '''Adelijas pingvīns''' (''Pygoscelis adeliae'') ir vidēja lieluma [[pingvīnu dzimta]]s putns, kas pieder [[otas astes pingvīni|otas astes pingvīnu ģintij]] (''Pygoscelis''). Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |title=World Bird List: Kagu, sunbittern, tropicbirds, loons, penguins, petrels, 2020 |access-date={{dat|2020|02|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200427191432/https://www.worldbirdnames.org/bow/loons/ |archivedate={{dat|2020|04|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ich ruf zu Dir, Herr Jesu Christ''''' ir viena no populārākajām krājumā ''Orgelbüchlein'' ("Ērģeļu grāmatiņa") iekļautajām [[Vācieši|vācu]] [[Komponists|komponista]] [[Johans Sebastiāns Bahs|Johana Sebastiāna Baha]] sacerētajām [[Ērģeles|ērģelēm]] domātajām [[Korāļu prelūdija|korāļu prelūdijām]].
Šī ornamentālā, tīrā stilā sarakstītā korāļu prelūdija tiek raksturota kā "lūgšana izmisuma laikā". Tā ir unikāla fa [[Minors|minorā]] sacerēta trio veida prelūdija diviem [[Manuālis (mūzikas instrumenti)|manuāļiem]] un [[Pedālis (mūzikas instrumenti)|pedālim]]. Iespējams, ka Bahs pie šāda netradicionāla stila izvēles nonācis, spēlēdams [[Halle]]s pilsētas [[Baznīca (celtne)|baznīcas]] jaunās ērģeles, kurām bija tam laikam salīdzinoši moderns skaņojums. Sacerēta laikā no 1708. līdz 1717. gadam, Baha tā saucamajā Veimāras periodā.
<ref>[http://ir.uiowa.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=4693&context=etd A STUDY OF TWO ORGAN CHORALE PRELUDES OF JOHANN SEBASTIAN BACH ]</ref>
<ref>[http://www.delfi.lv/kultura/news/music/rigas-doma-skanes-baha-malera-un-mijo-muzika-ipasa-aranzejuma.d?id=47726395  Rīgas Domā skanēs Baha, Mālera un Mijo mūzika īpašā aranžējumā]</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorīda kristālrežģis

Halīta kristāls
|       citi nosaukumi = vārāmais sāls, vārāmā sāls
|           CAS numurs = 7647-14-5
|      ķīmiskā formula = NaCl
|              molmasa = 58,4
|              blīvums = 2160
|  kušanas temperatūra = 1074 K (801 °C)
| viršanas temperatūra = 1738 K (1465 °C)
| šķīdība ūdenī        = 35,6 g/100 mL (0 °C)
35,9 g/100 mL (25 °C)
39,1 g/100 mL (100 °C)
|                 citi =
}}

sentences:
s skulptūra]]
'''Tieslietas''', arī '''tiesību sistēma''', ir [[tiesa|tiesu]] iestāžu sistēma, to darbību kopums. Tās nodrošina [[sabiedriskā kārtība|sabiedrisko kārtību]], nosaka [[ētika]]s normas. Lai to panāktu, ir nepieciešami [[likums|likumi]]. Ar tieslietām mēdz apzīmēt arī [[tiesību zinātne|tiesību zinātni]].<ref name="tezaurs"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada maijs}}
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Vokshola
|native_name   = ''Vauxhall''
|image         = Vauxhall_-_Nine_Elms_-_Battersea_-_Pimlico_at_night.jpg
|caption       = Temzas krasts Voksholā naktī
|coordinates   =
|location      = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Londona|Lambeta}}
|designer      =
|type          = Rajons
|material      =
|length        =
|width         =
|height        =
|begin         =
|complete      =
|open          =
|dedicated_to  =
|map_image     = Londonas centrs#Londona#Apvienotā Karaliste
|latd  =51 |latm  =29 |lats  =25 |latNS  =N
|longd =0 |longm =7 |longs =9 |longEW = W
|lat           =
|long          =
|extra         =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Alfons Kišķis
|     vārds_orig =
|         attēls = Kiškis Alfons.PNG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1910
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Žeime]], [[Kauņas guberņa]] (tagad {{LTU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1994
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Viļņa]], {{LTU}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]], [[lietuvietis]]
|   nodarbošanās = [[agronoms]]
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Rūta Kišķe
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Alfons Kišķis''' (1910-1994) bija Latvijas agronoms, Lauksaimniecības galvenās direkcijas dārzkopības nodaļas vadītājs (1937-1944). Viens no 1944. gada 17. marta [[Latvijas Centrālās padomes memorands|Latvijas Centrālās padomes memoranda]] parakstītājiem. [[Pūre]]s Dārzkopības izmēģinājumu stacijas, vēlāk “Latkomunprojekt” institūta [[Jūrmala]]s nodaļas un [[Viļņa]]s apzaļumošanas projektēšanas institūta darbinieks (1967-1975). Dažu memoriālo ansambļu veidotājs.

== Dzīvesgājums ==
Dzimis 1910. gada 26. augustā [[Žeime|Žeimē]], netālu no tagadējās [[Latvijas-Lietuvas robeža]]s feldšera ģimenē.
Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā viņš kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Krieviju, pēc kara beigām līdz 1926. gadam mācījās [[Bauska]]s vidusskolā. 1927. - 1929. gadā Ziedoņu dārzkopības skolā bijušajā [[Bornsmindes muiža|Bornsmindes muižā]], tad strādāja par dārznieku [[Apgulde]]s lauksaimniecības skolā.
Studēja [[Latvijas Universitāte]]s Lauksaimniecības fakultātē (1931-1936).
1937. gadā sāka strādāt par Latvijas Lauksaimniecības ministrijas dārzkopības nodaļas vadītāja vietnieku, 1938. gadā ar ''British Council'' stipendiju vienu gadu papildinājās [[Bristole]]s universitātē.

sentences: '''Konvikts''' ir [[internātskola]] pie, parasti, [[katolisms|katoļu]] ģimnāzijām un teoloģijas fakultātēm. Konviktu parasti uztur vietējā [[bīskapija]].

sentences:
[[Kategorija:Āfrikas valodas]]
[[Kategorija:Malāvija]]
[[Kategorija:Valodas pēc valsts]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
| vārds = Jurijs Ņikuļins
| vārds_orig = ''Юрий Никулин''
| attēls = I nikulin.jpg
| attēla izmērs =
| komentārs =
| dz. vārds =
| dz. datums = {{dat|1921|12|18}}
| dz. vieta = {{flag|Krievijas PFSR}}, [[Demidova]]
| miršanas datums = {{miršanas datums un vecums|1997|8|21|1921|12|18}}
| miršanas vieta = {{RUS}}, [[Maskava]]
| citi vārdi =
| nodarbošanās = [[aktieris]], [[klauns]]
| darbības gadi = 1947—1983
| dzīvesbiedrs = Tatjana Pokrovska
| mājaslapa =
| apbalvojumi = [[Padomju Savienība|PSRS]] Tautas skatuves mākslinieks (1973)<br />[[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1990)
| dzimums = V
}}
'''Jurijs Ņikuļins''' ({{val-ru|Ю́рий Влади́мирович Нику́лин}}; dzimis {{dat|1921|12|18}} [[Demidova|Demidovā]] ([[Krievijas PFSR|KPFSR]]), miris {{dat|1997|8|21}} [[Maskava|Maskavā]]) bija [[Padomju Savienība|padomju]]/[[krievi|krievu]] aktieris un [[cirks|cirka]] mākslinieks, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1973). Vairākās filmās skan arī viņa izpildītās dziesmas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Sprāgstošās skābes struktūrformula

Sprāgstošās skābes molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fulmīnskābe, karbiloksīms,
 skudrskābes nitriloksīds, formonitriloksīds,
 paraciānskābe
|           CAS numurs = 506-85-4
|      ķīmiskā formula = HCNO
|              molmasa = 43,02
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = sadalās
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Sprāgstošā skābe'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://termini.gov.lv/atrast/spr%C4%81gsto%C5%A1%C4%81%20sk%C4%81be/lv |title=Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls — sprāgstošā skābe |access-date={{dat|2022|04|20||bez}}}}</ref> jeb '''fulmīnskābe''' (H−C≡N→O) ir [[ciānskābe]]s (HO−CN) un [[izociānskābe]]s (HN=C=O) [[izomērs]]. Tas ir ļoti nestabils, sprādziennedrošs savienojums ar [[zilskābei]] līdzīgu smaržu; temperatūrā zem −5 °C neilgu laiku eksistē gāzes veidā. Nedaudz stabilāki ir fulmīnskābes šķīdumi [[dietilēteris|dietilēterī]]. Dažu metālu sprāgstošās skābes sāļi ([[fulmināti]]) ir pavisam stabili, taču ļoti eksplozīvi (no tā cēlies arī sprāgstošās skābes nosaukums). Sprāgstošās skābes molekulai ir lineāra forma.

sentences: {{Citas nozīmes|planētas Zeme atmosfēru|Atmosfēra (nozīmju atdalīšana)|atmosfēra}}

sentences:
'''''Holmes''''' var būt:
* [[Ketija Holmsa]] ''(Katie Holmes)'' — amerikāņu aktrise;
* [[Holmsa kalns]] ''(Holmes Summit)'' — virsotne Antarktīdā;
* [[Šerloks Holmss]] — Artura Konana Doila izdomāts personāžs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sieviešu valstībā
| attēls                   = In the land of women.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''In the Land of Women''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Kasdans]]
| producents               =
* [[Deivids Kanters]]
* [[Barbara Kellija]]
* [[Stīvs Golins]]
| scenārija autors         = Džons Kasdans
| galvenajās lomās         =
* [[Ādams Broudijs]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Mega Raiena]]
| mūzika                   = [[Stīvens Trasks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|4|20||bez}}
| ilgums                   = 94 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/land-women-2007|title=In the Land of Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 29, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|17,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=inthelandofwomen.htm|title=In the Land of Women (2007) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sieviešu valstībā"''' ({{val|en|In the Land of Women}}) ir 2007. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Kasdans]]. Galvenās lomas atveido [[Ādams Broudijs]], [[Kristena Stjuarta]] un [[Mega Raiena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|4|20||bez}}.

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Sirdsklauves
| synonyms      =
| image         = Pietro Longhi 027.jpg
| caption       = Māksliniecisks gleznojums par sievieti, kura piedzīvo [[sinkope|sinkopi]], kas var būt līdzās ar sirdsklauvēm
| pronounce     =
| field         = [[Kardioloģija]]
| symptoms      =
| complications =
| onset         =
| duration      =
| types         =
| causes        =
| risks         =
| diagnosis     =
| differential  = [[Tahikardija]]
| prevention    =
| treatment     =
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     =
| deaths        =
| alt           =
}}
'''Sirdsklauves''' ir cilvēka uztvertas sirdsdarbības novirzes, ko raksturo [[Miokards|sirds muskuļa]] kontrakciju apzināšanās [[Krūškurvis|krūškurvī]], ko raksturo arī smagi, ātri un/vai neregulāri sirds sitieni.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Palpitation|url=http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK436016/|publisher=StatPearls Publishing|date=2022|location=Treasure Island (FL)|first=Amandeep|last=Goyal|first2=Kenneth J.|last2=Robinson|first3=Shravan|last3=Katta|first4=Kristian E.|last4=Sanchack}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etanola struktūrformulas

 Etanola molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = etilspirts, metilkarbinols
|           CAS numurs = 64-17-5
|ķīmiskā formula=C2H5OH
|molmasa=46,07
|blīvums=789
|kušanas temperatūra=158,8 K (-114,3 °C)
|viršanas temperatūra=351,6 K (78,4 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Etanols''' (etilspirts, metilkarbinols, CH3CH2OH, EtOH) ir plašāk pazīstamais [[spirts]]. Ļoti bieži ar jēdzienu ''spirts'' saprot tieši etanolu. Etanols ir neirotoksiska [[psihoaktīvās vielas|psihoaktīva viela]], kas ir [[alkoholiskie dzērieni|alkoholisko dzērienu]] galvenā sastāvdaļa.<ref>"10th Special Report to the U.S. Congress on Alcohol and Health: Highlights from Current Research". ''National Institute of Health''. National Institute on Alcohol Abuse and Alcoholism. June 2000. p. 134. Retrieved 21 October 2014.<q>The brain is a major target for the actions of alcohol, and heavy alcohol consumption has long been associated with brain damage. Studies clearly indicate that alcohol is neurotoxic, with direct effects on nerve cells. Chronic alcohol abusers are at additional risk for brain injury from related causes, such as poor nutrition, liver disease, and head trauma.</q></ref> Etanolu izmanto arī kā šķīdinātāju, antiseptiķi, degvielu, un arī modernajos termometros. Etanols ir mazviskozs, caurspīdīgs, degtspējīgs šķidrums ar raksturīgu spirta smaržu. Etanols ļoti labi šķīst [[ūdens|ūdenī]] (sajaucas jebkurās attiecībās). Empīriskajai formulai C2H6O atbilst vēl viens [[izomēri|izomērs]] CH3OCH3 — [[dimetilēteris]], kas parastos apstākļos ir [[gāze]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|
| rinda = Caryophyllales
| ģints_lv = Smiltenītes
| ģints = Arenaria
| dzimta_lv = Neļķu dzimta
| dzimta = Caryophyllaceae
| rinda_lv = Neļķu rinda
| klase_lv = Divdīgļlapji
| klase = Magnoliopsida
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| nodalījums = Magnoliophyta
| valsts_lv = Augi
| valsts = Plantae
| autors =
| attēls = Arenaria montana kz1.jpg
| att_nosaukums = ''Arenaria montana''
}}'''Smiltenītes''' ({{val|la|Arenaria}}) ir [[Neļķu dzimta|neļķu dzimtas]] augu ģints. Tās dabiskais izplatības areāls ir no [[Mērenā josla|mērenās]] un subarktiskās joslas līdz [[Etiopija|Etiopijai]] [[Vecā pasaule|Vecās pasaules]] [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]], kā arī no [[Meksika|Meksikas]] līdz [[Dienvidamerika|Dienvidamerikas]] dienvidiem [[Amerika|Amerikā]]. Sugas galvenokārt aug mērenajā [[Bioma|biomā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:329928-2|title=Arenaria Ruppius ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-04-22|language=en}}</ref>

sentences: '''Pārmija''' ir atsevišķa [[pārmiju pārveda]]s sastāvdaļa, kas nodrošina brīvu un drošu riteņa pārriti no rāmjsliedes uz asmeni un pretējā virzienā, kā arī — nodrošina riteņa turpmāku virziena regulāras iesāktās trajektorijas saglabāšanu vai arī riteņa kustības trajektorijas pagriešanu sānceļa virzienā. Kustība pa pārmiju pārvedu ir iespējama paasmens un pretasmens virzienā. Pārmijas robežas ir no rāmjsliežu salaidnes līdz asmens resgalim. Rāmjsliedes beigas pārmijā parasti sakrīt ar asmens resgali — t.i. laidumā starp tām pašām brusām. Nobīde nav vēlama. Riteņpārim iebraucot nesagatavotā maršrutā, var notikt [[pārmijas uzgriešana]] — dzelzceļa satiksmes drošības pārkāpums.

sentences:
[[Kategorija:Latvijas dabas pieminekļi|Avoti]]
[[Kategorija:Avoti]]

sentences:
[[Kategorija:Universitātes pēc valsts|Kuba]]
[[Kategorija:Kuba]]

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latviešu grafiķi]].''

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Besbra
| citvaloda      = fr
| oriģinālnosaukums = Besbre
| attēls            = Jaligny_042.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          =
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Centrālais masīvs]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Luāra (upe)|Luāra]]
| sāk_plat_d=45 | sāk_plat_m=56 | sāk_plat_s=15 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=03 | sāk_gar_m=41 | sāk_gar_s=32 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=46 | iet_plat_m=33 | iet_plat_s=12 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=03 | iet_gar_m=43 | iet_gar_s=54 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{FRA}}
| garums            = 106,38
| iztekas_augstums  = 1 185
| ietekas_augstums  = 212
| kritums           =
| caurtece          = 9,23
| gada_notece       =
| baseins           = 762
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Francija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Dendra
| native_name    = {{gree|Δενδρά}}
| image          = Tholos tomb of Dendra 1.JPG
| image_size     =
| caption        = Dendras toloss no iekšpuses.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 39| lats = 25| latNS = N
| longd = 22| longm = 49| longs = 32| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Agrās bronzas un Mikēnu
| excavations    = no 1926. gada
| archaeologists = Aksels Persons
| condition      = Iebrukuši un veseli kapi
| management     = 4th Ephorate of Prehistoric and Classical Antiquities
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Dendra''' (gr. ''Δενδρά'') ir [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] apbedījumu vieta [[Peloponēsa|Peloponēsā]], [[Grieķija|Grieķijā]], blakus Dendras ciemam, nepilnus 2 kilometrus uz ziemeļrietumiem no [[Mideja]]s akropoles, [[Argolīda|Argolīdā]]. Šī ir viena no nozīmīgākajām mikēniešu [[nekropole|nekropolēm]], un, domājams, bija saistīta ar Mideju.

sentences: '''Atomu spektroskopija''' ir [[spektroskopija]]s apakšnozare, kas pēta spektrālās pārejas atomos. Parasti ar atomu spektroskopiju saprot tieši atomu elektronu struktūras pētījumus. Tā kā kondensētā ([[Kristāls|kristāliskā]]) un/vai [[Molekula|molekulārā]] viela (kas ir vairuma vielu stāvoklis parastajos apstākļos) nevar rasties bez elektronu struktūras izmaiņām, analīzei ar atomu spektroskopijas metodēm var izmantot vai nu pārejas starp atomu iekšējiem enerģētiskajiem līmeņiem, kuri netiek stipri ietekmēti, veidojot no atomiem savienojumus, vai arī pārejas starp valences līmeņiem, atomizējot interesējošo paraugu. Pirmais iespējams, izsitot kādu no iekšējiem elektroniem, – to realizē [[rentgenfluorescence]]s metodēs. Otrais iespējams, pārvedot to gāzes stāvoklī, ar ķīmisko vai [[van der Vālsa spēki|van der Vālsa]] saišu saraušanu. Līdz ar to atomu spektroskopijas metodes apriori ir noteiktā mērā destruktīvas, atskaitot vienīgi gadījumus, kad analizē vienatoma gāzes paraugus. Atomu spektroskopijas jēdziens parasti tiek saistīts tieši ar pāreju starp valences līmeņiem pētījumiem. Atomu spektroskopijas tehniskais iemiesojums ir atomu spektrometrija, bet praktiskais pielietojums — atomu spektrālā analīze.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgs Manteifels-Cēge
|     vārds_orig = ''Georg Manteuffel-Szoege''
|         attēls = Georg Baron von Manteuffel gen Szoege.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1889
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Montrē]], {{CHE}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 8
|        m_vieta = [[Bonna]], [[Ziemeļreina-Vestfālene]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = politiķis
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Georgs fon Manteifels, Sofija fon Rīdigere
|          brāļi = [[Hanss fon Manteifels-Cēge]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{catmore}}
{{Commons cat|Frankish people}}
{{Commonscat|Frankish people}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Parku štats
| attēls                   = Garden State Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Garden State''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma, komēdija
| režisors                 = [[Zaks Brafs]]
| producents               =
* [[Gerijs Gilberts]]
* [[Dens Halsteds]]
* [[Pamela Ebdija]]
* [[Ričards Klabeks]]
| scenārija autors         = Zaks Brafs
| galvenajās lomās         =
* Zaks Brafs
* [[Natālija Portmane]]
* [[Ians Holms]]
* [[Pīters Sarsgārds]]
| mūzika                   =
* [[Aleksis Mērdoks]]
* [[Čads Fišers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Camelot Pictures]]''
* ''[[Jersey Films]]''
* ''[[Double Features Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Miramax|Miramax Films]]''
* ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2004|1|16|[[Sandensas kinofestivāls]]|2004|7|28|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 98 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/garden-state-2004-0|title=Garden State|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 20, 2019|archive-date={{dat|2019|04|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190420140338/http://www.bbfc.co.uk/releases/garden-state-2004-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gardenstate.htm|title=Garden State|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= April 20, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|35,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences: '''Piena Ceļa galaktika''',<ref name="piezīme"/> reizēm saukta vienkārši par '''Galaktiku''' ({{val|el|Γαλαξίας}}, ''Galaxías''; {{gree|γάλα}}, ''gála'' — ‘piens’), ir [[spirālveida galaktika|spirālveida]] [[galaktika]], kas ietilpst galaktiku [[Lokālā galaktiku grupa|Lokālajā grupā]]. Šīs galaktikas [[Oriona spirālzars|Oriona spirālzarā]] atrodas arī [[Saules sistēma]]. No [[Zeme]]s mūsu galaktika ir redzama kā gaišāka josla naksnīgajās debesīs, un šis izskats arī ir devis iedvesmu nosaukt to par “Piena Ceļu”. Pēc citu tālu zvaigžņu sistēmu atklāšanas šis grieķu cilmes vārds tika dots mūsu galaktikas apzīmēšanai.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
'''Šelforda tolerances likums''' ir likumsakarība, ko 1913. gadā formulēja amerikāņu zoologs [[Viktors Ernests Šelfords]] (1877-1968), papildinot [[Lībiga minimuma likums|Lībiga minimuma likumu]].<ref>{{laikraksta atsauce|last1=Patten|first1=Bernard|last2=Straškraba|first2=Milan|last3=Jørgensen|first3=Sven|title=Ecosystems emerging. 5: Constraints|journal=Ecological Modelling|date={{dat|2011|8|24||bez}}|volume=222|issue=16|page=2945–2972|url=http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0304380011002274|accessdate={{dat|2016|3|1||bez}}}}</ref> Šī likumsakarība norāda, ka [[Organisms|organisma]] attīstību, [[Vairošanās|vairošanos]] un sastopamību, neatkarīgi no pārējo [[ekoloģiskie faktori|ekoloģisko faktoru]] pieejamības, limitē tas faktors vai faktori, kas ir nepietiekamā daudzumā vai pārsātinātības līmenī<ref>{{laikraksta atsauce|last1=Shelford|first1=Victor|title=Ecological Succession|journal=The Biological Bulletin|date={{dat|1912|7|1||bez}}|volume=23|page=331-370|url=http://datubazes.lanet.lv:2074/science/article/pii/S1470160X06000227?np=y#bib19|accessdate={{dat|2016|3|3||bez}}}}</ref> jeb faktors, kas Šelforda tolerances līknē atrodas vistuvāk [[tolerance]]s diapazona robežai.<ref>{{laikraksta atsauce|last1=Lystsov|first1=Vitali|last2=Murzin|first2=Nikita|title=A strategy for the assessment of continuous and pulsed contaminants in river and estuary ecosystems in the Arctic|journal=Chemosphere|date={{dat|2001|1|1||bez}}|volume=42|issue=1|url=http://ac.els-cdn.com/S0045653500001016/1-s2.0-S0045653500001016-main.pdf?_tid=bb78ce88-e142-11e5-8d7f-00000aab0f01&acdnat=1457011423_d5e1a0485844287290ecaff6ea40861d|accessdate={{dat|2016|3|3||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>
Katram organismam attiecībā pret konkrētu [[Dabiskā vide|vides]] faktoru pastāv noteiktas izturības robežas. Konkrētā [[Dabiskā vide|vides]] faktora vērtības, kas atrodas šajās robežās, sauc par organisma [[tolerance]]s intervālu attiecībā uz šo faktoru. Pārsniedzot tolerances intervāla robežas, organisma turpmākā eksistence vairs nav iespējama.<ref name="Ekologija">{{grāmatas atsauce|last1=Melecis|first1=Viesturs|title=Ekoloģija|date=2011|publisher=LU Akadēmiskais apgāds}}</ref>

sentences: '''Dispersā sistēma''' ir divu vielu maisījums, kurā viena viela (dispersā fāze) lielāku vai mazāku daļiņu veidā ir izkliedēta kādā citā vielā (dispersā vide). Pēc daļiņu lieluma tās sīkāk iedalās rupjdispersās sistēmās (daļiņas ≥100 [[nm]]), koloidālajos [[šķīdums|šķīdumos]] (daļiņas 100—1 nm) un īstajos šķīdumos (daļiņas ≤ 1 nm). Koloidālajiem šķīdumiem ir novērojams '''Tindala efekts''', kas ļauj tos atšķirt no īstajiem šķīdumiem.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
'''Datu hierarhija''' (''data hierarchy'') ir [[ieraksts|ierakstu]] struktūra, kurā i-tā līmeņa ieraksts satur kopīgus datus ar i+1 līmeņa ierakstu un kurā iespējams realizēt piekļuvi zemākā līmeņa ierakstu kopai no augstākā līmeņa ieraksta. Ierakstam var būt saites tikai ar vienu zemākā līmeņa ierakstu kopu.
Datu Hierarhija attiecas uz sistemātisku organizāciju datiem, bieži hierarhiskā veidā. Datu organizācija ir saistīta ar laukiem, ierakstiem, failiem un tā tālāk.

sentences: '''Jaunākā atskaņu hronika''', saukta arī par '''Rīmju hroniku''' ([[vācu valoda|vācu]]: ''Die jüngere livländische Reimchronik'') ir trešā senākā [[Livonijas hronika]] aiz [[Vecākā atskaņu hronika|Vecākās atskaņu hronikas]] un [[Livonijas Indriķa hronika]]s par notikumiem, kas vēsta par notikumiem [[Livonijas konfederācija]]s valstīs un kaimiņzemēs 1315.-1348. gadā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kokaīna struktūrformula

Kokaīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = benzoilmetilekgonīns;
 metil(1R,2R,3S,5S)-3-
(benzoiloksi)-8-metil-8-azabiciklo
[3.2.1]oktān-2-karboksilāts
|           CAS numurs = 50-36-2
|      ķīmiskā formula = C17H21NO4
|              molmasa = 303,353
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 98 °C (hidrohlorīdam: 197 °C)
| viršanas temperatūra = 187—188 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,16 g/100 ml pie 25 °C
0,38 g/100 ml pie 80 °C
|                 citi =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #FFFFFF
| bg_color        = #0000FF
| nos             = ''Ranheim Fotball''
| logo            =
| pilns           = ''Ranheim Fotball''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Norvēģija|Tronheima}}
| līga            = 1. divīzija (''OBOS-ligaen'')
| sez             = 2023.
| poz             = 8. vieta
| dib             = 1901
| dib_mēn         = 2
| dib_dat         = 17
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[EXTRA Arena]]''
| ietilp          = 3000
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Norvēģija}} Kore Ingebrigtsens
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|www.ranheimfotball.no/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1=|pattern_b1=_ril17h|pattern_ra1=|pattern_sh1 = _sogndal17a
| leftarm1=0000FF|body1=0000FF|rightarm1=0000FF|shorts1=FFFFFF|socks1=0000FF
| pattern_la2=|pattern_b2=_kristiansund17a|pattern_ra2=|pattern_sh2 = _aalesunds17h
| leftarm2=FFFFFF|body2=FFFFFF|rightarm2=FFFFFF|shorts2=0000FF|socks2=FFFFFF
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=Bromus carinatus NRCS-1.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=''Bromus carinatus''|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Poales|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Poaceae|dzimta_lv=Graudzāļu dzimta|ģints=Bromus|ģints_lv=Lāčauzas|binomial=Bromus|autors=L.}}'''Lāčauzas''' ({{val|la|Bromus}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints, kuras sugas ir sastopamas dažādos [[Mērenā josla|mērenās joslas]] biotopos daudzviet pasaulē, tostarp [[Āfrika|Āfrikā]], [[Amerika|Amerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Eirāzija|Eirāzijā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Mamma vēl smaida
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Mamma-vel-smaida-plakats.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs =
 |    režisors = [[Elza Gauja]]
 |  producents =
* [[Andris Gauja]]
* Elza Gauja
 |   scenārijs =
* [[Anta Aizupe]]
* [[Baiba Broka (aktrise)|Baiba Broka]]
* [[Rasa Bugavičute-Pēce]]
* Elza Gauja
* [[Daiga Kažociņa]]
 |     aktieri =
* Anta Aizupe
* Baiba Broka
* Daiga Kažociņa
 |      mūzika = Andris Gauja
 |   operators = [[Aleksandrs Grebņevs]]
 | mākslinieks = Jānis Bijubens
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Riverbed]]''
 | izplatītājs = ''[[Baltic Content Media]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2022|9|29}}
 |      ilgums = 96 minūtes
 |      valsts = {{LAT}}
 |      valoda =
* [[latviešu valoda|latviešu]]
* [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi =
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Mamma vēl smaida"''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Latvija]]s kinokomēdija. Filmas režisore, scenārija līdzautore un producente ir [[Elza Gauja]]. Galvenās lomas atveido [[Anta Aizupe]], [[Baiba Broka (aktrise)|Baiba Broka]] un [[Daiga Kažociņa]].
Stāsts par trim māsām, kas gadiem nav sazinājušās, bet tagad, cerot apiet [[repatriācija]]s izdevumus, viņām vienā automobilī nelegāli jāšķērso puse Eiropas ar tikko mirušās māmiņas ķermeni jumta bagāžniekā.

sentences: '''Gāze''' ir [[viela]]s [[agregātstāvoklis]], kam raksturīga molekulu haotiska kustība. Gāzēm ir mazs [[blīvums]], maza [[viskozitāte]], tās pieņem trauka formu, kurā tās atrodas. Gāzes paaugstinātā spiedienā ir viegli sašķidrināmas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Lycopodium annotinum1.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lycopodium annotinum|Gada staipeknis}}
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| apakšvalsts = Pteridophytes
| apakšvalsts_lv = Paparžaugi
| nodalījums = Lycopodiophyta
| nodalījums_lv = Staipekņu nodalījums
| klase = Lycopodiopsida
| klase_lv = Staipekņu klase
| rinda = Lycopodiales
| rinda_lv = Staipekņu rinda
| dzimta = Lycopodiaceae
| dzimta_lv = Staipekņu dzimta
| binomial= Lycopodiaceae
| kategorijas =nē
}}
'''Staipekņu dzimtas''' ({{val-la|Lycopodiaceae}}) augi ietilpst [[staipekņu nodalījums|staipekņu nodalījumā]] (''Lycopodiophyta''), kas ir sens paparžaugu evolūcijas zars. [[pasaule|Pasaulē]] ir 350—400 staipekņu [[suga]]s, kas apvienotas 10—15 ģintīs. Lielākā daļa staipekņu sugu ir sastopamas [[tropi|tropos]]. Daudzas no [[ģints (bioloģija)|ģintīm]] ir mazpazīstamas un par tām nav veikti padziļināti pētījumi.<ref>[http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=10527 Lycopodiaceae in Flora of North America @ efloras.org<!-- Bota izveidots nosaukums -->]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name = ''Aardman Animations''
| logo =
| company_type =
| genre =
| fate =
| predecessor =
| successor =
| foundation = {{dat|1972}}
| founder =
| defunct =
| location_city = [[Bristole]]
| location_country = [[Apvienotā Karaliste]]
| locations =
| area_served =
| key_people =
| industry = Animācija
| products =
| production =
| services =
| revenue =
| operating_income =
| net_income =
| aum =
| assets =
| equity =
| owner =
| parent =
| num_employees =
| divisions =
| subsid =
| homepage = [http://www.aardmananimation.com/ aardmananimation.com]
| footnotes =
| intl =
}}
'''''Aardman Animations''''' ir kinostudija, kas darbojas [[datoranimācija]]s žanrā. Atrodas [[Bristole|Bristolē]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].

sentences:
(''Whiddy'' - angļu val.) Īrijā.]]
[[Image:SBM01.jpg|thumb|Peldošā platforma pie [[Putuvipe]]s (''Puthuvype'' - angļu val.), [[Koči (Indija)|Kočinā]], [[Indija|Indijā]].]]
'''Tauvošanās pie peldošās platformas''' ir kuģa pienākšanas un tā nostiprināšanas process pie jūrā noenkurotas pārkraušanas [[boja]]s, kura kalpo gan kā tauvošanās boja, gan arī kā savienojums ar [[Tankkuģis|tankkuģiem]], kuri iekrauj vai izkrauj gāzi vai šķidras kravas. Peldošās platformas veido savienojumu starp nekustīgo jūras dibenā novietoto kolektoru un viļņos šūpojošos tankkuģi. Platformas ir spējīgas apkalpot jebkuras tonnāžas kuģi, pat [[Naftas produktu tankkuģis#VLCC un ULCC|ļoti lielus jēlnaftas tankkuģus]] (''Very large crude carriers (VLCC)'' - angļu val.), ja nav citas iespējas.

sentences:
{{VietasKarte
 |Atlantijas okeāns
 |label= Angolas lielieplaka
 |position=left
 |width=250
  |latNS = S|latd = 15|latm = 00|lats = 00
  |longEW = E|longd = 2|longm = 00|longs = 00
 |float=right
 |caption=Angolas lielieplaka Atlantijas okeāna kartē
 |relief = jā
}}
'''Angolas lielieplaka''' ir [[zemūdens lielieplaka]] [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeāna]] dienvidaustrumos. Izvietojusies starp [[Āfrika]]s kontinenta krastu austrumos, [[Gvinejas grēda|Gvinejas grēdu]] ziemeļos, [[Dienvidatlantijas grēda|Dienvidatlantijas grēdu]] rietumos un [[Vaļu grēda|Vaļu grēdu]] dienvidos. Veidojusies [[mezozojs|mezozojā]], ieliecoties [[okeāns|okeāna]] gultnei. Vidējais dziļums ap 4000—6000 metru, maksimālais — 6050 metru. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls. Lielieplakas rietumu malā [[Svētās Helēnas sala]].<ref>{{PZT|47}}</ref>

sentences:
filoloģiju]]
'''Filoloģija''' ({{val-el|φιλολογία}} — 'mīlestība uz vārdu') ir [[zinātne]] par kādas [[tauta]]s [[valoda|valodu]] un [[literatūra|literatūru]]. Tā ir cieši saistīta ar [[literatūra|literatūru]], [[vēsture|vēsturi]] un [[valodniecība|valodniecību]]. Klasiskā filoloģija ir [[grieķu valoda|grieķu]], [[latīņu valoda|latīņu]] un [[sanskrits|sanskrita valodas]] filoloģija.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Kabugao
 | official_name            = ''Kabugao''
 | settlement_type          = municipalitāte
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 250
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   =
| image2                   =
| image3                   =
| image4                   =
| image5                   =
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 90x70px
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | image_map                = Ph locator apayao kabugao.png
 | pushpin_map              = Philippines#Lusona
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{flaga|Filipīnas}} [[Filipīnas]]
 | subdivision_name1        = [[Kordiljera]]
 | subdivision_name2        = [[Apajao]]
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1950
 | established_title2       = Pilsēta kopš
 | established_date2        =
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 21
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 935.12
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 16215
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 18 | latm = 01 | lats = 26 | latNS = N
 | longd = 121 | longm = 11 | longs = 00 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3809
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 262
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Rūjienas pienotava
| native_name         =
| former_names        =
| alternate_names     = Rūjienas saldējuma ražotne
| status              =
| image               = Rūjienas pienotavas ēka mūsdienās.jpeg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[SIA "Rūjienas saldējums"]]
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             = Upes iela 5
| location_town       = [[Rūjiena]]
| location_country    = [[Latvija]]
| pushpin_map         =
| latd  =  | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd =  | longm =  | longs =  | longEW =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = [[1912. gads|1912. gadā]]
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
{{Coord|57|53|44.942|N|25|19|38.344|E|display=title}}

sentences:
[[Kategorija:Elementārdaļiņu fizika]]
[[Kategorija:Matērija]]
[[Kategorija:Kodolfizika]]
[[Kategorija:Ķīmija]]

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg3-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
 1:8 mērogā, uz pārvietojamām sliedēm.]]

sentences: '''Kaitīgs ieradums''' jeb '''atkarība''' ir atkārtota darbības veikšana, neskatoties uz nelabvēlīgajām sekām, vai arī neiroloģiski traucējumi, kas noved pie šādas uzvedības. Pie kaitīgajiem ieradumiem pieskaita [[narkomānija|narkomāniju]], atkarību no pārtikas, datoratkarību un [[Azartspēļu atkarība|atkarību no azartspēlēm]]. Klasiska atkarības iezīme ir kontroles samazināšanās pār vielu vai uzvedību, ilgstoša lietošana, neskatoties uz sekām, noliegums, kā arī tas, ka [[persona]]s galvenās rūpes ir saistītas ar attiecīgo vielu vai uzvedību.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šahnerīts
|attēls=
|klase=Tīrradņu minerāli, metālu sakausējumi
|ŠtruncaID=1/A.02-50
|ķīm_formula=Ag1.1Hg0.9
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Sudrabaini pelēka
|svītra=metāliska, sudrabaini pelēka
|habituss=
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=3,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=
}}
__NOTOC__

sentences:
Šajā uzskaitījumā ir apkopotas visas [[Latvija|Latvijā]] savvaļā sastopamās [[rāpuļi|rāpuļu]] sugas.<ref>Latvijas PSR dzīvnieku noteicējs. II daļa. Mugurkaulnieki. Rīga, Latvijas Valsts izdevniecība, 1956, 72.—76. lpp.</ref>
== Anapsīdu apakšklase (''Anapsida'') ==
=== Bruņurupuču kārta (''Testudines'') ===
==== Purva bruņurupuču dzimta (''Emydidae'') ====
{|class="wikitable"
|-
! Attēls
! Dzīvnieks
! Zinātniskais nosaukums
|-
|
| [[Purva bruņurupucis]]
| ''Emys orbicularis''
|-
|}
== Diapsīdu apakšklase (''Diapsida'') ==
=== Zvīņaiņu kārta (''Squamata'') ===
==== Ķirzaku apakškārta (''Lacertilia'') ====
===== Glodeņu dzimta (''Anguidae'') =====
{|class="wikitable"
|-
! Attēls
! Dzīvnieks
! Zinātniskais nosaukums
|-
|
| [[Glodene]]
| ''Anguis fragilis''
|-
|}
===== Ķirzaku dzimta (''Lacertidae'') =====
{|class="wikitable"
|-
! Attēls
! Dzīvnieks
! Zinātniskais nosaukums
|-
|
| [[Sila ķirzaka]]
| ''Lacerta agilis''
|-
|
| [[Pļavas ķirzaka]]
| ''Lacerta vivipara''
|-
|}

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = Бессарабская губерния<br/>Gubernia Basarabia
|nosaukums_latv_val  = Besarābijas guberņa
|sugasvārds          = guberņa
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Moldova
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = Autonoma teritorija
|
|gads_sākums         = 1812
|gads_beigas         = 1917
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          = {{dat|1812|7|5||bez}}
|event_end           = Proklamēta Moldāvijas Demokrātiskā Republika
|date_end            = {{dat|1917|12|15||bez}}
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Moldāvija
|flag_p1             = Flag_of_Moldavia.svg
|image_p1            =
|p2                  =
|flag_p2             =
|p3                  =
|flag_p3             =
|p4                  =
|flag_p4             =
|p5                  =
|flag_p5             =
|s1                  = Moldāvijas Demokrātiskā Republika
|flag_s1             = National_flag_of_the_Moldavian_Democratic_Republic.svg
|image_s1            =
|s2                  =
|flag_s2             =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          =
|flag                =
|flag_type           =
|
|image_coat          = Coat_of_arms_of_Bessarabia_Governorate_1878.svg
|symbol              =
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Russian Bessarabia, 1883.jpg
|image_map_caption   = Beasarābijas guberņa, 1883
|
|galvaspilsēta       = [[Kišiņeva]]
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     =
|reliģija            =
|nauda               =
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|representative1     =
|representative2     =
|representative3     =
|representative4     =
|representative5     =
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = <!--- Name of legislature --->
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1897
|stat_platība1       = 44399
|stat_pop1           = 1935412
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
'''Besarābijas guberņa''' ({{val|ru|Бессарабская губерния}}, {{val|ro|Gubernia Basarabia}}) bija [[Krievijas impērija]]s Eiropas daļas dienvidrietumu [[guberņa]], kas aizņēma daļu vēsturiskā [[Besarābija]]s apgabala. No [[1812]]. līdz [[1873]]. gadam tā oficiāli bija '''Besarābijas apgabals''' (''Бессарабская область''), bet no 1873. līdz 1917. gadam — guberņa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|         binomial = Nidovirales
|           attēls = Vis2.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = Koronavīrusu uzbūve
|           valsts = Orthornavirae
|        valsts_lv =
|            klase = Pisoniviricetes
|         klase_lv =
|            kārta = Nidovirales
|         kārta_lv = Nidovīrusi
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:Latvijas Universitātes Studentu un viesu māja}}
'''Latvijas Universitātes Studentu un viesu māja''' ir [[Latvijas Universitāte]]s (LU) ēkas projekts LU Akadēmiskā centra teritorijā, [[Rīga]]s [[Torņakalns|Torņakalna]] apkaimē. Tajā plānots izveidot studentu un vieslektoru mītni un LU Studentu padomes biroju.

LU Studentu un viesu māja būs viena no septiņām ēkām 4,5 hektārus plašajā teritorijā, kur līdz 2025. gadam paredzēts izveidot jaunu LU studentu pilsētiņu, kurā ietilps arī [[Latvijas Universitātes Dabas māja|Dabas māja]], [[Latvijas Universitātes Zinātņu māja|Zinātņu māja]], [[Latvijas Universitātes Rakstu māja|Rakstu māja]], [[Latvijas Universitātes Tehnoloģiju māja|Tehnoloģiju māja]], [[Latvijas Universitātes Veselības māja|Veselības māja]], kā arī [[Latvijas Universitātes Sporta māja|Sporta māja]].

sentences: '''Televizors ''' ({{val|el|τῆλε}} (''tēle'') — 'tālu' + {{val|la|visor}} — 'skatītājs') jeb '''tālrādis'''<ref>[https://tezaurs.lv/#/sv/t%C4%81lr%C4%81dis tālrādis]. Tēzaurs</ref> ir [[elektronika|elektroniska]] ierīce, kas paredzēta [[televīzija]]s pārraižu [[uztvērējs|uztveršanai]] un demonstrēšanai, kā arī attēla un [[skaņa]]s attēlošanai no dažādiem [[videosignāls|videosignāla]] avotiem ([[videomagnetofons|videomagnetofoniem]], [[DVD]] atskaņotājiem).

sentences:
{{pareizrakstība+}}
. Mikaels Topeliuss, 18. gadsimta beigas]]
'''Trīsvienība''' ir doktrīna [[kristietība|kristietībā]] par [[Dievs|Dievu]] kā vienotu būtni, kuru veido trīs personas – [[Dievs Tēvs]], [[Dievs Dēls]] un Dievs [[Svētais Gars]].

sentences: '''Terorisms Latvijā''', ja [[terorisms|terorismu]] interpretē kā mēģinājumu ieviest baiļu politiku, ko īsteno teroristiski vai nevalstiski politiski ambiciozi grupējumi, mēģinot panākt sev vēlamas politiskas pārmaiņas, nav fiksēts. Tomēr, ja terorismu skata plašāk, tā izpratnē iekļaujot [[Terors (politika)|terora]] jeb baiļu radīšanu un uzturēšanu, tostarp baiļu režīma uzturēšanu valstiskā līmenī, tad terorisma vēsture Latvijā ir daudzveidīga. Gan totalitāro lielvalstu represijas [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] gaitā, gan organizētās noziedzības uzplaukums 20. gadsimta deviņdesmitajos gados [[Latvija|Latvijā]] ir tikai daži piemēri, kuros ir saskatāmi terorisma elementi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ronalds Fišers
|     vārds_orig = ''Ronald Fisher''
|         attēls = RonaldFisher1912.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Ronalds Fišers 1912. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1890
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 17
|       dz_vieta = [[Londona]], [[Anglija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1962
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Adelaida]], [[Dienvidaustrālija]], {{AUS}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Rotamstedas eksperimentālā stacija]], [[Londonas Universitātes koledža]], [[Kembridžas Universitāte]], [[Adelaidas Universitāte]], [[CSIRO]]
|     alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]]
|        zinātne = [[statistika]], [[ģenētika]], [[evolūcija]]s pētniecība
|    pasniedzēji = [[Džeimss Hopvuds Džīnss]]
|       studenti =
|     sasniegumi = [[maksimālā paticamība]], [[ANOVA]], [[nulles hipotēze]], [[Fišera sadalījums]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Rozes vārds
| operators =
| attēls = Name of rose movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska, misētrija
| režisors = [[Žans Žaks Ano]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Šons Konerijs]]
* [[F. Marijs Ābrahams]]
* [[Fjodors Šaļapins jaunākais]]
* [[Viljams Hikijs]]
* [[Maikls Lonsdeils]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Kristians Sleiters]]
* [[Valentina Vargasa]]
| mūzika = [[Džeimss Horners]]
| oriģinālnos = ''The Name of the Rose''
| studija = * ''[[ZDF]]''
* ''[[France 3 Cinema]]''
* ''[[RAI]]''
* ''[[Constantin Film|Neue Constantin Film]]''
* ''Les Films De Ariane''
* ''Acteurs Auteurs Associés''
* ''Cristaldi Film''
* ''Nelson Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Columbia Pictures]]''
* ''Neue Constantin Film''
* ''Acteurs Auteurs Associés''
| izdošana = {{Filmas datums|1986|9|19|ASV|1986|10|16|Rietumvācija|1986|10|17|Itālija|1986|12|17|Francija}}
| ilgums = 131 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRG}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|17,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|77,2 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Rozes vārds"''' ({{Val|en|The Name of the Rose}}) ir 1986. gada [[Itālija]]s, [[Rietumvācija]]s un [[Francija]]s<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www2.bfi.org.uk/films-tv-people/4ce2b748f34a7|title=Der Name der Rose (1986)|website=BFI|access-date=2022-06-01|language=en|archive-date=2018-02-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20180203224225/http://www.bfi.org.uk/films-tv-people/4ce2b748f34a7}}</ref> vēsturiska mistērijas filma, kuras režisors ir [[Žans Žaks Ano]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Šons Konerijs]], [[F. Marijs Ābrahams]], [[Fjodors Šaļapins jaunākais]], [[Viljams Hikijs]], [[Maikls Lonsdeils]], [[Rons Pērlmans]], [[Kristians Sleiters]] un [[Valentina Vargasa]]. Filma ir balstīta uz [[Umberto Eko]] 1980. gada romāna ar [[Rozes vārds|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: '''Tati''' ir [[Irāņu tautas|irāņu]] etniskā grupa, kas dzīvo [[Azerbaidžāna|Azerbaidžānā]] un [[Krievija|Krievijā]] (galvenokārt [[Dagestāna]]s dienvidos). Tati ir daļa no Kaukāza irāņu izcelsmes pamatiedzīvotājiem un galvenokārt ir [[Šiītu islāms|šiītu]] [[musulmaņi]], bet ievērojams skaits ir arī [[Sunnītu islāms|sunnīti]].

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Sociālā mijiedarbība''' jeb '''sociālā interakcija''' ir dinamiska sociālo rīcību secība starp indivīdiem (vai grupām), kuri nosaka viņu rīcību un reakciju balstoties uz mijiedarbības partnera rīcībām. Citiem vārdiem sakot tie ir notikumi, kuros cilvēki pielāgojas attiecīgi situācijai, interpretē citu teikto un darīto un rīkojas atbilstoši tam.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alluaudīts
|attēls=
|klase=Fosfāts
|ŠtruncaID=7/A.06-70
|ķīm_formula=(Na,Ca) Mn2+(Fe2+,Fe3+,Mg,Mn2+)2(PO4)3
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Dzeltena, dzeltenbrūna, zaļa
|svītra=Brūngandzeltena
|habituss=Šķiedrains, plātņains, masīvs
|skaldnība=Laba, divās plaknēs
|lūzums=
|cietība=5-6
|spīdums=
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs, vāji caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.782 nβ = 1.802 nγ = 1.835
|pleohroisms=Bāli olīvzaļš līdz brūni dzeltens
|blīvums=3,51
}}__NOTOC__'''Alluaudīts''' (nosaukts franču kalnu inženiera Fransuā Alluauda (''Francois Alluaud'') vārdā) - diezgan rets [[minerāls]]. Atklāts [[1848]]. gadā. Veido sēriju ar [[feroalluaudīts|feroalluaudītu]]. Sinonīms - '''hūnerkobelīts''' (Huhnerkobelite'').

sentences: '''Motīvs''' ir literāra darba struktūras visvienkāršākā sastāvdaļa. Tā var būt situācija, notikums, pārdzīvojums, [[vārds]],[[ skaņa]]. Dažkārt motīvus atklāj kā mūžīgās tēmas, piemēram, [[mīlestība]], [[vientulība]], [[skaistums|skaistais]], labais, [[ļaunums|ļaunais]]. Motīvs var būt arī kāds tēls vai tēma autora daiļradē, piemēram, ceļš, svešiniece u.tml.

sentences: '''19. janvāris''' ir gada 19. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 346 dienas (347 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Kalnu aukas
|          attels =
| attela apraksts = Grāmatas pirmā oriģinālizdevuma vāks
|          autors = [[Emīlija Brontē|Eliss Bells]]
|  orig nosaukums = ''Wuthering Heights''
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{vieta|Lielbritānija}}
|          valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs = ''Thomas Cautley Newby''
|          izdota = 1847. gada decembris
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
"'''Kalnu aukas'''" ({{val-en|Wuthering Heights}}) ir angļu rakstnieces [[Emīlija Brontē|Emīlijas Brontē]] romāns. Tas ir viņas vienīgais sarakstītais romāns. Darbs tika sarakstīts starp 1845. gada decembri un 1846. gada jūliju, bet tika publicēts 1847. gada decembrī. Darbu viņa parakstījusi ar [[pseidonīms|pseidonīmu]] Eliss Bells.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Rufous-breasted_Bush_Robin_Pangolakha_Wildlife_Sanctuary_East_Sikkim_India_12.02.2016.jpg
| att_nosaukums = [[Rudkrūšu zilastīte]] (''Tarsiger hyperythrus'')
|    att_izmērs = 240px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Passeriformes
|      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|    apakškārta = Passeri
| apakškārta_lv = Dziedātājputni
|        dzimta = Muscicapidae
|     dzimta_lv = Mušķērāju dzimta
|   apakšdzimta = Saxicolinae
|apakšdzimta_lv = Čakstīšu apakšdzimta
|         ģints = Tarsiger
|      ģints_lv = Zilastītes
|      binomial = Tarsiger <small>([[Brian Houghton Hodgson|Hodgson]], 1845)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Aplozīvs slēdzenis''' ir [[eksplozīvs|eksplozīvs slēdzenis]] [[līdzskanis]], kam nav šai skaņu kategorijai raksturīgā spējā impulsa (eksplozijas). Respektīvi - [[balss trakts]] tiek noslēgts līdzskaņa radīšanai, bet nav dzirdamas pazīmes, ka [[oklūzija]] ir beigusies, līdzskanis ir '''nerealizēts'''. [[IPA|Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā]] aplozīvos līdzskaņus apzīmē ar [[diakritiskā zīme|diakritisko zīmi]] (uz augšu un pa labi vērsts augšējs "stūrītis"): {{IPA|[p̚]}}, {{IPA|[t̚]}}, {{IPA|[k̚]}}.

sentences:
'''2. februāris''' ir gada 33. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 332 dienas (333 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Spīdola (personvārds)|Spīdola]], [[Sonora (personvārds)|Sonora]]

sentences: '''11. oktobris''' ir gada 284. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (285. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 81 diena.

sentences:
[[Kategorija:Datoru aritmētika]]
[[Kategorija:Informācija|Mervieniba]]
[[Kategorija:Mērvienības]]

sentences: '''Nu ar Dievu, Vidzemīte''' ir [[latviešu tautasdziesma]] [[Jānis Cimze|Jāņa Cimzes]] apdarē, kas izdota dziesmu krājuma "Dziesmu rota" otrajā burtnīcā ar nosaukumu “Lauka puķes” 1872. gadā.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija
| native_name         = ''Cape Canaveral Space Force Station''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = Cape Canaveral Air Force Station.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Starta pozīcijas 1964. gadā
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[ASV Kosmosa spēki|USSF]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Florida]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Florida
| latd  = 28| latm  = 29| lats  = 20| latNS  = N
| longd = 80| longm = 34| longs = 40| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1949
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Kanaverala raga Kosmosa spēku stacija''' ({{val-en|Cape Canaveral Space Force Station}}, CCSFC) ir [[kosmodroms]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] austrumkrastā, kas ir [[ASV Kosmosa spēki|ASV Kosmosa spēku]] pārziņā. Tas atrodas [[Kanaveralas zemesrags|Kanaverala zemesragā]] [[Florida]]s štatā. Blakus atrodas [[Kenedija Kosmosa centrs]].

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Krona slimība''' ({{val|la|morbus Leśniowski-Crohn}}) ir [[iekaisīgu zarnu slimība|iekaisīgu zarnu slimību]] grupā ietilpstoša slimība, kas var ietekmēt jebkuru [[gremošanas orgānu sistēma]]s daļu no [[mute]]s līdz [[Anālā atvere|anālajai atverei]].<ref name=NIDDK2013/>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Oleksandrs Miščenko
| pilsonība = {{UKR}}
| tautība = [[ukrainis]]
| nodarbošanās = [[diplomāts]]
| dzimums = V
| dz_dat_alt = {{dzimšanas datums un vecums|1964|8|24}}
| vārds_orig = ''Олександр Міщенко''
| attēls = Vita Anda Tērauda tiekas ar Ukrainas vēstnieku (47762963141).jpg
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Krasnodaras novads|Tuapse|td=Krievija}}
| citas daļas = {{sisterlinks-inline}}
}}
'''Oleksandrs Miščenko''' ({{val|uk|Олександр Павлович Міщенко}}; dzimis 1964. gada 24. augustā) ir ukraiņu [[diplomāts]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Geraniaceae - Geranium columbinum-1.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Geraniales
| rinda_lv = Gandreņu rinda
| dzimta = Geraniaceae
| dzimta_lv = Gandreņu dzimta
| ģints = Geranium
| ģints_lv = Gandrenes
| suga = Geranium columbinum
| suga_lv = Baložu gandrene
| binomial = Geranium columbinum
| autors = [[Linnejs]]
}}'''Baložu gandrene''' (''Geranium columbinum'') ir [[Gandrenes|gandreņu]] ģints suga, kura ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], kā arī dažviet [[Āzija|Āzijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]]. Kultivējot tā ir ieviesusies arī [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Lai gan [[Latvija]] atrodas nedaudz uz ziemeļaustrumiem no sugas vienlaidu izplatības areāla, tā ir reti sastopama valsts rietumdaļā, kur atsevišķi eksemplāri aug [[Tīrums|tīrumos]], nezālienēs un ceļmalās.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/geranium-columbinum-l/|title=baložu gandrene - Geranium columbinum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-12-10}}</ref>

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|1994 Winter Olympics}}

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Itālijas fronte (1915–1918)
| partof            =  [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] [[Eiropas karadarbības teātra]]
| image             = Italian front (World War I).jpg
| image_size        = 300px
| caption           = no kreisās uz labo: [[Ortlēra]],1917. gada rudens; Fort Verēna,1915. gada jūnijs; [[Paterno]], 1915. gads; [[Karsts (plato)]], 1917. gads; [[Toblahas kara lidlauks]], 1915. gads
| date              = 1915. gada 23. maijs – 1918. gada 6. novembris
| place             = [[Austrumu Alpi]] un  [[Venēcijas līdzenums]]
| result            = Itālijas uzvara
* [[Villa Džiusti pamiers]]
* beidz pastāvēt [[Austroungārijas impērija]]
* [[Fiumes republika]]
* [[Senžermēnas en Lejas miera līgums]]
* [[Trianonas miera līgums]]
| combatant1        = {{ubl|'''[[Antante]]:'''}}
''' [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]'''
{{flaga|GBR}} [[Lielbritānija]]
{{flaga|FRA}} [[Francijas Trešā republika]]
{{flaga|ASV|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| combatant2        = {{ubl|'''[[Centrālās lielvalstis]]:'''}}
{{flaga|Austroungārija}} [[Austroungārija]]
{{flaga|Vācijas Impērija}} [[Vācijas Impērija]]
| commander1        =  [[Luidži Kadorna]]
 [[Emanuēle Filiberto]]
 [[Armando Diazs]]
{{flaga|GBR}} [[Rūdolfs Lemberts]]
{{nowrap|{{flagicon|FRA}} [[Žans Graciāni]]}}
| commander2        = {{nowrap|{{flaga |Austria-Hungary}} [[Konrāds fon Hocendorfs]]}}
{{flaga|Austria-Hungary}} [[Svetozars Boroevičs]]
{{nowrap|{{flagicon|Austria-Hungary}} [[Artūrs Arcs fon Strausenburgs]]}}
{{flaga|Vācijas Impērija}} [[Otto fon Belovs]]
| strength1         = [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]]
1915 – līdz 58 divīzijām
{{flaga|GBR}}[[Lielbritānija]]
1917 – 3 divīzijas
{{flaga|FRA}} [[Francijas Trešā republika]]
1918 – 2 divīzijas
{{flaga|Bohēmija}} [[Čehoslovāku leģions]]
1918 – 5 [[pulki]]
{{flaga|ROM}} [[Rumāņu leģions]]
1918 – 3 pulki
{{flaga|ASV|1912}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
1918 – 1 pulks
| strength2         = {{flaga| Austroungārija}}[[Austroungārija]]
1915 – līdz 61 divīzijām
{{flaga|Vācijas Impērija}}[[Vācijas Impērija]]
1917 – 5 divīzijas
| casualties1       =  [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]] '''2 150 000:'''<ref>{{harvnb|Mortara|1925|pp= 28–29}}</ref>{{sfn|Clodfelter|2017|p=419}}
651 000 nogalināti
953 886 ievainoti
530 000 pazuduši vai sagūstīti
{{flaga|GBR}} [[Lielbritānija]] '''6 700:'''
1 057 nogalināti
4 971 ievainoti
670 pazuduši vai sagūstīti<ref>Statistics of the Military Effort of the British Empire During the Great War 1914–1920, The War Office, p. 744.</ref>
{{flaga|FRA}}[[Francijas Trešā republika]] '''2 872:'''
480 nogalināti
2 302 ievainoti
nezināms skaits sagūstīti
----
'''Kopā:
~2 160 000 upuri'''
| casualties2       = {{flaga|Austroungārija}}[[Austroungārija]] '''2 330 000:<ref>Heinz von Lichem, "Gebirgskrieg," Volume 3. States that 1/3 of Austro-Hungarian casualties were incurred on the Italian front, which if accurate would equate to 400,000 killed, 1,210,000 wounded, and 730,000 missing/captured.</ref>'''
400 000 nogalināti
1 210 000+ ievainoti
477 024 sagūstīti
176 000 pazuduši<ref>Clodfelter gives the total missing/captured as 653,000; well-documented Italian sources give the total number of prisoners as 477,024.</ref>
{{flaga|Vācijas Impērija}}[[Vācijas Impērija]] nav zināms
----
'''Kopā:
2 330 000+ upuri'''
| casualties3       = 589 000 Itāļu civilpersonas mirušas no kara izraisītiem apstākļiem
| campaignbox       =
}}
'''Itālijas fronte''' [[Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara]] ietvaros izveidojās mūsdienu [[Itālija]]s ziemeļos, kad [[Itālijas Karaliste (1861—1946)|Itālijas karaliste]] izlēma uzbrukt [[Austroungārija]]i. Kaujas no 1915. gada līdz 1918. gadam notika sarežģītos [[Alpi|Alpu]] kalnu apstākļos un noveda pie milzīgiem kareivju un civiliedzīvotāju upuriem.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder''
|nosaukums_latv_val  = Impērijas padomē pārstāvētās karalistes un zemes
|sugasvārds          = Cisleitānija
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             = Centrāleiropa
|valsts              = Austrija
|laikmets            = Jaunākie laiki
|statuss             = [[Austroungārija]]s Austrijas daļa
|statusa_teksts      =
|impērija            = <!- Impērija vai valsts, no kuras bija šī bijusī
                           valsts atkarīga ->
|valdības_veids      = 	[[Konstitucionālā monarhija]]
|<!- Valsts izveidošana, krišana, notikumi, gadi un datumi ->
|<!- Tikai pietiekams daudzums sākuma/beigu notikumu ievadīšana nodrošinās
     parādīšanos raksta. Nelietot tikai "likvidēšana" vai "deklarēšana" ->
|
|gads_sākums         = 1867
|gads_beigas         = 1918
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         = Austroungārijas kompromiss
|date_start          = {{dat|1867|3|30||bez}}
|event_end           = Pasludināta Vācu-Austriešu Republika
|date_end            = {{dat|1918|11|12||bez}}
|
|event1              = Austroungārijas sabrukums
|date_event1         = {{dat|1918|10|31||bez}}
|event2              = Kārlis I atsakās no varas
|date_event2         = {{dat|1918|11|11||bez}}
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|
|p1                     = Austrijas Impērija
|flag_p1                = Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg
|s1                   = Vācu-Austriešu Republika
|flag_s1              = Flag of Austria.svg
|s2                   =
|flag_s2              =
|s3                  =
|flag_s3             =
|s4                  =
|flag_s4             =
|s5                  =
|flag_s5             =
|
|image_flag          = Flag_of_the_Habsburg_Monarchy.svg
|flag                = Austrijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Imperial_Coat_of_Arms_of_Austria.svg
|symbol              = Austrijas ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = Cisleithania,_Lands_of_the_Crown_of_Saint_Stephen,_Bosnia_and_Herzegovina.svg
|image_map_caption   = Cisleitānija (rozā) Austroungārijā, pārējās daļas ir Transleitānija (zaļa) un Bosnija un Hercegovina (zila)
|
|galvaspilsēta       = [[Vīne]]
|galvaspilsēta_exile =
|latd= |latm= |latNS= |longd= |longm= |longEW=
|
|national_motto      = ''Indivisibiliter ac Inseparabiliter''
|national_anthem     = ''Gott erhalte Franz den Kaiser''
|kopīgas_valodas     = [[Vācu valoda|vācu]], [[Slovēņu valoda|slovēņu]], [[Serbhorvātu valoda|serbhorvātu]], [[Čehu valoda|čehu]], [[Poļu valoda|poļu]], [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]], [[Rumāņu valoda|rumāņu]], [[Itāļu valoda|itāļu]]
|reliģija            = [[katolicisms]], [[protestantisms]], [[pareizticība]]
|nauda               = [[Guldenis]] (1867–1892)
Krona (1892–1918)
|
|
|leader1             = [[Francis Jozefs I Hābsburgs|Francis Jozefs I]]
|leader2             = [[Kārlis I Hābsburgs|Kārlis I]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 1867-1916
|year_leader2        = 1916-1918
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Ķeizars|Imperators]]
|representative1     = [[Frīdrihs fon Beists]] (pirmais)
|representative2     = [[Heinrihs Lammašs]] (pēdējais)
|representative3     =
|representative4     =
|year_representative1 = 1867
|year_representative2 = 1918
|year_representative3 =
|year_representative4 =
|title_representative = [[Premjerministrs|Ministru prezidents]]
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|
|legislature         = Impērijas padome
|house1              = Kungu palāta
|type_house1         = augšpalāta
|house2              = Deputātu palāta
|type_house2         = apakšpalāta
|
|<!- Platība un iedzīvotāju skaits dotajos gados ->
|stat_year1          = 1910
|stat_platība1       =  300005
|stat_pop1           = 28571934
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}
'''Cisleitānija''', ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Cisleithanien'') oficiālais nosaukums '''Impērijas padomē pārstāvētās karalistes un zemes''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder''), bija nosaukums vienai no divām galvenajām [[Austroungārija]]s daļām no 1867. līdz 1918. gadam. Cisleitānija aptvēra zemes, kas bija tieši pakļautas [[Austrijas Impērija|Austrijas imperatora]] kronim, bet [[Transleitānija]] — [[Ungārijas Karaliste|Ungārijas karaļa]] kronim pakļautās zemes.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hademīts
|attēls=
|klase=Sulfātu minerāls
|ŠtruncaID=6/D.06-20
|ķīm_formula=Al(SO4)F·5(H2O)
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balta
|svītra=Balta
|habituss=Garozas, kristāli uz materiāla virsmas
|skaldnība=
|lūzums=Nav
|cietība=1-2
|spīdums=
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.440 nβ = 1.460 nγ = 1.487
|pleohroisms=
|blīvums=1,94
}}
__NOTOC__

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Snowy Owl - Schnee-Eule.jpg
| att_nosaukums = Mātīte
|       attēls2 = Bubo scandiacus (Linnaeus, 1758) Male.jpg
|att2_nosaukums = Tēviņš
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Strigiformes
|      kārta_lv = Pūčveidīgie
|        dzimta = Strigidae
|     dzimta_lv = Pūču dzimta
|         ģints = Bubo
|      ģints_lv = Ūpji
|          suga = Bubo scandiacus
|       suga_lv = Baltā pūce
|      binomial = Bubo scandiacus <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
|      sinonīmi =
*''Nyctea scandiaca''
|     izplatība =
{{legend|#0C5F8E|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#59B1D8|Sastopama ziemošanas sezonā}}
}}
'''Baltā pūce''' (''Bubo scandiacus'') ir liela auguma [[pūču dzimta]]s (''Strigidae'') [[plēsīgais putns]], kas pieder [[ūpji|ūpju ģintij]] (''Bubo''). Vēl nesenā pagātnē baltā pūce tika klasificēta monotipiskā balto pūču ģintī (''Nyctea''), bet, veicot [[DNS]] pētījumus, noskaidrojās, ka baltā pūce ir tuvu radniecīga ūpju ģints sugām. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/owls/ World Bird List: Owls, 2020]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Karloss Santana
| Vārds_orig = Carlos Humberto Santana Barragán
| Attēls = Santana_Acer_Arena_(5558151833)_(cropped).jpg
| Dzimis = {{birth date and age|1947|7|20}}
| Vieta_dz = Autlán de Navarro, [[Halisko]], [[Meksika]]
| Gadi = 1965–mūsdienas
| Nodarbošanās = Mūziķis, dziesmu autors
| Žanrs = [[Latīņu roks]], [[džezroks]], [[blūzroks]]
| Instrumenti = Ģitāra, vokāls
| Mlapa = {{URL|santana.com}}
}}

sentences:
{{karoga infokaste
| Name = Velsas
| Article =
| Image = Flag of Wales 2.svg
| Use = 111000
| Symbol = {{FIAV|normal}} {{FIAV|110000}}
| Proportion = 3:5
| Adoption = 1959 (pašreizējā versija)
| Design = [[Velsas pūķis]] karoga centrā starp horizontālām baltu un zaļu joslām.
}}
'''Velsas karogs''' ({{val|cy| Baner Cymru vai Y Ddraig Goch}}, kas nozīmē "sarkanais pūķis") sastāv no sarkanā pūķa attēla, kas atrodas zaļā un baltā laukā. Tāpat kā daudzu [[heraldikas figūra|heraldikas figūru]] gadījumā, precīzs pūķa attēlojums nav standartizēts likumā, un tam ir daudz atveidojumu. Tas nav pārstāvēts arī [[Apvienotās Karalistes karogs|Savienības karogā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pegija Sjū precas
| attēls                   = Peggy sue got married.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Peggy Sue Got Married''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents               = [[Pols R. Gurians]]
| scenārija autors         =
* [[Džerijs Lehtlings]]
* [[Arlīna Sarnere]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Ketlīna Tērnere]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Berijs Millers]]
* [[Ketrīna Hiksa]]
| mūzika                   = [[Džons Berijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[American Zoetrope]]''
* ''[[Rastar]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1986|10|10||bez}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/peggy-sue-got-married-1986|title=Peggy Sue Got Married|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 19, 2018|archive-date={{dat|2016|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160413133723/http://bbfc.co.uk/releases/peggy-sue-got-married-1986}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|41,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=peggysuegotmarried.htm|title=Peggy Sue Got Married (1986) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pegija Sjū precas"''' ({{val|en|Peggy Sue Got Married}}) ir 1986. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Ketlīna Tērnere]], [[Nikolass Keidžs]], [[Berijs Millers]] un [[Ketrīna Hiksa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1986|10|10||bez}}.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Baklažāns
|           attēls = Solanum melongena ja02.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Solanaceae
|        dzimta_lv = Nakteņu dzimta
|            ģints = Solanum
|         ģints_lv = Nakteņi
|             suga = S. melongena
|          suga_lv = Baklažāns
|         binomial = Solanum melongena
|         sinonīmi = ''Solanum ovigerum''<br />''Solanum trongum''
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Jēkabpils Svētā Miķeļa luterāņu baznīca.
2010. gada 13. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-13
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|laika vienību|diena (nozīmju atdalīšana)|diena}}
. Ziemeļu piepolārā zona ir vienmēr apspīdēta (polārā diena), bet dienvidu polārā zona vienmēr aptumšota (polārā nakts)]]
'''Diena''' ir [[diennakts]] gaišais periods, t.i. laika posms no saullēkta līdz saulrietam. Dienas garums ir atkarīgs no novērojuma punkta [[Ģeogrāfiskais platums|ģeogrāfiskā platuma]] un [[Gadalaiks|gadalaika]]. Dienas garuma izmaiņas gada laikā notiek tādēļ, ka [[Zeme]]s [[Ekvators|ekvatora]] plakne un [[ekliptika]]s plakne atrodas 23°26′ leņķī. Zemei riņķojot ap [[Saule|Sauli]], Saules redzamais stāvoklis pārvietojas no [[debess sfēra]]s [[dienvidu puslode]]s uz [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodi]], un attiecīgi mainās Saules pusdienlaika augstums virs horizonta. Ziemeļu puslodē visīsākā diena ir [[ziema]]s [[Saulgrieži|saulgriežos]], bet visgarākā — [[vasara]]s saulgriežos. [[Rudens]] un [[Pavasaris|pavasara]] saulgriežos dienas un [[nakts]] ilgumi ir vienādi.

sentences:
{{Cita nozīme|zirgu dzimtas ģinti|apdzīvotu vietu Rundēnu pagastā|Zirgi (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Przewalski 26-9-2004-2.jpg
| att_nosaukums = [[Prževaļska zirgs|Prževaļska zirgi]] (''Equus ferus przewalskii'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|      binomial = Equus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Zirgi''' (''Equus'') ir [[zirgu dzimta]]s (''Equidae'') [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno [[zirgs|zirgus]], [[ēzeļi|ēzeļus]] un [[zebra]]s. Tos sauc par [[nepārnadži]]em, tāpēc ka viņu ekstremitātēm ir attīstīts viens pirksts (trešais). Kopā ar tuvākajiem radiniekiem [[degunradzis|degunradžiem]] un [[tapiri]]em zirgus ierindo nepārnadžu (''Perissodactyla'') kārtā. Zirgu dzimtas [[dzīvnieki]] barojas ar [[zālaugi|zāli]] un [[krūmi]]em, dzīvo klajās vietās un ātri skrien, lai varētu aizbēgt no [[plēsēji]]em. Visi zirgu dzimtas pārstāvji ir ļoti sabiedriski dzīvnieki, dzīvo [[ģimene|ģimenēs]] un apvienojas baros, dienas laikā veic lielus attālumus, meklēdami [[barība|barību]] un [[ūdens|ūdeni]], vai arī lai paglābtos no [[kukaiņi]]em.

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|binomial=Veronica scutellata<small> L.</small>|attēls=Veronica scutellata 001.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|rinda_lv=Panātru rinda|rinda=Lamiales|dzimta=Plantaginaceae|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|ģints=Veronica|ģints_lv=Veronikas|suga=Veronica scutellata|suga_lv=Vairogu veronika|kategorijas=nē}}'''Vairogu veronika''' (''Veronica scutellata'') ir [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]], tostarp nereti visā [[Latvija]]s teritorijā, [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] un dažviet [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]]. Parasti atsevišķi vairogu veronikas eksemplāri aug mitrās vai pārmitrās, skrajās vietās [[Pļava|pļavu]] ieplakās, [[Atmata|atmatās]], uz aizaugošiem ceļiem, izžūstošās peļķēs un [[Grāvis|grāvjos]], arī [[Purvs|purvos]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-scutellata-l/|title=vairogu veronika - Veronica scutellata L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-21}}</ref>

sentences:
Baltijas valstīs [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] Austrumu frontē 1941. gadā]]
'''Militārā operācija''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]] — ''operatio'' — "darbība") ir organizēta un sistemātiska militāra darbība, ko veic kā daļu no [[militārās stratēģija]]s, lai sasniegtu noteiktus militārus vai politiskus mērķus. Militārās operācijas var ietvert dažāda veida militārdarbības, piemēram, uzbrukuma, aizsardzības, [[blokāde]]s, [[Aplenkums|aplenkuma]] u. c. operācijas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Equus_quagga_burchellii_-_Etosha,_2014.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|      valsts_r = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Perissodactyla
|      kārta_lv = Nepārnadži
|        dzimta = Equidae
|     dzimta_lv = Zirgu dzimta
|         ģints = Equus
|      ģints_lv = Zirgi
|    apakšģints = Hippotigris
| apakšģints_lv = Zebras
|          suga = Equus quagga
|       suga_lv = Līdzenumu zebra
|        pasuga = Equus quagga burchelli
|     pasuga_lv = Burčela zebra
|      binomial = Equus quagga burchelli <small>([[John Edward Gray|Gray]], 1824)</small>
|      sinonīmi =
*''Equus quagga antiquorum''
*''Equus quagga zebroides''
}}

sentences: skeleti [[Austrālijas muzejs|Austrālijas muzejā]], [[Sidneja|Sidnejā]].]]

sentences: '''Empīrisms''' ([[sengrieķu valoda|sengrieķu valodā]] - ''empeiria'') ir [[filozofija|filozofiska]] nostādne, ka visām zināšanām ir jābalstās uz pieredzi.

sentences:
{{Infobox medical intervention|Name=Trombolīze|image=Angiograph before and after thrombolytic therapy in a case of thrombosis on the hand.png|caption=Angiogrāfa attēls pirms un pēc trombolītiskās terapijas akūtas ekstremitāšu išēmijas gadījumā.|alt=|pronounce=|synonyms=Fibrinolītiskā terapija}}
'''Trombolīze,''' jeb '''fibrinolītiskā terapija''', ir [[Trombs|asins recekļu]] sadalīšana (līze), kas veidojas [[Asinsvadi|asinsvados]], izmantojot medikamentus. To lieto [[Miokarda infarkts|miokarda infarkta ar ST pacēlumu]], smadzeņu [[Smadzeņu insults|insulta]] un smagas vēnu trombembolijas (lielas plaušu embolijas vai plašas [[Dziļo vēnu tromboze|dziļo vēnu trombozes]]) gadījumos.

sentences:
{{atsauces+}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums}}
{{jāuzlabo|latviskā terminoloģija}}
{{atveidošana+}}
'''Datubāze''' ir [[informācija]]s kopums ar noteiktu struktūru. Par datubāzi var saukt jebkuru strukturētas informācijas kopumu.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-prolīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C5H9NO2
|molmasa=115,13
|blīvums=1350 - 1380
|kušanas temperatūra=221 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=6,30
}}
'''Prolīns''' ('''''Pro''''', ''l'' -2-pirolidīnkarbonskābe, C5H9NO2) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tā ir vienīgā aminoskābe, kurā alfa aminogrupa (šajā gadījumā - iminogrupa) atrodas [[heterocikls|heterociklā]] - [[pirolidīns|pirolidīna]] gredzenā. Prolīns kristalizējas no [[etanols|etanola]] kā bezkrāsaini adatveidīgi kristāli. Ūdenī šķīst ļoti labi.

sentences:
]]
'''Fiziķis''' ir [[zinātnieks]], kas apmācīts izprast [[matērija]]s un [[enerģija]]s [[mijiedarbības]], kuram ir [[zināšanas]], [[iemaņas]] un [[prasmes]] pētījumu veikšanai [[fizika|fizikā]]. Fiziķus var iedalīt pēc fizikas nozares, kurās tie ir specializējušies, piemēram, biofiziķi, kvantu fiziķi, astrofiziķi. Lai gan jau kopš [[senie laiki|senajiem laikiem]] daudzi zinātnieki savu darbību ir saistījuši ar fiziku, piemēram, [[Aristotelis]], [[Arhimēds]], tomēr viņus pieņemts saukt par [[filozofs|filozofiem]], nevis par fiziķiem, jo viņu pētījumi ietvēra plašāku jautājumu loku.

sentences: '''29. augusts''' ir gada 241. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (242. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 124 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Taizeme]]
[[Kategorija:Sports pēc valsts|Taizeme]]
[[Kategorija:Sports Āzijā]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Zemgales bīskaps Arnolds''' bija Cisterciešu ordeņa mūks, kas līdz 1247. gadam pildīja [[Zemgales bīskaps|Zemgales bīskapa]] pienākumus pēc tam, kad iepriekšējais bīskaps [[Alnas Balduīns]] pret savu gribu 1236. gadā bija spiests atteikties no šī amata. Zināms, ka pamatā viņš uzturējās [[Daugavgrīva]]s klosterī vai Rīgā, jo viņam ierādīto [[Zemgale]]s diacēzes teritoriju pārvaldīja katoļu baznīcai nepakļautie zemgaļu un žemaišu karavadoņi. 1247. gadā bīskaps Arnolds lūdza pāvestam atbrīvot viņu no šī amata slimības un citu iemeslu dēļ.

sentences:
{{enciklopēdiskais stils}}
'''Atvērtais pirmkods''' jeb '''atvērtā pirmkoda '''prece ({{val-en|open source}}) ir prece, kuras [[pirmkods]] ir brīvi pieejams apskatei, lietošanai un rediģēšanai visiem [[patērētāji]]em, kur atsevišķos gadījumos par preces izplatīšanu izplatītājiem tiek prasīta [[autoratlīdzība]]. Apzīmējums pirmkods pārnestā nozīmē lietojams arī kā vārds recepte. Jēdziena regulārāka pielietošana praksē ir uzskatāma '90. gadu sākumā, kad jēdziens tiek saistīts ar preču ražošanas patērētājiem, galvenokārt informatīvo tehnoloģiju nozarēm.
Atvērtā pirmkoda preces viena no svarīgākajām īpašībām ir spēja ģenerēt kreativitāti pašos lietotājos, ļaujot tiem radīt apstākļus, kādi ir nepieciešami konkrēto vajadzību apmierināšanai. Tas ir iespējams kā mikro līmenī, strādājot atsevišķiem indivīdiem, tā arī makro līmenī, atsevišķiem indivīdiem kooperējoties grupās, izstrādājot sabiedriskā labuma ({{val-en|public good}}) preces.
Atvērtā pirmkoda prece var būt gan pilnībā pieejama lietotājam, gan daļēji autorizēta prece, kur kāda daļa no preces izgatavošanas procesiem ir autorizēta un nedrīkst tikt mainīta vai reproducēta citos līdzīgos produktos. Šādos gadījumos tiek izmantots autortiesību nodrošinājums vai dažādas patenta likumu iespējas, vai citi juridiski nodrošinājumi.<ref>[http://www.valt.helsinki.fi/vol/eu/tdt/2b.2%29%20Weber-%20Political%20Economy%20of%20Open%20Source%20Software.pdf The Political Economy of Open Source Software]{{Novecojusi saite}} {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Komponista infokaste
|               vārds = Leopolds Auers
|          vārds_orig =
|              attēls = Leopold Auer Project Gutenberg.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1845
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 07
|            dz_vieta = {{vieta|Ungārija|Vesprēma}}
|              m_gads = 1930
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 15
|             m_vieta = {{vieta|Vācija|Lošvice}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[ungāri|ungārs]]
|            paraksts =
|               stils =
|               žanrs = klasiskā mūzika
|            mācījies =
|           skolnieki = [[Jaša Heifecs]], [[Miša Elmans]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
}}
'''Leopolds Auers''' ([[ungāru valoda|ungāru]]: ''Auer Lipót''; dzimis {{dat|1845|06|7}} [[Ungārija|Ungārijā]], miris {{Dat|1930|07|15}} [[Vācija|Vācijā]]) bija [[ungāri|ungāru]] [[vijolnieks]], [[pedagogs]], [[diriģents]] un [[komponists]].

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q47007944}}
'''2018. gada Parīze—Nica''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 4. līdz 11. martam. Tā bija 76. reize, kad notika [[Parīze—Nica]] sacensības un tās bija sestās sacensības [[2018. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2018CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-announces-2018-road-calendar/ |title=UCI announces 2018 road calendar |accessdate=20 October 2017 |work=Cycling News}}</ref><ref name="2018Velon">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |title=2018 UCI WorldTour calendar unveiled |accessdate=20 October 2016 |work=Velon |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170925133030/http://www.velon.cc/en/news/2017/09/uci-confirm-worldtour-calendar-for-2018 |archivedate={{dat|2017|09|25||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Divsimtgadīgais
| attēls                   = Bicentennial man film poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Bicentennial Man''
| žanrs                    = zinātniskā fantastika, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents               =
* [[Volfgangs Pītersens]]
* [[Geils Kacs]]
* [[Nīls Millers]]
* [[Marks Redklifs]]
* [[Maikls Barnatans]]
* [[Lorenss Marks]]
* Kriss Kolumbuss
| scenārija autors         = [[Nikolass Kazans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Robins Viljamss]]
* [[Sems Nīls]]
* [[Vendija Krūsone]]
* [[Olivers Plets]]
* [[Embeta Deividza]]
| mūzika                   = [[Džeimss Horners]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Touchstone Pictures]]''
* ''[[Columbia Pictures]]''
* ''[[1492 Pictures]]''
* ''[[Laurence Mark Productions ]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Buena Vista Pictures Distribution]]''
* ''[[Columbia TriStar Film Distributors International]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1999|12|17||bez}}
| ilgums                   = 128 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/bicentennial-man-1999|title=Bicentennial Man|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|100 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bicentennialman.htm|title=Bicentennial Man (1999) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|87,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Divsimtgadīgais"''' ({{val|en|Bicentennial Man}}) ir 1999. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Kriss Kolumbuss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|12|17||bez}}. Galvenās lomas filmā atveido [[Robins Viljamss]], [[Sems Nīls]], [[Vendija Krūsone]], [[Olivers Plets]] un[[Embeta Deividza]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Poļakovs
|     vārds_orig = ''Nicolai Poliakoff''<bɾ>''Никола́й Поляко́в''
|         attēls = 1-coco the clown.JPG
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Nikolaja Poļakova sejas iegravējums uz viņa kapakmens
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1900
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vitebskas guberņa|Dvinska|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1974
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 25
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Northemptonšīra}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{plainlist|
* {{RUS}}
* {{USSR}}
* {{UK}}
}}
|        tautība = ebrejs
|   nodarbošanās = aktieris
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Valentīna Novikova
|          bērni = 6
|     alma_mater =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Nikolajs Poļakovs''' ({{val|en|Nicolai Poliakoff}}, dzimis {{Dat|1900|10|2}}, miris {{Dat|1974|9|25}}) bija [[Ebreji|ebreju]] izcelsmes [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās karalistes]] [[aktieris]] un [[klauns]]. Poļakovs ir pasaulslavenā klauna Koko ({{val|en|Coco the Clown}}) tēla izveidotājs. Vislielāko popularitāti viņa radītais klauna tēls ieguva [[20. gadsimts|20. gadsimta]] vidū, it īpaši Apvienotajā Karalistē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.sheffield.ac.uk/nfca/researchandarticles/cocotheclown|title=Coco the Clown - Research and Articles - National Fairground and Circus Archive - The University of Sheffield|last=University of Sheffield|website=www.sheffield.ac.uk|access-date={{Dat|2021|4|30||bez}}|date={{Dat|2018|10|10||bez}}|language=en}}</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Sedlecas osuārijs
| native_name         = ''Kostnice v Sedlci''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Čehija#Eiropa
| status              =
| image               = Kostnice_Sedlec.JPG
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{Flag|Čehija}}, [[Kutna Horas apriņķis]]
| latd  = 49.961956 | latNS  = N
| longd = 15.288292 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   = 1870. gads
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Kutna Hora: Pilsētas vēsturiskais centrs ar Svētās Barbaras baznīcu un Sedlecas Dievmātes katedrāli
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iv
|        designation1_date = 1995 <small>(19. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/732 732]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{CZE}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
| references          =
}}

sentences:
.]]
 — šim dārgakmenim raksturīgs pleohroisms.]]
{{atsauces+}}
'''Pleohroisms''' ir optiska vielas īpašība — krāsainā [[kristāls|kristālā]] notiek divkārša [[gaisma]]s [[laušanas koeficients|laušana]] un gaismas [[stars]] tiek sadalīts divos staros, kuri ir [[polarizācija|polarizēti]] 90° grādu leņķī viens pret otru. Tā kā sadalītie gaismas stari kristālā iet nedaudz atšķirīgu ceļu nedaudz atšķirīgos ātrumos, katram no tiem notiek nedaudz atšķirīga selektīvā [[absorbcija]]. Tajā brīdī, kad šie stari atstāj kristālu, tiem jau ir atšķirīgas [[krāsa]]s, kā rezultātā rodas iespaids, ka kristāls, to pagriežot dažādos virzienos, maina krāsu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Hafnons
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], nesosilikāts
|ŠtruncaID=8/A.09-20
|ķīm_formula=HfSiO4
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Brūngans, dzeltens, oranžsarkans, reti — bezkrāsas
|svītra=Pelēki balta
|habituss=Labi izteikti līdz vidēji izteikti kristāli, līdz 1 cm lieli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=
|cietība=7,5
|spīdums=Stikla, dimanta
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.930 - 1.970 nε = 1.980 - 2.030
|pleohroisms=
|blīvums=6,97
}}
'''Hafnons''' (nosaukums no minerāla sastāvā esošā hafnija) - rets [[minerāls]], 66% minerāla masas veido dabā reti sastopams elements — [[hafnijs]], kas tajā atrodas [[hafnija silikāts|hafnija silikāta]] veidā. Atklāts [[1974]]. gadā.

sentences: '''Gravitācijas kolapss''' ir ārkārtīgi strauja [[zvaigzne]]s saspiešanās savu [[gravitācija]]s spēku ietekmē evolūcijas beigu stadijā, kad zvaigznē beigušās [[kodolreakcija]]s un [[gāze]]s [[spiediens]] vairs nespēj līdzsvarot gravitācijas spēku. Tā rezultātā izveidojas [[baltais punduris]], [[neitronu zvaigzne]] vai [[melnais caurums]].

sentences: '''Gošenīts''' (nosaukums cēlies no atradnes vietvārda - Gošena [[Masačūsetsa|Masačūsetsā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bezkrāsains vai gandrīz bezkrāsains [[minerāls|minerāla]] - [[berils|berila]] paveids. Gošenīts ir salīdzinoši viens no retākajiem berila paveidiem taču fakts, ka tam nepiemīt pievilcīga krāsa un tas nav dzirkstošs, padara gošenītu salīdzinoši mazāk vērtīgu salīdzinājumā ar citiem berila paveidiem.

sentences: '''Slēpņošana'''<ref>[http://www.tvnet.lv/izklaide/notikumi/387623-geokesings_jeb_slepnosana_tepat_pie_mums "Ģeokešings" jeb slēpņošana tepat pie mums]</ref> ({{val|en|Geocaching}}) ir nodarbe brīvā dabā ar [[Globālā pozicionēšanas sistēma|GPS]] vai citiem [[navigācija]]s paņēmieniem, kuras mērķis ir visā pasaulē izvietot un meklēt konteinerus — ģeoslēpņus ({{val|en|geocache, cache}}). Tipisks ģeoslēpnis ir neliels ūdensnecaurlaidīgs konteiners (parasti sviestmaižu kārba vai munīcijas kaste ar zīmuli un ierakstu žurnālu. Lielākos konteineros mēdz atrasties arī dažādi maiņas priekšmeti, parasti rotaļlietas vai kādi mazvērtīgi nieciņi. Slēpņošanu mēdz aprakstīt kā "augsto tehnoloģiju paslēpes". Tai ir daudz kopīgu iezīmju ar [[Orientēšanās sports|orientēšanos]], [[bagātību medības (spēle)|bagātību medībām]], ''[[letterboxing]]'' un ''[[waymarking]]'', kas ir līdzīgas spēles bez fiziskiem konteineriem.

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict          = Krievijas invāzija Mandžūrijā
| partof            = [[Bokseru sacelšanās]]
| image             = Russian troops storming Beijing gates 1900.gif
| caption           = Krievu spēki uzbrukumā [[Pekina]]s vārtiem 1900. gadā
| date              = 1900. gada jūnijs-novembris
| place             = {{flagicon image|Flag_of_China_(1889–1912).svg}} [[Mandžūrija]], [[Cjinu dinastija]]
| result            = Krievu uzvara
| combatant1        = {{flaga|Russian Empire}} [[Krievijas Impērija]]
| combatant2        = {{flagicon image|Yihetuan flag.png}} [["Ihetuaņ"]] (bokseri)
{{flagicon image|Flag_of_China_(1889–1912).svg}} [[Cjinu dinastija]]
| commander1        = {{flagicon|Russian Empire}} [[Jevgēnijs Aleksējevs]]
{{Flagicon|Russian Empire}} [[Dežans Subotičs]]
{{flagicon|Russian Empire}} [[Konstantīns Cerpitskis]]
{{flagicon|Russian Empire}} [[Pāvels Miščenko]]
| commander2        = {{flagicon image|Flag_of_China_(1889–1912).svg}} [[Šušans (Cjinu dinastija)(清朝)]] (Juaņa Čonhuaņa pēctecis)
| strength1         = 100 000 Krievu armijas karavīru un [[kazaki]]<ref name="km">Pronin, Alexander (7 November 2000). [https://www.kommersant.ru/doc/17953 Война с Желтороссией] {{in lang|ru}}. ''[[Kommersant]]''. Retrieved 6 July 2018.</ref><ref>{{grāmatas atsauce |last=Jukes |first=Geoffrey |url=https://books.google.com/books?id=YZmHCwAAQBAJ |title=The Russo-Japanese War 1904–1905 |date=2014-06-06 |publisher=Bloomsbury Publishing |isbn=978-1-4728-1003-8 |language=en |chapter=Introduction}}</ref>
| strength2         = [[Astoņu karogu]] armija, Bokseri, [[Hunhuzi]] bandīti
| casualties1       = 242 nogalināti, 1 283 ievainoti(krievu avotos)<ref name="km" />
| casualties2       = nav zināms, tiek lēsts tūkstošos<ref name="km" />
| campaignbox       =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dzelonis
| operators =
| attēls = The Sting (1973 alt poster).jpeg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = kriminālkomēdija
| režisors = [[Džordžs Rojs Hills]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Pols Ņūmens]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Roberts Šovs]]
* [[Eilīna Brenana]]
* [[Čārlzs Dernings]]
* [[Roberts Ērls Džonss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Sting''
| studija = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''The Zanuck/Brown Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''Universal Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1973|12|25}}
| ilgums = 129 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|159,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Sting-The#tab=summary|title=The Sting (1973) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2023|8|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Dzelonis"''' ({{Val|en|The Sting}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir [[Džordžs Rojs Hills]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pols Ņūmens]], [[Roberts Redfords]], [[Roberts Šovs]], [[Eilīna Brenana]], [[Čārlzs Dernings]] un [[Roberts Ērls Džonss]]. Šī ir otrā Hilla filma pēc "[[Bačs Kesidijs un Sandenss Kids]]" (1969), kurā galvenās lomas atveido Ņūmens un Redfords.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Supervaroņu skola
| attēls                   = Sky High movie poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = 'Sky High''
| žanrs                    = komēdija, supervaroņu filma
| režisors                 = [[Maiks Mičels]]
| producents               = [[Endrjū Ganns]]
* [[Pola Vāgnere]]
* Kamerons Krovs
| scenārija autors         =
* [[Pols Hernandezs]]
* [[Bobs Skūlijs]]
* [[Marks Makkorkls]]
| galvenajās lomās         =
* [[Kellija Prestone]]
* [[Maikls Angarano]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Daniele Panabeikere]]
* [[Mērija Elizabete Vinsteda]]
| mūzika                   = [[Maikls Džakino]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Gunn Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2005|7|29||bez}}
| ilgums                   = 100 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sky-high-2005|title=Sky High|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 29, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=skyhigh.htm|title=Sky High (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= April 29, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|86,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Supervaroņu skola"''' ({{val|en|Sky High}}) ir 2005. gada supervaroņu komēdija, kuras režisors ir [[Maiks Mičels]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Kellija Prestone]], [[Maikls Angarano]], [[Kurts Rasels]], [[Daniele Panabeikere]] un [[Mērija Elizabete Vinsteda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|29||bez}}.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Centra seņūnija
| native_name = ''Centro seniūnija''
| image_skyline = Laisvės_alėja.jpg
| imagesize =
| image_caption = Brīvības iela Kauņā
| settlement_type = [[Lietuvas administratīvais iedalījums|pašvaldība]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| image_map = Kaunas city in Lithuania.svg
| map_caption =
| image_map1 = Centras.png
| map_caption1 =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Apriņķis
| subdivision_name1 = [[Kauņas apriņķis]]
| subdivision_type2 = Pašvaldība
| subdivision_name2 = [[Kauņa|Kauņas pilsētas pašvaldība]]
| area_total_km2 = 4.58
| population_total = 14723
| population_as_of = 2011
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat =
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts =
| parts1 =
| website =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nakts karstumā
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|24,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/In-the-Heat-of-the-Night#tab=summary|title=In the Heat of the Night (1967) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|04|05}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|2 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 110 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1967|8|2|ASV}}
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| studija = ''The Mirisch Corporation''
| operators = [[Heskels Vekslers]]
| oriģinālnos = ''In the Heat of the Night''
| mūzika = [[Kvinsijs Džonss]]
| aktieri = * [[Sidnijs Puatjē]]
* [[Rods Steigers]]
* [[Vorens Outss]]
* [[Lī Grānta]]
| scenārijs = [[Stirlings Silfants]]
| producents = [[Volters Mirišs]]
| režisors = [[Normans Džuisons]]
| žanrs = mistērija, drāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = In the Heat of the Night (film).jpg
| imdb =
}}'''"Nakts karstumā"''' ({{Val|en|In the Heat of the Night}}) ir 1967. gada ASV [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Normans Džuisons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Sidnijs Puatjē]], [[Rods Steigers]], [[Vorens Outss]] un [[Lī Grānta]]. Filma balstīta uz [[Džons Bols|Džona Bola]] 1965. gada romānu ''In the Heat of the Night''.

sentences:
{{jāuzlabo|nav nekā par literatūru}}
'''Tautiskais''' jeb '''nacionālais romantisms''' ir stila novirziens [[Latvija|Latvijā]], ar folkloras tēliem atklāta laimīga tautas dzīve senatnē un tās slavinājums. Pastiprināta interese un pozitīva attieksme pret [[Folklora|folkloru]], ilgas pēc brīvības un neatkarības no vācu vai citas tautas kundzības.<ref>Daina Štokmane, Iveta Vīduša. Literatūra 7. klasei. 1. daļa. [[Zvaigzne ABC]], 2014. 112. lpp.</ref> Tā uzplaukums Latvijā bija no 1905. gada līdz 1911. gadam.

sentences: '''22. decembris''' ir gada 356. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (357. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 9 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Elphidium macellum.jpg
|     att_nosaukums=
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv = Rizārijas
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv = Globotalamejas
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|           dzimta = Elphidiidae
|        dzimta_lv = Elfidiīdas
|            ģints = Elphidium
|         ģints_lv = Elfidijas
|             suga = Elphidium macellum
|         binomial = <small>(Fichtel & Moll, 1798)</small>
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}
'''''Elphidium macellum''''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] suga [[Rotaliīdas|rotaliīdu]] kārtā un [[Elfidiīdas|elfidiīdu]] dzimtā. Sugu 1798. gadā aprakstīja austriešu pētnieki [[Leopolds fon Fihtels]] un [[Johans fon Molls]] kā ''Nautilus macellus'', bet 1808. gadā franču naturālists [[Pjērs Denī de Monfors]] to iedalīja jaunizveidotajā [[Elfidijas|elfidiju]] ģintī. ''Elphidium macellum'' ir elfidiīdu ģints [[tipiskā suga]]. Tā ir izplatīta [[Vidusjūra|Vidusjūrā]], [[Melnā jūra|Melnajā jūrā]], [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]], [[Meksikas līcis|Meksikas līcī]], [[Indijas okeāns|Indijas okeānā]], [[Sarkanā jūra|Sarkanajā jūrā]], [[Persijas līcis|Persijas līcī]], [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], pie [[Japāna]]s un [[Ķīna]]s u.c.<ref>[https://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=113276#distributions WoRMS, World Register of Marine Species.]</ref>

sentences: '''Kārmāna līnija''' atrodas 100 [[kilometrs|km]] augstumā virs [[Zeme]]s virsmas, un tiek lietota, lai definētu robežu starp [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]] un [[kosmiskā telpa|kosmisko telpu]]. Tā ir nosaukta [[Austroungārija]]s izcelsmes fiziķa un inženiera [[Teodors fon Kārmāns|Teodora fon Kārmāna]] vardā, kurš definēja šo robežu. Kārmāna līniju ir apstiprinājusi Starptautiskā aeronautikas federācija kā starptautisko standartu, lai reģistrētu rekordus [[aeronautika|aeronautikā]] un [[kosmonautika|kosmonautikā]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = VEF Kultūras pils
| alternate_names     =
| status              =
| image               = VEF Kultūras pils pēc atjaunošanas.jpg
| image_alt           =
| image_size          = 250px
| caption             =
| map_type            = Rīga
| map_caption         =
| relief              =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Rīgas Dome]]
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|Latvija|Rīga|Ropažu iela 2|3s=Ropažu iela (Rīga)}}
| latd                = 56
| latm                = 58
| lats                = 27.7896
| latNS               = N
| longd               = 24
| longm               = 9
| longs               = 57.4272
| longEW              = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1960
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =2016.-2017. gadā
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| top_floor           =
| floor_count         =3
| floor_area          =6878 kvadrātmetri
| architect           = [[Nikolajs Semencovs]]
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =[http://www.vefkp.lv/lv/ www.vefkp.lv]
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = VEF Kultūras pils
|      numurs = 8697
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra, māksla
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|2009|8|12|N|bez}}
}}
| references          =
}}'''VEF Kultūras pils''' ir [[Rīgas dome|Rīgas pašvaldībai]] piederošs kultūras centrs ar Lielo zāli, Kamerzāli, Spoguļzāli un mūzikas ierakstu studiju, kas atrodas [[Ropažu iela (Rīga)|Ropažu ielā 2]] [[Rīga|Rīgā]]. Lielajā zālē var uzņemt 805 skatītājus. Ēkas iekšējais plānojums un piecu telpu interjera apdare ir valsts nozīmes mākslas un arhitektūras piemineklis.<ref>{{VKPAIoa|8697|VEF Kultūras pils}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|dzelzceļa staciju [[Jūrmala|Jūrmalā]]|pilsētas daļu|Pumpuri}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Pumpuri
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Pumpuru stacija 2021 (2).jpg
| attēla_apraksts     = Pumpuru stacijas ēka 2021. gadā
| karte = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II|Torņakalns—Tukums II]]
| atvērta             = 1877
| citi_nosaukumi      = Karlsbāde, ''Karlsbad I'',
 Melluži, Melluži I
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 36.27 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 44 | longs = 12.03 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Dubulti (stacija)|Dubulti]] (3 km)
[[Sloka (stacija)|Sloka]] (7 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Jaundubulti (stacija)|Jaundubulti]] (1 km)
[[Melluži (stacija)|Melluži]] (1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 28
}}

sentences: '''Mājlops''' ir [[zīdītāju klase]]s<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 407. lpp.</ref> lauksaimniecības [[mājdzīvnieks]], kurš tiek turēts, lai cilvēks iegūtu [[barība|barību]], [[piens|pienu]], [[āda]]s un/vai [[vilna|vilnu]]. Daži no mājlopiem ir [[govs|govis]], [[cūka]]s, [[aita]]s, [[kaza]]s, [[trusis|truši]] un citi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Kalanchoe tomentosa 01.jpg
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Kalanchoe tomentosa|Tūbainā kalanhoja}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|           klase = Magnoliopsida
|        klase_lv = Divdīgļlapji
|           rinda = Saxifragales
|        rinda_lv = Akmeņlauzīšu rinda
|          dzimta = Crassulaceae
|       dzimta_lv = Biezlapju dzimta
|           ģints = Kalanchoe
|        ģints_lv = Kalanhojas
|             suga =Kalanchoe tomentosa
|          suga_lv =Tūbainā kalanhoja
}}
'''Tūbainā kalanhoja'''<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Tūbainā kalanhoje |url=https://database.smartgardens.eu/plant/1702 |website=database.smartgardens.eu |accessdate={{dat|2019|3|12||bez}} |archive-date={{dat|2020|12|30||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20201230163548/https://database.smartgardens.eu/plant/1702 }}</ref> (''Kalanchoe tomentosa'') ir [[Sukulenti|sukulents]] ar pūkainām zaļi pelēkām lapām. Dabā tā ir sastopama [[Madagaskara|Madagaskarā]] un sava nelielā izmēra un vieglās kopšanas dēļ ir populārs [[telpaugs]].

sentences: '''Telefonija''' ir [[zinātne]]s un [[tehnika]]s nozare, kas aptver telefona sakaru sistēmu uzbūves principu izpēti, aparatūras izstrādi telefona sakaru realizēšanai un izmantošanai, kā arī balss informācijas pārraides kvalitātes novērtēšanu telefona sakaru kanālos.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Herkulesa tornis
| native_name         = ''Torre de Hércules''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Spānija#Eiropa
| status              =
| image               = A_coruna_torre_de_hercules_sunset_edit.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Akoruņa]], [[Akoruņas province]], [[Galisija]], {{ESP}}
| latd  = 43.385833 | latNS  = N
| longd = 8.406389 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          = 2. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              = 57 m
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = http://www.torredeherculesacoruna.com/
| embedded    = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Herkulesa tornis
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = iii
|        designation1_date = 2009 <small>(33. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1312 1312]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ESP}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}

sentences:
{{Literatura}}
'''Literatūra''' (no {{val|la|littera}} — 'burts') jeb '''rakstniecība''' ir viss [[cilvēce]]s uzrakstītais [[teksts|tekstu]] kopums ar māksliniecisku vai sabiedrisku nozīmi. Literatūra tiek iedalīta [[daiļliteratūra|daiļliteratūrā]], [[zinātniskā literatūra|zinātniskajā literatūrā]] un [[publicistika|publicistikā]]. Šaurākā nozīmē jēdziens "literatūra" apzīmē mākslas veidu — daiļliteratūru.

sentences:
{{Tauta|native_name=Адыгэ, Шапсыгъ|attēls=|population=3900|regions={{RUS}} 1914 (2021)
{{flag|Turcija}}
{{flag|Izraēla}}|related-c=[[adigi]], [[kabardieši]]|radi=|languages=[[šapsugu dialekts]]}}

sentences: '''Heliodors''' (no [[grieķu valoda|grieķu]] ''helios'' — "saule" un ''dorea'' — "dots") ('''zelta berils''') ir zeltaini dzeltens, caurspīdīgs [[minerāls|minerāla]] — [[berils|berila]] paveids. Senāks nosaukums ir '''zelta berils''', taču, kopš [[1912]]. gada tirdzniecībā par heliodoriem sāka dēvēt zeltainus berilus no Rosingas [[Namībija|Namībijā]] un neilgā laikā šo terminu sāka attiecināt uz visiem zeltainas krāsas beriliem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Marija Geperte-Maiere
|     vārds_orig = ''Maria Goeppert-Mayer''
|         attēls = Maria Goeppert-Mayer.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Marija Geperte-Maiere 1963. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 06
|       dz_diena = 28
|       dz_vieta = Katovica, [[Vācijas impērija]]<br />(mūsdienās [[Katovice]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Sandjego]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācieši|vāciete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts = Maria Goeppert-Mayer signature.JPG
|   darba_vietas =[[Losalamosas Nacionālā laboratorija]], [[Argonnas Nacionālā laboratorija]], [[Kalifornijas Universitāte, Sandjego]]
|     alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne =[[fizika]]
|    pasniedzēji =[[Makss Borns]], [[Džeimss Franks]], [[Ādolfs Vindauss]]
|       studenti =
|     sasniegumi =[[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] struktūra
|    apbalvojumi = 1963. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
'''Izgriezuma ceļš''' ({{val|en|deep etch}}<ref>{{cite book |page=93 |title=How to start and produce a magazine or newsletter |author=Gordon Woolf S|url=https://books.google.com/books?id=kzSzC0VXU_UC&pg=PA93&dq=deep+etching+photoshop&hl=en&ei=iMaoTqXLJcn2mAWr9-mjDw&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=5&ved=0CEgQ6AEwBA#v=onepage&q&f=false}}</ref>) ir slēgts [[vektora ceļš]] vai forma, ko izmanto, lai izgrieztu [[2D datorgrafika]]s [[attēlu rediģēšanas]] programmatūrā. Viss ceļa iekšpusē tiek iekļauts pēc izgriešanas ceļa pielietošanas, viss ārpus ceļa netiek parādīts gala iznākumā. Izgriezuma ceļa pielietošana rada cietu (saistītu) vai mīksta (nesaistītu) malu atkarībā no attēla redaktora iespējām.
[[File:Clipping Path.jpg|thumb|Izgriezuma ceļš]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lēdija Makbeta
| operators =
| attēls = Lady Macbeth (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska drāma
| režisors = [[Viljams Oldroids]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Florensa Pjū]]
* [[Kosmo Džarviss]]
* [[Pols Hiltons]]
* [[Naomi Ekija]]
* [[Kristofers Fērbenks]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Lady Macbeth''
| studija = * ''Altitude Film Entertainment''
* ''Protagonist Pictures''
* ''iFeatures''
* ''Creative England''
* ''BBC Films''
* ''BFI''
* ''Sixty-Six Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = ''Altitude Film Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2016|9|10|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2017|4|28|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 89 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|5,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt4291600/|title=
Lady Macbeth (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|11|15}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lēdija Makbeta"''' ({{Val|en|Lady Macbeth}}) ir 2016. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Viljams Oldroids]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Florensa Pjū]], [[Kosmo Džarviss]], [[Pols Hiltons]], [[Naomi Ekija]] un [[Kristofers Fērbenks]]. Filma balstīta uz 1865. gada [[Nikolajs Ļeskovs|Nikolaja Ļeskova]] noveli "[[Mcenskas apriņķa lēdija Makbeta]]".

sentences:
{{VietasKarte
|Antarktīda-fiziskā
|label=Artura līcis
|latd=64|latm=46|lats=0 |latNS=S
|longd=64|longm=04|longs=0 |longEW=W
|position=right
|width=250
|float=right
|mark=Blue pog.svg
|caption=
}}

sentences:
Mūzikas grupas, kas spēlē [[smagais metāls (mūzikas žanrs)|smago metālu]].
{{Commonscat|Metal music}}

sentences: {{BioTakso infokaste|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda_lv=Panātru rinda|suga_lv=Krasta veronika|suga=Veronica teucrium|ģints_lv=Veronikas|ģints=Veronica|dzimta_lv=Ceļteku dzimta|dzimta=Plantaginaceae|rinda=Lamiales|klase=Magnoliopsida|binomial=Veronica teucrium<small> L.</small>|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=|attēls=Veronica teucrium.JPG|kategorijas=nē}}'''Krasta veronika''' (''Veronica teucrium'') ir [[ceļteku dzimta]]s<ref>{{Publikācijas atsauce|date=2003-04|title=An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG II|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|journal=Botanical Journal of the Linnean Society|volume=141|issue=4|pages=399–436|doi=10.1046/j.1095-8339.2003.t01-1-00158.x|issn=0024-4074}}</ref> [[Veronikas|veroniku ģints]] augu suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Eiropa|Eiropā]], neiekļaujot kontinenta [[Ziemeļeiropa|ziemeļu]] un [[Rietumeiropa|rietumu]] daļu. [[Latvija|Latvijā]] krasta veronika ir sastopama bieži, tomēr nevienmērīgi — visbiežāk upju ielejās un valsts austrumu daļā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/veronica-teucrium-l/|title=krasta veronika - Veronica teucrium L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-02-20}}</ref>

sentences:
{{Infobox law enforcement agency
| agencyname       = Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija
| nativename       = Organisation internationale de police criminelle
| patch            =
| patchcaption     =
| logo             =
| logocaption      =
| badge            =
| badgecaption     =
| flag             =
| flagcaption      =
| image_size       =
| commonname       = Interpol
| abbreviation     = ICPO-INTERPOL
| motto            = ''Connecting police for a safer world''
| formed           = 1923. gada 7. septembrī
| preceding1       = Pirmais Starptautiskais kriminālpolicijas kongress (1914)
| preceding2       = Starptautiskā policijas konference (1922)
| preceding3       = Starptautiskā kriminālpolicijas komisija (1923)
| dissolved        =
| superseding      =
| employees        = 1 050 {{small|(2019)}}
| volunteers       =
| budget           = €142 miljoni {{small|(2019)}}
| legalpersonality =
| legaljuris       =
| international    = 195 dalībvalstis
| divname          =
| subdivname       =
| map              =
| mapcaption       =
| dmap             =
| sizearea         =
| sizepopulation   =
| governingbody    = Ģenerālā Asambleja
| governingbodyscnd =
| constitution1    = ICPO-INTERPOL Konstitūcija un vispārīgie noteikumi<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014(14y2088)(or).pdf|title=General Regulations of the International Criminal Police Organization |work=Interpol, Office of Legal Affairs|year=1956|access-date=12 March 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160207104642/https://www.interpol.int/content/download/23768/225283/version/11/file/02%20e%20gen%20regulations%2025%2011%2014%2814y2088%29%28or%29.pdf|archive-date=7 February 2016}}</ref>
| speciality1      = <!-- up to | speciality6 = -->
| overviewtype     =
| overviewbody     =
| headquarters     = [[Liona]], [[Francija]]
| hqlocmap         =
| hqlocmapsize     =
| hqlocmappoptitle =
| sworntype        =
| sworn            =
| unsworntype      =
| unsworn          =
| multinational    = 114 {{small|(2019)}}
| chief1name       = [[Jirgens Stoks]]
| chief1position   = [[Ģenerālsekretārs]]
| chief2name       = [[Ahmeds Nasers Al Raisi]]
| chief2position   = [[Interpola Prezidents]]
| chief3name       = Sarka Gavrankova, Garba Baba Umars, Valdesī Urkīza
| chief3position   = Vice Prezidenti
| child1agency     = <!-- up to | child7agency = -->
| stationtype      = Nacionālie Centrālie Biroji
| stations         = 195
| programme1       = <!-- or | program1 = --><!-- up to | programme6 = or | program6 = -->
| activitytype     =
| activity1name    = <!-- up to | activity6name = -->
| anniversary1     = <!-- up to | anniversary6 = -->
| award1           = <!-- up to | award6 = -->
| website          = https://www.interpol.int/
| footnotes        = {{collapsible list|title=Valodas (4)|[[Angļu valoda]]|[[Arābu valoda]]|[[Franču valoda]]|[[Spāņu valoda]] }}
}}
{{cita nozīme|organizāciju|grupu|Interpol (grupa)}}
'''Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija''' ({{val|en|International Criminal Police Organization}}) jeb '''Interpols''' (''Interpol'')<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|title=INTERPOL|publisher=Lza.lv|accessdate={{dat|2012|8|29||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140810143103/http://termini.lza.lv/term.php?term=INTERPOL&list=INTERPOL&lang=EN|archivedate={{dat|2014|08|10||bez}}}}</ref> ir starptautiska kriminālās izmeklēšanas policijas organizācija. Tā tika dibināta {{dat|1923|9|7||bez}} kā Starptautiskā Kriminālpolicijas komisija, 1956. gadā pieņēma pašreizējo nosaukumu. 195 valstis ir Interpola dalībnieces. Pēc [[Apvienoto Nāciju Organizācija]]s šī ir otra lielākā starpvaldību organizācija pēc dalībvalstu skaita.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Viens pats mājās
| attēls = Home alone cover.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = Home Alone
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Kriss Kolumbuss]]
| producents = [[Džons Hjūzs]]
| scenārija autors = Džons Hjūzs
| galvenajās lomās = * [[Makolijs Kalkins]]
* [[Denjels Stērns]]
* [[Džo Peši]]
* [[Džons Hērds]]
* [[Ketrina O'Hāra]]
| mūzika = [[Džons Viljamss]]
| operators = [[Hulio Masats]]
| montāža = [[Radža Gosnels]]
| studija = ''Hughes Entertainment''
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1990|11|16}}
| ilgums = 103 minūtes
| valsts = {{ASV}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|18 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=homealone.htm|title=Home Alone (1990)|work=[[Box Office Mojo]]|publisher=[[Amazon|Amazon.com]]|accessdate={{dat|2014|1|3||bez}}}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|476,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Viens pats mājās 2]]" (1992)
| imdb = 0099785
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Pentti Linkola''
| attēls =Pentti Linkola 2.jpg
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums =Penti Linkola 2011. gadā
| dz_gads =1932
| dz_mēnesis =12
| dz_diena =7
| dz_vieta ={{vieta|Somija|Helsinki}}
| m_gads =2020
| m_mēnesis=4
| m_diena=5
| m_vieta ={{vieta|Somija|Valkeakoski}}
| pilsonība =
| tautība =[[somi|soms]]
| darba_vietas =
| alma_mater =
| zinātne =[[ornitoloģija]], [[envaironmentālisms]], [[dziļā ekoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = [[Eino Leino balva]] (1983)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Karlo Penti Linkola''' ({{val|fi|Kaarlo Pentti Linkola}}; dzimis {{dat|1932|12|7}}, miris {{dat|2020|4|5}})<ref name="Yle">{{ziņu atsauce |title=Luonnonsuojelija Pentti Linkola on kuollut |url=https://yle.fi/uutiset/3-11293151 |publisher=Yleisradio |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref name=il>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola 1932-2020: Äärimmäinen luonnonsuojelija ei säästänyt itseään – ihmisten vihaajaksi luultu erakko oli loistava seuramies |url=https://www.iltalehti.fi/kotimaa/a/0d02380b-5fdb-4d05-87e2-e4ac8b93fb47 |publisher=Iltalehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi}}</ref><ref>{{ziņu atsauce |title=Pentti Linkola kuoli kotonaan nukkuessaan, vielä viikko sitten hän osallistui kokoukseen, suunnitteli metsien suojelua – ja odotti, milloin linnut alkavat taas laulaa |url=https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 |publisher=Aamulehti |accessdate=5 April 2020 |date=5 April 2020 |language=fi |archive-date={{dat|2020|04|06||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200406105755/https://www.aamulehti.fi/a/0e9861e4-95cf-4db6-8dcd-e20f42aa1492 }}</ref> bija somu [[dziļā ekoloģija|dziļais ekologs]],<ref>Mika LaVaque-Manty, "Arguments and fists: political agency and justification in liberal theory", Routledge, 2002, [https://books.google.com/books?id=eOGHPaT9FWIC&pg=PT159 p. 159].</ref> [[ornitoloģija|ornitologs]],<ref name ="Harris">{{grāmatas atsauce |last= Harris|first=Paul G.|date=2009 |title=Environmental Change and Foreign Policy: Theory and Practice|publisher=[[Routledge]]|page=[https://books.google.com/books?id=HQl5AgAAQBAJ&pg=PT125 125] |isbn=9781134014811}}</ref> polemists, rakstnieks un makšķernieks. Viņš plaši rakstīja par savām idejām un Somijā bija ievērojams domātājs.<ref>Henry Minde, Svein Jentoft, Harald Gaski, "Indigenous peoples: self-determination, knowledge, indigeneity", Eburon Uitgeverij B.V., 2008, [https://books.google.com/books?id=aVJyN5ZAHeUC&pg=PT100 p. 100].</ref><ref name="Schoolfield">George C. Schoolfield, "A history of Finland's literature", U of Nebraska Press, 1998, [https://books.google.cz/books?id=J9Dctlzud-EC&pg=PT271 p.271].</ref> No 1959. līdz 1995. gadam Linkola bija kaislīgs vissezonas makšķernieks. Viņš makšķerēja [[Keitele]]s, [[Peijenne]]s ezeros un [[Somu līcis|Somu līcī]], bet kopš 1978. gada viņš makšķerēja [[Vanajavesi]] ezerā.<ref>Turtiainen, Pekka: ''Kalastaja''. [[Sääksmäki]]: Voipaalan taidekeskus, 2015.</ref>

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Šveicē|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Šveices zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences: '''Rietumkrasts''' ({{val-ar|الضفة الغربية}}, ''aḍ-Ḍiffā l-Ġarbīya'', {{val-he|הגדה המערבית}}, ''HaGadah HaMa'aravit'') jeb '''Jordānas Rietumkrasts''' ir teritorija [[Tuvie Austrumi|Tuvajos Austrumos]]. Par Rietumkrastu to sauc tāpēc, ka tā atrodas uz rietumiem no [[Jordāna]]s upes. 1948. gadā, [[Izraēlas neatkarības karš|Izraēlas neatkarības kara]] laikā, Rietumkrastu anektēja [[Jordānija]]. Tā atradās Jordānijas pakļautībā līdz 1967. gadam, kad [[Sešu dienu karš|Sešu dienu karā]] teritoriju pārņēma [[Izraēla]]. Mūsdienās Rietumkrasts un [[Gazas josla]] veido [[Palestīnas autonomija|Palestīnas autonomiju]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Skābekļa difluorīds
|                 attēls =
Skābekļa difluorīda molekulas modelis

Skābekļa difluorīda struktūrformula ar [[ķīmiskā saite|saišu]] garumiem un leņķiem
|         citi nosaukumi =
|             CAS numurs = 7783-41-7
|        ķīmiskā formula = OF2
|                molmasa = 53.996
|                blīvums = 1,88
|    kušanas temperatūra = -223,8 °C
|   viršanas temperatūra = -144,75 °C
|          šķīdība ūdenī = 6,8 ml/100 ml (0 °C)
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Skābekļa difluorīds''' ir [[skābeklis|skābekļa]] un [[fluors|fluora]] [[binārais savienojums]]. Tajā skābeklim ir neraksturīgā [[oksidēšanās pakāpe]] +2, kas ir tāpēc, ka fluors ir vienīgais elements, kam ir lielāka [[elektronegativitāte]] nekā skābeklim. Istabas temperatūrā tas ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]].<ref name="Oxygen">E. A. V. Ebsworth, J. A. Connor and J. J. Turner. ''The Chemistry of Oxygen. Chapter 22 of Comprehensive Inorganic Chemistry.'' Pergamon Press 1973</ref>

sentences: barojas ar [[gnu]] mirstīgajām atliekām.]]

sentences: '''28. jūlijs''' ir gada 209. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (210. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 156 dienas.

sentences: '''Svjatopolku-Mirsku dzimta''' arī '''Mirsku''' dzimta ({{val-pl|Światopełk-Mirscy}}, {{val-be|Святаполк-Мірскія}}, {{val-ru|Святополк-Мирский}}) bija sena [[Kņazs|kņazu]] dzimta [[Polija|Polijā]] un [[Krievija|Krievijā]]. Dzimtas pirmsākumi tiek lēsti ap 16. gadsimta sākumu. Kopš 18. gadsimta dzimta mainījusi uzvārdu no Mirski uz Svjatopolki-Mirski. Svjatopolks bija [[Kijeva]]s kņaza [[Vladimirs Svjatoslavičs|Vladimira Svjatoslaviča]] dēls. Dzimta sevi uzskatīja par īstajiem [[Mira (Baltkrievija)|Miras]] īpašniekiem. Kņazu dzimtas tituls apstiprināts 1821. gadā [[Polija|Polijā]] un 1861. gadā [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Frīdrihs Ludvigs Lindners''' ({{val|de|Friedrich Ludwig Lindner}}, 1772-1845) bija [[vācbalti|vācbaltu]] publicists. Darbojies Dienvidvācijā.<ref>{{BBLD}}</ref>

sentences:
{{jāuzlabo|Atsauces, tulkojums, attēli ...}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Annas Frankas dienasgrāmata
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Anna Franka]]
|  orig nosaukums = Het Achterhuis
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{NED}}
|          valoda = [[holandiešu valoda|holandiešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs =
|        izdevejs =
|          izdota = {{dat|1947}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''"Annas Frankas dienasgrāmata"''' ({{val|nl|Het Achterhuis}} — ‘Sētas māja’) ir balstīta uz nīderlandiešu valodā rakstītās dienasgrāmatas, kuras autore ir [[Anna Franka]]. Tā tapusi laikā, kad meitene divus gadus kopā ar ģimeni slēpusies [[Nacionālsociālisms|nacistu]] okupētajā [[Nīderlande|Nīderlandē]]. 1944. gadā ģimene tika aizturēta, un Anna Franka nomira no tīfa [[Bergena-Belsena|Bergenes-Belzenes koncentrācijas nometnē]]. Pēc kara dienasgrāmatu izdevās atgūt Annas tēvam Oto Frankam. Tā tikusi tulkota un publicēta vairāk nekā 60 valodās.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankinovičīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls
|ŠtruncaID=4/G.07-15
|ķīm_formula=(Ni,Zn)Al4(VO3)2(OH)12(H2O)2.5
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas līdz bāli zilganzaļš
|svītra=Balta
|habituss=Garoziņas, kas veidotas no maziem plākšņveida kristāliņiem
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē
|lūzums=
|cietība=2,5 - 3
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=2,48
}}
__NOTOC__

sentences:
'''Žesti''' ir apzinātas vai neapzinātas [[Roka|roku]], [[Kāja|kāju]] vai [[Galva|galvas]] kustības, kas pavada [[Cilvēks|cilvēku]] saskarsmi.
	Lielākā daļa galveno saprašanās žestu ir vienādi visā pasaulē. Kad cilvēki ir priecīgi, viņi smaida; kad bēdājas vai ir dusmīgi, viņi sarauc [[Piere|pieri]] vai drūmi skatās.

sentences:
[[Kategorija:Loģiķi| ]]
[[Kategorija:Filozofi pēc valsts| Logzikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi pēc valsts| Logzikzi]]

sentences:
{{Elektrodinamika}}
'''Delta funkciju''' (<math>\delta \ </math> funkciju) [[fizika|fizikā]] izmanto, lai raksturotu [[diskrēts|diskrētu]] [[punktveida lādiņš|punktveida lādiņu]] izvietojumu [[telpa|telpā]]. Šo [[funkcija|funkciju]] teorētiskajā fizikā pirmais sāka izmantot ievērojamais [[Anglija|angļu]] fiziķis [[Pols Adriens Moriss Diraks]], viens no [[kvantu mehānika]]s pamatlicējiem. Tādēļ delta funkciju dažreiz sauc arī par ''Diraka delta funkciju''. Tā pieder pie vispārinātajām [[funkcija|funkcijām]]; tā nav nepārtraukta un diferencējama šo jēdzienu parastajā nozīmē. Tā ir ērta, ja, piemēram, jāaprēķina [[materiāls punkts|materiālo punktu]] sistēmu raksturojošie [[integrāls lielums|integrālie lielumi]] (pilnais [[lādiņš]], [[elektriskā lauka intensitāte]] utt.).

sentences: '''Skalva''' jeb '''Skalava''' ({{val-la|Schalavonia}}, {{val-de|Schalowe}}) bija [[rietumbalti|rietumbaltu]] [[Skalvji|skalvju]] apdzīvota [[teritorija]] [[Nemuna]]s lejtecē. Pēc [[Pēteris no Duisburgas|Pētera no Duisburgas]] hronikas ziņām Skalva bija viena no [[Prūsija]]s zemēm. Skalvji, kuru kultūra pēc arheoloģiskā materiāla tuvāka [[kurši]]em, dzīvoja līdzās [[kurši]]em, [[žemaiši]]em, [[jātvingi]]em un [[prūši]]em Nemunas pietekas [[Jūra (upe)|Jūras]] baseinā.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Aiova
| native_name             = ''Iowa''
| other_name              =
| settlement_type         = ASV štats
| image_skyline           =
| imagesize               = 235px
| image_caption           = Skats uz Misisipi upi Aivoas štata ziemeļaustrumdaļā
| image_flag              = Flag of Iowa.svg
| flag_size               = 130px
| image_seal              = Iowa-StateSeal.svg
| seal_size               = 90px
| nickname                = ''The Hawkeye State''
| motto                   = ''Our liberties we prize and our rights we will maintain''
| anthem                  =
| capital                 = [[Demoina]]
| largest_city            =
| official_language       = [[angļu valoda]]
| spoken_language         =
| image_map               = Iowa in United States.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Aiovas atrašanās vieta ASV
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flaga|ASV}} [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| leader_party            =
| leader_title            = Gubernatore
| leader_name             = [[Kimberlija Reinoldsa]] ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
| leader_title1            = Vicegubernators
| leader_name1             = [[Ādams Gregs]] ([[ASV Republikāniskā partija|R]])
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 145743
| area_land_km2           = 144709
| area_water_km2          = 1034
| area_water_percent      = 0,71
| area_rank               =
| elevation_max_m         = ''[[Hawkeye Point]]'', 509
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 3046355
| population_as_of        = 2010. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| population_blank1_title = Rasu sastāvs
| population_blank1       = baltādainie — 91%
melnādainie — 3%
| population_blank2_title = Reliģijas
| population_blank2       = [[protestanti]] — 52%
[[katoļi]] — 23%
nereliģiozi — 13%
| timezone                = UTC
| utc_offset              = -6
| timezone_DST            = UTC
| utc_offset_DST          = -5
| website                 = [http://www.iowa.gov/ www.iowa.gov]
| footnotes               =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{TV seriāla sezonas infokaste
 | bgcolour         = #B22222
 | headercolour     =
 | fgcolour         = white
 | season_name      = Pokémon Origins
 | image            =
 | caption          =
 | country          = {{flag|Japāna}}
 | num_episodes     = 4
 | network          = [[TV Tokyo]]
 | first_aired      = {{dat|2013|10|4|N|bez}}
 | last_aired       =
 | dvd_release_date =
 | region_1         =
 | region_2         =
 | region_3         =
 | region_4         =
 | region_A         =
 | region_B         =
 | region_C         =
 | prev_season      =
 | prev_series      =
 | next_season      =
 | next_series      =
 | episode_list     =
}}

sentences: {{Commonscat|Gymnasts from the United States}}

sentences:
{{Infobox
|title        = {{{title|}}}
|image        = {{#if:{{{image|}}}|{{Infokastes attēls|attēls={{{image|}}}|att_izm={{{imagesize|}}}|att_izm_def=250px|paraksts={{{imagecaption|}}}}}}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Bojaji''' var būt:

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Pluteus salcinus.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Fungi
| valsts_lv     = Sēnes
| nodalījums    = Basidiomycota
| nodalījums_lv = Bazīdijsēnes
| klase         = Hymenomycetes
| klase_lv      = Himēnijsēnes
| kārta         = Agaricales
| kārta_lv      = Atmatenes
| dzimta        = Pluteaceae
| dzimta_lv     = Jumteņu dzimta
| ģints         = Pluteus
| ģints_lv      = Jumtenes
| suga          = P. salicinus
| suga_lv       = Vītolu jumtene
| binomial      = Pluteus salicinus
| kategorijas   = nē
}}

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopotas visas '''[[valsts|valstu]] (arī bijušo/agrāko) un teritoriju (arī [[atkarīgās teritorijas|atkarīgo teritoriju]]) [[devīze]]s (moto)'''.

sentences: '''Varkas pilsnovads''' ({{val|la|Warka, terra Warkunde}}) bija seno [[latgaļi|latgaļu]] [[Jersika (valsts)|Jersikas valsts]] jeb [[Letija]]s daļa uz austrumiem no [[Lubānas ezers|Lubāna ezera]], kas pieminēta ar Romas pāvesta legāta [[Modenas Viļums|Modenas Viļuma]] starpniecību panāktajā 1226. gada 20. aprīļa izlīgumā starp Livonijas bīskapu [[Alberts fon Bukshēvdens|Albertu fon Bukshēvdenu]] un [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]].

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Pulas arēna
| native_name         = ''Pulska Arena''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Horvātija#Eiropa
| status              =
| image               = The_new_old_amphitheater_in_Pula_Istria_(19629095974).jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Pula]], [[Istrijas župānija]], {{CRO}}
| latd  = 44.873 | latNS  = N
| longd = 13.85 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1. gadsimts
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded    =
}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Harijs Dīkmanis
| attēls = Harijs Dīkmanis.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = Harijs Dīkmanis 1940. gadā
| dz_gads = 1895
| dz_mēnesis = 7
| dz_diena = 5
| dz_vieta = [[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| m_gads = 1979
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{USA}}
| dzīves_vieta =
| tautība = latvietis
| dzimums = vīrietis
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences: '''Hī kvadrāta kritērijs''' ir biežāk izmantotais no [[Neparametriskā statistika|neparametriskās statistikas rādītājiem]]. Ar tā palīdzību ir iespējams noteikt, vai rezultāti kādā mērījumā ir atbilstoši kādam teorētiskam sadalījumam vai nē. Hī kvadrātu izmanto gadījumos, ja visiem rezultātiem būtu jāsadalās vienlīdzīgi visā mērījumu skalā, bet ir aizdomas, ka tā varētu nenotikt. Piemērs ir spēļu metamā kauliņa pārbaude. Teorētiski, metot kauliņu 300 reizes, katram ciparam būtu jāizkrīt līdzīgu skaitu reižu (šinī gadījumā aptuveni 50). Ja kauliņš šķiet neprecīzs, piemēram, ir aizdomas, ka sešinieks izkrīt pārāk bieži, tad, izmantojot '''Hī kvadrāta kritēriju''', to ir iespējams noskaidrot. Protams, tāpat kā visās citās statistikas metodēs, jo mērījumu skaits ir lielāks, jo metode sniegs precīzāku atbildi.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = X-cilvēki: Apokalipse
| attēls                   = X-Men - Apocalypse.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''X-Men: Apocalypse''
| žanrs                    =
| režisors                 = [[Braiens Singers]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Lorensa]]
* [[Maikls Fasbenders]]
* [[Džeimss Makevojs]]
* [[Oskars Izāks]]
* [[Nikolass Holts]]
* [[Rouza Bairna]]
* [[Tajs Šeridans]]
* [[Sofija Tērnere]]
* [[Evans Pīterss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Marvel Entertainment]]''
* ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izplatītājs              = ''20th Century Fox''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|5|9|Londonas pirmizrāde|2016|5|27|ASV|2016|5|18|Latvija|}}
| ilgums                   = 144 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/x-men-apocalypse-2016|title= X-Men: Apocalypse|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = Angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|178 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x-men2016.htm |title=
X-Men: Apocalypse (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|543,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=x-men2016.htm |title=
X-Men: Apocalypse (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 28, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              = [[X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas]]
| nākamā                   = [[X-cilvēki: Tumšais Fēnikss]]
| imdb                     =
}}
'''"X-cilvēki: Apokalipse"''' ({{val|en|X-Men: Apocalypse}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Braiens Singers]]. Filma balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' komiksiem ar tādu pašu nosaukumu. Filma ir turpinājums 2014. gada filmai "[[X-cilvēki: Bijušās nākotnes dienas]]", savukārt 2019. gadā filmai iznāca turpinājums "[[X-cilvēki: Tumšais Fēnikss]]".

sentences: '''Boforta skala''' ir [[vējš|vēja]] stipruma skaitlisko vērtību sistēma, kuru [[Pasaules Meteoroloģijas organizācija]] pieņēmusi, lai tuvināti novērtētu vēja stiprumu jūrā vai uz sauszemes. Vēja ātrums parasti tiek mērīts 10 metru augstumā virs atklātas virsmas un tad izteikts vērtībās, kas ir no 0 līdz 12 ballēm.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dienvidu Krusts
| abbreviation = Cru
| name_latin = Crux
| RA = 12,5
| dec = −60
| areatotal = 68
| arearank = 88. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 4
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cru''
| starmagnitude = 0,87
| neareststarname = ''η Cru''
| stardistance = 64,2
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Centaurs (zvaigznājs)|Centaurs]]<br />[[Muša (zvaigznājs)|Muša]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Rhynchotus rufescens -Parque das Aves-8a.jpg
 | att_nosaukums =[[Rudais tinamu]] (''Rhynchotus rufescens'')
 |        attēls2 = Passer domesticus male (15).jpg
 | att2_nosaukums =[[Mājas zvirbulis]] (''Passer domesticus'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |     apakštips = Vertebrata
 |  apakštips_lv = Mugurkaulnieki
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |  apakšklase=Neornithes
 | apakšklase_lv=Īstie putni
 | binomial = Neornithes <small>([[Hans Friedrich Gadow|Gadow]], 1893)</small>
 |   kategorijas = nē
 | iedalījums =
*[[Neognati|Neognatu infraklase]] (''Neognathae'')
*[[Paleognati|Paleognatu infraklase]] (''Palaeognathae'')
}}
'''Īstie putni''' jeb '''vēdekļastes putni''' (''Neornithes'') ir [[putni|putnu klases]] (''Aves'') apakšklase, kas apvieno visas mūsdienās dzīvojošās putnu [[suga]]s un vairākas izmirušas aizvēsturiskās sugas, kuras ir priekšteces mūsdienu putniem.<ref name=tax/>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = 0006 Paxillus involutus (Copy).jpg
| att_nosaukums= Ģints [[tipiskā suga|tipiskās sugas]] — [[Kailā mietene|kailās mietenes]] (''Paxillus involutus'') jauni augļķermeņi.
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| apakšklase =Agaricomycetidae
| rinda =Boletales
| rinda_lv =Beku rinda
| dzimta = Paxillaceae
| dzimta_lv = Mieteņu dzimta
| ģints = Paxillus
| ģints_lv = Mietenes
| kategorijas =nē
}}
 (''Paxillus filamentosus'')]]
 (''Tapinella atrotomentosa'')]]
 (''Tapinella panuoides'')]]
'''Mieteņu ģints''' jeb '''mietenes''' (''Paxillus'') ir [[lapiņu sēnes|lapiņu sēņu]] [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas pieder [[mieteņu dzimta]]i un [[beku rinda]]i. Saskaņā ar ''Catalogue of Life'', 2021. gada vidū tajā ietilpa 38 sugas,<ref name="col">[https://www.catalogueoflife.org/data/taxon/63LCT Catalogue of Life: Paxillus], skatīts 2021-07-07</ref> no kurām Latvijā atrastas 2. Tāpat Latvijā atrastas vēl 2 bijušās mieteņu sugas, kuras tagad pārceltas uz jaunizveidoto ''Tapinella'' ģinti ''Tapinellaceae'' dzimtā tai pašā beku rindā. Pagaidām latviskajos avotos viņām tiek saglabāts vecais mieteņu apzīmējums un reizēm arī agrākais ģints apzīmējums ''Paxillus''.<ref name="senes.lv">[http://www.senes.lv/taxons/paxillus.htm SēnesLv. Mietenes]</ref><ref name="LMB">{{Tīmekļa atsauce |url=http://miko.ldm.gov.lv/Species_lists_LV/Agaricales_P.htm |title=Latvijā konstatētās sēņu sugas - CEPURĪŠU SĒNES - P |access-date={{dat|2021|07|07||bez}} |archive-date={{dat|2021|07|09||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210709184554/http://miko.ldm.gov.lv/Species_lists_LV/Agaricales_P.htm }}</ref><ref name="LLSG">I.Dāniele, D.Meiere "''Lielā Latvijas sēņu grāmata''", Karšu izdevniecība Jāņa sēta, Rīgā, 2020, 25. lpp.</ref>

sentences: '''Gaisa temperatūra''' ir viens no [[Zemes atmosfēra]]s termodinamiskajiem lielumiem, kas raksturo [[gaiss|gaisa]] sasiluma pakāpi jeb [[temperatūra|temperatūru]]. To mēra ar [[termometrs|termometru]]. Meteoroloģijā gaisa temperatūra tiek mērīta aptuveni 2 metru augstumā virs zemes, lai to neietekmē [[augsne]]s temperatūra, kā arī [[ēna|ēnā]], lai tieši [[Saule]]s stari nesildītu termometru.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
|name         = ''Pan European Game Information''
|image        = PEGI logo.svg
|image_border =
|size         =
|alt          =
|caption      = PEGI logotips
|abbreviation = PEGI
|motto        =
|formation    = {{dat|2003|4|9}}
|extinction   =
|type         =
|status       =
|purpose      = videospēļu klasifikācija
|headquarters =
|location     =
|coords       =
|region_served = Eiropa, Kanāda (tikai Kvebeka), Izraēla
|membership   =
|language     =
|leader_title =
|leader_name  =
|main_organ   =
|parent_organization = [[Eiropas interaktīvās programmatūras federācija]]
|affiliations =
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = {{URL|www.pegi.info}}
|remarks      =
}}
'''''Pan European Game Information''''' (saīsināti '''PEGI''') ir Eiropas [[videospēļu satura novērtēšanas sistēma]], kas izveidota, lai palīdzētu patērētājiem Eiropā pieņemt apzinātus lēmumus, pērkot videospēles vai programmas, izmantojot vecuma ieteikumus un satura apzīmējumus. Šo sistēmu 2003. gada aprīlī izveidoja [[Eiropas interaktīvās programmatūras federācija]] (''Interactive Software Federation of Europe'', saīsināti ISFE), un tā apvienoja vairākas reģionālās vecuma ierobežojumu sistēmas vienā kopīgā sistēmā. PEGI sistēmu mūsdienās izmanto vairāk kā trīsdesmit valstīs, un tā ir balstīta uz noteiktu kodeksu — noteikumu kopumu, kas ļauj katram izdevējam izmantot PEGI sistēmu. PEGI sistēma iedalās piecās vecuma grupās un astoņos satura raksturojumos, kas vēsta par piemērotību un spēles saturu noteiktai patērētāju vecuma grupai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pegi.info/en/ |title=PEGI Website |publisher=Pegi.info |date= |accessdate=29 June 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110728144723/http://www.pegi.info/en/ |archivedate={{dat|2011|07|28||bez}} }}</ref> Vecuma ierobežojums nenorāda spēles grūtības pakāpi, kā arī nepieciešamās iemaņas tās spēlēšanai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.pegi.info/en/index/id/33 |title=PEGI Pan European Game Information – What do the labels mean? |publisher=Pegi.info |date= |accessdate=29 June 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110807040750/http://www.pegi.info/en/index/id/33 |archivedate={{dat|2011|08|07||bez}} }}</ref>

sentences: {{Latvijas vidusskolas infokaste|nosaukums=Jelgavas Paula Bendrupa pamatskola|vieta=Filozofu iela 50, Jelgava, LV—3001|tips=pamatskola|dibin=1873|direktors=Gunta Paslauska|skoleni=125|skolotāji=43|mlapa=https://pbp.jelgava.lv/}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
   | nosaukums=''Morbillivirus''
   | iedalījums=
* ''Gaļēdāju mēra vīruss''
* ''Vaļveidīgo morbillivīruss''
* ''Kaķu morbillivīruss''
* ''Masalu vīruss''
* ''Mazo atgremotāju mēra vīruss''
* ''Roņu mēra vīruss''
* ''Govju mēra vīruss''
   | ģints=Morbillivirus
   | dzimta=Paramyxoviridae
   | dzimta_lv=Paramiksovīrusi
   | kārta_lv=''Mononegavirales''
   | tips_lv=<!-- V ((-)ssRNS) -->
   |kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nos            = Tautas Saeima
|attēls         = Tautas Saeimas deputāti pie Latvijas Nacionālā teātra 1940. gada jūlijā.jpg
|att_izm        = 250px
|paraksts       = Tautas Saeimas deputāti pie tobrīd vēl ar [[Latvijas karogs|Latvijas karogiem]] rotātā Latvijas Nacionālā teātra 1940. gada 21. jūlijā. Okupācijas leģitimēšanai bija izraudzīta [[Latvijas valsts pasludināšana]]s vieta.
|frakcijas      =
:* {{colorbox|#cc0000}} [[Darba tautas bloks]] (100)
|sākums         = {{dat|1940|07|21|N}}
|beigas         = {{dat||08|25|N}}
|priekšsēdētājs = [[Pēteris Briedis]]
|pr biedri      = [[Kārlis Šics]], [[Jānis Vāgners]]
|pirms          = [[4. Saeima]] (1934)
|pēc            = [[Latvijas PSR Augstākā Padome|LPSR AP]] (1940)<br />[[Latvijas Republikas Augstākā Padome|LR Augstākā Padome]] (1990)
}}
'''Tautas [[Saeima]]''' bija [[Latvijas Republika]]s [[parlaments]] laika posmā no {{dat|1940|07|21|G}} līdz {{dat||07|22|D}} un [[Latvijas PSR]] parlaments laika posmā no {{dat||07|22|G}} līdz {{dat||08|25|D}}.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pipas Lī privātā dzīve
 | oriģinālnos = ''The Private Lives of Pippa Lee''
 |      attēls = Private lives of pippa lee.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = romantiska filma, komēdija, drāma
 |    režisors = [[Rebeka Millere]]
 |  producents = [[Lemora Saivana]]
 |   scenārijs = Rebeka Millere
 |     aktieri =
* [[Robina Raita]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Marija Bello]]
* [[Monika Belluči]]
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Vinona Raidere]]
* [[Kiānu Rīvss]]
* [[Džūliana Mora]]
 |      mūzika = [[Maikls Rohatains]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Plan B Entertainment]]''
 | izplatītājs = ''[[Screen Media Films]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2009|2|9|Berlīnes filmu festivāls|2009|11|27|ASV|2009|12|4|Latvija|}}
 |      ilgums = 96 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/private-lives-pippa-lee-2009|title=The Private Lives of Pippa Lee|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 16, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets =
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|2,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=privatelivesofpippalee.htm|title=The Private Lives of Pippa Lee (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 16, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Pipas Lī privātā dzīve"''' ({{val|en|The Private Lives of Pippa Lee}}) ir 2009. gada romantiska drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Rebeka Millere]]. Galvenās lomas atveido [[Robina Raita]], [[Alans Ārkins]], [[Marija Bello]], [[Monika Belluči]], [[Bleika Laivlija]], [[Vinona Raidere]], [[Kiānu Rīvss]] un [[Džūliana Mora]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|2|9||bez}} Berlīnes filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amilnitrīta molekulas modelis

Amilnitrīta struktūrformula
|       citi nosaukumi = izoamilnitrīts, 3-metilbutilnitrīts,
 nitramils
|           CAS numurs = 110-46-3
|      ķīmiskā formula = C5H11ONO
|              molmasa = 117,15 g mol−1
|              blīvums = 872
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 99 °C
| šķīdība ūdenī        = zema
|                 citi =
}}

sentences: '''Embrionālais aparāts''' ir [[Foraminīferas|foraminīferu]] kameru grupa, kas iekļauj sevī [[Dīgļkamera|dīgļkameru]], [[deiterokonhs|deiterokonhu]] (nukleokonhu), bet dažām ģintīm arī [[Fleksostils|fleksostilu]], kurš atšķiras pēc izmēriem, formas un izvietojuma attiecībā pret pārējām kamerām.

sentences:
[[File:ClipperRoute.png|thumb|300px|[[Kliperu ceļš]] rēcošajos četrdesmitajos]]
'''Rēcošie četrdesmitie''' ir jūrnieku dots apzīmējums [[okeāns|okeānu]] dienvidu apvidum starp 40° un 50° dienvidu platuma grādiem. Šajā apvidū [[zeme]]slodi apjož [[Antarktiskā cirkumpolārā straume]] un tajā ir raksturīgi valdošie rietumu [[vējš|vēji]]. Šajos platuma grādos [[Dienvidu puslode|dienvidu puslodē]] ir biežas spēcīgas [[vētra]]s, ko pavada ievērojama [[ūdens viļņi|viļņošanās]]. Rēcošajos četrdesmitajos [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānā]] ir novērots līdz šim augstākais 36,5 m augstais vilnis.<ref name=globe>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.baltsails.com/lv/?sec=actual&fu=read&id=1650 |title=Vendée Globe 2008-2009 starts |access-date={{dat|2013|02|16||bez}} |archive-date={{dat|2016|03|04||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304234158/http://www.baltsails.com/lv/?sec=actual&fu=read&id=1650 }}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Reseda lutea RHu.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums = [[Dzeltenā rezēda]] (''Reseda lutea'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Brassicales
| rinda_lv = Krustziežu rinda
| dzimta = Resedaceae
| dzimta_lv = Rezēdu dzimta
| binomial = Reseda
| sinonīmi =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| autors = Martinov
| ģints = Reseda
| ģints_lv = Rezēdas
}}'''Rezēdas''' (''Reseda'') ir ģints [[Rezēdu dzimta|rezēdu dzimtā]], kurā ir sastopamas vairāk nekā 60 sugas, no kurām 3 ir sastopamas [[Latvija|Latvijā]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/sistematiskais-raditajs/resedaceae/|title=Rezēdu dzimta - Resedaceae - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-24}}</ref> Šīs ģints dabiskais izplatības areāls ir no [[Eiropa]]s līdz Centrālajai [[Sibīrija]]i un [[Arābijas pussala]]i, [[Makaronēzija|Makaronēzijā]], [[Sahāra|Sahārā]] un [[Sāhela]]i līdz [[Kenija]]i, [[Dienvidāfrika]]i.<ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30031016-2|title=Reseda Tourn. ex L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-24|language=en}}</ref>

sentences: '''Genocīds''' ir darbība, kas vērsta, lai pilnībā vai daļēji iznīcinātu kādu nacionālu, etnisku, [[Rase (cilvēku klasifikācija)|rases]] vai [[Reliģiozitāte|reliģiskās piederības]] grupu kā tādu: nogalinot šīs grupas locekļus, fiziski sakropļojot vai garīgi traumējot tos, apzināti radot šādai grupai tādus dzīves apstākļus, kur paredzēta tās pilnīga vai daļēja iznīcība, apzināti ierobežojot [[Dzimstības kontrole|dzimstību]] šajā grupā, ar varu pārvietojot vienas grupas bērnus dzīvošanai citā grupā. Genocīds ietver sevī gan fizisko aspektu — uzskaitot konkrētas darbības kā, piemēram, noteiktas ļaužu grupas locekļu [[Nogalināšana|nogalināšanu]], — tā arī psiholoģisko aspektu: šīs darbības tiek veiktas ar konkrētu nodomu daļēji vai pilnīgi iznīcināt nacionālu, etnisku, rases vai reliģiozu iedzīvotāju grupu “kā tādu”.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Robērs Delonē
| image = Robert Delaunay, Selbstporträt 1905-1906.jpg
| imagesize =
| caption = Delonē pašportrets
| birthname =
| birthdate = {{dat|1885|4|12}}
| location = [[Parīze]], {{FRA}}
| deathdate = {{dat|1941|10|25}}
| deathplace =  [[Monpeljē]], {{FRA}}
| nationality =
| field = [[Glezniecība|gleznošana]]
| training =
| movement = [[Orfisms (māksla)|orfisms]]
| famous works =
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Lycopodiella inundata 005.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Lycopodiella inundata|Palu staipeknītis}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| apakšvalsts=Pteridophytes
| apakšvalsts_lv=Sporaugi
| nodalījums =Lycopodiophyta
| nodalījums_lv =Staipekņu nodalījums
| klase =Lycopodiopsida
| klase_lv =Staipekņu klase
| rinda =Lycopodiales
| rinda_lv =Staipekņu kārta
| dzimta =Lycopodiaceae
| dzimta_lv =Staipekņu dzimta
| ģints =Lycopodiella
| ģints_lv=Staipeknīši
| binomial=Lycopodiella
| kategorijas =nē
}}
'''Staipeknīši''' ({{val-la|Lycopodiella}}) ir [[staipekņu dzimta]]s (''Lycopodiaceae'') viena no [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], kurā ir 38 [[suga]]s. Staipeknīšu izplatība ir ļoti plaša, bet lielākā daļa sugu aug [[Centrālamerika]]s un [[Dienvidamerika]]s [[tropi|tropu]] [[bioma|biomā]] un [[Jaungvineja|Jaungvinejā]]. Staipeknīšu ģints augiem patīk mitra vai slapja [[augsne]], tādēļ tos [[angļu valoda|angļu valodā]] mēdz saukt par '''purva staipekņiem'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.arthurhaines.com/botanical_notes/BotNotes_N12.pdf |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2013|10|10||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131010041324/http://www.arthurhaines.com/botanical_notes/BotNotes_N12.pdf |archivedate={{dat|2013|10|10||bez}} }}</ref>

sentences: '''Izdzīvošana''' ir spēja ekstemālās situācijās palikt [[dzīvība|dzīvam]]. Par izdzīvošanu cīnās ikviens [[organisms]] - gan [[cilvēks|cilvēki]], gan [[dzīvnieki]], gan [[augi]]. Ikvienam no viņiem ir izdzīvošanas tieksme. [[Evolūcija]] pastāv tikai tamdēļ, ka vājākie [[īpatnis|īpatņi]] nespēj izdzīvot, savukārt spēcīgākie izdzīvo un nākamajām [[paaudze|paaudzēm]] nodot tālāk tieši savus [[gēns|gēnus]].

sentences:
{{Klostera infokaste
| krāsu_shēma    = pareizticīgie
| name           = Kijivas Pečeru klosteris
| native_name    = ''Києво-Печерська лавра''
| image          = 2005-08-15 Pechersk Lavra seen from river Dnepr Kiev 311.JPG
| caption        =
| full           =
| other_names    =
| order          = Maskavas patriarhāta Ukrainas Pareizticīgā baznīca
| established    = 1051
| disestablished =
| mother         =
| dedication     =
| diocese        =
| churches       =
| founder        =
| status         =
| functional_status =
| heritage_designation =
| designated_date =
| architect      =
| style          =
| location       = {{vieta|Ukraina|Kijiva}}
| map_type       = Kijeva
| latd           = 50
| latm           = 26
| lats           = 3
| latNS          = N
| longd          = 30
| longm          = 33
| longs          = 33
| longEW         = E
| remains        =
| public_access  =
| website        =
| other_info     =
| embedded       = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = [[Kijivas Svētās Sofijas katedrāle|Svētās Sofijas katedrāle]] un Kijivas Pečeru klosteris
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = i, ii, iii, iv
|        designation1_date = 1990 <small>(14. sesija)</small>
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/527 527]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{UKR}}
|   designation1_free2name = Reģions
|  designation1_free2value = Eiropa un Ziemeļamerika
}}
}}
'''Kijivas Pečeru klosteris''' ({{val|uk|Києво-Печерська лавра}}, {{val|ru|Киeво-Печерская лавра}}) ir vēsturisks [[Austrumu Pareizticīgā baznīca|Austrumu Pareizticīgās baznīcas]] klosteris [[Kijiva|Kijivā]], [[Ukraina|Ukrainā]]. Kopš dibināšanas 1051. gadā šis bijis viens no svarīgākajiem pareizticīgo centriem Austrumeiropā. 1926. gadā pasludināts par kultūrvēsturisko rezervātu.

sentences: '''Pneimatiskais dzinējs''' vai '''pneimodzinējs''' ir [[dzinējs]], kas pārvērš [[Saspiests gaiss|saspiesta gaisa]] [[Enerģija|enerģiju]] par [[Darbs (fizika)|mehānisku darbu]].

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Salacas ieleja
 |        alt_name =
 |     native_name =
 |   iucn_category =
 |           photo = Skanaiskalns.JPG
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Skaņaiskalns
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Latvija
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 57 |  latm = 52 |  lats = 25 |  latNS = N
 | longd = 24 | longm = 59 | longs = 46 | longEW = E
 |            type = [[dabas parks]]
 |   prot_category =
 |        location = {{vieta|Latvija|Vidzeme}}
 |    nearest_city =
 |            area = {{mērv|km2=6251,5}}
 |     established = 1977
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Dabas aizsardzības pārvalde
 |         website =
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Salacas ieleja" width=290 height=290 zoom=9 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q29167128"
}
</mapframe>

sentences:
{{infokaste+}}
'''Margarita Karbonāro''' (''Margherita Carbonaro'', dzimusi 1964. gada 15. jūnijā Milānā) ir itāļu tulkotāja, kas tulko latviešu autoru darbus.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''NRG Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 352 miljoni [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Hjūstonas "Texans"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2002—pašlaik)<br>[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 72 220
| embedded =
| website = {{URL|https://www.nrgpark.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 29
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Reliantstadium.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Teksasa|Hjūstona}}
| map_type = Teksasa
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 41
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2002|8|24||bez}}
| built = 2000—2002
| broke_ground = {{dat|2000|3|9||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 5
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 39
| longm = 24
| longd = 95
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''NRG Stadium''''' ir [[stadions]] [[Hjūstona|Hjūstonā]], [[Teksasa]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komanda [[Hjūstonas "Texans"]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums = 235px
| vārds_orig =John Dee
| attēls =John Dee Ashmolean.jpg
| att_izmērs =235px
| att_nosaukums = 16. gadsimtā nezināma mākslinieka gleznots portrets.
| dz_dat_alt = {{dat|1527|7|13}}
| dz_vieta =[[Tauervorda]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| m_dat_alt = [[1608]]. vai [[1609]]. gadā
[[Mortleika]], [[Londona]], {{Karogs|Anglija}}
| pilsonība =
| tautība =[[velsietis]]
| darba_vietas =
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]],
[[Luvēnas Universitāte]]
| zinātne =[[matemātika]], [[astronomija]]
| pasniedzēji =
| studenti =[[Tomass Digss]]<ref>[http://www.dcs.warwick.ac.uk/bshm/zingaz/C.html British Society for the History of Mathematics]</ref>
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džozefs Konrads
|     vārds_orig = ''Joseph Conrad''
|         attēls = Joseph Conrad2.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1857
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 03
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Berdičeva|td=Ukraina}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1924
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 03
|        m_vieta = Bišopsborne (''Bishopsbourne'') [[Kenta]],
{{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}/{{GBR}}
|        tautība = [[poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki = Apollo Kožeņovskis un Evelīna Kožeņovska (dzim. Bobrovska)
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Džesija Džordža
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[angļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Tumsas sirds]]"
(''Heart of Darkness'', 1899)
|    ietekmējies =
|     ietekmējis = [[Ernests Hemingvejs]], [[D. H. Lorenss]], [[Frānsiss Skots Ficdžeralds]], [[Greiems Grīns]], [[Viljams Barouzs]], [[Džozefs Hellers]], [[Vidijadhars Suradžprasads Naipols]], [[Italo Kalvīno]], [[Džons Maksvels Kutzē]], [[Tomass Stērnss Eliots]], [[Sols Belovs]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
šūnu citoskelets.
Sarkanie — [[aktīna diedziņi]],
zaļās — [[mikrocaurulītes]],
zilie — [[šūnas kodols|šūnu kodoli]]]]

sentences:
{{Infobox settlement
| name                    = Neimegena
| native_name             = ''Nijmegen<br />Nimwegen''
| settlement_type         = Municipalitāte
| image_skyline           = Nijmegen (3).JPG
| imagesize               = 250px
| image_alt               = Neimegenas panorāma
| image_caption           = Neimegenas panorāma
| image_flag              = Flag of Nijmegen.svg
| flag_size               = 120x100px
| image_shield            = Nijmegen wapen.svg
| shield_size             = 120x100px
| nickname                =
| motto                   =
| pushpin_label_position  = top
| pushpin_map             = Nīderlande
| pushpin_map_caption     = Atrašanās vieta Nīderlandē
| latd  = 51 |latm  = 49 |lats  = 30 |latNS  = N
| longd = 5 |longm = 51 |longs = 20 |longEW = E
| subdivision_type        = [[Pasaules valstis|Valsts]]
| subdivision_name        = {{flag|Nīderlande}}
| subdivision_type1       = [[Nīderlandes provinces|Province]]
| subdivision_name1       = [[Gelderlande]]
| established_title       = Ulpia ''Noviomagnus'' Batavorum
| established_date        = 98–102
| established_title2      = Pilsētas tiesības
| established_date2       = 1230
| founder                 = [[Trajāns]]
| area_footnotes          = (2006)
| area_total_km2          = 57.53
| area_land_km2           = 53.59
| area_water_km2          = 3.94
| area_water_percent      = 6.8
| elevation_footnotes     =
| elevation_m             = 7–88
| population_footnotes    =
| population_total        = 164272
| population_as_of        = 2011. gada 4. janvāris
| population_density_km2  = 3043
| population_est          =
| pop_est_as_of           =
| population_urban        = 280079
| population_metro        = 736107
| population_demonym      =
| population_note         = Avots: Gemeente Nijmegen, [http://www.nijmegen.nl]
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset1_DST         = +2
| postal_code_type        = [[Pasta indekss]]
| postal_code             = 6500–6547, 6663, 6679, 6683
| area_code_type          =
| area_code               = 024 / 0481
| website                 = [http://www.nijmegen.nl www.nijmegen.nl]
| footnotes               =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Mae
|attēls              = Seychelles 019.JPG
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietas karte        = <!-- Se-map.gif -->
|vietaskarte         = Indijas okeāns
|alt karte = Indian Ocean laea relief location map.jpg
|label               =
|label_position      = right
|mark                =
|caption             =
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums =
|valodas saite       =
|izvietojums         = [[Indijas okeāns]]
|latd=4 |latm=40 |lats= |latNS=S |longd=55 |longm=28 |longs= |longEW=E
|arhipelāgs          = Seišelas
|platība             = 154,7
|platība_ha          =
|garums              = 28
|platums             = 8
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 905
|valsts adm vienības tips          = Valsts
|valsts adm vienība                = {{karogs|Seišelas}}
|valsts lielpilsēta                = [[Viktorija (Seišelas)|Viktorija]]
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   = 24 970
|iedzīvotāji      = 90000
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          = 465
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
}}

sentences: '''Lobotomija''' (cēlies no grieķu valodas ''lobos'' — "daiva", ''tome'' — "griezt") ir ķirurģiska vienas vai vairāku nervu šķiedru atdalīšana no smadzeņu pieres daivas kā smagu garīgu traucējumu ārstēšanas metode; var būt arī ķirurģiska kāda orgāna daivas izņemšana vai atdalīšana.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Colman|first1=Andrew M.|title=A Dictionary of Psychology|date=2008|publisher=Oxford University Press|isbn=978-0-19-953406-7|edition=3rd edition}}</ref> Savu popularitāti lobotomija ieguva psihoķirurģijas ēras uzplaukuma laikā 20.gs. 40.un 50.gados.

sentences: '''Levītu grāmata''', arī '''3. Mozus grāmata''' un ''Leviticus'' ({{val|el|Λευιτικόν}}, "Levītiem" vai ''Vayikra'' {{val|he|ויקרא}}, "un Viņš sauca"), ir trešā [[Tora]]s un [[Vecā Derība|Vecās Derības]] grāmata.

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Opera
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                = Opera 9.60 beta,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.opera.com/products/desktop/next/ |title=Opera 9.60 beta |archiveurl=https://archive.today/20120909/http://www.opera.com/products/desktop/next/ |archivedate=2012-09-09 |access-date=2008-09-24 }}</ref> lietojot ''[[Windows XP]]'' operētājsistēmu
| developer              = [[Opera Software]]
| latest_release_version = 12.12
| latest_release_date    = (2012. gada 18. decembris)
| operating_system       = Multiplatformu
| genre                  = [[Tīmekļa pārlūkprogramma|Interneta pārlūks]]
| license                = Visas tiesības tiek paturētas
| website                = [http://www.opera.com/ www.opera.com]
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada aprīlis}}
{{Infobox medical intervention|Name=Pulsa spiediens|image=File:2109_Systemic_Blood_Pressure.jpg|caption=Pulsa spiediena variācija (PPV) dažādās artērijās un vēnās}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Alfons Piterāns
|     vārds_orig =
|        attēls = Piterans008 copy.jpeg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1930
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 09
|       dz_vieta = {{vieta|Latvija|Ciblas pagasts|Istalsna}}
|         m_gads = 2024
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 19
|        m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|         vecāki = Viktors Piterāns, Anna Piterāne (dzim. Ļebeds)
|       paraksts =
|        dzimums = V
|   darba_vieta  = [[Latvijas Universitāte]]s [[LU Bioloģijas fakultāte|Bioloģijas fakultāte]]
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts Pedagoģiskais institūts]]
|        zinātne = [[botāniķis]], [[Lihenoloģija|lihenologs]]
|     sasniegumi = ''Dr. habil. biol.'', valsts emeritētais zinātnieks, [[Heinrihs Skuja|Heinriha Skujas]] balvas laureāts (1996). Pedagogs. Vairāku mācību grāmatu autors.}}
'''Alfons Piterāns''' (1930—2024) bija latviešu [[biologs]], [[Latvijas Universitāte]]s docents, Latvijas vadošais [[Ķērpji|ķērpju]] [[flora]]s pētnieks. Ķērpju taksonomijas, ģeogrāfiskās izplatības un aizsardzības speciālists. Aptuveni 120 zinātnisku un 350 populāru publikāciju autors. ''Dr. habil. biol.'' Valsts emeritētais zinātnieks kopš 2001. gada.

sentences: '''Ulama spirāle''' ir viena no grafiskām metodēm [[Pirmskaitlis|pirmskaitļu]] attēlošanai. To atklāja matemātiķis [[Staņislavs Ulams]] 1963. gadā, zīmējot ķeburus zinātniskajā apspriedē "garas un ļoti garlaicīgas uzstāšanās" laikā.<ref>{{citation | last = Gardner | first = M. | author-link = Martin Gardner | date = March 1964 | journal = [[Scientific American]] | pages = 120–128 | title = Mathematical Games: The Remarkable Lore of the Prime Number | volume = 210}}</ref>

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Hjargasnūrs
|attēls=Khyargas-Nuur lake, Uvs aimag, Mongolia.JPG
|karte=Khyargas Nuur and Airag Nuur lakes, Mongolia, Landsat image, 07-28-2015.jpg
|kartes_paraksts=Hjargasnūra ''Landsat'' satelītaina (2015)
| map = Mongolija
| plat_d=49 | plat_m=10 | plat_s=17 | plat_NS=N
| gar_d=93 | gar_m=20 | gar_s=52 | gar_EW=E
|vieta={{MNG}}
|platība=1407
|garums=75
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=80
|tilpums=>66
|augstums_vjl=1028
|izteka=
|baseins=
|valstis=[[Mongolija]], [[Krievija]]
|salas=1
|pilsētas=
}}
'''Hjargasnūrs''' (agrāk arī '''Hirgisnūrs'''; {{val|mn|Хяргас нуур}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Mongolija]]s ziemeļrietumos, [[Uvsnūrs (aimaks)|Uvsnūra]] aimakā.

sentences:
[[Kategorija:Lietojumprogrammatūra]]
[[Kategorija:Izglītība]]
[[Kategorija:Mācību materiāli]]

sentences: '''Nitrāti''' ir [[slāpekļskābe]]s [[sāļi]] — pārsvarā baltas, kristāliskas vielas (izņemot tos nitrātus, kuru sastāvā ir krāsaini katjoni). Nitrāti satur '''nitrātjonu''' NO3−. Nitrātos [[slāpeklis|slāpekļa]] [[oksidēšanas pakāpe]] ir +5. Nitrātjonā centrālais slāpekļa atoms atrodas ''sp2'' [[orbitāļu hibridizācija|hibridizācijas]] stāvoklī, tam ir plakana [[trijstūris|trijstūra]] veids, kur visas N−O saites ir vienlīdzīgas.<ref>Nails Ahmetovs. ''Neorganiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1978, 376. lpp.</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Gideons Heinrihs fon Zass
|     vārds_orig = ''Gideon Heinrich von Saß''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1736
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1808
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 18
|        m_vieta = [[Lutriņi]], [[Kurzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = vācbaltietis
|   nodarbošanās = muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
'''Gideons Heinrihs fon Zass''' ({{val-de|Gideon Heinrich von Saß, oder Sass}}; dzimis {{dat|1736|11|9}}, miris {{dat|1808|3|18}} [[Lutriņi|Lutriņos]]<ref>{{BBLD}}</ref>) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] muižnieks, [[Kandavas pils]]kungs (1783 - 1786), [[Goldingena]]s virspilskungs (1786 - 1796, 1797 - 1803), [[Kurzemes bruņniecība]]s [[maršals]], vadījis 6 [[landtāgs|landtāgus]] starp 1775. un 1786. gadiem. [[Šķēde]]s un [[Lutriņi|Lutriņu]] muižu īpašnieks. Panācis [[kuršu ķoniņi|kuršu ķoniņu]] stāvokļa uzlabošanos 18. un 19. gadsimtu mijās.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Naktis bugi stilā
 | oriģinālnos = ''Boogie Nights''
 |      attēls = Boogie Nights poster.png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Pols Tomass Andersons]]
 |  producents =
* [[Loids Levins]]
* Pols Tomass Andersons
* [[Džons Laionss]]
* [[Džoanna Sellara]]
 |   scenārijs = Pols Tomass Andersons
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Džūliana Mora]]
* [[Bērts Renoldss]]
* [[Dons Čīdls]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Viljams H. Meisijs]]
* [[Hetere Greiema]]
 |      mūzika = [[Maikls Penns]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Lawrence Gordon Productions]]''
* ''[[Ghoulardi Film Company]]''
 | izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1997|9|11|Toronto kinofestivāls|1997|10|10|ASV|}}
 |      ilgums = 156 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/boogie-nights-1997 |title=Boogie Nights |publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]) |accessdate=November 30, 2018 |archive-date={{dat|2016|04|13||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20160413225911/http://www.bbfc.co.uk/releases/boogie-nights-1997 }}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|15 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=boogienights.htm |title=Boogie Nights (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=November 30, 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190507031403/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=boogienights.htm |archivedate={{dat|2019|05|07||bez}} }}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|43,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Naktis bugi stilā"''' ({{val|en|Boogie Nights}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Pols Tomass Andersons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Džūliana Mora]], [[Bērts Renoldss]], [[Dons Čīdls]], [[Džons Reilijs]], [[Viljams H. Meisijs]] un [[Hetere Greiema]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šarāde
| operators =
| attēls = Charade movieposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija, mistērija
| režisors = [[Stenlijs Donens]]
| producents = Stenlijs Donens
| scenārijs = [[Pīters Stouns]]
| aktieri = * [[Kerijs Grānts]]
* [[Odrija Hepbērna]]
* [[Volters Matau]]
* [[Džeimss Kobērns]]
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| oriģinālnos = ''Charade''
| studija = ''Stanley Donen Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1963|12|5}}
| ilgums = 113 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Charade#tab=summary|title=Charade (1963) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|2|9}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šarāde"''' ({{Val|en|Charade}}) ir 1963. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiskas komēdijas mistērijas filma, kuras režisors un producents ir [[Stenlijs Donens]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerijs Grānts]], [[Odrija Hepbērna]], [[Volters Matau]] un [[Džeimss Kobērns]].

sentences:
{{Citas nozīmes|elektriskās pretestības mērvienību|Oms (nozīmju atdalīšana)|Oms}}
'''Oms''' (''Ω'') ir elektriskās [[pretestība]]s mērvienība [[Starptautiskā mērvienību sistēma|SI]] sistēmā, tā nosaukta par godu vācu fiziķim [[Georgs Simons Oms|Georgam Simonam Omam]].

sentences: '''Sinterklāss''' ({{val|nl|Sinterklaas}}) jeb '''Svētais Nikolāss''' ({{val|nl|Sint-Nicolaas}}) ir leģendārs tēls, kura pamatā ir bērnu aizbildnis [[Svētais Nikolajs]].

sentences:
valdīšanas laikā iespiesta [[psalmi|psalmu]] grāmata Skotijas angļu valodā]]
'''Skotijas angļu valoda''' ({{val|en|Scottish English}}, {{val|gd|Beurla Albannach}}) ir [[Skotija|Skotijā]] lietoto [[angļu valoda]]s [[valodas paveids|paveidu]] kopums.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = Kosmos-2505
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2505''
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''[[Kobalt-M]]''
| KA_veids               = optiskās izlūkošanas pavadonis
| Bāzes platforma        = ''[[Jantar'-4K2M]]''
| KA sērijas Nr          =
| Īpašnieks              =
| Operators              = [[Galvenā izlūkošanas pārvalde]], {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[CSKB Progress]]'', {{RUS}}
| Starta_gads            = 2015
| Starts                 = {{dat|2015|6|5|SK}} 15:23:54 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Sojuz-2.1a]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Pļeseckas kosmodroms|Pļesecka]]
| Starta_laukums         = 43/3
| Starta_valsts          = {{RUS}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    = 2015
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        =
| Beigu_gads             = 2015
| Beigu_datums           = {{dat|2015|9|17|SK}}
| Lidojuma_ilgums        = 104 dienas
| NSSDC_ID               =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = ~ 6600 kg
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               =
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = LEO
| GEO_punkts             =
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = ''[[Kosmos-2495]]''
| KA_nāk                 =
}}
'''''Kosmos-2505''''' (''Космос-2505'') bija [[Krievija]]s militārais pavadonis. Palaists 2015. gada jūnijā un darbojās līdz septembrim, kad uz zemi atgriezās nolaižamais aparāts.

sentences:
{{Tilta infokaste
|nosaukums            = Semjuela Beketa tilts
|nosauk oriģinālval   = ''Droichead Samuel Beckett''
|attēls               = The Samuel Beckett Bridge.jpg
|attēla paraksts      =
|karte                = Īrija
| plat_d = 53.3470 | plat_m  =  | plat_s =  | plat_NS = N
| gar_d  = 6.2413  | gar_m   =  | gar_s  =  | gar_EW  = W
|kartes_paraksts      =
|karte_alt_teksts     =
|alt_karte            =
|reljefa_karte        =
|kartes_izmērs        =
|oficiāl nosaukums    =
|transporta veids     =
|šķērso               = [[Lifija|Lifiju]]
|atrašanās vieta      = {{vieta|Īrija|Dublina}}
|apkalpo              =
|arhitekts            = [[Santjago Kalatrava]]
|tilta tips           =
|materiāli            =
|posmu skaits         =
|balstu skaits        =
|posma garums         =
|garums               = 120 m<ref name="open">[http://www.irishtimes.com/newspaper/breaking/2009/1211/breaking4.htm Irish Times - Samuel Beckett Bridge opens - 11 December 2009]</ref>
|platums              =
|augstums             = 48 m<ref name="open"/>
|maksimālā slodze     =
|klīrenss             =
|transporta plūsma    =
|pamatakmens          =
|celtniecība          = [[2007. gads|2007]]—[[2009. gads|2009]]
|atklāts              = {{dat|2009|12|10}}<ref name="open"/>
|iepriekšējais tilts  =
|nākamais tilts       =
|sabruka              =
|tika nojaukts        =
|izmaksas             = 60 miljoni [[eiro]]
|citas daļas          =
}}

sentences: '''Saspiežamība''' ir [[fizikāla īpašība]], kas raksturo [[viela]]s spēju mainīt savu [[tilpums|tilpumu]] ārēja, no visām pusēm vienāda [[Spiediens|spiediena]] iedarbībā. Saspiežamību izmanto [[Termodinamika|termodinamikā]], [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], [[Aerodinamika|aerodinamikā]] un [[Zemes zinātne|Zemes zinātnēs]].

sentences: '''Astrahaņas hani''' ({{val|tt|Әстерхан ханнары}}, {{val|ru|ханы астраханские}}) jeb '''Astrahaņas cari''' ({{val|ru|цари Астороханскiе}}) bija [[Zelta Ordas valdnieki|Lielās Ordas valdnieku]] dinastijai piederīgi [[tatāri|tatāru]] [[hans|hani]], kas no 1466. līdz 1556. gadam valdīja Astrahaņas hanistē [[Volga]]s lejtecē (tagadējā [[Astrahaņas apgabals|Astrahaņas apgabalā]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Aviokompānijas infokaste
| aviokompanija        = ''Azores Airlines''
| logo                 = Azores_Airlines_logo.svg
| logo izmērs          =
| attēls               = Azores_Airlines_Airbus_A321-200N_CS-TSF_(40599743781).jpg
| attēla izmērs        =
| attēla paraksts      =
| IATA                 = S4
| ICAO                 = RZO
| izsaukums            = AZORES
| dibināta               = 1990. gads
| darbību uzsāka         =
| darbību pārtrauca      =
| galvenā bāze           = [[Jāņa Pāvila II lidosta]]
| citas bāzes            =
| lojalitātes programma  =
| aviokompāniju alianse  =
| flote                  = 5
| galamērķi              = 20
| sauklis              =
| mātes kompānija      = ''[[SATA Air Açores]]''
| galvenā mītne        = [[Pontadelgada]], [[Azoru salas]], {{PRT}}
| vadība               =
| ieņēmumi             =
| mājas lapa           = [https://www.azoresairlines.pt/ www.azoresairlines.pt]
}}
{{VietasKarte | Azoru salas
| width =
| float = right
| caption = ''Azores Airlines'' galvenā mītne Azoru salās
| label = ''Azores Airlines''
| lat_deg = 37.740081 | lat_dir = N
| lon_deg = 25.665580 | lon_dir = W
}}

sentences: '''Metropoles opera''' ({{val|en|Metropolitan Opera, The Met}}) ir operteātris [[Ņujorka|Ņujorkā]], [[ASV]]. Metropoles operas nams atrodas [[Linkolna centrs|Linkolna centrā]], ar aptuveni 3800 sēdvietām tas ir lielākais operteātra nams pasaulē.

sentences:
{{cita nozīme|2019. gada filmu|komiksu tēlu|Džokers (tēls)}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Džokers
 | oriģinālnos = ''Joker''
 |      attēls =  Joker (2019 film) poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = psiholoģiska filma, trilleris
 |    režisors = [[Tods Filipss]]
 |  producents =
* Tods Filipss
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Emma Tilingere Koskova]]
 |   scenārijs =
* Tods Filipss
* [[Skots Silvers]]
 |     aktieri =
* [[Vakīns Fīnikss]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Zazija Bītsa]]
* [[Frānsisa Konroja]]
 |      mūzika = [[Hildura Gudnadotira]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[DC Films]]''
* ''[[Village Roadshow Pictures]]''
* ''[[Bron Creative]]''
* ''[[Joint Effort]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2019|8|31|Venēcijas filmu festivāls|2019|10|4|ASV|}}
 |      ilgums = 122 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/joker-2019|title=Joker|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 5, 2019|archive-date={{dat|2019|09|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190930135215/https://bbfc.co.uk/releases/joker-2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = Angļu
 |     budžets = {{ASV dolārs|55 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|1,074 miljardi}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=joker2019.htm |title=Joker (2019) |website=[[Box Office Mojo]] |access-date=December 24, 2020}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Džokers"''' ({{val|en|Joker}}) ir 2019. gada ASV psiholoģisks trilleris, kura režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Tods Filipss]]. Filmas sižets balstīts uz ''[[DC Comics]]'' tāda paša nosaukuma [[Džokers (tēls)|tēlu]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vakīns Fīnikss]], [[Roberts De Niro]], [[Zazija Bītsa]] un [[Frānsisa Konroja]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|8|31||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
|-
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
|-
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
|-
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
|-
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
|-
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
|-
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
|-
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
|-
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
|-
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
|-
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
|-
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
|-
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
|-
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
|-
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
|-
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
|-
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
|-
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
|-
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
|-
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
|-
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
|-
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
|-
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
|-
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
|-
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
|-
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
|-
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
|-
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
|-
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
|-
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
|-
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
|-
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
|-
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
|-
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
|-
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
|-
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
|-
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
|-
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
|-
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
|-
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
|-
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
|-
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
|-
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
|-
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
|-
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
|-
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
|-
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
|-
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
|-
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
|-
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
|-
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
|-
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Pārmiesošanās''' jeb '''reinkarnācija''' (no {{val|la|reincarnatio}} — 'atgriešanās ķermenī') ir pieņēmums, ka [[dvēsele]] pēc [[Cilvēka ķermenis|ķermeņa]] [[nāve]]s atgriežas uz [[Zeme]]s jaunā ķermenī (pārmiesojas). Šis uzskats ir plaši izplatīts pasaulē, it īpaši [[Indija|Indijā]], jo tas ir [[hinduisms|hinduisma]] un [[budisms|budisma]] mācības pamatā.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Sarkanais Mākonis<br />Maĥpíya Lúta

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Metilēnhlorīda struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH2Cl2
|molmasa=84,93
|blīvums=1325,5
|kušanas temperatūra=-96,7 °C
|viršanas temperatūra=39,8 °C
}}
'''Metilēnhlorīds''' ('''dihlormetāns''', CH2Cl2) ir vienkāršākais geminālais (tāds, kurā divi aizvietotāji ir pie viena oglekļa atoma) hlorētais [[ogļūdeņradis]]. Normālos apstākļos metilēnhlorīds ir bezkrāsains, gaistošs šķidrums ar saldenu smaržu.

sentences: '''Neeiklīda ģeometrija''' ir jebkura ģeometriska sistēma, kas atšķiras no [[Eiklīda ģeometrija]]s. Pazīstamākās neeiklīda ģeometrijas ir [[sfēriskā ģeometrija]], [[Lobačevska ģeometrija]] jeb hiperboliskā ģeometrija un [[Rīmana ģeometrija]] jeb eliptiskā ģeometrija.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lontra provocax.jpg
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Carnivora
|      kārta_lv = Plēsēji
|        dzimta = Mustelidae
|     dzimta_lv = Sermuļu dzimta
|   apakšdzimta = Lutrinae
|apakšdzimta_lv = Ūdri
|         ģints = Lontra
|      ģints_lv = Amerikas ūdri
|          suga = Lontra provocax
|       suga_lv = Dienvidu upesūdrs
|      binomial = Lontra provocax <small>([[Oldfield Thomas|Thomas]], 1908)</small>
|   kategorijas = nē
|     izplatība =
}}
'''Dienvidu upesūdrs''' jeb '''Čīles upesūdrs''' (''Lontra provocax'') ir [[sermuļu dzimta]]s (''Mustelidae'') daļēji ūdenī dzīvojošs [[plēsējs]], kas pieder [[Amerikas ūdri|Amerikas ūdru ģintij]] (''Lontra'').

sentences: {{Commonscat|Geography of the Dominican Republic|Dominikānas ģeogrāfija}}

sentences:
{{Lietuvas vēsturiskā novada infokaste
| novada_nosaukums   = Mazā Lietuva
| karte              = Lietuvos_regionai.PNG
| ģerboņa_attēls     =
| ģerboņa_nosaukums  =
| karoga_attēls      =
| karoga_nosaukums   =
| rpilsētas          = [[Klaipēda]]
| platība            =
| platības_atsauce   =
| iedzīvotāji        =
| iedzīvotāji_gads   =
| blīvums            =
| teritorijas        = [[Klaipēdas apriņķis]] (daļēji), [[Tauraģes apriņķis]] (daļēji)
| mājaslapa          =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Amsterdama
| operators = [[Emanuels Lubeskis]]
| attēls = Amsterdam posterLV.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, trilleris, vēsturiska filma
| režisors = [[Deivids Rasels]]
| producents =
| scenārijs = Deivids Rasels
| aktieri = * [[Kristians Beils]]
* [[Margota Robija]]
* [[Džons Deivids Vašingtons]]
* [[Kriss Roks]]
* [[Anja Teilore-Džoja]]
* [[Zoja Saldana]]
* [[Maiks Maierss]]
* [[Maikls Šenons]]
* [[Timotijs Olifents]]
* [[Andrea Raisboro]]
* [[Teilora Svifta]]
* [[Matiass Shunartss]]
* [[Alesandro Nivola]]
* [[Rāmī Māleks]]
* [[Roberts De Niro]]
| mūzika = [[Denjels Pembertons]]
| oriģinālnos = ''Amsterdam''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Regency Enterprises|New Regency]]''
* ''DreamCrew''
* ''Keep Your Head''
* ''Corazon Hayagriva''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|18|ASV|2022|10|6|Latvija}}
| ilgums = 134 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{CAN}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|31,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt10304142/|title=
Amsterdam (2022) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|21}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Amsterdama"''' ({{Val|en|Amsterdam}}) ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Kanāda]]s vēsturiskā [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Deivids Rasels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kristians Beils]], [[Margota Robija]], [[Džons Deivids Vašingtons]], [[Kriss Roks]], [[Anja Teilore-Džoja]], [[Zoja Saldana]], [[Maiks Maierss]], [[Maikls Šenons]], [[Timotijs Olifents]], [[Andrea Raisboro]], [[Teilora Svifta]], [[Matiass Shunartss]], [[Alesandro Nivola]], [[Rāmī Māleks]] un [[Roberts De Niro]].

sentences: '''Klonālie augi''' ir tādi [[augi]], kas vairojas [[bezdzimumvairošanās|bezdzimumiski]], radot veģetatīvus pēcnācējus, kuri paliek piesaistīti vecākiem vismaz līdz brīdim, kad tie ir izveidojušies. Klonālo augu sugas ir plaši izplatītas, dominē dažādos [[biotops|biotopos]], un tām ir nozīmīga loma bioloģiskās daudzveidības uzturēšanā, [[Ekosistēma|ekosistēmas]] funkcijās un bioloģiskajā [[Invazīva suga|invāzijā]]. Klonālos augus vienkārši var uzskatīt par veģetatīvās (bezdzimuma) vairošanās veidu, jo klonālā organisma jeb ģenetas individuālie komponenti jeb rameti ir salīdzinoši neatkarīgi un pēc atdalīšanas no ģenetas veido pilnīgi patstāvīgu organismu, kas var iegūt barības vielas un ūdeni, veikt fotosintēzi, uzglabāt rezerves vielas, izplatīties veģetatīvi un vairoties ģeneratīvi<ref name=":0">Druva-Lūsīte, Ieva. "Mikorizu simbioze jūras piekrastes augiem un tās iespējamā adaptīvā nozīme." (2010).</ref>.

sentences:
” horeogrāfija]]
'''Horeogrāfija''' ({{val|grc|χορεία}}, ''khoreía'' — ‘deja’; {{gree|-γραφίᾱ}}, ''-graphíā'' — ‘raksts’) ir [[izpildītājmāksla]]s veids, kurā tiek radītas un organizētas [[deja|deju]] kustības un pozas, izmantojot noteiktas struktūras un kompozīcijas principus. Horeogrāfijas veidotāju sauc par '''horeogrāfu''', kas uzvedumā veido ne tikai deju kustības, bet arī piedomā pie skatuves apgaismojuma, mūzikas, dejotāju apģērba un citām niansēm.

sentences:
[[File:Data General Nova SN 1.agr.JPG|thumb|Minidators kļuvis par muzeja eksponātu (''Data General Nova SN 1'')]]
'''Minidators'''<ref>{{AkadTerm|term=minidators|language=LV}}</ref> ({{val-en|minicomputer}}) ir mazāku [[dators|datoru]] klase, kura attīstījās 1960. gados un tika pārdota ievērojami lētāk kā [[lieldators|lieldatori]] un vidēja izmēra datori no [[IBM]] un tā konkurentiem. Tagad tas ir reti pielietots nosaukums, kurš tika vēsturiski izveidots 1950. gadu sākumā, kad [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]] nodeva ekspluatācijā 16 pozīciju datoru ''[[Whirlwind 1]]'', kurā pirmo reizi bija izmantota [[ferītu gredzenu atmiņa]].

sentences: '''Mazais pirkstiņš''' jeb '''mazais pirksts''' ir piektais no pieciem [[rokas pirksti]]em. Tas atrodas blakus [[Zeltnesis|zeltnesim]] un to veido trīs [[Falanga (anatomija)|falangas]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Programmatūras licence''' ir lietotāja un [[Programmatūras izstrādātājs|programmatūras izstrādātāja]] juridiska vienošanās, kas nosaka programmatūras lietotāja tiesības un pienākumus, kā arī [[Programmatūra|programmatūras]] izplatītāja atbildību. Programmas licence var būt ļoti atšķirīga, jo tās izstrādātājs var ņemt jau gatavus paraugus vai sastādīt to pats. Parasti licencē iekļauj informāciju par licences tipu, lietotāja izmantošanas ierobežojumiem un izplatīšanas tiesībām, kā arī izstrādātāja autortiesībām un garantijām.<ref name="profizgl">{{Publikācijas atsauce|title=1. INFORMĀCIJAS TEHNOLOĢIJAS PAMATJĒDZIENI|url=https://profizgl.lu.lv/pluginfile.php/6584/mod_resource/content/0/GM1.pdf}}</ref>

sentences: {{Commonscat|Mathematicians by country|Matemātiķi pēc valsts}}

sentences: '''Traģēdija''' ir luga, kuras pamatā nesamierināms konflikts ar neuzvaramu pretinieku (likteni, [[dievs|dievu]] vai dieviem, [[morāle]]s normām, pārdabiskiem spēkiem u.tml.), kas varonim sagādā traģiskas ciešanas vai liek iet bojā. Ievērojams traģēdiju autors bija [[Viljams Šekspīrs]].

sentences:
[[File:Littmann Stethoscope.jpg|thumb|''Littmann'' markas Stetoskops]]
'''Stetoskops''' ir akustisks instruments, kas palīdz sadzirdēt cilvēka vai dzīvnieka orgānu darbību, tādu, kā [[sirds]] toņi, [[elpošana]], [[zarnas|zarnu]] peristaltika. To izmanto [[medicīna|medicīnā]] diagnostiskiem nolūkiem. Ierīce sastāv no vienkāršas vai dubultas galvas, diafragmas, vienkanāla vai divkanālu caurules un auss uzgaļiem<ref>{{cite web|url=http://www.nmselpa.lv/files/files/Medicinas_produkti_privatpraksem%282%29.pdfùpm:!|title=Medicīnas produkti dakteriem un privātpraksēm.|publisher=NMSELPA|date=|accessdate=2014-07-19}}{{Novecojusi saite}}</ref>. Elektroniskais modelis savukārt ļauj pastiprināt skaņas signālu un piedāvā ekrānu, kurā  redzams  sirdsdarbības jeb elpošanas kustību radītu skaņu grafisks attēlojums<ref>{{cite web|url=http://www.lns.lv/lat/tehnologijas/?doc=8821 |title=Jaunais stetoskops palīdzēs ārstiem ar dzirdes traucējumiem.|publisher=Latvijas nedzirdīgo savienība. |date= |accessdate=2014-07-19}}</ref>. Daži elektroniskie stetoskopi iekļauj speciālas datorprogrammas, kas saglabā iegūto ierakstu un analizē auskultācijas rezultātus.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Eastern Gray Squirrel 800.jpg
| att_nosaukums = [[Pelēkā vāvere]] (''Sciurus carolinensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Mammalia
|      klase_lv = Zīdītāji
|         kārta = Rodentia
|      kārta_lv = Grauzēji
|    apakškārta = Sciuromorpha
| apakškārta_lv = Vāverveidīgie
|        dzimta = Sciuridae
|     dzimta_lv = Vāveres
|   apakšdzimta = Sciurinae
|apakšdzimta_lv = Parastās koku vāveres
|         cilts = Sciurini
|      cilts_lv = Koku vāveres
|      binomial = Sciurini <small>([[Johann Fischer von Waldheim|G. Fischer]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Koku vāveres''', '''koku vāveru cilts''' (''Sciurini'') pieder [[vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[parastās koku vāveres|parastās koku vāveres apakšdzimtai]] (''Sciurinae''). Šajā apakšdzimtā ir vēl viena cilts — [[lidvāveres]] (''Pteromyini''). Koku vāveru cilts apvieno lielāko daļu plaši pazīstamās [[vāveres]], ciltī ir 37 [[suga]]s, kas iedalās 5 [[Ģints (bioloģija)|ģintīs]].<ref>Nowak, Ronald M. 1999. Walker's Mammals of the World, 6th edition. Johns Hopkins University Press, 1936 pp. {{ISBN|0-8018-5789-9}} </ref> Tās dzīvo [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Eiropa|Eiropā]], [[Āzija]]s mērenajā joslā un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. [[Latvija|Latvijā]] sastopamas divas koku vāveru cilts sugas: [[parastā vāvere]] (''Sciurus vulgaris'') un [[lidvāvere]] (''Pteromys volans'').<ref>[https://www.latvijasdaba.lv/ziditaji/sistematiskais-raditajs/sciuridae/ Latvijas Daba: Vāveru dzimta]</ref>

sentences: {{Commonscat|World Heritage Sites in Burkina Faso|Vietas Burkinafaso UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā}}

sentences:
[[1. tramvaju maršruts (Ščecina)|1]]{{·}} [[2. tramvaju maršruts (Ščecina)|2]]{{·}} [[3. tramvaju maršruts (Ščecina)|3]]{{·}} [[5. tramvaju maršruts (Ščecina)|5]]{{·}} [[6. tramvaju maršruts (Ščecina)|6]]{{·}} [[7. tramvaju maršruts (Ščecina)|7]]{{·}} [[8. tramvaju maršruts (Ščecina)|8]]{{·}} [[9. tramvaju maršruts (Ščecina)|9]]{{·}} [[10. tramvaju maršruts (Ščecina)|10]]{{·}} [[11. tramvaju maršruts (Ščecina)|11]]{{·}} [[12. tramvaju maršruts (Ščecina)|12]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{infokaste+}}
 ''Gronlandia''.]]
'''Ēriks Rudais''', saukts arī par '''Ēriku Sarkano''' (950–ap 1003) ({{val-en|Erik the Red}}; {{val-no|Eirik Raude}}; {{val-da|Erik den Røde}}; {{val-sv|Erik Röde}}) nodibināja pirmās [[Skandināvija|skandināvu]] kolonijas [[Grenlande|Grenlandē]]. Dzimis [[Jarena|Jarenā]] [[Rogalanda]]s novadā, [[Norvēģija|Norvēģijā]] kā [[Torvalds Asvaldsons|Torvalda Asvaldsona]] dēls, tāpēc viņš daudzviet parādās kā Ēriks Torvaldsons (''Eiríkr Þorvaldsson''). "Rudais" visdrīzāk norāda uz viņa matu krāsu.<ref>''The Little Ice Age: How Climate Made History, 1300-1850'', Basic Books, 2002, p. 10. {{ISBN|0-465-02272-3}}.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Fosfīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem,
saišu leņķiem un nedalīto elektronu pāri

Fosfīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = fosfamīns, fosfāns,
fosforūdeņradis,
fosfora hidrīds
|           CAS numurs = 7803-51-2
|      ķīmiskā formula = PH3
|              molmasa = 34
|              blīvums = 1,379
|  kušanas temperatūra = −134 °C
| viršanas temperatūra = −88,8 °C
| šķīdība ūdenī        = 31,2 mg/100 ml (17 °C)
|                 citi =
}}
'''Fosfīns''' (PH3) ir bezkrāsaina, indīga [[gāze]]. Tas ir [[amonjaks|amonjaka]] analogs — [[fosfors|fosfora]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[binārais savienojums]]. Tīrs fosfīns ir bez smakas, bet parasti tas satur piemaisījumus (alkilatvasinājaumus un difosfīnu P2H4), kas ož pēc [[ķiploki]]em. Ir iespējami arī aizvietotie fosfīni, kur viens vai vairāki ūdeņraža atomi ir aizvietoti ar organiskajiem radikāļiem, tie ir analogi [[amīni]]em. Fosfīns, kas satur difosfīnu, gaisā uzliesmo.

sentences:
[[File:Dzelzceļa tilts pār Ventu Ventspilī.JPG|thumb|250px|Dzelzceļa tilts pār Ventu Ventspilī]]
 ar vēl nenojaukto dzelzceļa līniju fonā]]
'''Dzelzceļa līnija Liepāja—Ventspils''' bija 121 km gara, [[1996]]. gadā slēgta dzelzceļa līnija, kas savienoja [[Liepāja|Liepāju]] un [[Ventspils|Ventspili]]. Līnija slēgta mazā pasažieru skaita un lielo izmaksu dēļ, formāli — sliežu ceļu slikta stāvokļa dēļ. Līdz [[1991]]. gadam pa dzelzceļa līniju pārvadāja karavīrus un bruņutehniku [[Padomju Savienība|PSRS]] armijas vajadzībām, bet pēc 1991. gada, kad padomju armija aizgāja no Latvijas, līnijai perspektīvu nebija. Līdz 1996. gada 4. jūlijam līnijā kursēja [[dīzeļlokomotīve]] ar 2 pasažieru vagoniem.

sentences: '''Alus piens''', '''siltalus''', '''karsēklis''' jeb '''bieķēzis''' (no {{val|de|Bierkäse}} — 'alus siers') ir [[dzēriens]], ko gatavo savārot vai sajaucot kopā karstu [[piens|pienu]] ar [[alus|alu]], reizēm iedrupinot iekšā arī [[maize|maizi]]. Dzēriens dažkārt arī saukts par '''tirgus alu''', jo to mēdza gatavot no iepriekšējā dienā tirgū pirkta alus.<ref name="Dumpe">{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu tradicionālā piensaimniecība |url=https://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/#panel:pp%7cissue:640341%7cpage:187 |author=Linda Dumpe |year=1998 |publisher=[[Latvijas vēstures institūta apgāds]] |location=Rīga |isbn=978-9984-60-172-4 |pages=183.—184 |access-date={{dat|2020|01|27||bez}}}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Kardamons
|           attēls = Elettaria cardamomum - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-057.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums = [[Īstais kardamons]] (''Elettaria cardamomum'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Zingiberales
|         rinda_lv = Ingveraugu rinda
|           dzimta = Zingiberaceae
|        dzimta_lv = Ingveraugu dzimta
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
* [[melnie kardamoni]] (''Amomum'')
* [[zaļie kardamoni]] (''Elettaria'')
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ziemassvētku vakars''' tiek atzīmēts dienā pirms [[Ziemassvētki]]em. Rietumu kristietībā un laicīgajā pasaulē tas tiek atzīmēts [[24. decembris|24. decembrī]]. Tiek uzskatīts par vienu no kulturāli nozīmīgākajām svinībām kristietībā un Rietumu sabiedrībā<ref name="Christmas Eve">{{Grāmatas atsauce|author=Mary Pat Fisher|title=Living Religions: An Encyclopaedia of the World's Faiths|url=http://books.google.com/books?id=ytOHbLdtSY4C&pg=PA314|year=1997|publisher=I.B.Tauris|isbn=978-1-86064-148-0|page=314|quote=Christmas is the celebration of Jesus' birth on eart|accessdate={{dat|2014|12|23||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160507105624/https://books.google.com/books?id=ytOHbLdtSY4C&pg=PA314|archivedate={{dat|2016|05|07||bez}}}}</ref>, ko pilnībā vai daļēji, gaidot Ziemassvētkus, atzīmē gan kristieši, gan daudzi citi.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Airbus apakšveidne}}
|nosaukums            = ''Airbus A380''
|attēls               = attēls:Airbus A380 blue sky.jpg
|paraksts             = Airbus A380 pirmais lidojums.
|tips                 = Pasažieru lidmašīna
|valsts               =
|ražotājs             = ''[[Airbus]]'', {{flag|Eiropa}}
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|2005|4|27}}
|komerciālie lidojumi = {{Dat|2007|10|25}}
|noņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = Komerciālās aviokompānijas
|ražošanā             =
|skaits               = 38 (No 2009. gada oktobra)
|izmaksas             = 12 000 000 000 €
|attīstīts no         =
|modifikācijas        =
}}
'''Airbus A380''' ir [[reaktīvā lidmašīna]], kas sākotnējā versijā ir paredzēta [[Pasažieri|pasažieru]] pārvadāšanai. Lidmašīna ir radīta [[Airbus]] S.A.S.» koncernā (agrāk Airbus Industrie). Lidmašīnai ir 2 augšējie pasažieru klāji un viens apakšējais, kas paredzēts kā kravas nodalījums. [[Gaisa kuģis|Gaisa kuģa]] augstums ir 24 metri, garums 73 metri, [[spārnu plētums]] 79,8 metri. Laineris bez [[nosēšanās]] trīs klašu konfigurācijā ar 555 pasažieriem var veikt lidojumu attālumā līdz 15 200 km. 853 pasažieru vienas klases konfigurācijā starp lielajām lidmašīnām A380 ir visekonomiskākais — 3 litri [[degviela]]s patēriņš uz vienu pasažieri uz 100 kilometru ceļa. Aprīkots ar 4 dzinējiem. Ir arī paredzēta kravas modifikācija A380F ar spēju pārvadāt kravas līdz 150 tonnām, līdz 10 400 km. Maksimālā pacelšanās masa ir 560 tonnas (pašas lidmašīnas masa ir 280 tonnas). A380 ir lielākā pasažieru lidmašīna pasaulē, pārspējot pēc pasažieru ietilpības [[Boeing 747]], kurš var pārvadāt līdz 467 pasažierus, kas bija līderis 35 gadu garumā. Absolūtais rekords kravas komerciālos pārvadājumos līdz šim pieder [[Аn-225]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Villems Shautens
|     vārds_orig = ''Willem Schouten''
|         attēls = Willem Cornelisz Schouten 1625.png
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap 1567
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Horna (Ziemeļholande)|Horna]], [[Holande]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1625
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = [[Madagaskara]]s piekraste
}}
'''Villems Kornēlijs Shautens''' ({{val|nl|Willem Cornelisz Schouten}}; dzimis ap 1567. gadu [[Horna (Ziemeļholande)|Hornā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]], miris 1625. gadā [[Madagaskara]]s piekrastē) bija [[holandieši|holandiešu]] jūrasbraucējs, pazīstams kā pirmais, kas apkuģojis [[Hornas rags|Hornas ragu]].

sentences:
[[Kategorija:Francijas aizjūras teritorijas]]
[[Kategorija:Okeānija]]
[[Kategorija:Melanēzija]]

sentences: '''Eiropas Sociālais pētījums''' (''European Social Survey'') ir uz akadēmiskiem standartiem balstīts starptautisks salīdzinošs socioloģisks pētījums, kas izveidots ar mērķi iezīmēt un izskaidrot vairāk nekā 30 [[Eiropa]]s valstu iedzīvotāju attieksmes un vērtības. Projekts uzsāka aktīvu darbību 2001. gadā Rodžera Džovela vadībā.

sentences: '''Kleiofans''', '''kleofans''' jeb '''krāmerīts''' ir bezkrāsains vai balts [[sfalerīta paveidi|sfalerīta paveids]]. Kleiofana kristāliem ir augsta dekoratīva vērtība, pēc tiem ir privātu kolekcionāru un muzeju pieprasījums. Blīvums — 4,06 g/cm3. Kleiofana dzidrību un tīro krāsu nosaka tas, ka šajā sfalerīta paveidā [[cinka sulfīds]] ir praktiski tīrs no piejaukumiem, izņemot nelielu [[kadmijs|kadmija]] piejaukumu.

sentences:
{{mazais burts}}
'''dbm''' ('''''d'''ata'''b'''ase '''m'''anager'') ir [[datubāzes dzinējs]] (''database engine''), ko 1979. gadā radīja [[Kens Tomsons]]. To izplatīja [[AT&T]].

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
| title             = Armēņu genocīds
| attēls            = Armenian Genocide Map-en.svg|thumb|500px|Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| attēla_apraksts   = Masu slepkavību vietas un deportāciju centri.
| vieta             = {{vieta|Osmaņu impērija}}
| koordinātas       =
| datums            = [[1915]]. gads—[[1917]]. gads
| laiks             =
| laika_josla       =
| veids             = [[Masu slepkavība]], [[genocīds]], [[piespiedu islamizācija]]
| bojā_gājušie      = 600 000-1,5 miljoni<ref>Morris, Benny; Ze'evi, Dror (2019). The Thirty-Year Genocide: Turkey's Destruction of Its Christian Minorities, 1894–1924. Harvard University Press. ISBN 978-0-674-91645-6.</ref>
| ievainotie        =
| izraisītāji       = [[Savienības un progresa partija]]
| izraisītājs       =
| aizdomās_turētie  =
| aizdomās_turētais =
| ieroči            =
| dalībnieku_skaits =
| dalībnieks        =
| aizstāvji         =
| aizstāvis         =
}}

sentences: '''Jonizējošais starojums''' jeb '''jonizējošā radiācija''' ir daļiņu plūsma vai [[elektromagnētiskais starojums]], kas spēj [[jonizācija|jonizēt]] [[viela|vielu]] — radīt tajā [[jons|jonus]] un brīvus [[elektrons|elektronus]]. Ļoti bieži ar terminu "radiācija" saprot tieši jonizējošo radiāciju. No elektromagnētiskā starojuma veidiem par jonizējošo starojumu uzskata [[gamma stari|gamma starus]] un [[rentgenstari|rentgenstarus]]. Lai arī dažos gadījumos spējīgs jonizēt ir arī [[ultravioletais starojums]] (tā augstfrekvences daļa) un pat redzamā [[gaisma]], tos parasti nepieskaita pie jonizējošās radiācijas. [[Mikroviļņi]] un [[radioviļņi]] nav jonizējoši, neatkarīgi no to intensitātes.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Fluorīts
|attēls=
|att_paraksts=Kubiski fluorīta kristāli
|klase=Fluorīdu minerāls
|ŠtruncaID=3/A.08-10
|ķīm_formula=Kalcija fluorīds - CaF2
|singonija=[[Kubiskā singonija|kubiskā]]
|krāsa=Violeta, zaļa, sārta, zeltaini dzeltena, bezkrāsas, zila, rozā, brūna
|svītra=Balta
|habituss=Kubveida kristāli, retāk oktaedri, dodekaedri u.c., agregāti, dvīņu kristāli
|skaldnība=Ļoti laba trīs virzienos
|lūzums=Skabargains, gliemežnīcas
|cietība=4 (viens no Mosa skalas etaloniem)
|spīdums=Stikla, nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=n = 1,433—1,435
|pleohroisms=Nav
|blīvums=3,18
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Erki Nols
 |          attēls = IRL Erki Nool.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Erki Nols 2011. gadā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1970|6|25}}
 |         dz_viet = [[Veru]], [[Igaunijas PSR]], {{URS}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{EST}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = [[Desmitcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 4 ([[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992]], [[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]])
 |            pc-a = 5 (1995, 1997, 1999, 2001, 2003)
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |            balv = [[Igaunijas gada sportists]] (1996-1998, 2000)
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kārlis Linnejs
|     vārds_orig = ''Carl von Linné''
|         attēls = Carl von Linné.jpg
|     att_izmērs = 230px
|  att_nosaukums = Kārlis Linnejs
|        dz_gads = 1707
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Roshulta]], Smolandes province (mūsdienās [[Krūnuberjas lēne]]), [[Zviedrija]]
|         m_gads = 1778
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Upsāla]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta = [[Zviedrija]]
|        tautība = [[zviedri|zviedrs]]
|         vecāki = Nils un Kristīne Linneji
|       paraksts =Linne_autograph.svg
|   darba_vietas = [[Stokholma]]
|     alma_mater = [[Lundas Universitāte]]
[[Upsālas Universitāte]]
[[Harderveikas Universitāte]]
|        zinātne = [[zooloģija]], [[medicīna]], [[botānika]]
|     sasniegumi = dzīvnieku un augu sistemātikas pamatlicējs
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Vienna Insurance Group AG''
| native_name      = ''Wiener Versicherung Gruppe''
| logo             =
| caption          =
| imagestyle       =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1824. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Vīne]]
| location_country = {{AUT}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[finanses]]
| products         = [[apdrošināšana]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.vig.com vig.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Vienna Insurance Group AG''''' ('''''VIG''''') ir [[Austrija|Austrijā]] reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojas ar dažāda veida [[apdrošināšana|apdrošināšanu]]. Tas ir viens no lielākajiem apdrošinātājiem Centrālajā un Austrumeiropā. Dibināts 1824. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Vīne|Vīnē]].

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Stirniene (nozīmju atdalīšana)|Stirniene}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Stirniene
| settlement_type        = Vidējciems
| image_skyline          = Stirnienes baznīca 2001-04-08.jpg
| image_caption          = [[Stirnienes katoļu baznīca|Stirnienes Svētā Laurencija Romas katoļu baznīca]]
| pushpin_map            = Latvia
| pushpin_label_position = left
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pagasts
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Varakļānu novads]]
| subdivision_name2      = [[Varakļānu pagasts]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 1,65
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2021
| population_footnotes   = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=59783&p_back=0** LGIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total       = 50
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 33 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 38 | longs = 30 | longEW = E
| elevation_m            = 110
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-4837 Stirniene
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Betmens: Sākums
| attēls                   = Batman begins.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Batman Begins''
| žanrs                    = Supervaroņu filma
| režisors                 = [[Kristofers Nolans]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Kristians Beils]]
* [[Maikls Keins]]
* [[Liams Nīsons]]
* [[Ketija Holmsa]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Kilians Mērfijs]]
* [[Morgans Frīmens]]
| mūzika                   =
* [[Hanss Cimmers]]
* [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[DC Comics]]''
* ''[[Legendary Pictures]]''
* ''[[Syncopy Films]]''
* ''Patalex Productions''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|6|10|Krievija|2005|6|15|ASV}}
| ilgums                   = 140 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|372 710 015}}<ref>[http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=batmanbegins.htm ''Batman Begins'' at] [[Box Office Mojo]]</ref>
| iepriekšējā              = "[[Betmens un Robins]]"
| nākamā                   = "[[Tumšais bruņinieks]]"
| imdb                     = 0372784
}}
'''"Betmens: Sākums"''' ({{val|en|Batman Begins}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] [[supervaroņu filma]], kuras režisors ir [[Kristofers Nolans]]. Filma ir balstīta uz [[DC Comics]] varoni [[Betmens|Betmenu]]. Šī ir pirmā Nolana režisētā "[[Betmens (filmu sērija)|Betmena]]" filmu sērijas filma. Galvenās lomas filmā atveido [[Kristians Beils]] ([[Betmens|Brūss Veins/Betmens]]), [[Maikls Keins]], [[Liams Nīsons]], [[Ketija Holmsa]], [[Gērijs Oldmens]], [[Kilians Mērfijs]], [[Morgans Frīmens]].

sentences: '''Tetramino''' ir [[polimino]], kurš sastāv no četriem vienības [[Kvadrāts|kvadrātiem]], kuri ir savienoti gar malām. Bez [[Rotācija|rotācijām]] un [[Spoguļattēls|spoguļattēla]] [[Simetrija|simetrijām]], pastāv pieci unikāli tetramino. Ar rotācijām un spoguļattēliem, kopā pastāv 19 tetramino pozīcijas.

sentences: '''Vecākā atskaņu hronika''', saukta arī par '''Rīmju hroniku''' ({{val|de|Älteste Livländische Reimchronik}}) ir otra senākā [[Livonijas hronika]] (sacerēta 1290—1296, vissenākā ir [[Indriķa hronika]]) par [[Krusta kari]]em Latvijā. Savu nosaukumu hronika dabūjusi no sastādījuma veida — tā sarakstīta dzejā, ar atskaņām (rīmēm) rindu galos. [[Jaunākā atskaņu hronika]] tika uzrakstīta kā šīs hronikas turpinājums un to sacerēja Livonijas ordeņa kapelāns [[Bartolomejs Hēneke]] pēc 1340. gada.

sentences: '''Siltumdzinējs''' ir [[siltummašīna]], kas [[Termodinamiskais cikls|cikliskos procesos]] [[Viela|vielas]] [[Iekšējā enerģija|iekšējo enerģiju]] pārvērš [[Darbs (fizika)|darbā]]. Tāpat kā jebkura siltummašīna, siltumdzinējs sastāv no sildītāja, [[Darba ķermenis|darba ķermeņa]], dzesētāja. Siltumdzinēja cikls ir tiešs, tā gaitā [[siltums]] tiek pārvadīts no [[Termodinamiskā sistēma|sistēmas]] ar augstāku [[Temperatūra|temperatūru]] uz sistēmu ar zemāku temperatūru.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Starr 030807-0078 Phaeomeria magnifica.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Plantae
| valsts_lv      = Augi
| nodalījums     = Magnoliophyta
| nodalījums_lv  = Segsēkļi
| kārta          = Zingiberales
| kārta_lv       = Ingveraugu rinda
| dzimta         = Zingiberaceae
| dzimta_lv      = Ingveru dzimta
| ģints          = Etlingera
| ģints_lv       = Laterningveri
| suga           = Etlingera elatior
| suga_lv        = Malajas laterningvers
| binomial       = Etlingera elatior, <small>((Jack) R.M.Sm., 1986)</small>
| sinonīmi       =
* ''Alpinia elatior'' ''(Jack, 1822)''
* ''Nicolaia elatior'' ''((Jack) Horan. 1852)''
* ''Geanthus speciosus'' ''(Reinw. ex Blume, 1823)''
* ''Diracodes javanica'' ''(Blume, 1827)''
* ''Elettaria speciosa'' ''(Blume, 1827)''
* ''Alpinia magnifica'' ''(Roscoe, 1828)''
* ''Phaemoria imperialis'' ''(Lindl. 1836)''
* ''Bojeria magnifica)'' ''((Roscoe) Raf. 1838)''
* ''Alpinia javanica'' ''((Blume) D.Dietr. 1839)''
* ''Alpinia speciosa'' ''((Blume) Horan. 1862)''
* ''Cardamomum magnificum'' ''((Roscoe) Kuntze, 1891)''
* ''Cardamomum speciosum'' ''((Blume) Kuntze, 1891)''
* ''Cardamomum tridntatum'' ''(Kuntze, 1891)''
* ''Amomum magnificum'' ''((Roscoe) Benth. & Hook.f ex B.D.Jacks. 1893)''
* ''Amomum tridentatum'' ''((Kuntze) K.Schum. 1899)''
* ''Hornstedtia imperialis'' ''((Lindl.) Ridl. 1899)''
* ''Nicolaia magnifica'' ''((Roscoe) K.Schum. ex Valeton, 1904)
* ''Phaeomeria magnifica'' ''((Roscoe) K.Schum. in H.G.A.Engler (1904)''
* ''Phaeomeria speciosa'' ''((Blume) Koord. 1911)''
* ''Nicolaia intermedia'' ''(Valeton, 1921)''
* ''Alpina diracodes'' ''Loes. in H.G.A.Engler, 1930)''
| kategorijas = nē
}}
'''Malajas laterningvers''' (''Etlingera elatior'') ir [[ingveru dzimta]]s [[suga]],<ref>[http://www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=502458 Integrated Taxonomic Information System: Etlingera elatior (Jack) R.M. Sm.]</ref> kas sastopama dienvidaustrumu [[Āzija]]s [[tropi|tropos]].

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Katalonija
| official_name           = ''Catalunya''
''Cataluña''
''Catalonha''
| settlement_type         = [[Spānijas autonomie apgabali|Autonomais apgabals]]
| image_flag              = Flag of Catalonia.svg
| image_shield            = Coat of Arms of Catalonia.svg
| shield_size             = 60px
| capital                 = [[Barselona]]
{{Coord|41|23|N|2|11|E}}
| largest_city            = [[Barselona]]
| official_language       = [[katalāņu valoda]]
[[oksitāņu valoda]]
[[spāņu valoda]]
| spoken_language         =
| anthem                  = ''[[Els Segadors]]''
| image_map               = Cataluna in Spain (including Canarias).svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Katalonijas atrašanās vieta Spānijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = [[Spānija]]
| established_title       = Izveide
| established_date        = 988
| established_title2      = Katalonijas Parlaments
| established_date2       = 1283
| established_title3      = ''Generalitat''
| established_date3       = 1359
| established_title4      = Autonomijas statūti
| established_date4       = 1932. gada 9. septembris
1979. gada 18. septembris
2006. gada 9. augustā
| government_footnotes    =
| government_type         = [[Katalonijas Ģeneralitāte]]
| governing_body          =
| leader_party            =
| leader_title            = Prezidents
| leader_name             = [[Pere Aragonès]]
| leader_title1           = Likumdevēja vara
| leader_name1            = [[Katalonijas Parlaments]]
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 32114
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    = <ref name="idescat" />
| population_total        = 7448332
| population_as_of        = 2016. gadā
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = [http://www.gencat.cat/index_eng.htm Katalonijas valdības mājaslapa]
| footnotes               =
| blank_name             = [[Valsts himna|Himna]]
| blank_info             = ''[[Els Segadors]]''
| blank1_name             = [[Domēna nosaukums|Interneta domēns]]
| blank1_info             = [[.cat]]
| blank2_name             = Katalonijas Parlaments
| blank2_info             = 135 deputāti
| blank3_name             = [[Spānijas kongress|Vietas kongresā]]
| blank3_info             = 47 deputāti (no 350)
| blank4_name             = [[Spānijas senāts|Vietas senātā]]
| blank4_info             = 16 senatori (no 264)
}}

sentences: '''Pulkstenis''' ir viena no [[laiks|laika]] mērīšanas ierīcēm. Pulksteņus iedala pēc mehānisma veida - mehāniskajos pulksteņos un elektroniskajos pulksteņos, pēc laika attēlošanas veida - analogajos un digitālajos pulksteņos, kā arī pēc pielietošanas veida, piemēram, kabatas pulksteņi, [[rokas pulkstenis|rokas pulksteņi]], [[sienas pulkstenis|sienas pulksteņi]], [[atompulkstenis|atompulksteņi]], [[ūdens pulkstenis|ūdens pulksteņi]], [[modinātājs|modinātāji]] u.c.

sentences:
[[Kategorija:Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Krievijas sportisti|Vieglatlēti]]
[[Kategorija:Vieglatlētika Krievijā]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Johans Augusts fon Štarks
|     vārds_orig = ''Johann August Freiherr von Starck''
|         attēls = Starck.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Johans Augusts Štarks luterāņu mācītāja tērpā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1741
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Šverīne]], [[Mēklenburgas - Šverīnes hercogiste]]
 (Tagad [[Mēklenburga-Priekšpomerānija]],{{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1816
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 3
|        m_vieta = [[Darmštate]], [[Hesene]]
 (Tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = "Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi"
| attēls           = Schmitt 05.jpg
| att_izm          =
| image_caption    =
| author           = [[Ēriks Emanuēls Šmits]]
| title_orig       = ''Monsieur Ibrahim et les Fleurs du Coran''
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     = Marselino Čions (''Marcelino Truong'')
| country          = {{vieta|FRA}}
| language         = [[franču valoda|franču]]
| series           = ''Le cycle de l'invisible''
| subject          =
| genre            = [[romāns]]
| publisher        = Albina Mišela izdevniecība
| pub_date         = 2001
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            =
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| preceded_by      = "[[Milarepa]]" (1997)
| followed_by      = "[[Oskars un rozā dāma]]" (2002)
}}
'''"Ibrāhīma kungs un Korāna ziedi"''' ({{val-fr|Monsieur Ibrahim et les Fleurs du Coran}}) ir [[Beļģija]]s rakstnieka [[Ēriks Emanuēls Šmits|Ērika Emanuēla Šmita]] romāns no noveļu un romānu cikla ''Le cycle de l'invisible''. Sarakstīts [[franču valoda|franču valodā]], pirmo reizi izdots 2001. gadā Albina Mišela izdevniecībā.

sentences:
'''Parapsiholoģija''' ({{val|el|παρά}} (''para'') — 'blakus' + [[psiholoģija]]) ir disciplīna, kurā, izmantojot zinātniskas metodes,<ref>The Reality of ESP, A Physicist's Proof of Psychic Abilities, Russel Targ, {{ISBN|978-0-8356-0884-8}}</ref><ref>Mind-Reach, Scientists Look at Psychic Abilities, Russell Targ and Harold E. Puthoff, {{ISBN|1-57174-414-2}}</ref><ref>Entangled Minds, Dean Radin, {{ISBN|978-1-4165-1677-4}}</ref> tiek apkopota, sistematizēta un analizēta informācija par [[paranormāla parādība|paranormālām parādībām]], piemēram, par [[psihokinēze|psihokinēzi]], [[gaišredzība|gaišredzību]], [[telepātija|telepātiju]], [[pārmiesošanās|pārmiesošanos]], saskarsmi ar mājdzīvniekiem (piemēram, [[Rūperts Šeldreiks]])<ref>Rupert Sheldrake, Dogs That Know When Their Owners Are Coming Home, {{ISBN|978-0-609-80533-6}}</ref> un citām lietām. Šādi pētījumi tiek veikti privātās [[laboratorija|laboratorijās]], lai gan ir arī dažas universitātes,<ref>Joseph Banks Rhine, New Frontiers of the Mind, Story of the Duke Experiments, {{ISBN|978-0-8371-6279-9}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.princeton.edu/~pear/ |title=Prinstonas universitātes inženierijas anomāliju pētnieki "PEAR" |access-date={{dat|2004|11|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20041130232723/http://www.princeton.edu/~pear/ |archivedate={{dat|2004|11|30||bez}} }}</ref> kas ar to nodarbojušās,<ref name=faqfile1>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce |url=http://www.parapsych.org/faq_file1.html |title=Parapsychological Association FAQ |accessdate=2007-07-02 |year=1995 |publisher=Parapsychological Association |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070626192424/http://www.parapsych.org/faq_file1.html |archivedate=2007-06-26 }}</ref> bet to skaits samazinās.{{nepieciešama atsauce}} Vairums zinātnieku parapsiholoģiju uzskata par [[Pseidozinātne|pseidozinātni]].<ref>
* {{Atsauce|last1=Gross|first1=Paul R|last2=Levitt|first2=Norman|last3=Lewis|first3=Martin W|year=1996|title=The Flight from Science and Reason|publisher=New York Academy of Sciences|page=565|isbn=978-0801856761}}
* {{Atsauce|last=Friedlander|first=Michael W|year=1998|title=At the Fringes of Science|publisher=Westview Press|page=119|isbn=0-8133-2200-6}}
* {{Atsauce|last1=Pigliucci|first1=Massimo|last2=Boudry|first2=Maarten|year=2013|title=Philosophy of Pseudoscience: Reconsidering the Demarcation Problem|publisher=University Of Chicago Press|page=158|isbn=978-0-226-05196-3|hdl=1854/LU-3161824}}</ref><ref>
* {{Atsauce|last=Alcock|first=James|year=1981|title=Parapsychology-Science Or Magic?: A Psychological Perspective|publisher=Pergamon Press|pages=194–196|isbn=978-0080257730}}
* {{Atsauce|last=Hacking|first=Ian|year=1993|title=Some reasons for not taking parapsychology very seriously|journal=Dialogue: Canadian Philosophical Review|volume=32|issue=3|pages=587–594|doi=10.1017/s0012217300012361}}
* {{Atsauce|title=Testing for Questionable Research Practices in a Meta-Analysis: An Example from Experimental Parapsychology|last1=Bierman|first1=DJ|last2=Spottiswoode|first2=JP|last3=Bijl|first3=A|year=2016|journal=PLoS ONE|volume=11|issue=5|page=1|doi=10.1371/journal.pone.0153049|bibcode=2016PLoSO..1153049B|pmid=27144889|pmc=4856278}}
* {{Atsauce|last=Carroll|first=Sean|year=2016|url=https://www.wired.com/2016/05/thinking-psychic-powers-helps-us-think-science/|title=Thinking About Psychic Powers Helps Us Think About Science|magazine=Wired}}</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Totally Killer''
| operators =
| attēls = Totally killer poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = melnā komēdija, šausmu filma
| režisors = [[Nahnatčka Khāna]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Kīrnana Šipka]]
* [[Olīvija Holta]]
* [[Džūlija Bouena]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Totally Killer''
| studija = * ''Amazon MGM Studios''
* ''BH Television''
* ''Divide/Conquer''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Amazon Prime Video]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2023|9|28}}
| ilgums = 106 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Totally Killer''''' ir [[2023. gads kino|2023. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] melnās komēdijas [[šausmu filma]], kuras režisore ir [[Nahnatčka Khāna]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīrnana Šipka]], [[Olīvija Holta]] un [[Džūlija Bouena]].

sentences:
{{atsauces+}}
{{citas nozīmes|fizikālu mijiedarbību|Gravitācija (nozīmju atdalīšana)|Gravitācija}}
, gravitācijas parādība]]
[[Fizika|Fizikā]] '''gravitācija''' ir dabas parādība, kas izpaužas kā savstarpēja pievilkšanās starp [[Fizikāls ķermenis|fizikāliem ķermeņiem]]. Tā piešķir [[Svars|svaru]] fizikāliem objektiem un izpaužas kā [[mijiedarbība]] starp tiem. Gravitācija iedarbojas uz visiem objektiem vai daļiņām neatkarīgi no to veida. Pastāv hipotēze, ka gravitācijas pārnesi nodrošina [[elementārdaļiņa]]s bez masas — [[Gravitons|gravitoni]].

sentences:
s.]]
'''Nerītiskā zona''' jeb '''nerīts''' (sengr. νηρἰτης — jūras [[Vēderkāji|vēderkāja]] suga; skat. [[Nerīti]]) ir [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] [[pelaģiāle]]s [[ekoloģiskā zona]], kas piekļaujas [[sauszeme]]i un atrodas virs [[Kontinentālais šelfs|kontinentālā šelfa]] apgabala.<ref>{{LPE|7}}</ref> Var būt pārtraukta ar piekrastes atsāļotiem apgabaliem lielu [[Upe|upju]] [[Grīva|grīvu]] tuvumā. Nerītiskās zonas apakšējā robeža ir ierobežota ar 100—400 m dziļumu, bet reizēm var turpināties pat līdz 500 metriem dziļi. Vidējais dziļums ir ap 130—140 metriem. Šī zona tiek pretstatīta atklātā okeāna pelaģiālei, kas sākas uzreiz aiz šelfa robežas ar [[kontinentālā nogāze|kontinentālo nogāzi]].

sentences: '''Universālais produkta kods''' ('''UPC'''; līdzvērtīgi: '''UPC kods''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienotajās Valstīs]], [[Kanāda|Kanādā]], [[Eiropa|Eiropā]], [[Austrālija|Austrālijā]], [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]] un citur plaši izmantota [[Svītrkods|svītrkodu simboloģija]] tirdzniecības vienību izsekošanai veikalos.

sentences: '''Hinīns''' ir [[zāles]], ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar [[Malārija|malāriju]] un [[Babezioze|babeziozi]].<ref>http://www.drugs.com/monograph/quinine-sulfate.html</ref> Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā [[Hinīnkoks|hinīnkoka]] [[miza]]s kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref> Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē [[dzemde]]s muskuļus, kā arī samazina [[sirds]] muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, [[dzirde]]s un [[redze]]s pasliktināšanos, [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresiju]], [[galvassāpes]], [[Nelabums|sliktu dūšu]] un [[Caureja|caureju]].<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Praktiskā farmakoloģija |author1=Indulis Purviņš|author2=Santa Purviņa |year=2011 |publisher=Zāļu infocentrs |location=Rīga |isbn= 978-9984-854-20-5 |page= |pages= }}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = ''Heterotremata''
|           attēls =Xantho_poressa_2009_G2.jpg
|    att_nosaukums = ''[[Xantho poressa]]''
|           valsts = 	Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = 	Arthropoda
|          tips_lv = Posmkāji
|        apakštips = Crustacea
|     apakštips_lv = Vēžveidīgie
|            klase = Malacostraca
|         klase_lv = Augstākie vēži
|            kārta = Decapoda
|         kārta_lv = Desmitkājvēži
|       apakškārta = Pleocyemata
|    apakškārta_lv = Pleocimāti
| infrakārta=Brachyura
| infrakārta_lv=Krabji
| sekcija = Eubrachyura
| sekcija_lv = Eibrahiuru sekcija
| binomial= <small>([[Danièle Guinot|Guinot]], 1977)</small>
| kategorijas=nē
}}
'''''Heterotremata''''' ir viena no divām [[krabji|krabju]] [[eibrahiuru sekcija]]s (''Eubrachyura'') apakšsekcijām, kas apvieno apmēram 68 dzimtas un kas tiek iedalītas 28 virsdzimtās.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |title=A classification of living and fossil genera of decapod crustaceans |access-date={{dat|2015|11|12||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160303225740/http://lkcnhm.nus.edu.sg/rbz/biblio/s21/s21rbz1-109.pdf |archivedate={{dat|2016|03|03||bez}} }}</ref>

sentences:
vācieši pēc [[Sudetu aneksija|Sudetu pievienošanas]] [[nacistiskā Vācija|nacistiskajai Vācijai]] 1938. gada oktobrī aizkrāso [[Šumperka]]s ceļa zīmes nosaukumu [[čehu valoda|čehu valodā]]]]
'''Pārvācošana''' jeb '''ģermanizācija''' ({{val|de|Germanisierung}}) ir [[vācu valoda]]s un kultūras izplatīšana nevācu tautu vidū brīvprātīgas vai piespiedu [[Asimilācija (socioloģija)|pārtautošanas]] ceļā.

sentences:
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Melnā saule
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Gunars Saliņš]]
|  orig nosaukums =
|       tulkotajs =
|     ilustrators =
|     vaka autors = Ilmārs Rumpēters
|          valsts = ASV
|          valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = dzeja
|        izdevejs = [[Grāmatu draugs]]
|          izdota = [[1967]]
| izdota latviski =
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|            oclc =
|             pec = "[[Miglas krogs un citi dzejoļi]]" (1957)
|           pirms = "[[Satikšanās]]" (1979)
}}

sentences: '''Mikoloģija''' (no [[sengrieķu valoda|sengrieķu]]: ''μύκης (mikēs)'' — 'sēne' un ''λογία (logíā)'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta [[sēnes]], to [[sistemātika|sistemātiku]], [[taksonomija|taksonomiju]], fizioloģiju, [[ekoloģija|ekoloģiju]], bioloģiju un [[bioķīmija|bioķīmiju]]. Jēdzienu "mikoloģija" 18. gs. izveidoja Kristians Hedriks Pērsons (''Christian Hendrik Persoon''). Sēņu pētniekus sauc par mikologiem.

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Radžu akmens
|      krāsu_shēma = akmens
|           attēls = Brodu akmens.JPG
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Latvija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 56 | plat_m  = 28 | plat_s = 47 | plat_NS = N
| gar_d  = 25 | gar_m   = 51 | gar_s  = 52 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Latvija|Jēkabpils|Radžu ūdenskrātuve}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums = 6 m
|           garums = 6,1 m
|          platums = 4,6 m
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs = 19 m
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
|      citas_daļas =
}}
'''Radžu akmens''' jeb '''Brodu karjera akmens''' ir vislielākais [[dižakmens]] [[Sēlija|Augšzemē]] un [[Zemgale|Zemgalē]], kā arī otrs lielākais [[Latvija|Latvijā]]. Tā apkārtmērs ir 19 m, garums — 6,1 m, platums — 6 m, augstums — 4,6 m (virs ūdens redzamā daļa 3,1 m), tilpums — virs 100 m3 (pēc A. Opmaņa datiem).<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://mapx.map.vgd.gov.lv/geo3/Geo_site/jekabpils_rajons.htm |title=Aizsargājamie ģeoloģiskie objekti |access-date={{dat|2015|03|20||bez}} |archive-date={{dat|2017|01|08||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170108203157/http://mapx.map.vgd.gov.lv/geo3/Geo_site/jekabpils_rajons.htm }}</ref> Akmens svars novērtēts uz 220 tonnām. Tas atrodas [[Jēkabpils|Jēkabpilī]], [[Radžu ūdenskrātuve|Brodu karjera ūdenskrātuvē]], ap 40-70 metrus no krasta, blakus Jēkabpils [[Mežaparks (Jēkabpils)|Mežaparkam]]. Akmens tika atklāts [[1970. gadi|1970.]] gadu otrajā pusē, [[Dolomīts|dolomīta]] karjerā, norokot virsējo [[morēna]]s slāni. Ap akmeni tika izveidota neliela dolomīta saliņa. Pēc karjera appludināšanas saliņa vēl bija redzama ap [[1990. gads Latvijā|1990. gadu]]. Pašlaik akmens apakšējā daļa atrodas zem [[ūdens]]. Tā kā starp dolomīta pamatni un akmeni atrodas mālaina starpkārta, tad pastāv risks, ka akmens var noripot no saliņas zem ūdens. Pirmos akmens mērījumus [[1995. gads Latvijā|1995. gadā]] veica Dabas retumu krātuves pētnieki, kas konstatēja, ka šis ir otrais lielākais akmens Latvijā. [[1997. gads Latvijā|1997. gadā]] par Radžu akmeni tika uzrakstīta pirmā publikācija.

sentences:
[[Kategorija:Zemes mākslīgie pavadoņi|Lāzeratstarotājiem]]
[[Kategorija:Optika]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gēli Raubala
|          vārds_orig = Angela Maria Raubal
|              attēls =
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1908
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 4
|            dz_vieta =  [[Linca]], [[Austroungārija]] (tagad {{AUT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1931
|           m_mēnesis = 09
|             m_diena = 18
|             m_vieta = [[Minhene]], [[Veimāras Republika]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[austrieši|austriete]]
|        nodarbošanās =
|             vecāki  = [[Angela Hitlere]]
|           radinieki = [[Ādolfs Hitlers]] (krusttēvs)
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = S
}}

sentences: '''UNIX laiks''' jeb '''POSIX laiks''' ir [[laiks|laika]] pieraksta sistēma, kura sākotnēji tika ieviesta [[UNIX]] [[operētājsistēma|operētājsistēmās]], bet to plaši izmanto arī citās datorsistēmās. Šajā sistēmā laiks tiek skaitīts [[sekunde|sekundēs]], kas pagājušas kopš {{dat|1970|1|1|Ģ}} [[pusnakts]] pēc [[UTC]], kas tiek uzskatīts par UNIX epohas (''Unix Epoch'') sākumu. Tā kā šajā formātā netiek iekļautas [[koordinācijas sekunde]]s (piem., 1998. gada 31. decembra plkst. 23.59.60), tad tas nav precīzs UTC laika attēlojums. UNIX sistēmās pašreizējo UNIX laika vērtību parasti var uzzināt ar komandrindas komandu {{code|date +%s}}.

sentences:
[[Kategorija:Celtnes un būves pēc valsts|Islande]]
[[Kategorija:Islandes arhitektūra]]
[[Kategorija:Islande]]

sentences: '''Altimetrs''' ir augstuma mērierīces instruments [[Gaisa kuģis|gaisa kuģa]] lidošanas augstuma vai kāda cita objekta augstuma noteikšanai virs noteiktā līmeņa. Gaisa kuģos parasti izmanto '''barometrisko''' vai '''radio altimetru'''.<ref>[https://www.skybrary.aero/index.php/Altimeter Altimeter]</ref> Altimetru iespējams izmantot ne tikai gaisa kuģos, bet arī piestiprinot izpletņlēcējam un arī citādi — pēc nepieciešamības. Altimetrija ir augstuma mērīšana, kas ir saistīta ar [[Batimetrija|batimetriju]]. Altimetrs pēc būtības ir kalibrēts [[barometrs]] atmosfēras spiediena mērīšanai pēc barometriskās formulas atbilstošā augstuma (altitūdas) atrašanai. Ja altimetrs nav kalibrēts, tad divi gaisa kuģi var lidot vienā augstumā, kaut arī to altimetri šķietami rādītu atšķirīgu augstumu. Tāpēc altimetrus visiem gaisa kuģiem, kas piedalās gaisa satiksmē, kalibrē atbilstoši starptautiski atzītam un vienādam noteikumam. Pieņemtie nosacījumu standarti paredz kalibrēt altimetrā [[Jūras līmenis|jūras līmeņa]] atmosfēras spiedienu 1013,25 h[[Paskāls|Pa]] = 29,92 in Hg pie gaisa temperatūras +15° C. Atmosfēras spiedienu pieraksta [[Ergonomika|ergonomiskās]] mērvienībās — [[paskāls|hektopaskālos]] (1 hPa = 102 Pa). Piemēram, ja gaisa kuģis lido 10 000 ft = 3048 m = [[Ešelons (aviācija)|FL 100]] augstumā, tad altimetrs rāda atmosfēras spiedienu 696 hPa, bet standarta temperatūra atbilst — 4,8° C salam (''[https://upload.wikimedia.org/wikipedia/de/6/67/Internationale_Standard_Atmosph%C3%A4re.png skat. šo u.c. piem. tab. pēc saites]'').

sentences:
1668. gada glezna "[[Astronoms (glezna)|Astronoms]]"]]
'''Astronoms''' ir [[zinātnieks]], kas specializējies [[astronomija|astronomijā]]. Astronomu galvenais darba instruments ir [[teleskops]]. Lielākoties [[novērojums|novērojumos]] viņi iegūst informāciju par [[zvaigzne|zvaigznēm]], [[planēta|planētām]], [[galaktika|galaktikām]] un citiem [[debess ķermeņi]]em. Astronomus mēdz iedalīt [[amatieris|amatieros]] un [[profesionālis|profesionāļos]]. Amatieri pārsvarā novēro debess ķermeņus sava [[vaļasprieks|vaļasprieka]] dēļ, bet profesionāļiem ir nepieciešama atbilstoša [[augstākā izglītība]]. Vairums profesionālu astronomu strādā [[observatorija|observatorijās]], kā arī [[pētniecības centrs|pētniecības centros]] un [[universitāte|universitātēs]].

sentences:
'''Kaķu barība''' ir [[pārtika|barība]], kas paredzēta [[Kaķis|mājas kaķiem]]. Šai barībai ir noteiktas prasības gan attiecībā uz tās uzturvērtību, gan sastāvdaļām tās sastāvā.
]]
Savvaļā kaķi barojas ar nomedīto [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] [[Gaļa|gaļu]]. Dabā viņu barība sastāv no jēlas gaļas, [[Kauls|kauliem]] un [[Orgāns|orgāniem]], kā arī neliela daudzuma [[Augi|augu valsts]] sastāvdaļu, kas atrodamas upura [[Zarnas|zarnās]]. Visām iepriekš minētajām sastāvdaļām jābūt noteiktā procentuālā daudzumā, lai apmierinātu dzīvnieka dabiskās vajadzības. Pareiza mājdzīvnieku ēdināšana ietekmē [[Veselība|veselību]] un ilgmūžību.

sentences:
hibernācijas stāvoklī]]
'''Hibernācija''' ({{val|la|hibernātus}}, no ''hībernus'' — 'ziema') jeb '''ziemas guļa''' ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]] spēja ilgstoši saglabāt neaktivitāti un samazinātu [[vielmaiņa|vielmaiņu]]. Dzīvniekiem šajā stāvoklī ir zema [[ķermeņa temperatūra]], lēna [[elpošana]] un [[sirdsdarbība]], lēna vielmaiņa. Visbiežāk hibernāciju novēro ziemā. Tās mērķis ir saglabāt enerģiju, kad pietiekams daudzums ēdiena nav pieejams. Hibernācija var ilgt dienas, nedēļas vai mēnešus atkarībā no sugas, apkārtējās vides temperatūras, gada laika, attiecīgā dzīvnieka ķermeņa stāvokļa. Pirms ieiešanas hibernācijas stāvoklī dzīvniekam ir jāuzkrāj pietiekoši liels daudzums enerģijas, lai pietiktu līdz perioda beigām.

sentences:
{{Grēdas infokaste
 |nosaukums              = Nogaju stepe
 |attēls                 = Ногай 3.jpg
 |attēla_platums         =
 |paraksts               =
 | pushpin_map           = Krievijas Eiropas daļa#Dagestāna
 | latd  =  44| latm  = 40 | lats  =  | latNS  = N
 | longd =  45| longm = 39| longs =  | longEW = E
 | map_caption         =
 | map_alt             =
 | pushpin_image       =
 | pushpin_relief      = jā
 | map_size            =
 | map_label           =
 | label_position      =
 | mark                = Orange_pog.svg
 | mark_width          =
 |kontinents             = [[Eiropa]]
 |novietojums            =
 |valstis                = {{RUS}}
 |ģeo_apgabals           = [[Ziemeļkaukāzs]]
 |atdala_ko              =
 |atdala_no              =
 |ietilpst               = [[Piekaspijas zemiene]]
 |sastāv                 =
 |garums                 =
 |platums                =
 |platība                = 25 000
 |vidējais_augstums      =
 |kalns                  =
 |augstums               = -28 līdz 170
 |pilsētas               =
 |kategorijas = nē
}}
'''Nogaju stepe''' ({{val|ru|Ногайская степь}}) ir ap {{sk|10000}} kvadrātkilometru liels, sauss līdzenumu apgabals [[Krievijas Federācija]]s [[Ziemeļkaukāzs|Ziemeļkaukāza]] reģionā. Atrodas [[Piekaspijas zemiene]]s malā starp [[Tereka|Tereku]] dienvidos un [[Kuma (upe)|Kumu]] ziemeļos, atrodas galvenokārt [[Dagestāna]]s ziemeļos, bet neliela daļa arī [[Čečenija|Čečenijā]] un [[Stavropoles novads|Stavropoles novadā]].<ref>{{PZT|514}}</ref> Nosaukums cēlies no reģiona pamatiedzīvotājiem [[nogaji]]em.

sentences: '''Pasaules ass''' ir [[taisne]], kas iet caur [[debess sfēra]]s centru un ir paralēla [[Zeme]]s rotācijas asij. Pasaules ass krusto debess sfēru [[debess pols|debess polos]]. Līdzīgi kā Zemes polus, tos sauc par debess ziemeļpolu un debess dienvidpolu. Pirmais atrodas [[Mazais Lācis|Mazā Lāča zvaigznājā]], otrais – [[Oktants (zvaigznājs)|Oktanta zvaigznājā]].

sentences: '''Sarkanie gvardi''' vai '''hunveibini''' ({{val|zh|紅衛兵}}, {{val|zh-p|hóngweìbīng}} — ‘sarkanie sargi’, ‘sarkanie gvardi’) bija radikalizētu skolēnu un studentu grupējumi [[Mao Dzeduns|Mao Dzeduna]] uzsāktās [[Kultūras revolūcija]]s laikā [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republikā]]. Viņiem raksturīga bija Mao citātu [[Mazā sarkanā grāmatiņa]], ko tie visur nēsāja līdz un demonstrācijās turēja rokās. Sarkanos gvardus Mao galvenokārt izmantoja, lai 1967. gadā fiziski sagrautu esošo Komunistiskās partijas aparātu un valsts birokrātiju, gvardiem pazemojot un piekaujot Mao pretiniekus. Aktīvākais Sarkano gvardu darbības posms bija 1966.-1968. gados, kad viņu skaits sasniedza 11 miljonus.<ref>[https://www.britannica.com/topic/Red-Guards Red Guards]</ref> Milzīgās Sarkano gvardu grupas drīz uzsāka haotiskas fiziskas un bruņotās cīņās savā starpā, kā arī ar citiem radikālo iedzīvotāju izveidotajiem grupējumiem. Lai atjaunotu kārtību valstī, Mao vairākas reizes Kultūras revolūcijas laikā izmantoja armiju, kas 1968. gada beigās arī pielika beigas Sarkano gvardu pastāvēšanai. Sarkano gvardu lielāko daļu nosūtīja strādāt fizisku darbu uz lauku reģioniem un rūpnīcām, līdz pat Mao nāvei 1976. gadā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''Engelmanis''' var būt:

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kārlis fon Lēviss of Menārs
| image         = Kārlis un Vita Lēvisi of Menāri.jpg
| imagesize     = 150px
| caption       = Kopā ar sievu Vitu
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1855|09|07|}}
| location      = [[Pantene]]s muiža, [[Vidzemes guberņa]] <br />(tagad {{LAT}})
| deathdate     = {{dat|1930|05|07}}
| deathplace    = [[Rīga]], [[Latvija]] {{flaga|Latvija|}}
| nationality   = [[Vācbaltietis]]
| field         = [[Latvijas vēsture]], [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      =
| famous works  =
| patrons       =
| awards        =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|    attēls = Calidris_maritima.jpg
|    valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
|      tips = Chordata
|   tips_lv = Hordaiņi
|     klase = Aves
|  klase_lv = Putni
|     kārta = Charadriiformes
|  kārta_lv = Tārtiņveidīgie
|    dzimta = Scolopacidae
| dzimta_lv = Sloku dzimta
|     ģints = Calidris
|  ģints_lv = Šņibīši
|      suga = C. maritima
|   suga_lv = Jūras šņibītis
|  binomial = Calidris maritima ([[Mortens Trane Brunnihs|Brünnich]], 1764)
| izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopams ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
|kategorijas = nē
}}
'''Jūras šņibītis''' (''Calidris maritima'') ir neliels [[sloku dzimta]]s (''Scolopacidae'') [[bridējputns]]. Ģeogrāfisko variāciju nav.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/sandpipers/ IOC World Bird List: Sandpipers, snipes, courser, 2020]</ref> Ligzdo [[Eirāzija]]s un [[Ziemeļamerika]]s arktiskajās piekrastēs un [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] salās, kā arī kalnu [[tundra|tundrā]]. Migrācijas laikā reti, bet regulāri sastopams arī [[Latvija]]s jūras piekrastē.

sentences: '''Mērīšana''' ir process, kad kvantitatīvi (skaitliski) salīdzina divus vienādas dabas [[Fizikāls lielums|lielumus]], no kuriem viens ir mērāmais objekts, bet otrs ir izvēlētā mēra vienība — [[mērvienība]]. Ar mērīšanu nosaka lielumu (piemēram, garums, vielas koncentrācija, ātrums, ekspozīcijas doza un citi) skaitlisko vērtību, un to veic ar [[mērinstruments|mērinstrumentu]] palīdzību, bet tajā pašā laikā mērījumu var veikt vienkārši [[skaitīšana|skaitot]], nosakot doto objektu skaitu. Plašākā nozīmē mērīšana ir dažādu objektu, priekšmetu, parādību salīdzināšana pēc noteiktas vērtības vai parametra.

sentences: '''Molekulārie spēki''' ir [[mijiedarbība]]s spēki, kuri darbojas starp vielas [[molekula|molekulām]]. Ja molekulas savstarpēji nepievilktos, tad visas [[viela]]s jebkuros apstākļos atrastos tikai [[gāze|gāzveida]] stāvoklī. Tikai pateicoties molekulu pievilkšanās spēkiem, molekulas noturas cita pie citas un veido [[šķidrums|šķidrumus]] un [[cietviela|cietus ķermeņus]].

sentences:
{{Commonscat|Miley Cyrus|Mailija Sairusa}}
{{Catmore}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Tetrahloroglekļa struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CCl4
|molmasa=153,82
|blīvums=1584,2
|kušanas temperatūra=250 K (-22,9 °C)
|viršanas temperatūra=350 K (76,8 °C)
}}
'''Tetrahlorogleklis''' (tetrahlormetāns, CCl4) ir bezkrāsains, smags, nedegošs šķidrums ar [[hloroforms|hloroformam]] līdzīgu aromātu. Tetrahlorogleklis ir vienkāršākais pilnībā halogenētais [[halogēnogļūdeņradis]]. Tetrahlorogleklis ir indīgs (aknu inde).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Cabbage Whitefly - Aleyrodes proletella 8618.jpg
| att_nosaukums = ''[[Aleyrodes proletella]]''
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Arthropoda
| tips_lv       = Posmkāji
| klase         = Insecta
| klase_lv      = Kukaiņi
| kārta         = Hemiptera
| kārta_lv      = Blaktis
| apakškārta    = Sternorrhyncha
| apakškārta_lv = Augutis
| virsdzimta    = Aleyrodoidea
| virsdzimta_lv = Baltblusiņas
| kategorijas = nē
| iedalījums    =
* {{TaksoSaite|Aleurodicinae}}
* {{TaksoSaite|Aleyrodinae}}
* {{TaksoSaite|Udamoselinae}}
}}
'''Baltblusiņas''' ir [[augutis|augutu]] apakškārtas [[Monotipija|monotipiska]] virsdzimta (''Aleyrodoidea'') un dzimta (''Aleyrodidae''). Atsevišķos avotos tā tiek pasniegta kā apakškārta (''Aleurodea'').<ref>{{LPE|1}}</ref> Ir zināmas ap 1550 [[suga]]s. Zinātniskais nosaukums nāk no [[Grieķu valoda|grieķu]] vārda ''αλεύρι'' ([[milti]]), pēc miltaina klājuma uz spārniem.

sentences:
[[Kategorija:Stokholmas lēnē dzimušie]]
[[Kategorija:Stokholma]]
{{catmore|Stokholma}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls = <br />Ciānūdeņraža struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = ūdeņraža cianīds
|           CAS numurs = 74-90-8
|      ķīmiskā formula = HCN
|              molmasa = 27,03
|              blīvums = 687
|  kušanas temperatūra = 259,75 K (-13,4 °C)
| viršanas temperatūra = 299,15 K (26 °C)
| šķīdība ūdenī        = jaucas jebkurās attiecībās
|                 citi =
}}
'''Ciānūdeņradis''' (HCN) tīrā veidā ir bezkrāsains, ļoti viegli gaistošs, toksisks [[šķidrums]], kas labi šķīst ūdenī. Ciānūdeņradis raksturīgi smaržo pēc [[rūgtās mandeles|rūgtajām mandelēm]]. Tā ūdens šķīdumu sauc par '''ciānūdeņražskābi''' jeb '''zilskābi''', kas ir vāja skābe (vājāka pat par [[ogļskābe|ogļskābi]]), tāpēc tās sāļi ([[cianīdi]]) gaisā ir nestabili. HCN reaģē ar [[aldehīdi]]em un [[ketoni]]em, veidojot [[ciānhidrīni|ciānhidrīnus]] (sk. [[acetonciānhidrīns]]). Tos lieto par [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[polimēri|polimēru]] izejvielām. HCN reaģē ar [[alkēni]]em, veidojot [[nitrili|nitrilus]], ko lieto galvenokārt par [[monomēri]]em.

sentences: '''Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija''' (UNCLOS) ir starptautiska vienošanās par [[teritoriālie ūdeņi|teritoriālajiem ūdeņiem]] un [[jūras robeža|robežām]], par miermīlīgu caurbraukšanu pa šiem teritoriālajiem ūdeņiem, par [[pieguļošā zona|pieguļošo zonu]], par starptautisku kuģošanu pa [[jūras šaurums|jūras šaurumiem]], par [[ekskluzīva ekonomiskā zona|ekskluzīvajām ekonomiskajām zonām]], par valstu tiesībām uz [[kontinentālais šelfs|kontinentālajiem šelfiem]], kā arī par kuģošanu atklātā jūrā.

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=Echinocystis lobata.jpg|att_nosaukums=Adatainā dzeloņgurķa auglis.|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Cucurbitales|rinda_lv=Ķirbju rinda|dzimta=Cucurbitaceae|dzimta_lv=Ķirbju dzimta|iedalījums=|kategorijas=nē|ģints_lv=Dzeloņgurķi|ģints=Echinocystis|binomial=Echinocystis lobata|suga=Echinocystis lobata|suga_lv=Adatainais dzeloņgurķis}}'''Adatainais dzeloņgurķis''' ({{val|la|Echinocystis lobata}}) ir viengadīgs, liels (1-8 m garumā, dažkārt vairāk), kāpelējošs, vienkāršus vai zarainus [[Stumbrs|stublājus]] veidojošs [[ķirbju dzimta]]s [[lakstaugs]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://ozols.gov.lv/kartes/apps/sites/#/invazivo-sugu-parvaldnieks/pages/adatainais-dzelongurkis|title=Invazīvo sugu pārvaldnieks: Adatainais dzeloņgurķis|website=ozols.gov.lv|access-date=2022-01-25}}</ref><ref name=":1">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/echinocystis-lobata-michx-torr-et-agray/|title=adatainais dzeloņgurķis - Echinocystis lobata (Michx.) Torr. et A.Gray - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-01-26}}</ref> Vienīgā ''Echinocystis'' ģints suga.<ref name=":2" /> [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikas]] suga, kas [[Eiropa|Eiropā]] un [[Latvija|Latvijā]] ir [[Invazīva suga|invazīvs augs]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Kaka-Parrots.jpg
| att_nosaukums   = [[Jaunzēlandes nestors|Jaunzēlandes nestoru]] (''Nestor meridionalis'') pāris
| valsts          = Animalia
| valsts_lv       = Dzīvnieki
| tips            = Chordata
| tips_lv         = Hordaiņi
| klase           = Aves
| klase_lv        = Putni
| virskārta       = Psittacopasserae
| virskārta_lv    = Papagaiļu un zvirbuļu virskārta
| kārta           = Psittaciformes
| kārta_lv        = Papagaiļveidīgie
| virsdzimta      = Strigopoidea
| virsdzimta_lv   = Jaunzēlandes papagaiļi
| dzimta          = Strigopidae
| dzimta_lv       = Jaunzēlandes papagaiļi
| ģints           = Nestor
| ģints_lv        = Nestori
| binomial        = Nestor <small>([[René Lesson|Lesson]], 18309)</small>
| izplatība       =
| kategorijas     = nē
}}
'''Nestori''', '''nestorpapagaiļi''' jeb '''kākas''' (''Nestor'') ir viena no [[Jaunzēlandes papagaiļi|Jaunzēlandes papagaiļu dzimtas]] (''Strigopidae'') ģintīm, kas apvieno 3 sugas. Viena no tām ir izmirusi.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/parrots/ World Bird Names: Parrots, cockatoos, 2018]</ref> Visas ģints sugas ir [[endēms|endēmas]] [[Jaunzēlande]]i un tai tuvākajām salām, un šo sugu izdzīvošana mūsdienās ir apdraudēta.<ref name=ois>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.oiseaux-birds.com/page-family-strigopidae.html |title=Oiseaux-birds: Family Strigopidae |access-date={{dat|2018|11|22||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|03||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191203104638/http://www.oiseaux-birds.com/page-family-strigopidae.html }}</ref>

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Ziepniekkalns
|attels             =
|paraksts           = Tipisks Ziepniekkalna daudzstāvu apbūves iekšpagalms.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
|apaksrajoni        = [[Šosciems]]
|platiba            = 10,917 km²
|iedzivotaju_skaits = 33 016 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              = [[Ēbelmuižas parks]]
|autobuss           = {{Rīga sab|t=a|44|46|56|60}}
|trolejbuss         = [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4.]], [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19.]], [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27.]]
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1058
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/ziepniekkalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
[[Kategorija:Latvijas novadi| Karogi]]
[[Kategorija:Latvijas karogi|Novadu karogi]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences: '''DVB-IPI''' ir atvērts [[DVB]] standarts, kas ļauj nodrošināt audio un video signāla pārsūtīšanu līdz mājām caur [[Intertīkla protokols|Intertīkla protokolu]]. Tas ir [[digitālā televīzija|digitālās televīzijas]] variants, kur signālu pārsūta caur [[internets|internetu]].

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums = {{lang|rw|''Repubulika y'u Rwanda''}}
{{lang|fr|''République du Rwanda''}}
{{lang|en|''Republic of Rwanda''}}
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ruandas Republika
|           valsts_nosaukums = Rwanda
|           karoga_nosaukums = Ruandas karogs
|              karoga_attēls = Flag_of_Rwanda.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ruandas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 85px
|             ģerboņa_attēls = Coat of arms of Rwanda.svg
|                valsts_moto = ''Ubumwe, Umurimo, Gukunda Igihugu''
"Vienotība, darbs, patriotisms"
|              kartes_attēls = Location_Rwanda_AU_Africa.svg
|               valsts_himna = "{{lang|rw|''[[Rwanda nziza]]''}}"
|             valsts_valodas = [[kiņaruanda]]
[[franču valoda]]
[[angļu valoda]]
|              galvaspilsēta = [[Kigali]]
|latd=1 |latm=57 |latNS=S |longd=30 |longm=4 |longEW=E
|             valsts_iekārta =  [[Unitāra valsts|Unitāra]] [[pusprezidentālisms|pusprezidentāla]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Ruandas prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|      valsts_galvas_tituls2 = [[Ruandas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva = [[Pols Kagame]]
|              valsts_galva2 = [[Édouard Ngirente]]
|            lielākā_pilsēta = Kigali
|                platība_km2 = 26,338
|              platība_rangs = 149.
|             procenti_ūdens = 5,3
|         iedzīvotāju_skaits = 12 352 232<ref name="worldofmeters">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.worldometers.info/world-population/rwanda-population/|title=Rwanda Population|publisher=worldofmeters |accessdate={{dat|2017|12|28||bez}}}}</ref>
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|   iedzīvotāju_skaits_rangs = 77.
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 495
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2017
|                    IKP_PPP = $24 612 miljardi<ref name="imf2">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2017/02/weodata/weorept.aspx?pr.x=37&pr.y=9&sy=2015&ey=2022&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=714&s=NGDPD%2CPPPGDP%2CNGDPDPC%2CPPPPC&grp=0&a=|title=Rwanda Overview|publisher=IMF |accessdate= {{dat|2017|12|28||bez}}}}</ref>
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $2 081<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                   HDI_gads = 2015
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,498
|                  HDI_rangs = 159.
|             HDI_kategorija = zems
|                       Gini = 45,1
|                  Gini_gads = 2003
|            Gini_kategorija = vidējs
|       neatkarības_iegūšana = [[Neatkarība]]
|        neatkarības_piezīme = no [[Beļģija]]s
|       neatkarības_notikums = Datums
|         neatkarības_datums = {{Dat|1962|7|1}}
|                     valūta = [[Ruandas franks]]
|               valūtas_kods = RWF
|                 laika_zona = [[Centrālāfrikas laiks|CAT]]
|                 utc_offset = +2
|             laika_zona_DST = ''neievēro''
|             utc_offset_DST = +2
|                     domēns = [[.rw]]
|               iso_kods_num = 646
|             iso_kods_alfa2 = RW
|             iso_kods_alfa3 = RWA
|             tālsarunu_kods = 250
|                   piezīmes = 1 Novērtējums ņem vērā [[AIDS]] izraisīto mirstību; tas var uzrādīt mazāku iedzīvotāju skaitu kā gaidīts.
}}

sentences:
{{Kapsētas infokaste
|name = Ārlingtonas nacionālā kapsēta
|image = Arlington National Cemetery 2012.jpg
|imagesize = 300px
|caption = Ārlingtonas nacionālā kapsēta 2012. gada novembrī
|established = {{dat|1864|5|13|N|bez}}
|country =
|location = {{vieta|ASV|Virdžīnija|Ārlingtonas apgabals}}
|coordinates = {{Coord|38.880|N|77.070|W|format=dms|type:landmark_region:US-VA_scale:10000|display=inline,title}}
|type = Publiska
|owner = ASV Armijas departaments
|size = 253 ha
|graves= 400 000<ref name="DavenportMissingFunds">[http://www.washingtonpost.com/local/arlington-national-cemetery-trying-to-account-for-missing-12million/2012/01/25/gIQActihRQ_story.html Davenport, Christian. "Arlington Cemetery Trying to Account for Missing $12 Million." ''Washington Post.'' January 25, 2012.]</ref>
|website = {{URL|http://www.arlingtoncemetery.mil/|www.ArlingtonCemetery.mil}}
|findagrave = {{URL|1=http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=cr&CRid=49269&CScn=Arlington&CScntry=4&CSst=48&|2=www.FindAGrave.com}}
|political =
}}
'''Ārlingtonas nacionālā kapsēta''' ({{val|en|Arlington National Cemetery}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] militārā [[kapsēta]], kas atrodas [[Ārlingtonas apgabals|Ārlingtonas apgabalā]], [[Virdžīnija|Virdžīnijā]]. Kapsēta ir 253 hektārus liela, te tiek apglabāti veterāni un dažādos militārajos konfliktos (kopš [[ASV pilsoņu karš|ASV pilsoņu kara]]) bojā gājušie un tiek pārapbedīti agrāk mirušie. Kapsētu pārvalda [[ASV Armija]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Skats no Krustpils saliņas tilta.
2010. gada 14. septembrī.
| source         = {{own}}
| date           = 2010-09-14
| author         = [[User:Lidingo11|Lidingo11]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Valentīns Sedovs''' ({{val|ru|Валенти́н Васи́льевич Седо́в}}, [[1924]] — [[2004]]) bija krievu [[arheoloģija|arheologs]], [[slāvi|slāvu]], [[balti|baltu]] un [[Baltijas somi|Baltijas somu]] tautu [[etnoģenēze]]s un agrīnās vēstures pētnieks. Apvienojot arheoloģijas, [[antropoloģija]]s un [[valodniecība]]s (toponīmikas) liecības, Sedovs izvirzīja teoriju par [[Baltkrievi|baltkrievu tautas]] veidošanos uz austrumbaltu substrāta.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Anafilakse''' jeb '''anafilaktiskais šoks''' ir nopietna [[alerģiska reakcija]] ar ātru attīstīšanos un letālu iznākumu bez ātras palīdzības.<ref name="Sampson.etal2005"/><ref name="Tintinalli2010"/> Anafilakse izpaužas ar vairākiem simptomiem [[Nieze|niezošiem]] [[izsitumi]]em, [[Kakls|kakla]] [[Tūska|pietūkumu]] un [[Hipotensija|hipotensiju]] (zemu asinsspiedienu). Parasti anafilaksi izraisa kukaiņu kodiens, uzturs un ārstnieciski līdzekļi.

sentences:
[[Kategorija:Malta]]
[[Kategorija:Apskates vietas pēc valsts|Malta]]

sentences:
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]
[[Kategorija:Epistemoloģija]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]
[[Kategorija:Psiholoģija]]
[[Kategorija:Valodniecība]]
[[Kategorija:Neirozinātne]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Ziemeļmindanao
| official_name = ''Northern Mindanao''<br/>''Hilagang Mindanao''
| image_skyline = Kitanglad Mountain Range.jpg
| imagesize =
| image_caption = Lauku ainava pie Kitanglada grēdas [[Bukidnona|Bukidnonā]]
| settlement_type = [[Filipīnu reģioni|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| shield_size  = 75px
| image_map = Northern Mindanao in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| area_total_km2 = 20469.02
| population_total = 5022768
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 45 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 55 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Kagajana de Oro]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 7
| p1 = '''5 provinces'''
| p2 = [[Austrummisamisa]]
| p3 = [[Bukidnona]]
| p4 = [[Kamigina]]
| p5 = [[Rietummisamisa]]
| p6 = [[Ziemeļlanao]]
| p7 = '''2 neatkarīgās pilsētas'''
| p8 = [[Iligana]]
| p9 = [[Kagajana de Oro]]
| p10 =
| p11 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-10
| website = {{URL|http://www.northernmindanao.com/}}
}}
'''Ziemeļmindanao''' ({{val|fil|Hilagang Mindanao}}, {{val|en|Northern Mindanao}}, {{val|ceb|Amihanang Mindanao}}), arī '''X reģions''' (''Region X''), ir viens no [[Filipīnas|Filipīnu]] reģioniem valsts dienvidos. Aizņem [[Mindanao]] salas ziemeļdaļas centru un iekļauj 5 provinces un 2 neatkarīgās pilsētas. Reģiona centrs un lielākā pilsēta ir [[Kagajana de Oro]]. Lielākā daļa iedzīvotāju ir [[sebuāņi]], pēc konfesionālās piederības — [[katoļi]].

sentences:
{{citas nozīmes|mērvienību|Kulons (nozīmju atdalīšana)|kulons}}
'''Kulons''' (C) ir elektriskā lādiņa mērvienība. Viens kulons ir tāds [[elektriskais lādiņš]], kas izplūst caur vadītāja šķērsgriezumu vienā sekundē, ja strāvas stiprums vadītājā ir viens [[ampērs]].

sentences:
, [[Gē-Lisaka likums]], [[Boila—Mariota likums|Boila-Mariota likums]].]]
'''Ideāla gāze''' ir [[gāze]]s vienkāršots modelis. Šajā modelī gāzes [[tilpums|tilpumu]] ''V'', [[spiediens|spiedienu]] ''p'' un absolūto [[temperatūra|temperatūru]] ''T'', nemainoties gāzes [[masa]]i, saista sakarība:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mīla un nāve
| operators =
| attēls = Love and death.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija
| režisors = [[Vudijs Allens]]
| producents = [[Čārlzs H. Džofe]]
| scenārijs = Vudijs Allens
| aktieri = * Vudijs Allens
* [[Daiena Kītone]]
| mūzika = [[Sergejs Prokofjevs]]
| oriģinālnos = ''Love and Death''
| studija = ''Jack Rollins & Charles H. Joffe Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1975|6|10}}
| ilgums = 85 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|20,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3982591489/|title=Love and Death |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|2|18}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mīla un nāve"''' ({{Val|en|Love and Death}}) ir 1975. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kinokomēdija]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Vudijs Allens]]. Filmā galvenās lomas atveido Allens un [[Daiena Kītone]].

sentences: '''Kredīts''' ({{val|la|creditum}} – 'uzticēt citai personai') ir uz noteiktu termiņu un ar atbilstošu [[kredītlīnija|kredītlīniju]] sastādīts [[līgums]], kurā aizdevējs ([[kreditors]]) aizdod kredīta ņēmējam ([[debitors|debitoram]]) konkrētu [[nauda]]s summu, [[prece|preci]] vai [[pakalpojums|pakalpojumu]] apmaiņā pret tiesisku solījumu, ka kredīta saņēmējs atmaksās kredīta pamatsummu, kā arī [[procenti|procentus]], ja aizdevējs tā ir noteicis.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/credit|title=Credit|work=merriam-webster.com|publisher=Merriam-Webster|date=|accessdate=6 August 2021}}</ref><ref name="britannica">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.britannica.com/topic/credit|title=Credit|work=britannica.com|publisher=[[Encyclopedia Britannica]]|date=|accessdate=6 August 2021}}</ref><ref name="kredīts" />

sentences:
{{enciklopēdisks stils}}
{{BioTakso infokaste
| attēls          = Hypholoma fasciculare LC0091.jpg
| att_nosaukums   = [[Rūgtā sērsēne]] (''Hypholoma fasciculare'')
| valsts          = Fungi
| valsts_lv       = Sēnes
| nodalījums      = Basidiomycota
| nodalījums_lv   = Bazīdijsēnes
| klase           = Homobasidiomycetes
| klase_lv        = Himēnijsēnes
| kārta           = Agaricales
| kārta_lv        = Atmateņu rinda
| dzimta          = Strophariaceae
| dzimta_lv       = Virpainīšu dzimta
| ģints           = Hypholoma
| ģints_lv        = Sērsēnes
|             suga = H. fasciculare
|          suga_lv = Rūgtā sērsēne
|         binomial = Hypholoma fasciculare
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}
'''Rūgtā sērsēne''' (''Hypholoma fasciculare'') ir indīga [[virpainīšu dzimta]]s [[Sēnes|sēne]]. Cepurīte bēšā krāsā, lapiņas zaļganas, ciešas. Kātiņš salīdzinoši garš, tādā pat krāsā kā cepurīte. [[Koksne]]s saprotrofs. Aug uz celmiem pušķos, ļoti reti pa vienai. Mīkstums dzeltenīgs, ar ļoti rūgtu garšu. Var sajaukt ar [[Ēdamās sēnes|ēdamām sēnēm]], piemēram, [[celmenes|celmenēm]] un [[dūmainā sērsēne|dūmaino sērsēni]], kurai ir patīkama garša un pelēcīgas lapiņas. Ja sajauc - būs nejauks pārsteigums. [[Literatūra|Literatūrā]] ir norādes, ka rūgtā sērsēne ir gan ļoti indīga, gan arī rūgtuma dēļ vienkārši neēdama sēne<ref>[https://web.archive.org/web/20100908101025/http://www.liis.lv/indigie/sersene.htm Edgars Vimba "Latvijas indīgās sēnes"]</ref>. [[Latvija|Latvijā]] sastopama ļoti bieži. Sēnes aug lielos, ciešos puduros pie celmiem vai trūdošiem [[koki]]em. Atrodama visu [[Vasara|vasaru]] līdz [[rudens]] [[Salna|salnām]]<ref>A. Balodis, "Rokasgrāmata sēņotājiem", izdevniecība "Liesma", Rīga, 1974. gads, 85. lpp.</ref>.
Kātiņa augšdaļā ir gredzenveida josla, kura izbirušo sporu dēļ izskatās purpurbrūna. Rūgtās sērsēnes lietošana pārtikā izraisa gremošanas traucējumus. Lapiņas sākumā spilgti zaļgandzeltenas, vēlāk pamazām kļūst purpurmelnas. Sastopama vasarā un rudenī.
== Atsauces ==
{{atsauces}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Donijs Brasko
| attēls                   = Donnie brasco ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Donnie Brasco''
| žanrs                    = kriminālfilma, drāma
| režisors                 = [[Maiks Ņūels]]
| producents               =
* [[Marks Džonsons]]
* [[Berijs Levinsons]]
* [[Luiss Didžiamo]]
* [[Geils Mutrukss]]
| scenārija autors         = [[Pols Atanasio]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Als Pačīno]]
* [[Maikls Madisens]]
* [[Bruno Kirbijs]]
* [[Džeimss Ruso]]
* [[Enna Heiča]]
| mūzika                   = [[Patriks Doils]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Baltimore Pictures]]''
* ''[[Mandalay Entertainment]]''
* ''[[Mark Johnson Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|2|28||bez}}
| ilgums                   = 123 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997|title=Donnie Brasco|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921011541/https://www.bbfc.co.uk/releases/donnie-brasco-1997}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|18 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|124,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=donniebrasco.htm|title=Donnie Brasco (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 21, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Donijs Brasko''' ({{val|en|Donnie Brasco}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma, kuras režisors ir [[Maiks Ņūels]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Als Pačīno]], [[Maikls Madisens]], [[Bruno Kirbijs]], [[Džeimss Ruso]] un [[Enna Heiča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|2|28||bez}}.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name          = Kārlis Frīdrihs Šinkels
| image         = Schinkel1.jpg
| imagesize     = 200px
| caption       =
| birthname     =
| birthdate     = {{dat|1781|3|13}}
| location      = [[Neirupīne]], [[Brandenburgas markgrāfiste]]
(tagad {{GER}})
| deathdate     = {{miršanas datums un vecums|1841|10|9|1781|3|13}}
| deathplace    = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
(tagad {{GER}})
| nationality   = [[vācietis]]
| field         = [[arhitektūra]]
| training      =
| movement      = [[neoklasicisms]], [[neogotika]]
| famous works  = ''[[Neue Wache]]'' (1816), [[Berlīnes koncertzāle]] (1818 - 1821), [[Vecais muzejs]] (1823 - 1830) - visi [[Berlīne|Berlīnē]]
| patrons       = [[Frīdrihs Gilli]]
| awards        =
}}

sentences:
{{Islāms}}
'''Islāmfobija'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Svarīgākie lēmumi 2015. gadā |publisher= [[Valsts valodas centrs]] |url= http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf |accessdate= 2016. gada 6. novembrī |archive-date= 2021. gada 5. Novembris |archive-url= https://web.archive.org/web/20211105030719/http://www.vvc.gov.lv/export/sites/default/LV/komisijas/LVEK_lemumi_2015.pdf }}</ref> ir pret [[islāms|islāmu]] vai [[musulmaņi]]em vērsti [[aizspriedums|aizspriedumi]] vai [[diskriminācija]].<ref>[http://www.academia.edu/545302/Differentiating_Islamophobia_Introducing_a_new_scale_to_measure_Islamoprejudice_and_Secular_Islam_Critique ''Differentiating Islamophobia'' {{en ikona}} ]</ref><ref>* Sandra Fredman, ''Discrimination and Human Rights'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-924603-3}}, p.121.
* Yvonne Yazbeck Haddad, ''Muslims in the West: From Sojourners to Citizens'', Oxford University Press, {{ISBN|0-19-514806-1}}, p.19
* ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60. {{ISBN|0-7546-4233-X}}. Early in 1997, the Commission on [[British Muslims]] and Islamophobia, at that time part of the Runnymede Trust, issued a consultative document on Islamophobia under the chairmanship of Professor Gordon Conway, [[Vice-Chancellor]] of the [[University of Sussex]]. The final report, ''Islamophobia: A Challenge for Us All'', was launched in November 1997 by [[Home Secretary]] [[Jack Straw (politician)|Jack Straw]]</ref> Tiek uzskatīts, ka termins cēlies [[1980]]. gadu beigās,<ref>''Islamophobia: A Challenge for Us All'', [[Runnymede Trust]], 1997, p. 1, cited in Quraishi, Muzammil. ''Muslims and Crime: A Comparative Study'', Ashgate Publishing Ltd., 2005, p. 60; [[Kofi Annan|Annan, Kofi]]. [http://www.un.org/News/Press/docs/2004/sgsm9637.doc.htm "Secretary-General, addressing headquarters seminar on confronting Islamophobia"], [[United Nations]] press release, December 7, 2004.</ref> bet plašāk sākts lietot pēc [[2001. gads|2001]]. gada [[11. septembris|11. septembra]] [[2001. gada 11. septembra uzbrukums ASV|uzbrukuma ASV]].<ref>
* Casciani, Dominic. [http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/3768327.stm "Islamophobia pervades UK — report"], BBC News, June 2, 2004.
* Rima Berns McGowan writes in ''Muslims in the Diaspora'' (University of Toronto Press, 1991, p. 268) that the term "Islamophobia" was first used in an unnamed American periodical in 1991.</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
'''"Leļļinieks no Lodzas"''' ({{val|fr|Le Marionnettiste de Lodz}}) ir [[dramaturgs|dramaturga]] [[Žils Segals|Žila Segala]] luga (1980. gads), kuras pirmizrāde notika 1984. gada 10. janvārī ''Aubervilliers'' Kopienas teātrī. Lugas pirmizrāde Latvijā notika 2013. gada 13. oktobrī Jūrmalas teātrī. No franču valodas to tulkojusi Rūta Liepiņa.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Lensteras ēka
| native_name         = ''Leinster House/Teach Laighean''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Īrija#Eiropa
| status              =
| image               = Leinsterhouse.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| latd  = 53.34055 | latNS  = N
| longd = 6.254021 | longEW = W
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.oireachtas.ie/en/visit-and-learn/history-and-buildings/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: {{commonscat|Religion in Serbia|Reliģija Serbijā}}

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Daina Jāņkalne
| vārds_orig =
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1963
| dz_mēnesis = 12
| dz_diena = 20
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
| dzīves_vieta = [[Jūrmala]]
| pilsonība =
| tautība = Latviešu
| nodarbošanās = {{hlist|Žurnāliste|Režisore|Producente}}
| darbības_gadi =
| dzimums = S
| vecāki =
| dzīvesbiedrs = [[Kristaps Gulbis]]
| bērni = 3
| alma_mater =
| paraksts =
| paraksts_plat =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Daina Jāņkalne''' (dzimusi {{dat|1963|12|20}} [[Rīga|Rīgā]]) ir latviešu televīzijas un radio sarunu šovu vadītāja, veidotāja, redaktore un producente. Pazīstama kā televīzijas raidījumu ''Ienesīga vieta, Abi labi, Starp mums runājot, Sieviete. Personīgi.'' vadītāja un veidotāja un [[Latvijas Radio]] 1 šova ''Kā labāk dzīvot'' prezentētāja.<ref name="nra.lv">{{Tīmekļa atsauce|url=https://nra.lv/kultura/personibas/217408-daina-jankalne-atkal-ekranos-sieviesu-pasauli-atklajot.htm|title=Daina Jāņkalne atkal ekrānos. Sieviešu pasauli atklājot|website=nra.lv|access-date=2020-12-30|language=lv}}</ref><ref name="stv-pirma-sieviete-personigi-tresdiena-2019-gada-14-augusts-plkst-21-un-00">{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvepg.eu/lv/latvia/channel/stv_pirma/review/20190814210000/sieviete_personigi|title=STV Pirmā! - Sieviete. Personīgi. - trešdiena, 2019. gada 14. augusts, plkst. 21 un 00|last=TVEpg.eu|website=tvepg.eu|access-date=2020-12-30|language=lv}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada oktobris}}
'''Boka''' var būt:

sentences:
armijas ģenerālis [[Sergejs Šoigu]]]]
'''Armijas ģenerālis''' ir viena no [[ģenerālis|ģenerāļu]] dienesta pakāpēm, kas tiek lietota [[Krievijas bruņotie spēki|Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos]], šī pakāpe atbilst flotes admirāļa pakāpei.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .sy
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[valsts koda augšējā līmeņa domēns]]
|statuss               = aktīvs
|reģistrācija          = ''STE''
|sponsors              = ''NANS''
|domātais-pielietojums = ar [[Sīrija|Sīriju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = populārs Sīrijā
|ierobežojumi          = nav
|struktūra             = reģistrācija ir iespējama gan otrajā, gan trešajā līmenī
|dokumenti             =
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://www.ste.gov.sy/ www.ste.gov.sy]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Japanese Foxtail millet 02.jpg
| att_nosaukums = Itālijas sarene (''Setaria italica'')
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| tips = Magnoliophyta
| tips_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Setaria
| ģints_lv = Sarenes
| kategorijas = nē
| binomial = Setaria italica
| autors =
| suga = Setaria italica
| suga_lv = Itālijas sarene
}}'''Itālijas sarene''' ({{val|la|Setaria italica}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s suga, kas ir sastopama [[Eirāzija]]s [[Subtropu josla|subtropu]] un [[Mērenā josla|mērenās klimata]] joslas dienviddaļā. Piemērotā klimatā tā tiek plaši kultivēta [[Labība|graudu ieguvei]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/setaria-italica-l-pbeauv/|title=Itālijas sarene - Setaria italica (L.) P.Beauv. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-08-03}}</ref> Vecākās liecības par sugas audzēšanu tika atrastas senajā [[Huanhe]] tecējumā Ķīnā — izmantojot [[Radioaktīvā oglekļa datēšana|radioaktīvo oglekļa datēšanu]], tika aprēķināts, ka atradnes vecums ir vairāk nekā 8000 gadu [[pirms mūsu ēras]].<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Lu|first=Houyuan|last2=Zhang|first2=Jianping|last3=Liu|first3=Kam-biu|last4=Wu|first4=Naiqin|last5=Li|first5=Yumei|last6=Zhou|first6=Kunshu|last7=Ye|first7=Maolin|last8=Zhang|first8=Tianyu|last9=Zhang|first9=Haijiang|date=2009-05-05|title=Earliest domestication of common millet ( Panicum miliaceum ) in East Asia extended to 10,000 years ago|url=https://pnas.org/doi/full/10.1073/pnas.0900158106|journal=Proceedings of the National Academy of Sciences|language=en|volume=106|issue=18|pages=7367–7372|doi=10.1073/pnas.0900158106|issn=0027-8424|pmc=PMC2678631|pmid=19383791}}</ref><ref>{{Publikācijas atsauce|last=Purugganan|first=Michael D.|last2=Fuller|first2=Dorian Q.|date=2009-02-12|title=The nature of selection during plant domestication|url=https://www.nature.com/articles/nature07895|journal=Nature|language=en|volume=457|issue=7231|pages=843–848|doi=10.1038/nature07895|issn=0028-0836}}</ref>

sentences: '''Jātvingi''', '''sudāvi''' jeb '''dainavi''' bija [[prūši]]em radniecīga [[Rietumbalti|rietumbaltu]] cilts, kas apdzīvoja [[Visla]]s labā krasta pietekas, Rietumu [[Buga]]s vidusteci un Bugas pieteku pie Jātves upes tagadējās [[Lietuva]]s, [[Baltkrievija]]s, [[Polija]]s un [[Ukraina]]s teritorijās. Jātvingu teritorija dalījusies vairākās zemēs. [[Prūši]] sev kaimiņos esošo zemi dēvēja par [[Sudava (zeme)|Sudavu]], kas šodien zināma kā [[Suvalkija]]. Tālāk uz rietumiem atradās [[Dainava (zeme)|Dainava]], mūsdienu [[Dzūkija]]s daļa, bet Baltkrievijas rietumos atradusies Jotva.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.karty.by/wp-content/uploads/2011/10/etno_balt_languages_13vek.jpg# |title=Baltu zemes 12.—13.gs. |access-date={{dat|2018|05|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140820044219/http://www.karty.by/wp-content/uploads/2011/10/etno_balt_languages_13vek.jpg# |archivedate={{dat|2014|08|20||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Delongs
|     vārds_orig = ''George W. De Long''
|         attēls = George W. De Long cropped portrait.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1844
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 31
|        m_vieta = [[Ļena|Ļenas delta]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Levi Delongs, Ketrīna Grīmsa
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Emma Votona Delonga
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Džordžs Vašingtons Delongs''' ({{val|en|George Washington De Long}}; dzimis {{dat|1844|8|22}}, miris {{dat|1881|10|31}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] flotes virsnieks, jūrasbraucējs un [[polārpētnieks]].

sentences: '''Kukaiņēdāji augi''' ir augi, kuri iegūst barības vielas (bet ne enerģiju), noķerot un sagremojot [[Kukaiņi|kukaiņus]], [[Posmkāji|posmkājus]], nelielus [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] vai [[Vienšūņi|vienšūņus]]. Kukaiņēdāji augi ir pielāgojušies augt vietās, kur [[augsne]] satur maz augiem nepieciešamās barības vielas it sevišķi [[Slāpeklis|slāpekli]], piemēram, [[Purvs|purvos]]. [[Čārlzs Darvins|Čārlzs Dārvins]] 1975. gadā sarakstīja "Kukaiņēdāji augi" — pirmo plaši zināmo [[Traktāts|traktātu]] par šādiem augiem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://pages.britishlibrary.net/charles.darwin3/insectivorous/insect01.htm|title=The writings of Charles Darwin on the web|website=web.archive.org|access-date=2019-02-01|date=2006-10-23|archive-date=2006-10-23|archive-url=https://web.archive.org/web/20061023071735/http://pages.britishlibrary.net/charles.darwin3/insectivorous/insect01.htm}}</ref>

sentences:
{{Grāmatas infokaste v2
| name          = "Mana cīņa"
| attēls        = ManaCiinja.jpg
| att_izm       = 150px
| image_caption =
| author        = [[Ādolfs Hitlers]]
| cover_artist  =
| country       = {{GER}}
| language      = [[Vācu valoda|Vācu]]
| genre         =
| publisher     = ''[[Eher Verlag]]''
| release_date  = 1925. gada 18. jūlijs
| pages         = 720
| isbn          =
| preceded_by   =
| followed_by   = ''[[Zweites Buch]]''
}}
'''"Mana cīņa"''' ({{val|de|Mein Kampf}}) ir bijušā [[Trešais reihs|Vācijas]] [[Diktators|diktatora]] [[Ādolfs Hitlers|Ādolfa Hitlera]] sarakstīta [[grāmata]], kurā [[Autobiogrāfija|autobiogrāfiski]] elementi tiek kombinēti ar [[Nacionālsociālisms|nacisma]] [[Ideoloģija|ideoloģiju]]. Pirmais grāmatas sējums tika izdots 1925. gadā, bet otrais — 1926. gadā.

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Pībodija kungs un Šērmens
 | oriģinālnos = ''Mr. Peabody & Sherman''
 |      attēls = Mr Peabody & Sherman Poster.JPG
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Robs Minkofs]]
 |  producents =
* [[Alekss Švarcs]]
* [[Denīzs Nolans Kaskino]]
 |   scenārijs = [[Kreigs Raits]]
 |     aktieri =
* [[Tejs Barels]]
* [[Makss Čārlzs]]
* [[Ariela Vintera]]
* [[Stīvens Kolberts]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Elisone Dženija]]
 |      mūzika = [[Denijs Elfmans]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[DreamWorks Animation]]''
* ''[[Pacific Data Images]]''
* ''[[Bullwinkle Studios]]''
 | izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|2014|02|07|Apvienotā Karaliste|2014|03|07|ASV|2014|03|14|Latvija|}}
 |      ilgums = 92 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|title=MR. PEABODY & SHERMAN|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-peabody-sherman-film-0|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=31 March 2019}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|145 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce|title=Mr. Peabody & Sherman|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrpeabodyandsherman.htm|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate=31 March 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181216031443/https://www.boxofficemojo.com/movies/?page=main&id=mrpeabodyandsherman.htm|archivedate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|275 miljoni}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''Pībodija kungs un Šērmens''' ({{val|en|Mr. Peabody & Sherman}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] animācijas filma, kas balstīta uz tēliem no 1959. gada animācijas seriāla ''[[The Adventures of Rocky and Bullwinkle and Friends]]''.<ref name=awn>{{Tīmekļa atsauce|title=DreamWorks Animation Previews 2013 Slate|url=https://www.awn.com/news/dreamworks-animation-previews-2013-slate|publisher=awn.com|accessdate=31 March 2019}}</ref> Filma ir par suni izgudrotāju Pībodija kungu, kas kopā ar savu pieņemto dēlu Šērmenu un viņa draudzeni ceļo pagātnē, kur viņi satiek slavenas vēsturiskas personības.<ref name=tvnet>{{Tīmekļa atsauce|title=«Pībodija kungs un Šērmens» turpina dominēt|url=https://www.tvnet.lv/5216750/pibodija-kungs-un-sermens-turpina-dominet|publisher=[[Tvnet]]|accessdate=31 March 2019}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūnijs}}
'''Sakse''' var būt:
* [[Anna Sakse]] (1905—1981), latviešu rakstniece un PSRS Augstākās Padomes deputāte,
* [[Elga Sakse]] (1930—2023), latviešu tulkotāja,
* [[Minjona Sakse]] (dzimusi 1930. gadā), bijusī latviešu volejboliste.

sentences:
neiroglija parādīta ar [[Goldzi metode|Goldži metodes]] palīdzību]]
'''Neiroglija''' jeb vienkārši '''glija''' ir [[Nervu audi|nervu audu]] struktūrelements, kas aptver [[Neirons|neironus]] un nespēj dot nervu [[Impulss|impulsus]]. Neiroglija piešķir smadzenēm formu un blīvumu, tai ir saistaudu nozīme. Tā izpilda dažas funkcijas, kuras veicina neironu normālu darbību. Neiroglijā izšķir [[Makroglija|makrogliju]], [[Mikroglija|mikrogliju]] un [[Oligodendroglija|oligodendrogliju]].<ref name="ENC"/>

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Elena Makartūra
|          vārds_orig = ''Ellen MacArthur''
|              attēls = Ellen-McArthur (1).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1976
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = {{Vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Dārbišīra|Votstendvela}}
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta = {{flaga|Anglija}} [[Kouza]], [[Vaita]], [[Apvienotā Karaliste]]
|           pilsonība = [[Anglija|angliete]]
|             tautība =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
|             dzimums = S
}}

sentences: '''Manometrs''' ir mērierīce [[spiediens|spiediena]] mērīšanai gan gāzēs, gan šķidrumos. Zemes atmosfēras spiedienu (spiediena izmaiņas) mēra ar [[barometrs|barometriem]].

sentences: '''Haplogrupa J2''' (J-M172) ir cilvēka Y-hromosomas DNS [[haplogrupa]], kas cēlusies no [[Haplogrupa J (Y-DNS)|haplogrupas J]].

sentences: {{commonscat|Military of Poland|Militārisms Polijā}}

sentences: '''Likerta skala''' ir [[anketa|anketās]] [[psihometrija|psihometriskiem]] jautājumiem izmantota atbilžu skala, viena no visplašāk izmantotajām diskrētajām skalām. Tai ir intervālu atbilžu formāts (parasti 1—5, bet arī 1—7 vai 1—9), kurā mazākais un lielākais skaitlis apzīmē divas pretējas galējības (parasti — pilnībā piekrītu un pilnībā nepiekrītu). Skala nosaukta amerikāņu psihologa [[Rensiss Likerts|Rensisa Likerta]] vārdā, kurš pirmais publicēja šāda veida anketu 1932. gadā. Tās priekšrocība ir saprotamība, vienkāršā sagatavošana un atbilžu vieglā analizēšana, bet trūkums — respondenta atbildes noformulēšanas ilgums.<ref>{{Grāmatas atsauce |author=Silvija Kristapsone |year=2008 |title=Zinātniskā pētniecība studiju procesā |publisher=[[Biznesa augstskola "Turība"]] |location=[[Rīga]] |pages=212.—214 |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0308091892%7carticle:DIVL1118%7cpage:214 |isbn=978-9984-828-00-8 |accessdate={{dat|2020|05|06||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0308091892%7carticle:DIVL1118%7cpage:214 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Fickaraldo
| operators =
| attēls = Fitzcarraldo.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = piedzīvojumu filma, drāma
| režisors = [[Verners Hercogs]]
| producents = * Verners Hercogs
* [[Luckis Stipetičs]]
| scenārijs = Verners Hercogs
| aktieri = * [[Klauss Kinskis]]
* [[Klaudija Kardināle]]
* [[Hosē Levgojs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Fitzcarraldo''
| studija = * ''[[Verners Hercogs|Werner Herzog Filmproduktion]]''
* ''Pro-ject Filmproduktion''
* ''Filmverlag der Autoren''
* ''[[ZDF]]''
* ''Wildlife Films Peru S.A., Iquitos''
| montāža =
| izplatītājs = ''Filmverlag der Autoren''
| izdošana = {{Filmas datums|1982|3|5|Rietumvācija}}
| ilgums = 157 minūtes
| valsts = * {{FRG}}
* {{PER}}
| valoda = * [[Vācu valoda|vācu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
* [[Ašaninku valoda|ašaninku]]
| budžets = 14 miljoni [[Vācijas marka]]s
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Fickaraldo"''' ({{Val|de|Fitzcarraldo}}) ir 1982. gada [[Rietumvācija]]s episka [[piedzīvojumu filma]], kuras režisors un scenārija autors ir [[Verners Hercogs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Klauss Kinskis]], [[Klaudija Kardināle]] un [[Hosē Levgojs]].

sentences: '''Viļakas vēsture''' aptver laika periodu kopš [[Viļakas pils]] dibināšanas [[Atzele]]s zemē. Īpaša nozīme [[Viļaka]]s vēsturē ir [[Rīgas arhibīskapija]]s [[Marienhauzenas pils|Marienhauzenas pilij]], kas kalpoja par [[Inflantijas vaivadija]]s Marienhauzenas stārastijas centru.

sentences:
'''Laskers''' var būt:
* [[Bertolds Laskers]] (''Bertold Lasker'') — Vācijas šahists un mediķis (1860—1928);
* [[Edvards Laskers]] (''Edward Lasker'') — Vācijas/ASV šahists (1885—1981);
* [[Emanuels Laskers]] (''Emanuel Lasker'') — Vācijas šahists (1868—1941).

sentences: Šis ir saraksts ar Vikipēdijas lapām, kurās ir pēc dažādiem principiem veidoti '''vajadzīgo rakstu uzskaitījumi'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Krūdi 2: Jauna ēra
| attēls                   = Krūdi 2 Jauna ēra plakātsLV.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Croods: A New Age''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Džoels Krofords]]
| producents               = Marks Svifts
| scenārija autors         = [[brāļi Heigmaņi]]
| galvenajās lomās         =
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Ketrīna Kīnere]]
* [[Klārks Djūks]]
* [[Klorisa Līčmena]]
* [[Pīters Dinklidžs]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Kellija Mērija Trena]]
| mūzika                   = [[Marks Motersbo]]
| operators                =
| montāža                  = Džeimss Raiens
| studija                  = ''[[DreamWorks Animation]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2020|11|25|ASV|2021|07|02|Latvija}}
| ilgums                   = 95 minūtes
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|65 miljoni}}<ref>{{Ziņu atsauce|last=Watson|first=R.T.|title=Universal Tosses Cinemas a Lifeline While Testing New Distribution Model|url=https://www.wsj.com/articles/universal-tosses-cinemas-a-lifeline-while-testing-new-distribution-model-11603143782|publisher=[[The Wall Street Journal]]|date=October 19, 2020|access-date=October 19, 2020}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|215,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.boxofficemojo.com/title/tt2850386/?ref_=bo_rl_ti |title= The Croods: A New Age (2020) |website=[[Box Office Mojo]] |access-date= {{dat|2023|4|4||bez}}}}</ref><ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.the-numbers.com/movie/Croods-A-New-Age-The-(2020)#tab=summary |title= The Croods: A New Age (2020) |website=[[The Numbers]] |access-date= December 3, 2020}}</ref>
| iepriekšējā              = "[[Krūdi]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Krūdi 2: Jauna ēra"''' ({{val|en|The Croods: A New Age}}) ir [[2020. gads kino|2020. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma. Filmas režisors ir [[Marks Svifts]]. Galvenos tēlus ierunājuši [[Nikolass Keidžs]], [[Emma Stouna]], [[Raiens Renoldss]], [[Ketrīna Kīnere]], [[Klārks Djūks]], [[Klorisa Līčmena]], [[Pīters Dinklidžs]], [[Leslija Manna]] un [[Kellija Mērija Trena]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2020|11|25||bez}} ASV. Filma ir turpinājums 2013. gada filmai "[[Krūdi]]". Tās pasaules ienākumi vairāk nekā {{nobr|215 miljoni}} ASV dolāru, padarot to par [[2020. gads kino#Ienesīgākās filmas|desmito ienesīgāko 2020. gada filmu]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Baleta kurpes
| attēls                   = Ballet Shoes.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Ballet Shoes''
| žanrs                    = televīzijas filma, drāma
| režisors                 = [[Sandra Goldbahere]]
| producents               =
* [[Pīrss Vengers]]
* [[Mišele Baka]]
* [[Deimiens Timmers]]
* [[Patriks Spenss]]
* [[Heidija Tomasa]]
| scenārija autors         = Heidija Tomasa
| galvenajās lomās         =
* [[Emma Votsone]]
* [[Ričards Grifitss]]
* [[Lūsija Boitone]]
* [[Džasmīna Peidža]]
* [[Emīlija Foksa]]
* [[Viktorija Vuda]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{dat|2007|12|26||bez}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{cite web|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ballet-shoes-2007|title=Ballet Shoes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 20, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Baleta kurpes"''' ({{val|en|Ballet Shoes}}) ir 2007. gada televīzijas filma, kas balstīta uz Noelas Streitfīldas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir [[Sandra Goldbahere]]. Galvenās lomas atveido [[Emma Votsone]], [[Ričards Grifitss]], [[Lūsija Boitone]], [[Džasmīna Peidža]], [[Emīlija Foksa]] un [[Viktorija Vuda]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2007|12|26||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Luīze Rādeke
|     vārds_orig =
|         attēls = Louise Radecke.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1846
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Celle]], [[Hanoveres karaliste]]
({{vieta|Vācija|Lejassaksija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1916
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Tartu]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{vieta|Igaunija}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = operdziedātāja
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Citozīns''' ('''C''') ir viena no divām [[DNS]] un [[RNS]] [[nukleotīds|nukleotīdos]] ietilpstošajām [[pirimidīna bāze|pirimidīna bāzēm]]. Saskaņā ar [[Čārgafa likums|Čārgafa likumu]], [[adenīns|adenīna]], [[timīns|timīna]], [[guanīns|guanīna]] un citozīna daudzums dažādu [[sugas|sugu]] DNS un RNS ir atšķirīgs, tomēr adenīna daudzums ir vienāds ar timīna daudzumu (A = T), bet citozīna daudzums ar guanīna daudzumu (G = C).<ref name="Madera">{{Grāmatas atsauce |title=Bioloģija 1.daļa |author=Silvija S. Madera |year=2001 |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |location=Rīga |isbn=9984-17-474-3 |page=225 un 289}}</ref>

sentences: '''Bonems''' (siev. dz. '''Bonema'''; {{val-en|Bonham}}) var būt:

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Kailais ierocis 33 1/3
 | oriģinālnos = ''Naked Gun 33⅓: The Final Insult''
 |      attēls =  Naked Gun 3 poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = [[komēdija]]
 |    režisors = [[Pīters Sīgals]]
 |  producents =
* Roberts K. Veiss
* [[Deivids Zakers]]
 |   scenārijs =
* [[Pets Profts]]
* Deivids Zakers
* [[Džerijs Zakers]]
 |     aktieri =
* [[Leslijs Nīlsens]]
* [[Priscila Preslija]]
* [[Džordžs Kenedijs]]
* [[O. Dž. Simpsons]]
* [[Freds Vords]]
 |      mūzika = [[Aira Ņūborns]]
 |   operators =
 | mākslinieks =
 |     montāža =
 |     studija =
 | izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
 |    izdošana = {{Filmas datums|1994|3|18}}
 |      ilgums = 83 minūtes<ref name=bbfc>{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-33-13-final-insult-1994|title=NAKED GUN 33 1/3 - THE FINAL INSULT (1994)|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 11, 2019|archive-date={{dat|2016|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160609144258/http://bbfc.co.uk/releases/naked-gun-33-13-final-insult-1994}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda =
 |     budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name=mojo>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=nakedgun3.htm|title=The Naked Gun 33 1/3:
The Final Insult|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= September 11, 2019}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|51 miljons}}<ref name=mojo/>
 | iepriekšējā = "[[Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža]]" (1991)
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Kailais ierocis 33 1/3"''' ({{val|en|Naked Gun 33⅓: The Final Insult}}) ir 1994. gada [[komēdija]], kuras režisors ir [[Pīters Sīgals]]. Balstīta uz 1982. gada televīzijas seriālu ''[[Police Squad!]]''. Šī ir trešā un pēdējā filma "[[Kailais ierocis (filmu sērija)|Kailā ieroča]]" filmu sērijā, tās pirmizrāde notika 1994. gada 18. martā.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Viesīte (nozīmju atdalīšana)|Viesīte}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Viesīte
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Viesite kolaza.png|thumb|Viesīte town collage
| imagesize =
| image_caption = Pilsētas skati
| image_flag = Flag_of_Viesīte.png
| flag_link = Viesītes karogs
| image_shield = Viesite COA.svg
| shield_link = Viesītes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 20
| lats = 42
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 33
| longs = 27
| longEW = E
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Jēkabpils novads]]
| established_title = Pirmoreiz minēta
| established_date = [[1634]]. gadā
| established_title2 = Pilsētas tiesības
| established_date2 = kopš [[1928]]. gada
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = {{val|lv|Eķengrāve, Ēķingrāve, Ieķingrāve, Āžu miests, Āži}}
{{val|de|Eckengrafen}}
{{val|ru|Экенграфен}}<ref>[https://www.vestnesis.lv/ta/id/50532 Latvijas pilsētu vēsturiskie vāciskie, poliskie vai krieviskie nosaukumi]{{Novecojusi saite}}</ref>
| government_type =
| leader_title =
| leader_name =
| area_total_km2 = 2.3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Viesīte}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| elevation_m = 115
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5237
| area_code = (+371) 652
| website = {{URL|www.viesite.lv}}
| footnotes =
}}
'''Viesīte''' ir pilsēta [[Sēlija|Sēlijā]], [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novadā]]. Tās kopējā platība ir 2,3 km2 un iedzīvotāju skaits {{iedzsk|dat|dat_f=L}} bija {{iedzsk|dati|Viesīte}}.<ref name="iedz skaits" /> Pēc iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā apdzīvotā vieta Sēlijā (neskaitot republikas nozīmes pilsētas [[Jēkabpils|Jēkabpili]] un [[Daugavpils|Daugavpili]], kas abas Sēlijā atrodas daļēji). Mazpilsēta atrodas [[Augšzemes augstiene]]s [[Sēlijas paugurvalnis|Sēlijas paugurvalnī]]. Reljefs pilsētā izteikti paugurains. Ziemeļrietumu daļā atrodas [[Mazais ezers (Viesīte)|Mazais ezers]].

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zaķis
| abbreviation = Lep
| name_latin = Lepus
| RA = 6
| dec = -20
| areatotal = 290.291
| arearank = 51. vieta
| numbermainstars = 8
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 3
| brighteststarname = [[Arnebs]]
| starmagnitude = 2.58
| neareststarname =[[GI 229]]
| stardistance = 19
| numbermessierobjects = 1
| meteorshowers =
| bordering = [[Orions]]
[[Vienradzis (zvaigznājs)|Vienradzis]]
[[Lielais Suns]]
[[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Greblis]]
[[Eridāna]]
| r_latvija =ziemā
| latmax = 63
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
Barons '''Georgs fon Gīne''' (''Georg von Güne''; 1755—1833) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]], [[Krievijas Impērijas armija]]s virsnieks. Rīgas tieslietu palātas padomnieks (1794), [[valsts padomnieks (Krievijas Impērija)|valsts padomnieks]]. Vidzemes hoftiesas viceprezidents (1802—1812) un prezidents (1813—31).

sentences: '''Ekspresionisms''' (no {{val|la|expressio}} — 'izteiksme') ir mākslas kustība, kas radās 20. gadsimta sākumā [[Vācija|Vācijā]]. Ekspresionisma mākslai raksturīga realitātes izkropļošana ar nolūku radīt emocionālu efektu un atspoguļot cilvēka iekšējās sajūtas; tai raksturīgas intensīvas (bieži — negatīvas, satraucošas, bailes raisošas) emocijas.<ref name="ThompsonB">Bruce Thompson, University of California, Santa Cruz, [http://media.ucsc.edu/classes/thompson/weimar.html lecture on Weimar culture/Kafka'a Prague] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100111221535/http://media.ucsc.edu/classes/thompson/weimar.html |date={{dat|2010|01|11||bez}} }}</ref><ref>Chris Baldick ''Concise Oxford Dictionary of Literary Terms'', entry for Expressionism</ref> Tiek uzskatīts, ka ekspresionisms vismaz daļēji uzskatāms par pretstatu [[impresionisms|impresionismam]].<ref>{{grāmatas atsauce |title=Enciclopedia Garzanti della letteratura |last=Garzanti |first=Aldo |year=1974 |origyear=1972 |publisher=[[Guido Villa]] |location=Milan |isbn= |pages=963 |language=Italian|ref=garzanti}} page 241</ref>

sentences:
'''Līdzstrāvas ģenerators''' ir [[Līdzstrāvas mašīna|līdzstrāvas]] [[elektriskā mašīna]], kas darbojas ģeneratora režīmā. Tā pārveido [[Mehāniskā enerģija|mehānisko enerģiju]] [[līdzstrāva]]s [[Elektriskā enerģija|elektriskajā enerģijā]].
== Uzbūve ==
Par līdzstrāvas ģeneratora uzbūvi skatīt: ''[[Līdzstrāvas mašīna]]''.
== Darbība ==
Līdzstrāvas ģeneratoram tiek pievadīta mehāniskā enerģija, ar nemainīgu ātrumu griežot ģeneratora [[Rotors|rotoru]]. [[Stators|Statorā]] novietotais ierosmes [[tinums]] pieslēgts nelielas [[jauda]]s līdzsprieguma (nemainīga [[Spriegums|sprieguma]]) avotam, un tajā plūst ierosmes [[Elektriskā strāva|strāva]], radīdama nekustīgu un nemainīgu [[Magnētiskais lauks|magnētisko lauku]]. Rotoru griežot, [[Enkurs (elektrotehnika)|enkura]] tinuma vadi šķērso magnētiskā lauka spēka līnijas, un katrā no tiem [[Elektromagnētiskās indukcijas likums|inducējas]] [[Elektriskais dzinējspēks|elektrodzinējspēks]] (EDS).

sentences: '''2. jūlijs''' ir gada 183. diena (184. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 182 dienas.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Ņujorkas rātsnams
| native_name         = ''New York City Hall''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = New York City Hall exterior, October 2016.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            = {{vieta|ASV|Manhatana|Ņujorka}}
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = Ņujorka
| latd  = 40.7127 | latm  =  | lats  =  | latNS  = N
| longd = 74.0059 | longm =  | longs =  | longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = [[1803. gads]]
| completion_date     = [[1811. gads]]
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| architectural       =
| tip                 =
| antenna_spire       =
| roof                =
| top_floor           =
| observatory         =
| other_dimensions    =
| floor_count         =
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      =
| architect           =
| architecture_firm   =
| structural_engineer =
| services_engineer   =
| civil_engineer      =
| other_designers     =
| quantity_surveyor   =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| ren_architect       =
| ren_firm            =
| ren_str_engineer    =
| ren_serv_engineer   =
| ren_civ_engineer    =
| ren_oth_designers   =
| ren_qty_surveyor    =
| ren_awards          =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Ņujorkas rātsnams''' ({{val|en|New York City Hall}}) ir [[Ņujorka]]s pilsētas vadības galvenā mītnes vieta, kas atrodas Ņujorkā, [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Ēka atrodas [[Manhatana]]s dienvidu daļā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Kārlis Reinholds Kupfers
|          vārds_orig = ''Karl Reinhold Kupffer''
|              attēls = Kārlis Reinholds Kupfers.jpg
|          att_izmērs = 180px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1872
|          dz_mēnesis = 3
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Besarābijas guberņa|Stavčani|td=Ukraina}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1935
|           m_mēnesis = 11
|             m_diena = 14
|             m_vieta = {{vieta|Latvija|Rīga}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = vācietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Rīgas Politehniskais institūts (1896—1918)|Rīgas Politehniskais institūts]],
[[Baltijas Tehniskā augstskola]], [[Herdera institūts]]
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[botānika]], tēlotāja ģeometrija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Jānis Cālītis
| attēls              =Calitis Janis.png
| amats               = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces deputāts]]
| term_sākums         = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas         = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
| dzim_dati           ={{dat|1888|08|11}}
| dzim_vieta          ={{vieta|Krievijas impērija|Kurzemes guberņa|Ilūkstes apriņķis|Lašu pagasts|td=Latvija|4s=Lašu pagasts (Ilūkstes apriņķis)}}
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1939|10|17|1888|08|11}}
| mir_vieta           ={{vieta|Latvija|Rīga}}
| tautība             =[[latvieši|latvietis]]
| partija             =[[Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija|LSDSP]], [[Mazinieku partija]]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}'''Jānis Cālītis''' (dzimis {{dat|1888|08|11}}, miris {{dat|1939|10|17}}) bija [[Latvija]]s sabiedrisks darbinieks, politiķis. Bijis [[Latvijas Satversmes sapulce]]s deputāts, [[Latvijas Sociāldemokrātiskā Strādnieku partija|LSDSP]], vēlāk — [[Mazinieku partija]]s biedrs.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Boriss Vipers
|     vārds_orig = Борис Робертович Виппер
|         attēls = Boriss Vipers.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Boriss Vipers Rīgā pēc 1924. gada
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1888
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 16
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Maskava}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1967
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 24
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Krievs]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]]
[[Maskavas Universitāte]]
[[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|     alma_mater = [[Maskavas Universitāte]]
|        zinātne = Vēsture, Mākslas vēsture
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi = [[Atzinības Krusts]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Brasa]]
[[Kategorija:Brasa]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''La Loi du marché''
| operators =
| attēls = The Measure of a Man (2015 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Stefans Brizē]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Vensāns Lindons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''La Loi du marché''
| studija = * ''Nord-Ouest Films''
* ''Arte France Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = ''Diaphana Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|5|18|[[Kannu kinofestivāls]]|2015|5|19|Francija}}
| ilgums = 93 minūtes
| valsts = {{FRA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|6,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=
https://www.boxofficemojo.com/releasegroup/gr2607895045/|title=The Measure of a Man |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2024|3|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''La Loi du marché''''' ir 2015. gada [[Francija]]s [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Stefans Brizē]]. Filmā galveno lomu atveido [[Vensāns Lindons]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Irma Irīna Stubava
 | vārds_orig              =
 | attēls                  = Irīna Stubava.jpg
 | attēla izmērs           = 150px
 | komentārs               = pirms 1950. gada
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = 1908. gads
 | dz. vieta               = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
 | miršanas datums         = 1999. gads
 | miršanas vieta          = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = [[aktrise]]
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Lielās acis
| attēls = Big Eyes poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Big Eyes''
| žanrs = drāma, biogrāfiska filma
| režisors = [[Tims Bērtons]]
| producents = * [[Skots Aleksandrs]]
* Tims Bērtons
* [[Lerijs Karazevskis]]
* [[Linete Hauela]]
| scenārija autors = * Skots Aleksandrs
* Lerijs Karazevskis
| galvenajās lomās = * [[Eimija Adamsa]]
* [[Kristofs Valcs]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Džons Polito]]
* [[Kristena Ritere]]
* [[Džeisons Švarcmans]]
* [[Terenss Stemps]]
| mūzika = [[Denijs Elfmans]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Electric City Entertainment]]''
* ''[[Silverwood Films]]''
* ''[[Tim Burton Productions]]''
| izplatītājs = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2014|12|15|Ņujorka|2014|12|25|ASV}}
| ilgums = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/big-eyes-2014|title=Big Eyes|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200408043510/https://www.bbfc.co.uk/releases/big-eyes-2014|archivedate={{dat|2020|04|08||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|29,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bigeyes.htm|title=Big Eyes (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Lielās acis"''' ({{val|en|Big Eyes}}) ir 2014. gada biogrāfiska drāma, kuras režisors un viens no producentiem ir [[Tims Bērtons]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eimija Adamsa]], [[Kristofs Valcs]], [[Denijs Hjūstons]], [[Džons Polito]], [[Kristena Ritere]], [[Džeisons Švarcmans]] un [[Terenss Stemps]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|12|15||bez}} Ņujorkā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Mājas aita
|          platums = 240px
|           attēls = Flock of sheep.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradžu dzimta
|      apakšdzimta = Caprinae
|   apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|            ģints = Ovis
|         ģints_lv = Aitas
|             suga = Ovis orientalis
|          suga_lv = Savvaļas aita
|           pasuga = Ovis aries
|        pasuga_lv = Mājas aita
|         pasuga_r = Aita
|         binomial = Ovis aries ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|         sinonīmi =
''Ovis aries aries''

''Ovis orientalis aries''

''Ovis gmelini aries''
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vairāki attēli
| align     = right
| direction = vertical
| header    = Dažādi trijstūri
| width     = 180

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls =
|valsts = [[Francija]]<ref name="Ozola, Ciproviča">{{Grāmatas atsauce |title=Piena pārstrādes tehnoloģija |url=http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:187 |author1=Lilita Ozola |author2=Inga Ciproviča |authorlink2=Inga Ciproviča |year=2002 |publisher=[[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Pārtikas tehnoloģijas fakultāte|LLU PTF]] |location=Jelgava |isbn=9984-596-37-0 |pages=183.—184 |accessdate={{dat|2019|08|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190902065147/http://gramatas.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp%7cissue:/g_001_0302018489%7cpage:187 |archivedate={{dat|2019|09|02||bez}} }}</ref>
|reģions =
|pilsēta = [[Rokfora]]<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
|piens =  [[aita]]s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| pasterizēšana  = 72—74°C 15—20s<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tekstūra     = puscieta, viegli drupena ar zilu tīklojumu<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = 8—12 nedēļas, 10—12°C, φ=85—90%<ref name="Ozola, Ciproviča"/>
| sertifikācija     =
}}
'''Rokfors''' ({{val|fr|Roquefort}}) ir pusciets pūdētais [[siers]]. Viens no vecākajiem [[Eiropa]]s sieriem. Pirmoreiz pagatavots 1070. gadā [[Rokfora|Rokforā]], [[Francija|Francijā]]. Rokforu tradicionāli gatavoja no [[aita]]s piena, taču mūsdienās izmanto arī [[govs]] pienu. Siera īpatnējo smaržu un sāļi pikanti rūgteno garšu piešķir [[pelējums|pelējuma]] sēnīte ''Penicillium roqueforti''.<ref name="Ozola, Ciproviča"/>

sentences: {{Commonscat|Cyclists from Portugal|Portugāles riteņbraucēji}}

sentences: '''Etnoģenēze''' ({{val|el|ἔθνος}} ''(etnos)'' — 'tauta' un ''γένεσις'' ''(genesis)'' — 'cilme') ir process, kurā tiek izprasta cilvēku grupas izcelsme no kādas lielākas grupas. Būtībā etnoģenēze ir zinātnes nozare, kurā tiek noskaidrota kādas [[etniska grupa|etniskas grupas]] izcelsme.

sentences:
[[Kategorija:Cilvēktiesības]]
[[Kategorija:Organizācijas pēc temata]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls           = Latania loddigesii Mauritius.JPG
|att_nosaukums    = [[Zilā latānija]] [[Egreta]]s salā
|valsts           = Plantae
|valsts_lv        = Augi
|nodalījums       = Magnoliophyta
|nodalījums_lv    = Segsēkļi
|klase            = Liliopsida
|klase_lv         = Viendīgļlapji
|rinda            = Arecales
|rinda_lv         = Palmu rinda
|rinda_r          = Palmu dzimta
|dzimta           = Arecaceae
|dzimta_lv        = Palmu dzimta
|ģints            = Latania
|ģints_lv         = Latānijas
|kategorijas = nē
}}
'''Latānijas''' (''Latania'') ir [[palmu dzimta]]s [[ģints (bioloģija)|ģints]], kas sastopama [[Maskarēnu salas|Maskarēnu salās]] [[Indijas okeāns|Indijas okeāna]] rietumu daļā.<ref name=list>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Latania/ |title=The Plant List: ''Latania'' |access-date={{dat|2016|04|03||bez}} |archive-date={{dat|2020|07|26||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20200726052724/http://www.theplantlist.org/1.1/browse/A/Arecaceae/Latania/ }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''Ebert''''' var būt:
* [[Frīdrihs Eberts]];
* [[Makss Eberts]];
* [[Rodžers Īberts]].

sentences: '''Tukss''' ({{val|en|Tux}}) ir oficiālais ''[[Linux]]'' talismans.

sentences:
{{Futbolista infokaste
| birth_date = {{dzimšanas datums un vecums|1992|1|1}}
| nationalcaps4 = 3
| nationalgoals6 = 0
| nationalgoals5 = 0
| nationalgoals4 = 1
| nationalgoals3 = 2
| nationalcaps6 = 3
| nationalcaps5 = 1
| nationalcaps3 = 4
| nationalteam4 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U19
| years6 = 2016–2023
| goals6 = 9
| clubs6 = {{flaga|Anglija}} [[Brighton & Hove Albion F.C.|Brighton & Hove Albion]]
| caps6 = 140
| years4 = 2013–2014
| years3 = 2011
| nationalteam3 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U18
| nationalteam5 = {{flaga|Ziemeļīrija}} [[Ziemeļīrijas futbola izlase|Ziemeļīrija B]]
| years1 = 2009–2014
| nationalcaps7 = 20
| nationalteam7 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U21
| nationalyears8 = 2014–
| nationalyears7 = 2011–2014
| nationalgoals8 = 7
| nationalgoals7 = 1
| nationalcaps8 = 55
| years7 = 2020–2021
| nationalteam6 = {{flaga|Īrija}} Īrijas U19
| goals7 = 3
| clubs7 = {{īre}} {{flaga|Skotija}} [[Celtic F.C.|Celtic]]
| caps7 = 18
| nationalyears6 = 2010
| nationalyears5 = 2009
| nationalyears4 = 2009
| nationalyears3 = 2008
| years2 = 2011
| position = [[Aizsargs (futbols)|Centra aizsargs]]
| birth_place =
| clubs3 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Scunthorpe United F.C.|Scunthorpe United]]
| goals3 = 1
| goals2 = 0
| goals1 = 0
| currentclub = {{flaga|Anglija}} [[Norwich City FC|Norwich City]]
| countryofbirth = {{vieta|Ziemeļīrija|Deri}}
| clubs4 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Yeovil Town F.C.|Yeovil Town]]
| clubs2 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Burnley FC|Burnley]]
| clubs5 = {{flaga|Anglija}} [[Blackburn Rovers F.C.|Blackburn Rovers]]
| clubs1 = {{flaga|Anglija}} [[Everton F.C.|Everton]]
| clubnumber =
| caps4 = 37
| caps3 = 18
| caps2 = 1
| caps1 = 5
| goals4 = 1
| years5 = 2014–2016
| playername = Šeins Dafijs
| nationalteam2 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U17
| name =
| ntupdate = {{dat|2023|07|01|SK|bez}}
| pcupdate = {{dat|2023|07|01|SK|bez}}
| nationalcaps1 = 5
| nationalyears1 = 2008
| nationalyears2 = 2008
| nationalteam1 = {{flaga|Ziemeļīrija}} Ziemeļīrijas U16
| caps5 = 63
| nationalgoals2 = 1
| nationalgoals1 = 1
| nationalcaps2 = 5
| caption = Dafijs 2018. gadā
| image = Shane Duffy 2018.jpg
| height = 193
| goals5 = 5
| nationalteam8 = {{fb|IRE}}
| clubs8 = {{īre}} {{flaga|Anglija}} [[Fulham FC|Fulham]]
| caps8 = 4
| goals8 = 0
| years8 = 2022–2023
| clubs9 = {{flaga|Anglija}} [[Fulham FC|Fulham]]
| years9 = 2023
| caps9 = 1
| goals9 = 0
| clubs10 = {{flaga|Anglija}} [[Norwich City FC|Norwich City]]
| years10 = 2023–
| caps10 = 0
| goals10 = 0
}}'''Šeins Dafijs''' ({{Val|en|Shane Duffy}}, dzimis {{Dat|1992|1|1}}) ir [[Īrija]]s [[futbolists]], spēlē [[Aizsargs (futbols)|aizsarga]] pozīcijā, [[Īrijas futbola izlase]]s dalībnieks. Kopš 2023. gada Dafijs pārstāv [[Anglijas futbola čempionāts|Anglijas čempionāta]] komandu [[Norwich City F.C.|''Norwich City'']].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sarkanais aplis
| operators =
| attēls = Lecerclerouge.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Žans Pjērs Melvils]]
| producents = Robērs Dorfmans
| scenārijs = Žans Pjērs Melvils
| aktieri = * [[Alēns Delons]]
* [[Burvils]]
* [[Īvs Montāns]]
* [[Džans Marija Volonte]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Le Cercle Rouge''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''Variety Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|1970|10|20|Francija}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ITA}}
| valoda = [[Franču valoda|franču]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Sarkanais aplis"''' ({{Val|fr|Le Cercle Rouge}}) ir 1970. gada [[Francija]]s un [[Itālija]]s kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Žans Pjērs Melvils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Alēns Delons]], [[Burvils]], [[Īvs Montāns]] un [[Džans Marija Volonte]].

sentences: '''Dzelteno apsēju sacelšanās''' bija zemnieku sacelšanās, kas notika [[Ķīna|Ķīnā]] 184. gadā [[Haņu dinastija]]s un imperatora [[Lindi]] valdīšanas laikā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = Arktikugoļ
| logo             = Arktikugol logo.svg
| logo_size        = 110px
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             = Valsts uzņēmums
| foundation       = {{dat|1931|||L|bez}}
| founder          =
| location         = [[Maskava]], {{RUS}}
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[Kalnrūpniecība]]
| products         = [[Akmeņogles]]
| services         =
| revenue          =
| operating_income = −596 681 000 [[RUR]] (2017)
| net_income       = −6 865 000 ₽ [[RUR]] (2017)
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| value            =
| owner            = Krievijas Federācijas valdība
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|http://www.arcticugol.ru/}}
| footnotes        =
| intl             = yes
}}
'''Arktikugoļ''' vai '''Valsts trests «Arktikugoļ»''' ({{val|ru|Федеральное государственное унитарное предприятие «Государственный трест «Арктикуголь» Министерства энергетики Российской Федерации}}) ir [[Krievija]]s [[kalnrūpniecība]]s uzņēmums, kas savas aktivitātes veic Norvēģijai piederošajā [[Svalbāra]]s arhipelāgā. Dibināts 1931. gadā, bet darbību Svalbārā uzsāka 1932. gadā, kad uzņēmums nopirka [[Nīderlande]]s kompānijai piederošo koncesiju [[Barencburga|Barencburgā]]. Uzņēmumam Svalbārā pieder trīs kalnraču ciemati ar raktuvēm — joprojām funkcionējošā Barencburga, iekonservētā [[Piramidene]] un pamestā [[Grumanta]] — kopā 251 km².<ref>[https://www.arcticugol.ru/index.php/about/trest-arktikugol Трест Арктикуголь]</ref> Funkcionējošajās [[akmeņogles|akmeņogļu]] raktuvēs ''Barencburg''  gadā iegūst ap 120 000 tonnu ogļu, kas tiek patērētas uz vietas un piegādātas patērētājiem Eiropā. Uzņēmums uztur arī Barencburgas un Piramidenes komunālo saimniecību (dzīvojamo fondu, palīgsaimniecības, elektrostaciju, slimnīcu, kultūras un sporta kompleksu, bērnudārzu u.c). Pēdējā laikā uzņēmuma darbība tiek diversificēta, attīstot arī citas nozares, sevišķi tūrismu un zinātniski pētniecisko darbību.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Erdmans Štolls
|     vārds_orig = ''Friedrich Erdmann Stoll''
|         attēls = Stoll_Friedrich_Erdmanngeb1760.jpg
|     att_izmērs = 220px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1760
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = Albrehtsa, [[Tīringene]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1826
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 28
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Vidzemes guberņa|Madliena|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta = [[Jaunpils]], [[Madliena]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]],
|        tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = luterāņu mācītājs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs mācītājs
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = [[mācītājs Ferdinands Erdmans Štolls]] [[Daugavgrīvas draudze|Daugavgrīvas draudzē]], mācītājs [[Heinrihs Vilhelms Štolls]] (''Stoll, Heinrich Wilhelm'') no Liepkalnes, mācītājs [[Kārlis Fridrihs Štolls]] (''Stoll, Carl Friedrich'') no Madlienas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
|      nosaukums = Redirected: Nacionālā ķeza
|    oriģinālnos = ''Redirected''
|         attēls = Redirected Film Poster.jpg
|        att_izm =
|       paraksts =
|          žanrs = [[Komēdija]], [[asa sižeta filma]]
|       režisors = [[Emilis Velīvis]]
|     producents = * [[Daiva Jovaišiene]]
* [[Asta Liukaite]]
* [[Andris Paulavičis]]
* [[Donats Šimukausks]]
|      scenārijs =  * [[Jons Baņis]]
* [[Luiss Britnels]]
* Emīls Velīvs
| galvenajās lomās         = * [[Vinnijs Džonss]]
* [[Skots Viljamss]]
* [[Džils Darnels]]
* [[Olivers Džeksons]]
* [[Entonijs Strečens]]
* [[Mindaugs Papinigs]]
* [[Džeks Kūpers]]
* [[Artūrs Smoļaņinovs]]
|         mūzika = * [[Paulis Kilbausks]]
* [[Doms Strupinsks]]
|      operators =
|        montāža =
|        studija = * ''Kinokultas''
* ''Wellington Films''
|    izplatītājs = ''Koch Film''
|       izdošana = * {{Filmas datums|2014|1|10|}} ([[Lietuva]])
* {{Filmas datums|2014|11|13|}} ([[Apvienotā Karaliste]])
|         ilgums = 99 minūtes<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/redirected-film|title=REDIRECTED|publisher=bbfc.co.uk|accessdate={{dat|2018|12|16||bez}}|archive-date={{dat|2016|03|05||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160305141315/http://www.bbfc.co.uk/releases/redirected-film}}</ref>
|         valsts = * {{GBR}}
{{LTU}}
|         valoda = angļu, lietuviešu, krievu, poļu
|        budžets = {{US$|2 miljoni}}
|       ienākumi = {{US$|1,8 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.hollywoodreporter.com/news/gangster-comedy-redirected-breaks-box-692162|title=Gangster Comedy 'Redirected' Breaks Box Office Records in Lithuania|publisher=hollywoodreporter.com|accessdate={{dat|2018|12|16||bez}}}}</ref>
|    iepriekšējā =
|         nākamā =
|           imdb = 2275946
}}
'''"Redirected: Nacionālā ķeza"''' ({{val|en|Redirected}}) ir 2014. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Lietuva]]s kopražojuma filma, kuras režisors ir [[Emilis Velīvis]]. Galvenās lomas tajā atveido [[Vinnijs Džonss]], [[Skots Viljamss]], [[Džils Darnels]], [[Olivers Džeksons]], [[Entonijs Strečens]], [[Mindaugs Papinigs]], [[Džeks Kūpers]] un [[Artūrs Smoļaņinovs]]. Filmas pirmizrāde notika 2014. gada 10. janvārī [[Lietuva|Lietuvā]]. Filma ir stāsts par četriem angļiem, kas liktenīgas sagadīšanās rezultātā nonāk Lietuvā un ir spiesti meklēt atpakaļceļu mājup.

sentences:
'''Reizināšana''' ir viena no četrām [[aritmētika]]s pamatdarbībām. Tā atbilst atkārtotai [[saskaitīšana]]i. Reizināšanas pretējā darbība ir [[dalīšana]]. Lielumi, kas tiek reizināti, tiek saukti par reizinātājiem, bet rezultāts — par reizinājumu. Skaitļa ''a'' reizināšana ar [[naturāls skaitlis|naturālu skaitli]] ''n'' atbilst atkārtotai [[saskaitīšana]]i:
:<math> a \times n = \underbrace{a + a + ... + a}_n = \sum_{i=1}^{n}a</math>.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Slovēnijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Slovēnijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Ndžamena
 | official_name            = Ndjamena
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = galvaspilsēta
 | image_skyline            = Fort Lamy, Chad, street.jpg
 | image_caption            = Ndžamenas iela
 | image_flag               =
 | image_seal               = <!-- lietot, ja ir Emblēma -->
 | image_shield             = N'Djamena coa.svg
 | shield_link              = Ndžamenas ģerbonis
 | flag_link                = <!-- karoga nosaukums (piem. "Rīgas karogs") -->
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Čada#Āfrika
 | pushpin_label_position   =
 | pushpin_map_caption      =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name         = {{flaga|Čada}} Čada
 | subdivision_name1        = Ndžamena
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta:
 | established_date         = [[1900. gads|1900. gada]] [[29. maijs]]
 | established_title2       =
 | established_date2        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 104
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           = 166
 | population_as_of         = 2009
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 916000
 | population_urban         =
 | population_metro         = 1605696
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = UTC+1
 | utc_offset               =
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 12| latm = 6| lats = 47| latNS = N
 | longd = 15| longm = 2| longs = 57| longEW = E
 | postal_code_type         = <!-- Pasta indekss -->
 | postal_code              = <!-- LV-XXXX  -->
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_ft             =
 | elevation_m              = 298
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Zaļā politika''' ir [[politiska ideoloģija]], kuras mērķis ir radīt [[ekoloģija|ekoloģiski]] ilgtspējīgu [[ekonomika|ekonomiku]], kas balstīta [[vides aktīvisms|vides aktīvismā]], [[nevardarbība|nevardarbībā]], [[sociālais taisnīgums|sociālajā taisnīgumā]] un tautas iesaistīšanā [[demokrātija|demokrātiskajos procesos]].<ref>{{grāmatas atsauce|author1=Peter Reed|author2=David Rothenberg|title=Wisdom in the Open Air: The Norwegian Roots of Deep Ecology|url=https://books.google.com/books?id=lijSesXIxz0C&pg=PA84|year=1993|publisher=University of Minnesota Press|isbn=978-0-8166-2182-8|page=84}}</ref> Rietumu pasaulē tā sāka attīstīties [[1970. gadi|1970.]] gados, kopš tā laika daudzās valstīs ir izplatītas zaļo partijas, vietām tās guvušas ievērojamus sasniegumus.

sentences:
{{Tautas infokaste
|attēls=
[[Suitu karogs]]
|tauta= Suiti
|skaits=~2500
|vieta={{LVA}}
|valoda=[[latviešu valoda]]
|reliģija=[[katolicisms]]
|grupas=
|radi=
}}
'''Suiti''' ir [[Kurzeme]]s rietumos dzīvojoša [[latvieši|latviešu]] [[subetniskā grupa]]. Apdzīvo galvenokārt [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Jūrkalnes pagasts|Jūrkalnes pagastu]], kā arī [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] [[Alsungas pagasts|Alsungas]] un [[Gudenieku pagasts|Gudenieku pagastu]]. Ticīgie suiti ir galvenokārt [[katolicisms|katoļi]]. Suitu kultūrtelpa 2008. gadā iekļauta [[Latvijas kultūras kanons|Latvijas kultūras kanonā]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Suitu kultūrtelpa |author= Anita Vaivade |publisher= [[Latvijas kultūras kanons]] |url= http://kulturaskanons.lv/lv/1/4/149/ |accessdate= 2018. gada 5. janvārī |archiveurl= https://web.archive.org/web/20170104025646/http://www.kulturaskanons.lv/lv/1/4/149 |archivedate= {{dat|2017|01|04||bez}} }}</ref> bet 2009. gadā — [[UNESCO Nemateriālais kultūras mantojums|UNESCO Nemateriālā kultūras mantojuma]] sarakstā.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Suitu kultūrtelpa |publisher= [[UNESCO]] |url= https://kulturaskanons.lv/archive/suitu-kulturtelpa/ |accessdate= 2015. gada 13. oktobrī}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Suiti UNESCO pasaules mantojuma sarakstā |author=Imants Vīksne |date= 2009. gada 2. oktobris |publisher= [[Neatkarīgā Rīta Avīze]] |url= http://nra.lv/latvija/3776-suiti-unesco-pasaules-mantojuma-saraksta.htm |accessdate= 2015. gada 13. oktobrī}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{vikisaites+}}

sentences:
ar lieliem vaigiem]]
'''Vaigi''' ({{val-la|buccae}}) ir [[seja]]s daļa katrā pusē [[deguns|degunam]] līdz [[auss|ausīm]]. Vaigus veido [[muskuļi|muskuļaudi]], kas klāj [[vaiga kauls|vaiga kaulus]]. No augšas vaigu apgabalu ierobežo [[acis]], bet no apakšas — [[žoklis]]. [[Asinis|Asins]] piegāde uz vaigu kapilāriem notiek caur [[vaiga artērija|vaiga artēriju]]. To iekšpusē ([[mutes dobums|mutes dobumā]]) atrodas [[siekalu dziedzeri]].

sentences:
'''[[valoda|Valodu]] uzskaitījumi''':
* [[Valodu uzskaitījums pēc nosaukuma]]
* [[Valodu uzskaitījums pēc rakstības]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Nikolajs Novikovs
|     vārds_orig = ''Николай Иванович Новиков''
|         attēls = Dmitry_Grigorievich_Levitzky_-_Portrait_of_Nikolai_Novikov_-_WGA12915.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1744
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1818
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 31
|        m_vieta = Tihvinska-Avdotjina, [[Maskavas guberņa]], [[Krievijas impērija]]
(Avdotjina, [[Stupinas rajons]], [[Maskavas apgabals]], {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = rakstnieks, filantrops un apgaismotājs
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Bēnudārzs''' jeb '''pirmsskolas izglītības iestāde''' kalpo [[Bērns|bērniem]] kā pāreja starp mājas izglītības un oficiālās izglītības iegūšanu. Otra bērnudārza definīcija paskaidro, ka tā ir izglītības iestāde, kas sagatavo bērnus nākamajam līmenim - pamatizglītības apguvei pamatskolā.
Bērniem rotaļu veidā māca pamatprasmes un zināšanas, kā arī reizēm pasniedz parastas nodarbības.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Fenola struktūrformula

 Fenola molekulas modelis

 Elektronu mākoņa blīvums fenola molekulā
| ķīmiskā formula = C6H5OH
| molmasa = 94,11
| blīvums = 1070
| kušanas temperatūra = 40,5 °C
| viršanas temperatūra = 181,7 °C
}}
'''Fenols''' (karbolskābe, hidroksibenzols, oksibenzols, C6H5OH) tīrā veidā ir bezkrāsaina kristāliska viela ar specifisku smaku (pēc fenola dažreiz ož [[guaša]] vai akvareļu krāsas, jo to pievieno kā konservantu). Oksidējoties ar gaisa skābekli, fenola kristāli kļūst sarkanīgi. Ar vārdu [[fenoli]] apzīmē arī citus [[organiskās vielas|organiskos savienojumus]], kur hidroksilgrupa ir tieši saistīta ar benzola gredzenu. Fenols ir vienkāršākais fenolu grupas pārstāvis.

sentences:
{{pareizrakstība+}}
{{Ieroča infokaste
|attēls             =
|paraksts           = A.Brensona konstruētā patšautene
|nosaukums          = Brensona patšautene
|valsts             = {{flaga|Latvija}} [[Latvijas Republika (1918-1940)|Latvija]]
|tips               = rokas ložmetējs
|konstruktors       = [[Aleksandrs Brensons]]
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = 1925.—1940.
|bruņojumā          = -
|patronu_tips       = .303 kalibra (7,71 mm jeb 7,71 x56R)
|darbības_princips  = -
|šaušanas_ātrums    = 400 - 600 šāvieni/minūtē
|sākuma_ātrums      = -
|attālums           = -
|masa               = 9,23 kg (ar divkāju balstu)
|garums             = -
|stobrs             = -
|pārlādes_sistēma   = -
|patronas_aptverē   = -
|tēmēklis           = -
|versijas           = -
|daudzums           = -
}}
'''A.Brensona patšautene''' ir Latvija [[rokas ložmetējs]] (patšautene), kas izstrādāta pirms Otrajā pasaules kara ēras. Galvenais projektētājs bija inženieris [[1925.]] gadā [[4. Valmieras kājnieku pulks|4. Valmieras kājnieku pulka]] atslēdznieka [[Aleksandrs Brensons|Aleksandra Brensona]], 1925. gada 9. jūlijā viņš sāka darbu un 2. septembrī gatava bija jaunā patšautene — vienkāršāka, izturīgāka, vieglāk apkalpojama, ar vienkāršām un ātri apmaināmām detaļām un taisnām apstrādāšanas līnijām, kā arī izturīgāka pret apkārtējās vides apstākļiem. Ieroci varēja izjaukt 5 sekundēs, salikt — 16 sekundēs, bet stobra nomaiņa prasīja tika 4,5 sekundes.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Koninkrijk België''
''Royaume de Belgique''
''Königreich Belgien''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Beļģijas Karaliste
|            valsts_nosaukums = Belgium
|               karoga_attēls = Flag_of_Belgium_(civil).svg
|            karoga_nosaukums = Beļģijas karogs
|              ģerboņa_attēls =Middle coat of arms of Belgium.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Beļģijas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto = ''L'union fait la force''{{spaces|2}}{{fr ikona}}
''Eendracht maakt macht''{{spaces|2}}{{nl ikona}}
''Einigkeit macht stark''{{spaces|2}}{{de ikona}}
|                valsts_himna = ''[[La Brabançonne]]''
|               kartes_attēls = Location Belgium EU Europe.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Brisele]]
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW=
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[nīderlandiešu valoda|nīderlandiešu]], [[franču valoda|franču]] un [[vācu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Beļģijas karalis|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Filips (Beļģija)|Filips]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Beļģijas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Aleksanders de Kro]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Beļģijas revolūcija|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme = no [[Nīderlande]]s
|        neatkarības_notikums = Deklarēta
|          neatkarības_datums = {{Dat|1830|10|4}}
|       neatkarības_notikums2 = Atzīta
|         neatkarības_datums2 = {{Dat|1839|4|19}}
|          iestāšanāsESdatums = {{Dat|1957|3|25}}
|                 platība_km2 = 30 528
|               platība_rangs = 139.
|              procenti_ūdens = 6,4
|          iedzīvotāju_skaits = 11 198 638<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/be.html | title= People:: Belgium | publisher= CIA - The World Factbook | accessdate= 2009-12-29 | archive-date= 2016-07-10 | archive-url= https://web.archive.org/web/20160710084134/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/be.html }}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2014
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 75.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 363,6
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 33.
|                     IKP_PPP = $434,503 miljardi<ref>{{Tīmekļa atsauce | url= http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/02/weodata/weorept.aspx?sy=2006&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=124&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=&pr.x=64&pr.y=12 | title= Belgium | publisher= International Monetary Fund | accessdate= 2009-10-01}}</ref>
|                IKP_PPP_gads = 2014
|               IKP_PPP_rangs = 32.
|          IKP_PPP_per_capita = $38 826
|    IKP_PPP_per_capita_rangs = 20.
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,937
|                    HDI_gads = 2021
|              HDI_kategorija = ļoti augsts
|                   HDI_rangs = 13.
|                        Gini = 26.3
|                   Gini_gads = 2000
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 33.
|                      valūta = [[Eiro]](€)
|                valūtas_kods = EU
|                  laika_zona = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
|                  utc_offset = +1
|              laika_zona_DST = [[CEST]]
|              utc_offset_DST = +2
|                      domēns = [[.be]]
|              tālsarunu_kods = 32
|                iso_kods_num = 056
|              iso_kods_alfa2 = BE
|              iso_kods_alfa3 = BEL
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Testudo marginata6.jpg
| att_nosaukums =Izšķīlies {{TaksoSaite|Testudo marginata|bruņurupucis}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Tetrapoda
| virsklase_lv =Četrkājaiņi
| klada =Amniota
| klada_lv =Amnioti
| iedalījums =
* {{TaksoSaite|Reptilia|Rāpuļi}}
* {{TaksoSaite|Aves|Putni}}
* {{TaksoSaite|Mammalia|Zīdītāji}}
| kategorijas = nē
| binomial =Amniota <small>(Haeckel, 1866)</small>
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Braians Adamss
|          Attēls = Bryan_Adams_Hamburg_MG_0631_flickr.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Braians Gajs Adamss
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1959|11|5}}
|        Vieta_dz = [[Kingstona]], {{CAN}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Rokmūzika|Roks]], [[smagais roks]]
|    Nodarbošanās = Dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, fotogrāfs
|     Instrumenti = Vokāls, ģitāra, basģitāra, klavieres, harmonikas
|            Gadi = 1977—pašlaik
|Izdevējkompānija = [[A&M Records|A&M]], [[Polydor Records|Polydor]]
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Braians Gajs Adamss''' ({{val|en|Bryan Guy Adams}}; dzimis {{dat|1959|11|5}} [[Kingstona|Kingstonā]], [[Kanāda|Kanādā]]) ir kanādiešu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis, fotogrāfs. B. Adamss par saviem darbiem ir saņēmis vairākas balvas un ir ticis nominēts vairākām balvām, ieskaitot 18 iegūtās [[Žino balva]]s 56 nominācijās, tai skaitā 2000. gadā viņš saņēma balvu kā labākais vīrietis-vokālists. Tāpat ir ticis nominēts 15 [[Grammy balva|''Grammy'' balvām]]. Ieguvis vienu ''Grammy'' balvu nominācijā "Labākā dziesma, sarakstīta kinofilmai vai televīzijai" par dziesmu ''"(Everything I Do) I Do It For You"'' filmai "[[Robins Huds, zagļu princis]]" (''Robin Hood: Prince of Thieves'', 1991). Par šo dziesmu ticis nominēts arī [[Amerikas Kinoakadēmijas balva]]i, tomēr to neieguva. Vēl divas reizes nominēts  Amerikas Kinoakadēmijas balvai par dziesmām filmās "[[Dons Žuans de Marko]]" (1994) un ''[[The Mirror Has Two Faces]]'' (1996).

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Senkaku salas
|attēls              = 20100915Senkaku Islands Uotsuri Jima Kita Kojima Minami Kojima.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Japāna
|mark                = Orange pog.svg
|label =Senkaku salas
|position = right
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Austrumķīnas jūra]]
|arhipelāgs          =
|latd=25|latm=49|lats=0|latNS=N |longd=124|longm=00|longs=0|longEW=E
|platība             = 7
|garums              = 115
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 5
|valsts              = Japāna
|valsts adm vienības tips  = Prefektūra
|valsts adm vienība        = [[Okinavas prefektūra|Okinava]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Senkaku salas''' ({{val|ja|(尖閣諸島}}, ''Senkaku-shotō'') vai '''Diaojutai salas''' ({{val|zh|釣魚台群島}}, ''Diàoyútái Qúndǎo'') ir neapdzīvotu salu grupa [[Austrumķīnas jūra]]s dienviddaļā. Salas pārvalda [[Japāna]] un tās ietilpst [[Okinavas prefektūra|Okinavas prefektūrā]], bet uz tām pretendē arī [[Ķīnas Tautas Republika]] un [[Ķīnas Republika]] (Taivāna). Salu grupa sastāv no vienas galvenās salas ([[Uocuri]]) un vēl četrām saliņām un trijiem rifiem.

sentences: '''Fotogrāfs''' ir cilvēks, kas ar [[fotoaparāts|fotoaparātu]] uzņem [[fotogrāfija]]s,  fiksējot dažādus notikumus.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=4&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|title=Diamond, H., & Gorrara, C. (2012). Reframing War: Histories and Memories of the Second World War in the Photography of Julia Pirotte. Modern & Contemporary France, 20 (4), 453-471.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=6&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref> Fotogrāfa veidotais materiāls kalpo atmiņu iemūžināšanai un saglabāšanai.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Elkaim, A. Bouchier, N., Gerbrandt, J. (2016). Poke you in the heart: What can a photo say, what should it say, and how is that affected by the perspective of the photographer and the audience? Imaginations Journal, 7(1), 176-187.|url=http://db.va.lv:3646/ehost/pdfviewer/pdfviewer?vid=7&sid=95f89077-9a16-4378-9086-cfe02d97ad3a%40sessionmgr120}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
]]
Jēdziens '''"siltasiņu zirgi"''' tiek lietots konkrēta [[zirgs|zirga]] tipa apzīmējumam, kas izpaužas zirgu [[šķirne]]s izcelsmē, fiziskajās īpašībās un raksturā. Bieži cilvēki kļūdās, iedomājoties, ka šis jēdziens ir saistīts ar asiņu temperatūru. Zirgiem izšķir divus pamattipus: [[karstasiņu zirgi|karstasiņu zirgus]] (piemēram, [[arābu zirgs|arābi]], [[ahalteke]], [[barbs|barbi]] un [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu šķirnes]] zirgi) un [[aukstasiņu zirgi|aukstasiņu zirgus]] (smagos vilcējus). Siltasiņu zirgi ir šo divu tipu sajaukums. Galvenās siltasiņu zirgu šķirnes ir veidojušās [[Eiropa|Eiropā]] un to pielietojums ir ļoti universāls, tie ir piemēroti darbam gan aizjūgā, gan zem sedliem. Siltasiņu zirgi ir atlētiski, ar vidēji vieglu ķermeņa uzbūve, tie ir pietiekami temperamentīgi, lai būtu labi sportisti, bet, salīdzinot ar karstasiņu šķirnēm, siltasiņu zirgi ir mierīgāki, ar līdzsvarotāku nervu sistēmu.

sentences: '''Fon Ikskili''' jeb '''Ikšķili''' ({{val|de|Uexküll, Yxkull, Uxkull}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā [[Livonijas krusta kari|krusta karu]] laikā 13. gadsimtā un vēlāk izplatījusies arī [[Igaunija|Igaunijā]], [[Zviedrija|Zviedrijā]] un [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{Sporta līgas infokaste
| nosaukums      = FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts
| aktuāla_sezona = 2022. gada FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts
| logo           = World Rallycross Championship 2021 Logo.svg
| pikseļi        =
| sports         = [[autosports]]
| dibin          = [[2014. gada FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts|2014]]
| komandas       =
| braucēji       =
| valsts         = starptautisks
| dzinēji        =
| riepas         = ''[[Cooper Tire & Rubber Company|Cooper]]''
| čempions_br    = {{flaga|Zviedrija}} [[Johans Kristofersons]] (''Supercar'')
{{flaga|Beļģija}} [[Guiloms De Rīders]]
(RX2)
| čempions_km    = {{flaga|Zviedrija}} ''[[Hansen Motorsport]]'' (''Supercar'')
''nav'' (''RX Lites'')
| mlapa          = {{URL|http://www.fiaworldrallycross.com/}}
}}
'''FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts''' ({{val|en|FIA World Rallycross Championship}}, oficiālā abreviatūra ''World RX'' vai WRX) ir [[Rallijkross|rallikrosa]] sacīkšu sērija, ko organizē [[Starptautiskā Automobiļu federācija|FIA]] kopā ar ''[[IMG Motorsport]]''.

sentences:
{{Novecojusi saite}} izolācija, 1600 dpi]]
'''Siltumizolācijas materiāls''' ir tāds celtniecības materiāls, kuru lieto, lai pasargātu ēku vai atsevišķu telpu no siltuma zudumiem. Celtniecībā, lietojot siltumizolācijas materiālus, rodas iespēja samazināt ēku konstrukciju biezumu, to svaru, materiālu daudzumu un izmaksas.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.lvt.lv/metod_materiali/buvmaterialu_maciba.pdf?x61047|title=Būvmateriālu mācība|last=Strungs|first=Ojārs|access-date=26.12.2017|date=2013}}{{Novecojusi saite}}</ref>  Siltumizolācijas uzdevums ir pasargāt telpu no aukstuma ziemā un pārkaršanas vasarā. Mūsu klimatiskajos apstākļos pret aukstumu pasargātām telpām pārkaršana no saules iedarbības nedraud, bet pārkaršana var draudēt telpām, kuras paredzētas apdzīvošanai tikai vasarā (verandas, vasarnīcas u. tml.). <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Praktiskie padomi celtniekiem|last=Kops|first=Laimonis|publisher=Celtne|year=1994|isbn=|location=|pages=}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Princese pret pašas gribu
| attēls                   = Princess diaries ver1.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Princess Diaries''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, jauniešu filma
| režisors                 = [[Gerijs Māršals]]
| producents               =
* [[Vitnija Hjūstone]]
* [[Debra Martina Čeisa]]
* [[Mario Iskovičs]]
| scenārija autors         = [[Džīna Vendkosa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Džūlija Endrūsa]]
* [[Hetere Mataraco]]
* [[Hektors Elizondo]]
* [[Mendija Mūra]]
* [[Kerolīna Gūdala]]
* [[Roberts Švarcmans]]
| mūzika                   = [[Džons Debnijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[BrownHouse Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|8|3}}
| ilgums                   = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/princess-diaries-2001|title=The Princess Diaries|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 3, 2018|archive-date={{dat|2020|09|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921072051/https://www.bbfc.co.uk/releases/princess-diaries-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|26 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=princessdiaries.htm|title=The Princess diaries (2001) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 3, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|165,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   = [[Princese pret pašas gribu 2]]
| imdb                     =
}}
'''"Princese pret pašas gribu"''' ({{val|en|The Princess Diaries}}) ir 2001. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kura ir balstīta uz Megas Kabotas tāda paša nosaukuma noveli. Filmas režisors ir [[Gerijs Māršals]]. Galvenās lomas atveido [[Anna Hetaveja]], [[Džūlija Endrūsa]], [[Hetere Mataraco]], [[Hektors Elizondo]], [[Mendija Mūra]], [[Kerolīna Gūdala]] un [[Roberts Švarcmans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2001|8|3||bez}}. 2004. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Princese pret pašas gribu 2]]".

sentences:
'''17. janvāris''' ir 17. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 348 dienas (349 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Dravis]], [[Tenis]]

sentences: '''Laikapstākļu prognozēšana''' ir [[laikapstākļi|laikapstākļu]] iespējamais pareģojums par to, kādi laikapstākļi būs kādā noteiktā vietā noteiktā [[laiks|laika]] posmā. Tos veido valstiskās vai komerciālās meteoroloģiskās aģentūras.

sentences:
{{Basketbolista infokaste
 |            vārds = Mārtiņš Grundmanis
 |       vārds_orig =
 |           attēls = Mārtiņš Grundmanis.jpg
 |          att_izm =
 |         paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |      pilns vārds =
 |           dz_dat = {{dat|1913|11|18}}
 |          dz_viet =
 |          mir_dat = {{mdv|1944|11|30|1913|11|18}}
 |         mir_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Rīga}}
 |          tautība = Latvietis
 |           garums =
 |            svars =
 |              poz = {{basketbola pozīcija|a}}
 |          kar_sāk =
 |         kar_beig =
 |             alga =
 |          iesauka =
<!------ Izglītība ------>
 |       vidusskola =
 |          koledža =
 |       augstskola =
 |     universitāte =
 |       izgl iest1 =
 |   izgl iest1_nos =
 |       izgl iest2 =
 |   izgl iest2_nos =
<!------ Kluba informācija ------>
 |              kom =
 |           numurs =
 |            amats =
 |             līga =
<!------ Drafts ------>
 |          b_klubs =
 |           drafts =
 |          dr_gads =
 |          dr_līga =
 |           dr_kom =
<!------ Profesionālie klubi ------>
 |         kl_sez 1 =
 |          klubs 1 =
 |         kl_sez 2 =
 |          klubs 2 =
 |         kl_sez 3 =
 |          klubs 3 =
<!------ Karjeras statistika ------>
 |   karj stat līga =
 |      karj stat 1 =
 | karj stat 1_dati =
 |      karj stat 2 =
 | karj stat 2_dati =
 |      karj stat 3 =
 | karj stat 3_dati =
<!------ Nacionālā izlase ------>
 |       taut_sez 1 =
 |           taut 1 = {{Bk|LAT}}
<!------ Trenera karjera ------>
 |   tr_klubs_sez 1 =
 |       tr_klubs 1 =
 |   tr_klubs_sez 2 =
 |       tr_klubs 2 =
<!------ Papildinformācija ------>
 |       sasniegumi =
 |           aģenti =
 |            slavz =
 |          dzimums =
 |        atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |    rādīt_medaļas = nē
 |      headercolor =
 |   medaltemplates =
{{MedalSport|Vīriešu [[basketbols]]}}
{{MedalCountry|{{karogs|Latvija}}}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts basketbolā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalGold2|[[1935. gada Eiropas čempionāts basketbolā|Šveice 1935]]}}
}}
'''Mārtiņš Grundmanis''' (dzimis {{dat|1913|11|18}}, miris {{dat|1944|11|30}})<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/martins-grundmanis-225 |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|12|05||bez}} |archive-date={{dat|2017|12|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20171205194723/http://olimpiade.lv/lv/latvijas-olimpiesi/martins-grundmanis-225 }}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] [[basketbolists]], [[Latvijas basketbola izlase]]s dalībnieks.

sentences: '''Teikuma loceklis''' ir patstāvīgs vārds vai vārdu grupa, kas atrodas [[teikums|teikumā]] un atbild uz kādu jautājumu. Teikuma locekļu sastāvā var būt iekļauti arī dažādi palīgvārdi.

sentences: '''Embrioloģija''' ({{val|el|ἔμβρυον}}, ''embryon'' — ‘dīglis’, {{val|el2|logos}} — ‘jēdziens, mācība’) ir [[zinātne]], kas pēta [[embrijs|embrija]] attīstību pirmsdīgļa (kurā ietilpst [[dzimumšūna|dzimumšūnu]] veidošanās un [[apaugļošanās]]), dīgļa, augļa un agrīnās attīstības stadijā. Pastāv vispārīgā, aprakstošā, salīdzinošā, eksperimentālā un patoloģiskā embrioloģija.

sentences: '''31. marts''' ir gada 90. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (91. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 275 dienas. Gada pirmā ceturkšņa pēdējā diena.

sentences: '''Plātņu tektonika''' ir mūsdienu [[ģeoloģija|ģeoloģiska]] teorija par [[litosfēra]]s kustību. Šī [[teorija]] apgalvo, ka [[Zemes garoza]] sastāv no vairākām '''tektoniskām plātnēm''', kuras visu laiku atrodas pastāvīgā kustībā attiecībā vienai pret otru. [[Okeāniskā Zemes garoza|Okeāniskā tipa Zemes garozas]] plātnes visu laiku atjaunojas, [[spredings|spredinga]] procesā veidojot jaunas [[virsma]]s. Savukārt [[subdukcija]]s dēļ okeāniskās plātnes tiek bīdītas zem kontinentālajām vai salu lokiem un iegrimst Zemes [[mantija|mantijā]], kur tās izkūst. Plātņu tektonika skaidro arī [[zemestrīce|zemestrīču]], [[vulkāns|vulkānu]] izvirdumu veidošanos, kuri visbiežāk notiek tieši pie plātņu robežām.

sentences: '''Izpirkuma''' jeb '''izpirkšanas darījums''' ({{val|en|buyout}}) ir pārpirkšanas veids, kas parasti tiek veikts [[uzņēmums|uzņēmumu]] brieduma posmā un tajā privātā [[kapitāls|kapitāla]] fonds kopā ar partneriem vai bez tiem veic uzņēmuma pārpirkšanu, iegādājoties uzņēmuma daļas no esošajiem īpašniekiem.

sentences: '''Ribovīrusi''' ({{val|la|Riboviria}}) ir viena no [[vīrusi|vīrusu]] valstībām ({{val|en|realm}}).<ref name=ICTV>{{Tīmekļa atsauce |title=Virus Taxonomy: 2018 Release |url=https://talk.ictvonline.org/taxonomy/ |website=International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV) |accessdate=|language=en |format=html |date=2018}}</ref> Tā ietver gan [[RNS]] [[vīrusi|vīrusus]] (izņemot [[retrovīrusi|retrovīrusus]]), kas parasti izraisa [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[infekcija]]s, gan [[viroīdi|viroīdus]], kas izraisa [[augu infekcija]]s slimības.

sentences: '''Vērtspapīrs''' ir privāttiesību [[dokuments]], kas apliecina tā īpašnieka saistības un izsaka mantiskās tiesības. Parasti vērtspapīrs apliecina kapitāla ieguldīšanu vai naudas aizdošanu un līdz ar to tiesības uz regulāriem ieņēmumiem [[dividendes|dividenžu]] vai procentu veidā. Vērtspapīrs var tikt pirkts un pārdots (kļūt par publiskās apgrozības objektu), nemainoties tajā izteikto tiesību daudzumam. Ir dažādi vērtspapīru veidi: [[Akcija (vērtspapīrs)|akcija]], [[obligācija]], [[vekselis]], [[privatizācijas sertifikāts]], [[akreditīvs]], [[kravaszīme]], [[ķīlas zīme]] u. c.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ekonomikas skaidrojošā vārdnīca.|last=Grēviņa|first=Ruta|publisher=Zinātne|year=2000|isbn=9984698033|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Eiropas Savienības terminu vārdnīca.|last=|first=|publisher=UNDP|year=2004|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=36719|title=likumi.lv|last=|first=|access-date=13.02.2018|date=23.08.1995}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Prom no Āfrikas
| attēls                   = Out of africa poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Out of Africa''
| žanrs                    = drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Sidnijs Polaks]]
| producents               =
* [[Kims Jorgensens]]
* Sidnijs Polaks
| scenārija autors         = [[Kurts Ledke]]
| galvenajās lomās         =
* [[Merila Strīpa]]
* [[Roberts Redfords]]
* [[Klauss Marija Brandauers]]
| mūzika                   = [[Džons Barijs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Mirage Enterprises]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1985|12|18}}
| ilgums                   = 155 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/out-africa-1985|title=Out of Africa|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 3, 2019|archive-date={{dat|2019|05|03||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190503203140/http://www.bbfc.co.uk/releases/out-africa-1985}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|28 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|227,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=outofafrica.htm|title=Out of Africa|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 3, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''Prom no Āfrikas''' ({{val|en|Out of Africa}}) ir 1985. gada ASV romantiska drāmas filma, kuras pamatā ir [[Karena Bliksena|Karenas Bliksenas]] tāda paša nosaukuma [[Prom no Āfrikas (romāns)|romāns]]. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Sidnijs Polaks]]. Galvenās lomas atveido [[Merila Strīpa]], [[Roberts Redfords]] un [[Klauss Marija Brandauers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1985|12|18||bez}}.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ferdinands fon Vrangelis
|     vārds_orig = ''Ferdinand von Wrangell''
|         attēls = Vrangel_FP.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1797
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 29
|       dz_vieta = [[Pleskava]], [[Krievijas Impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1870
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 25
|        m_vieta = [[Tartu|Tērbata]], [[Krievijas Impērija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|   nodarbošanās = virsnieks, valstsvīrs, polārpētnieks, ģeogrāfs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki = Pēteris Vrangelis, Doroteja fon Freimane
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete de Rosijona
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Ferdinands Frīdrihs Georgs Ludvigs fon Vrangelis''' ({{val|de|Ferdinand Friedrich Georg Ludwig von Wrangell}}, {{val|ru|Фердинанд Петрович Врангель}}; dzimis {{dat|1796|12|29}}, miris {{dat|1870|5|25}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes [[Krievija]]s flotes virsnieks, [[polārpētnieks]], [[ģeogrāfs]] un valstsvīrs, admirālis, viens no Krievijas Ģeogrāfijas biedrības dibinātājiem, Jūras lietu ministrijas vadītājs, [[Krievijas Amerika]]s 6. gubernators.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Oktanitrokubāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C8N8O16
|molmasa=464,13
|blīvums=1979
|kušanas temperatūra=sadalās?
|viršanas temperatūra=sadalās?
}}
'''Oktanitrokubāns''' (C8(NO2)8, ONC) ir ļoti spēcīga [[sprāgstviela]], kas ir 2,7 reizes jaudīgāka nekā [[trinitrotoluols]]. Pēc dažiem avotiem, tā ir spēcīgākā līdz šim sintezētā sprāgstviela.<ref> В. Благутина. Взрывчатка столетия. Žurn. Химия и жизнь, 2001, № 11, 80.—81. lpp. {{ru ikona}}</ref> Oktanitrokubāna molekulas pamatā ir [[kubāns|kubāna]] struktūra (8 [[ogleklis|oglekļa]] atomi, kas savienoti [[kubs|kuba]] veidā), kuras visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi ir aizvietoti ar [[nitrogrupa|nitrogrupām]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Anta
|attēls              = Ant Atoll NASA 157.96133E 6.77666N.png
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''And''
''Ant''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
[[Seņavina salas]]
|latd= 6 |latm= 47 |lats=  |latNS= N
|longd=157 |longm= 58 |longs=  |longEW=E
|platība             = 1,86
|garums              = 11
|platums             = 7,6
|lagūna              = 74
|atols               = 99
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 13
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpeja]]
|iedzīvotāji         = 0 (2010)
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Anta''' ({{val|pon|And}},<ref>[https://trussel2.com/PNP/pnp-a.htm Pohnpeian-English dictionary]</ref> {{val|en|Ant}}) ir neapdzīvots koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Ponpeja (pavalsts)|Ponpejas]] pavalstī, administratīvi pakļauta Kiti municipalitātei [[Ponpeja]]s salas dienvidrietumos. Daivinga tūrisms.<ref>[https://jlibbingblog.wordpress.com/2015/09/30/first-trip-to-ant-atoll/ First Trip to Ant Atoll]</ref>

sentences: '''19. oktobris''' ir gada 292. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (293. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 73 dienas.

sentences: '''Il-28''' ({{val|ru|Ил-28}}) bija [[Padomju Savienība]]s pirmais frontes [[reaktīvais bumbvedējs]], kuru izlaida sērijveidā. [[Latvija|Latvijā]] IL-28 atrodas Aviācijas muzejā [[Skulte (Mārupes pagasts)|Skultē]].

sentences: '''Strukturālisms''' bija virziens [[sociālās zinātnes|sociālajās]] un [[humanitārās zinātnes|humanitārajās]] zinātnēs, kas izveidojās 20.gs. pirmajā pusē [[Eiropa|Eiropā]] un dominēja 50. un 60. gados, īpaši spilgti attīstoties [[Francija|Francijā]]. Strukturālisms galvenokārt izpaudās [[lingvistika|lingvistikā]], [[antropoloģija|antropoloģijā]] un [[literatūrzinātne|literatūrzinātnē]]. Strukturālisma pamatā ir pieņēmums, ka novērojamie objekti ([[fenomens|fenomeni]]) pastāv nevis izolēti, bet gan saistībā ar citiem objektiem - [[struktūra|struktūrām]], kas kā nozīmes ģenerētājas kultūrā un sabiedrībā tad arī uzskatāmas par pētniecības pamatobjektiem.

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bn
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = [[BruNet]]
|sponsors              = Telekom Brunei Berhad
|domātais-pielietojums = Ar [[Bruneja|Bruneju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Tiek lietots Brunejā
|ierobežojumi          = Brunejā reģistrēts uzņēmums vai organizācija
|struktūra             = Iespējams reģistrēt trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.nic.lv/resource/show/15 Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.nic.lv/resource/show/23 Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.brunet.bn/products_webrelated_domain_main.htm BruNet]
|}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Skābeklis]]
[[Kategorija:Ķīmiskas vielas]]

sentences: {{Commonscat|Equestrian sports at the Olympics}}

sentences: '''Laulība''' ir sociāli un juridiski atzīta seksuāla un saimnieciska savienība, parasti starp vīrieti un sievieti.

sentences:
[[Kategorija:Valmieras novada pagasti]]
[[Kategorija:Valmieras rajons]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums = 250px
|          vārds = Gregors Johans Mendelis
|     vārds_orig = ''Gregor Johann Mendel''
|         attēls = Gregor Mendel.png
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1822
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = Heincendorfa pie Odras, [[Austrijas impērija]]
(Hinčice (''Hynčice''), [[Morāvijas-Silēzijas apgabals]], {{CZE}})
|         m_gads = 1884
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Brno]], [[Austroungārija]]
([[Dienvidmorāvijas apgabals]], {{CZE}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģenētika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = [[ģenētika]]s pamatlicējs
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums =
| attēls = Pseudomonas aeruginosa 01.jpg
| att_nosaukums = ''Pseudomonas aeruginosa'' uzsējums
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
| dzimta =
| dzimta_lv=
| ģints =Pseudomonas
| ģints_lv =
| suga =Pseudomonas aeruginosa
| suga_lv =
| kategorijas = nē
}}
'''''Pseudomonas aeruginosa''''' ir [[Gramnegatīvas baktērijas|gramnegatīva]] obligāti aeroba kustīga baktērija. Patogēns [[zīdītāji]]em, arī [[Cilvēks|cilvēkiem]], bet arī [[Augi|augu]] patogēns.<ref name="TOTB"/> Baktērijas dzīvo [[augsne|augsnē]], [[Ūdens|ūdenī]], ir ādas floras daļa.<ref name="BalchtRaymond1994"/> Viena no [[Intrahospitālās infekcijas|intrahospitālām infekcijām]].<ref name="TOTB"/>

sentences:
{{Ieroča infokaste
|attēls             = Soldier with Bazooka M1.jpg
|paraksts           = Karavīrs ar M1 Bazuku
|nosaukums          = Bazuka
''Bazooka''
|valsts             = {{USA}}
|tips               = [[Bezatsitiena raķešu prettanku ierocis]]
|konstruktors       = Edvards Ūls<ref>https://web.archive.org/web/20100523162739/http://www.time.com/time/magazine/article/0,9171,1990849,00.html</ref>
|konstruktori       =
|ražotājs           =
|ražošanā           = no [[1942. gads|1942. gada]] līdz [[1945. gads|1945. gadam]] (2,36 collu bazuka)
|bruņojumā          = no [[1942. gads|1942. gada]]
|patronu_tips       =
|darbības_princips  =
|šaušanas_ātrums    =
|sākuma_ātrums      = 82 m/s
|attālums           = 365 m
135 m(efektīvais)
|masa               = 6,8 kg
|garums             = 1370 mm
|stobrs             =
|pārlādes_sistēma   =
|patronas_aptverē   =
|tēmēklis           =
|versijas           = M1, M1A1, M9, M9A1, M20, M25
|daudzums           = {{ubl|112 790 (M1)<ref>Rottman, Gordon L. (2012). The Bazooka. Osprey Publishing. ISBN 978-1-8490-8801-5.</ref> |59 932 (M1A1) |6087 (M9) |277 819 (M9A1) |nav zināms (M20) |1500 (M25)}}
}}
'''Bazuka''' ({{val|en|Bazooka}}) ir pārnēsājams bezatsitiena [[prettanku ierocis|prettanku]] [[granātmetējs|raķešu palaišanas ierocis]], ko plaši izmantoja [[ASV armija]], īpaši [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] laikā. Novatoriskā bazuka, ko dēvē arī par "tvaika cauruli", bija viena no pirmās paaudzes  [[rokas prettanku granātmetējs|raķešu dzinēju prettanku ieročiem]], ko izmantoja [[kājnieki|kājnieku]] kaujās.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Hercogiene
| attēls                   =  Duchess poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Duchess''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Sauls Dibs]]
| producents               =
* [[Maikls Kāns]]
* [[Gabriela Tana]]
| scenārija autors         =
* [[Džefrijs Hačers]]
* [[Anderss Tomass Džensens]]
* Sauls Dibs
| galvenajās lomās         =
* [[Kīra Naitlija]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Šārlota Remplinga]]
* [[Dominiks Kūpers]]
* [[Heilija Atvela]]
| mūzika                   = [[Reičela Portmane]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Qwerty Films]]''
* ''[[Magnolia Mae Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Pathe Distribution]]''
* ''[[BIM Distribuzione]]''
* ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2008|9|5|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/duchess-2008|title=The Duchess|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2019|archive-date={{dat|2019|10|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191027105021/https://bbfc.co.uk/releases/duchess-2008}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
* {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|43,3 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0864761/?ref_=bo_se_r_1|title=The Duchess|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 27, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Hercogiene"''' ({{val|en|The Duchess}}) ir 2008. gada drāma, kas balstīta uz Amandas Formanas sarakstīto biogrāfiju ''Georgiana, Duchess of Devonshire''. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Sauls Dibs]]. Galvenās lomas atveido [[Kīra Naitlija]], [[Reifs Fainss]], [[Šārlota Remplinga]], [[Dominiks Kūpers]] un [[Heilija Atvela]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2008|9|5||bez}} Apvienotajā Karalistē.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana
| operators =
| attēls = Investigation of a Citizen Above Suspicion Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Elio Petri]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Džans Marija Volonte]]
* [[Florinda Bolkana]]
| mūzika = [[Ennio Morrikone]]
| oriģinālnos = ''Indagine su un cittadino al di sopra di ogni sospetto''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1970|2|9}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = {{ITA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aizdomās neturamā pilsoņa lietas izmeklēšana"''' ({{Val|it|Indagine su un cittadino al di sopra di ogni sospetto}}) ir 1970. gada [[Itālija]]s krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Elio Petri]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džans Marija Volonte]] un [[Florinda Bolkana]].

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls                 =

Dofamīna struktūrformula un molekulas modelis
| citi nosaukumi         = dopamīns,
 2-(3,4-dihidroksifenil)-etilamīns,
3-hidroksitiramīns
| CAS numurs             = 51-61-6
| ķīmiskā formula        = C8H11NO2
| molmasa                = 153,18
| blīvums                = 1260
| kušanas temperatūra    = 128 °C
| viršanas temperatūra   = sadalās
| šķīdība ūdenī          = 60,0 g/100 ml
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Džekija Brauna
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|74,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Jackie-Brown#tab=summary|title=Jackie Brown |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= September 28, 2021}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 154 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1997|12|8}}
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| studija =
* ''[[A Band Apart]]''
* ''[[Mighty Mighty Afrodite Productions]]''
* ''[[Lawrence Bender Productions]]''
| operators = [[Giljermo Navarro]]
| oriģinālnos = ''Jackie Brown''
| mūzika =
| aktieri =
* [[Pema Grīra]]
* [[Semjuels Džeksons]]
* [[Roberts Forsters]]
* [[Bridžita Fonda]]
* [[Maikls Kītons]]
* [[Roberts De Niro]]
| scenārijs = Kventins Tarantīno
| producents = * [[Lorenss Benders]]
| režisors = [[Kventins Tarantīno]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Jackie Brown (1997).png
| imdb =
}}
'''"Džekija Brauna"''' ({{Val|en|Jackie Brown}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Kventins Tarantīno]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Pema Grīra]], [[Semjuels Džeksons]], [[Roberts Forsters]], [[Bridžita Fonda]], [[Maikls Kītons]] un [[Roberts De Niro]].

sentences:
{{  VietasKarte+|Latvija-fiziskā|width=300|float=right|caption=Kurzemes pussalas galējie punkti
|places=
{{VietasKarte~|Latvija-fiziskā|latd=57|latm=45|lats=33|longd= 22|longm=36|longs=15|mark=Gold pog.svg|label=[[Kolkasrags]]|position=right}}
{{VietasKarte~|Latvija-fiziskā|latd=56|latm=44|lats=54|longd= 21|longm=3|longs=38|mark=Gold pog.svg|label=[[Ziemupe]]|position=right}}
{{VietasKarte~|Latvija-fiziskā|latd=56|latm=57|lats=57|longd= 23|longm=36|longs=54|mark=Gold pog.svg|label=[[Kauguri (Jūrmala)|Kauguri]]|position=right}}
}}
]]
'''Kurzemes pussala''' ir Rietumlatvijas ziemeļdaļa starp [[Baltijas jūra|Baltijas jūru]] rietumos un [[Rīgas līcis|Rīgas līci]] austrumos. [[Pussala]]s dienvidu robeža ir Rīgas līča dienvidu krasta turpinājums pa līniju [[Kauguri (Jūrmala)|Kauguri]]—[[Ziemupe]]. Pussalas galējais ziemeļu punkts ir [[Kolkasrags]].<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Pussalas platība ir ap 8900 km², platums pa dienvidu malu — 158 km, garums dienvidu—ziemeļu virzienā — ap 100 km. Pussalas augstākais punkts ir [[Kamparkalns]] (174,6 m vjl).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā|string=Musikverein}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Musikverein'' koncertzāle
| native_name         = Wiener Musikverein
| image               = Musikverein_Vienna_June_2006_480.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Musikverein koncertzāle
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[neoklasicisms]]
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     = [[Vīnes filharmoniķi]]
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Vīne]]
| location_country    = {{AUT}}
| pushpin_map         = Vīne#Austrija#Eiropa
| plat_NS = N | plat_d = 48.200556
|  gar_EW = E | gar_d = 16.372222
| map_caption         =
| map_alt             =
| label_position      =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     =
| opened_date         = 1870. gada 6. janvāris
| floor_area          =
| seating_type        =
| seating_capacity    =
| elevator_count      = 1744 sēdvietu, 300 stāvvietas (Zelta zāle)
| architect           = [[Teofils Hansens]]
| architecture_firm   =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Atsauces|2}}
'' [[Anžē]], Francijā). Viduslaiku gobelēns, kura detaļā redzams Jānis, pūķis un jūras zvērs]]
'''Zvērs''' (Koinē Grieķu: Θηρίον, {{Transl|grc|Thērion}}) var attiekties uz vienu no diviem [[Jāņa atklāsmes grāmata|Jāņa atklāsmes grāmatā]] aprakstītajiem zvēriem.

sentences: '''Siņhajas revolūcija''' ([[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]: 辛亥革命) bija [[revolūcija]] Ķīnā, kas gāza monarhiju — [[Cjinu dinastija|Cjinu impēriju]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Mangano''' var būt:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Waiting for Woody''
| attēls                   =
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, īsfilma
| režisors                 = [[Grānts Heslovs]]
| producents               = [[Roberts Bauers]]
| scenārija autors         = Grānts Heslovs
| galvenajās lomās         = Grānts Heslovs
| mūzika                   = [[Džejs Gruska]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 30 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Waiting for Woody''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un galvenās lomas atveidotājs ir [[Grānts Heslovs]].

sentences: '''20. februāris''' ir gada 51. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 314 (315 [[garais gads|garajā gadā]]) dienas.

sentences: '''Riņķa līnija''' ir visu to [[plakne]]s [[punkts (ģeometrija)|punktu]] [[kopa]], kuri atrodas vienādā attālumā no kāda fiksēta plaknes punkta. Šo punktu sauc par riņķa līnijas centru, bet attālumu — par tās [[rādiuss|rādiusu]].<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 41. lpp.</ref> Riņķa līnijas un riņķa jēdzieni ir cieši saistīti, taču nav identiski. [[Riņķis]] ir riņķa līnijas iekšpuse jeb plaknes daļa, ko ierobežo riņķa līnija un kurā atrodas tās centrs.

sentences: '''24. septembris''' ir gada 267. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (268. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 98 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Nikola Tesla
|          vārds_orig = ''Никола Тесла''
|              attēls = Tesla Sarony.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Nikola Tesla 19. gadsimta otrajā pusē
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1856
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta =  [[Smiljana|Smiljanā]], [[Austrijas impērija|Austrijas impērijā]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1943
|           m_mēnesis = 1
|             m_diena = 7
|             m_vieta = [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|        dzīves_vieta = [[Francija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|           pilsonība = {{ASV}}
|             tautība = serbs
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater =
|             zinātne = [[fizika]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[bezvadu datu pārraide]], [[Maiņstrāvas ģenerators]]
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Pasaules mantojuma vietas Āzijā|Palestīna]]
[[Kategorija:Palestīna]]

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Apzīmējumu kognitīvās dimensijas''' vai '''kognitīvās dimensijas'''  ir apzīmējumu<ref> Green, T. R. G.; Petre, M. (1996). "Usability analysis of visual programming environments: A 'cognitive dimensions' framework". Journal of Visual Languages and Computing. 7: 131–174. CiteSeerX 10.1.1.22.1477. doi:10.1006/jvlc.1996.0009.</ref><ref> Green, T. R. G. "Instructions and Descriptions: some cognitive aspects of programming and similar activities". CiteSeerX 10.1.1.32.8003.</ref> un [[Programmēšanas valoda|programmēšanas valodu]] dizaina principi, ko aprakstījuši pētnieki Tomass R.G. Grīns un Marians Petrs. Dimensijas var tikt izmantotas, lai novērtētu esošās [[Informācija|informācijas]] artefakta lietojamību vai kā [[Heiristika|heiristiku]], lai vadītu jaunas.

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Mideja
| native_name    = {{gree|Μίδεια}}
| image          = Midea siedlung.jpg
| image_size     =
| caption        = Midejas apbūves paliekas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 38| lats = 59| latNS = N
| longd = 22| longm = 50| longs = 33| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Argolīda]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           = 24 000 m²
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Mikēnu
| excavations    = no 1939. gada
| archaeologists = Greek-Swedish programme under the direction of Dr Katie Demakopoulou
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Mideja''' (gr. Μιδέα, arī Μίδεια) bija nocietināta [[Mikēniešu civilizācija|mikēniešu perioda]] pilsēta [[Argolīda|Argolīdā]]. Pilsētas akropole atradās uz paugura 268 metri virs jūras līmeņa [[Argosas līdzenums|Argosas līdzenuma]] ziemeļaustrumu galā, apmēram 10 kilometri no [[Argosa]]s. Nepilni 2 kilometri uz ziemeļrietumiem no Midejas ir [[Dendra]], kur  atrodas mikēniešu perioda kapenes, kas domājams bija Midejas [[nekropole]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Etilēnglikola struktūrformula

Etilēnglikola molekulas modelis

Etilēnglikola paraugs
|CAS numurs=107-21-1
|ķīmiskā formula=HOCH2CH2OH
|molmasa=62,068
|blīvums=1113,2
|kušanas temperatūra=260,2 K (-12,9 °C)
|viršanas temperatūra=470,4 K (197,3 °C)
|šķīdība ūdenī=jaucas jebkurās attiecībās
}}
'''Etilēnglikols''' (etāndiols, HOCH2CH2OH) ir bezkrāsas [[viskozitāte|viskozs]] [[šķidrums]] ar saldu garšu. Etilēnglikols ir visvienkāršākais divvērtīgais [[spirts]]. Ar [[ūdens|ūdeni]] sajaucas neierobežoti. Par [[glikoli]]em sauc vienkāršākos divvērtīgos spirtus (no {{val-el|γλυκύς}}, ''glykys'' — 'salds'). Etilēnglikols ir visplašāk lietotais glikols, eksistē arī [[propilēnglikols]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Tetranychus-urticae.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Tetranychus urticae|Parastā tīklērce}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Arthropoda
| tips_lv =Posmkāji
| klase =Arachnida
| klase_lv =Zirnekļveidīgie
| kārta =Acari
| kārta_lv =Ērces
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-arginīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H14N4O2
|molmasa=174,2
|blīvums=1100
|kušanas temperatūra=244 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=10,76
}}

sentences: {{Commons category|Streets in Tukums|Ielas Tukumā}}

sentences: '''Algonkinu tautas''' ir [[Ziemeļamerika]]s pamatiedzīvotāju ([[indiāņi|indiāņu]]) grupa, kuras pārstāvji runā radniecīgās [[algonkinu valodas|algonkinu valodu]] saimei piederošās valodās. Šī ir viena no izplatītākajām un daudzskaitlīgākajām indiāņu grupām Ziemeļamerikā, kurai eiropiešu kolonizācijas sākumposmā piederēja vairāki simti cilšu.

sentences: '''Triamcinolons''' ir sintētisks steroīds medikaments ([[fluors|fluoru]] saturošs [[kortikosteroīdi|kortikosteroīds]]), kurš pēc [[injekcija]]s ļoti minimāli nonāk kopējā asinsritē. Tas nozīmē, ka triamcinolonam nav klasisko steroīdu preparātu [[blaknes|blakņu]].

sentences: '''Skumjas''' ir [[emocijas|emocionālas]] ciešanas, kam raksturīga netaisnīguma, zaudējuma, izmisuma, bezpalīdzības, ciešanu un niknuma izjūtas. Kad cilvēki ir skumji, viņi kļūst nerunīgāki, mazāk enerģiski un vairāk emocionāli. [[Raudāšana]] ir skumju fiziskā izpausme.

sentences:
'''Oranjes brīvvalsts''' ({{val-af|Oranje-Vrystaat}}) bija [[valsts]] [[Oranža]]s upes augštecē [[Dienvidāfrika (reģions)|Dienvidāfrikā]] (1854—1902).
Valsts galvaspilsēta bija [[Blumfonteina]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Aleksandrs Vēbers
| vārds_orig =
| attēls = Vebers.al.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1848
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 6
| dz_vieta = [[Ķāķišķes muiža]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
([[Dienvidkurzemes novads]], {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1910
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 3
| m_vieta = Elville pie Reinas ([[Eltvila pie Reinas]]?, ''Eltville am Rhein''), [[Vācijas Impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| nodarbošanās = žurnālists, izdevējs, sabiedrisks darbnieks
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{Astoņu portālu saites}}
{{Commonscat|Physics|fizika}}
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = ''Paper Man''
| attēls = Paper man poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = * [[Kīrans Malronijs]]
* [[Mišela Malronija]]
| producents = * [[Ričards N. Gladšteins]]
* [[Gaimons Kesedijs]]
| scenārija autors = * Kīrans Malronijs
* Mišela Malronija
| galvenajās lomās = * [[Džefs Denjelss]]
* [[Emma Stouna]]
* [[Raiens Renoldss]]
* [[Kīrans Kalkins]]
* [[Hanters Perišs]]
* [[Līza Kudrova]]
| mūzika = [[Marks Makadams]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[FilmColony]]''
| izplatītājs = ''[[MPI Media Group]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|6|15|Losandželosas filmu festivāls|2010|4|23|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums = 110 [[minūte|min]]<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=paperman.htm|title=Paper Man (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 28, 2018}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|13,514}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''''Paper Man''''' ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Kīrans Malronijs]] un [[Mišela Malronija]]. Galvenās lomas atveido [[Džefs Denjelss]], [[Emma Stouna]], [[Raiens Renoldss]], [[Kīrans Kalkins]], [[Hanters Perišs]] un [[Līza Kudrova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|6|15||bez}} Losandželosas filmu festivālā.

sentences: '''Džemperis''' (no {{val|en|jumper}} — ‘lēcējs’) ir [[Adīšana|adīts]] vai [[trikotāža]]s izstrādājuma [[Apģērbs|apģērba]] gabals ķermeņa augšdaļai bez [[Poga|pogām]] un [[apkakle]]s, kas uzvelkams pāri galvai. Principā džemperis ir tas pats [[svīteris]], tikai bez augstās apkakles, un valodā šie apģērba gabali tiek bieži jaukti.

sentences: '''Surogasija'''<ref>[http://tezaurs.lv/#/sv/surogasija surogasija] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/surogasija |date={{dat|2013|02|26||bez}} }} Tēzaurs</ref> ({{val|la|subrogare}}) ir sievietes brīvprātīga bērna iznēsāšana, kas ir apstiprināta ar pirmsgrūtniecības līgumu, ar nolūku pēc bērna piedzimšanas atdot to citai personai vai personām un atteikties no vecāka tiesībām. Bieži surogasija ir saistīta ar atlīdzības saņemšanu par to (komerciālā surogasija). Sievieti, kura dzemdē bērnu, sauc par „surogātmāti”, bet cilvēkus, kuriem bērns tiek atdots, par „potenciālajiem vecākiem”.<ref name="oxfordreference.com">[Cane, P., Conaghan, J. The New Oxford Companion to Low. [tiešsaite] — [atsauce 10.10.2015.]. Pieejams: http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/acref/9780199290543.001.0001/acref-9780199290543-e-2139?rskey=YBi040&result=4]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jānis Gregors
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1893
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Jaunpiebalgas pagasts]], [[Cēsu apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]],  [[Krievijas Republika]]<br />(tagad {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1944
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 20
|        m_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Liepāja|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Irma Gregore
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = virsleitnants
|  dienesta_laiks =
|          valsts =
|       struktūra = Sauszemes bruņotie spēki
|         vienība =
|       komandēja = Kureļa grupas štābs
|          kaujas = [[Otrais pasaules karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Jānis Gregors''' (dzimis {{dat|1893|4|2}}, miris {{dat|1944|11|20}}) bija [[virsleitnants]], 5. Zemgales strēlnieku pulka komandieris (1918-1920), [[Kureļa grupa]]s štāba [[adjutants]].

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada novembris}}

sentences:
<includeonly>{| class="infobox" style="width: 260px; font-size: 90%;"
|-
! colspan="2" style="font-size: larger; text-align:center;" | {{#if: {{{nosaukums|}}}|{{{nosaukums}}}}}
|-

{{#if: {{{attēla_nosaukums|}}}|
{{!}} colspan="2" align="center" {{!}} [[Image:{{{attēla_nosaukums|}}}|{{#if:{{{attēla_izmērs|}}}|{{{attēla_izmērs|}}}|250px}}|border|{{{attēla_apraksts}}}]]
 {{{attēla_apraksts}}}}}
|-

{{#if:{{{gerbona_attels|}}}
   |

               {{#if:{{{bīskapa_attēls|}}}{{{image_symbol|}}}
               |
               }}

               {{#if:{{{ģerboņa_nosaukums}}} |[[{{{ģerboņa_nosaukums|}}}|{{{flag_caption|Ģerbonis}}}]]
               }}
               {{#if:{{{biskapa_attēls|}}}{{{image_symbol|}}} |[[{{{bīskapa_vārds}}}|{{{symbol_type|Bīskaps}}}]]
               }}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Baiļu rags
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets =
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 106 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1962|4|12}}
| izplatītājs = ''[[Universal Pictures]]''
| studija = * ''Melville Productions''
* ''Talbot Productions''
| operators = [[Sems Līvits]]
| oriģinālnos = ''Cape Fear''
| mūzika = [[Bernards Hermans]]
| aktieri = * [[Gregorijs Peks]]
* [[Roberts Mičums]]
* [[Pollija Bergena]]
| scenārijs = [[Džeimss Vebs]]
| producents = [[Sajs Bārtlets]]
| režisors = [[Dž. Lī Tompsons]]
| žanrs = ''film noir'', psiholoģiskais trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Cape fear1960s.jpg
| imdb =
}}'''"Baiļu rags"''' ({{Val|en|Cape Fear}}) ir 1962. gada [[Film noir|''noir'']] psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir [[Dž. Lī Tompsons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gregorijs Peks]], [[Roberts Mičums]] un [[Pollija Bergena]]. Filma ir balstīta uz [[Džons Makdonalds (rakstnieks)|Džona Makdonalda]] 1957. gada romāna ''[[The Executioners]]''. Filmas pirmizrāde notika {{Dat|1962|4|12|5=bez}}.

sentences: '''Ribosoma''' ir [[šūnas organoīds]], kas atrodas šūnas [[citoplazma|citoplazmā]] un [[endoplazmatiskais tīkls|endoplazmatiskajā tīklā]] un no [[šūna|šūnā]] esošajām [[aminoskābe|aminoskābēm]] sintezē attiecīgajai šūnai raksturīgo [[olbaltumviela|olbaltumvielu]]. Sintezētās olbaltumvielas nonāk endoplazmatiskā tīkla dobumos, pa kuriem tās tiek transportētas uz [[Goldži komplekss|Goldži kompleksu]]. Vienā šūnā var būt vairāki tūkstoši ribosomu. Ribosomas izmēri var būt no 10 līdz 35 [[nano|n]][[metrs|m]]. Pēc ķīmiskā sastāva ribosoma ir olbaltumvielu (aptuveni 40%) un [[ribonukleīnskābe|ribonukleīnskābju]] (RNS, 60%) savienojums. Ribosomu parasti veido no trim līdz četrām [[Ribonukleīnskābe|RNS]] molekulām un no 40 līdz 80 atšķirīgām olbaltumvielām. Ribosomas sastopamas gan [[Prokarioti|prokariotu]], gan [[Eikarioti|eikariotu]] šūnās. <ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Bioloģija vidusskolai|first=Erika|publisher=Lielvārds|year=2008|isbn=978-9984-11-272-5|pages=32|last=Nagle}}</ref>

sentences: '''Islāma terorisms''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''Islamic terrorism'', arī '''islāmistu terorisms''' vai '''radikālais islāma terorisms''') ir [[Terorisms|teroristisku]] organizāciju veids, ko raksturo atsaukšanās uz [[Islāms|islāma]] reliģiju kā savas rīcības un mērķu vadmotīvu.<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Kéchichian|publisher=Oxford University Press|last2=Norton|chapter=Terrorism|pages=|page=|doi=|oclc=|isbn=9780195305135|location=Oxford|year=2009|first1=Joseph Albert|format=|url=https://archive.org/details/oxfordencycloped0002unse_t7m9|title=The Oxford Encyclopedia of the Islamic World|editor3-last=|editor3-first=|editor2-last=|editor2-first=|editor1-last=Esposito|editor1-first=John L.|first2=Richard}}</ref> Islāma terorismu raksturo nevis atšķirīga cīņas stratēģija, bet gan mērķu un darbību pamatojums reliģijā, t.i., [[Islāms|islāma]] [[reliģija]]s [[Dogma|dogmās]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bezrūpīgais braucējs
| operators = * [[Lāslo Kovāčs]]
* [[Bērts Braiants]]
| attēls = EasyRider.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Deniss Hopers]]
| producents = * [[Pīters Fonda]]
* Raians Džonsons
| scenārijs = * Pīters Fonda
* Deniss Hopers
* [[Terijs Souterns]]
| aktieri = * Pīters Fonda
* Deniss Hopers
* [[Džeks Nikolsons]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Easy Rider''
| studija = * ''Pando Company Inc.''
* ''Raybert Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1969|7|14}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|360–400 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|60 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.worldwideboxoffice.com/movie.cgi?title=Easy%20Rider&year=1969|title=Easy Rider, Worldwide Box Office Gross. |publisher=Worldwide Box Office |accessdate= {{dat|2022|12|4}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bezrūpīgais braucējs"''' ({{Val|en|Easy Rider}}) ir 1969. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Neatkarīgā filma|neatkarīgā]] [[drāma]]s filma, kuras režisors ir [[Deniss Hopers]], bet scenārija autori Hopers, [[Pīters Fonda]] un [[Terijs Souterns]]. Filmā galvenās lomas atveido Hopers, Fonda un [[Džeks Nikolsons]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Jauncode
| settlement_type          = pilsētas daļa
| image_skyline            =
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2        = [[Bauska]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| area_total_km2           = 1,0
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2005
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3428&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 845
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  = 25| lats  = 5| latNS  = N
| longd = 24| longm = 11| longs = 42| longEW = E
| elevation_m              = 20
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3901
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Jauncode''' ({{ipa2|jau͡ntsuo͡dɛ}}; agrāk '''Mēmele''') ir pilsētas daļa (agrāk — ciems) [[Bauskas novads|Bauskas novada]] [[Bauska|Bauskā]]. Izvietojusies [[Bauska]]s pilsētas ziemeļos [[Mēmele]]s labajā krastā pie autoceļa [[P87]] {{nobr|2 km}} no novada domes [[Bauska|Bauskā]] un {{nobr|66 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: '''18. jūlijs''' ir gada 199. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (200. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 166 dienas.

sentences:
[[Kategorija:Būves pēc tipa]]
[[Kategorija:Monumenti]]

sentences:
{{Citas nozīmes|mūzikālu sacerējumu|opera (nozīmju atdalīšana)|opera}}
'''Opera''' (no {{val-it|opera in musica}}, "darbs mūzikā") ir [[mūzika|muzikāli]] [[drāma|dramatisks]] sacerējums, kurā saturu izsaka ar dziedāšanu un [[simfoniskais orķestris|simfoniskā orķestra]] spēli vai arī [[teātris|teātra]] ēka, kurā notiek operas izrādes.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/o/opera |title=vardnica.lv |access-date={{dat|2020|02|24||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20200224120508/https://www.vardnica.lv/svesvardu-vardnica/o/opera |archivedate={{dat|2020|02|24||bez}} }}</ref>
Operas žanrs ir radies [[Itālija|Itālijā]] un visvairāk klasisko operu ir uzrakstījuši itāļu [[komponisti]], 20. gadsimtā radās arī [[rokopera]]s žanrs.
Operas pamatā ir literārs teksts, ko sauc par '''[[librets|libretu]]'''.

sentences:
{{cita nozīme|agrotehniku|apdzīvotu vietu|Dižstende}}
{{jāuzlabo|Jāizvērš tēma, jāstrukturē raksts}}
'''Selekcija''' ir [[augi|augu]] un [[dzīvnieki|dzīvnieku]] [[suga|sugu]] mērķtiecīga pārveidošana un [[šķirne|šķirņu]] veidošana. Selekcijas mērķis ir veicināt cilvēkam noderīgu iedzimstošu īpašību attīstību, piemēram, palielinot [[kultūraugi|kultūraugu]] produktivitāti vai radot dekoratīvas īpašības (krāšņumaugiem, [[suns|suņu]] un [[kaķis|kaķu]] šķirnēm utt.).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Vāclavs Havels
| vārds_orģ           = ''Václav Havel''
| attēls              = Václav Havel cut out.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Čehija]]s prezidents
| term_sākums         = {{dat|1993|2|2|N}}
| term_beigas         = {{dat|2003|2|2|N}}
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         = ''amats izveidots''
| pēctecis            = [[Vāclavs Klauss]]
<!------ Otrais amats ------>
| amats2              = [[Čehoslovākija]]s prezidents
| term_sākums2        = {{dat|1989|12|29|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1992|7|20|N}}
| viceprezidents2     =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2           =
| priekštecis2        = [[Gustavs Husāks]]
| pēctecis2           = ''amats likvidēts''
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1936|10|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Čehoslovākija|Prāga}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{miršanas datums un vecums|2011|12|18|1936|10|5}}
| mir_vieta           = {{vieta|Čehija|Hrādečeka}}
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             = Bezpartejisks
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           = Dramaturgs
| alma_mater          = {{ubl|Čehijas Tehniskā universitāte|Teātra fakultāte}}
| reliģija            =
| paraksts            = Vaclav Havel Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Vāclavs Havels''' ({{val|cs|Václav Havel}}, {{izrunā|ˈvaːtslaf ˈɦavɛl}}; dzimis {{dat|1936|10|5}}, miris {{dat|2011|12|18}})<ref>[http://www.delfi.lv/news/world/other/miris-bijusais-cehijas-prezidents-vaclavs-havels.d?id=41991952 Miris bijušais Čehijas prezidents Vāclavs Havels]</ref> bija [[čehi|čehu]] [[dramaturģija|dramaturgs]], esejists, [[dzeja|dzejnieks]], [[disidents]] un [[politiķis]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| color = lightblue
|image=
| name = Ross Gellers
| series = ''[[Friends]]''
| birthdate = October 11, 1967
| first = "The Pilot"
(1.01 sērija)
| last = "The Last One, Part 2"
(10.18 sērija)
| occupation = Paleontologs
Universitātes profesors
| portrayer = [[Deivids Švimmers]]
| creator = Deivids Kreins
Marta Kaufmane
| spouse = Kerola Vilika
(1989-1994; izšķīrās)
Emilija Volthema
(m. 1998-1999; izšķīrās)
[[Reičela Grīna]]
(m. 1999-2000, izšķīrās; 2004-pašlaik)
| family = Džeks Gellers (tēvs)
Džūdija Gellere (māte)
[[Monika Gellere]] (māsa)
| relatives =
| children = Bens Gellers
(dēls)
Emma Gellere-Grīna
(meita)
}}
'''Ross Gellers''' (''Dr. Ross Eustace Geller''; dzimis {{dat|1967|10|18}}) ir izdomāts tēls [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] televīzijas seriālā "[[Draugi (seriāls)|Draugi]]" (''Friends''). Viņu attēlo aktieris [[Deivids Švimmers]]. Viņš strādā Dabas vēstures muzejā (šo darbu viņš nomaina uz pasniedzēja amatu Ņujorkas universitātē) un bieži tiek apsmiets par neveiksmīgo laulību pieredzi. Kopumā bijis precējies četras reizes (ar [[Reičela Grīna|Reičelu Grīnu]] divas reizes). Viņam ir jaunākā māsa [[Monika Gellere]], kuras labākā draudzene skolas laikā bija Reičela.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Karaga
| official_name = ''Caraga''
| image_skyline = The hidden paradise of Dinagat Island.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Dinagata]]s salas piekraste
| settlement_type = [[Filipīnu reģioni|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =
| shield_size  = 75px
| image_map = Caraga Region in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| established_title        = Dibināts
| established_date         = 1995
| area_total_km2 = 21478.35
| population_total = 2804788
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 55 | lats =| latNS = N
| longd =125 | longm = 30 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Butuana]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 6
| p1 = '''5 provinces'''
| p2 = [[Dienvidagusana]]
| p3 = [[Dienvidsurigao]]
| p4 = [[Dinagatas Salas]]
| p5 = [[Ziemeļagusana]]
| p6 = [[Ziemeļsurigao]]
| p7 = '''1 neatkarīgā pilsēta'''
| p8 = [[Butuana]]
| p9 =
| p10 =
| p11 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[sebuāņi]], [[surigavieši]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-13
| website =
}}
'''Karaga''' ([[filipīniešu valoda|filipīniešu]] un {{val|en|Caraga}}), arī '''XIII reģions''' (''Region XIII''), ir viens no [[Filipīnas|Filipīnu]] reģioniem valsts dienvidos. Aizņem [[Mindanao]] salas ziemeļaustrumu daļu un iekļauj 5 provinces un 1 neatkarīgo pilsētu. Reģiona centrs un lielākā pilsēta ir [[Butuana]]. Lielākā daļa iedzīvotāju pieder [[visaji|visaju]] tautām, pēc konfesionālās piederības — [[katoļi]].

sentences:
{{Lidostas infokaste
| box-width                  = 250px
| nosaukums                  = Starptautiskā lidosta "Kekšetau"
| nosaukums_originalvaloda   = ''Halyqaralyq Kókshetaý Áýejaıy''
| nosaukums_originalvaloda-a =
| nosaukums_originalvaloda-r =
| attels                     =
| attela-platums             =
| paraksts                   =
| attels2                    = Kokshetau_airport.jpg
| attela2-platums            = 250
| paraksts2                  =
| IATA                       = KOV
| ICAO                       = UACK
|lat_deg=53|lat_min=19|lat_sec=48|lat_dir=N
|lon_deg=069|lon_min=35|lon_sec=48|lon_dir=E
| karte                      = Kazakhstan
| kartes_paraksts            = Lidostas atrašanās vieta Kazahstānā
| paraksta_novietojums       = top
| lidostas_tips              = Civilā
|baze          =
*[[airBaltic]],
* Air Kokshetau
| ipasnieks-operators        = Airport Management Group (AMG)
| ipasnieks                  = [[Kazahstāna|Kazahstānas valsts]]
| atrasanas_vieta            = [[Kekšetau]], [[Akmolas apgabals]], [[Kazahstāna]]
| termināļu skaits           = 1
| elevation-f                = 274
| elevation-m                = 899
| majas_lapa                 =
| metric-rwy                 = y
| r1-number                  = 02/20
| r1-length-f                = 2 850
| r1-length-m                = 9 350
| r1-surface                 = Asfalts
| pasazieru_skaits           =  21 427 (2018) AIP Kazakhstan<ref name="AIP">[http://goszakup.ans.kz/AIP/AIRAC_AMDT_01_13/AIP/html/UA-frameset-en-KZ.html AIP Kazakhstan] {{webarchive|url=https://archive.today/20130616030152/http://goszakup.ans.kz/AIP/AIRAC_AMDT_01_13/AIP/html/UA-frameset-en-KZ.html |date=2013-06-16 }}</ref>
| lidojumu_skaits            =
| krava                      = 15 t (2018)
}}

sentences:
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Āgenskalns
|attels             =
|paraksts           = Mazā Nometņu iela, 2009. gads.
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Zemgales priekšpilsēta]]
[[Kurzemes rajons]]
|apaksrajoni        = [[Āgenskalna priedes]]
[[Klīversala]]
|platiba            = 4,613 km²
|iedzivotaju_skaits = 25 047 (2019)
|iever_celtnes      = [[Āgenskalna televīzijas tornis]]
[[Rīgas Svētā Alberta Romas katoļu baznīca|Sv. Alberta baznīca]]
[[Āgenskalna tirgus]]
 [[Paula Stradiņa klīniskā universitātes slimnīca|Stradiņa slimnīca]]
|udenstilpnes       = [[Māras dīķis]]
 [[Āgenskalna līcis]]
|parki              = [[Uzvaras parks]]
[[Kobes dārzs]]
[[Māras dārzs]]
 [[Jaunatnes dārzs]]
|autobuss           =  [[3. autobusu maršruts (Rīga)|3.]] [[4. autobusu maršruts (Rīga)|4.]] [[4z. autobusu maršruts (Rīga)|4z.]] [[7. autobusu maršruts (Rīga)|7.]] [[8. autobusu maršruts (Rīga)|8.]] [[21. autobusu maršruts (Rīga)|21.]][[38. autobusu maršruts (Rīga)|38.]] [[39. autobusu maršruts (Rīga)|39.]] [[44. autobusu maršruts (Rīga)|44.]] [[46. autobusu maršruts (Rīga)|46.]] [[55. autobusu maršruts (Rīga)|55.]] [[56. autobusu maršruts (Rīga)|56.]] [[63. autobusu maršruts (Rīga)|63.]]
|trolejbuss         = [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5.]]
|tramvajs           = [[1. tramvaju maršruts (Rīga)|1.]] [[2. tramvaju maršruts (Rīga)|2.]] [[5. tramvaju maršruts (Rīga)|5.]] [[10. tramvaju maršruts (Rīga)|10.]]
|mikroautobuss      =
|cits               =
|pasta_indekss      = LV-1002, LV-1004
LV-1046, LV-1048
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/agenskalns/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name =Ziemeļpohjanmā
| native_name = ''Pohjois-Pohjanmaa<br/>landskapet Norra Österbotten''
| image_skyline =Kiiminkijoki_Haukipudas_20120429c.JPG
| imagesize = 250px
| image_caption = Kīminkijoki upe
| settlement_type = [[Somijas administratīvais iedalījums|reģions]]
| total_type = Kopā
| image_flag =
| image_shield =Pohjois-Pohjanmaan_vaakuna.svg
| image_map = Pohjois-Pohjanmaa_sijainti_Suomi.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{FIN}}
| area_total_km2 = 37149.23
| population_total = 412830
| population_as_of = 2019
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =
| latm =
| lats =
| latNS =
| longd =
| longm =
| longs =
| longEW =
| seat_type = Centrs
| seat = [[Oulu]]
| parts_type = Administratīvais iedalījums
| parts = 30 pašvaldības
| website = https://www.pohjois-pohjanmaa.fi/}}

sentences:
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums            = Piedņestras rublis
|valūtas nosaukums cit val    = rublă transnistreană {{ro ikona}}
приднестровский рубль {{ru ikona}}
придністровський рубль {{uk ikona}}
|attēls 1                     = Transnistrian ruble notes.jpg
|attēla paraksts 1            = 2007. gadā izdotās Piedņestras rubļa banknotes
|attēla fons 1                =
|attēls 2                     =
|attēla platums 1             =200px
|attēla paraksts 2            =
|attēla fons 2                =
|attēla platums 2             =
|iso kods                     =
|neoficiāli lieto             =
|oficiāli lieto               = {{flagicon image|Flag of Transnistria (state).svg}} [[Piedņestra|Piedņestrā]]
|inflācijas līmenis           = 10.83%
|inflācijas avota datums      =
|inflācijas metode            = {{Citation | url = http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html | year = 2006 | title = Pridnestrovie | contribution = Inflation | accessdate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archivedate = {{dat|2019|03|27||bez}} | archiveurl = https://web.archive.org/web/20190327164943/http://pridnestrovie.net/inflation2005-2006.html }}
|subvienības attiecība        = 1/100
|subvienības nosaukums        = kapeika (''копейка'', ''copeică'')
|valūtas simbols              = [[File:Pridnestrovie ruble sign.svg|20px]] (izplatīts arī руб un р)
|subvienības simbols          =
|iesauka                      =
|subvienības iesauka          =
|daudzskaitlis                =
|subvienības daudzsk          =
|daudzskaitlis slāvu          =
|nav daudzskaitļa             =
|monētas                      = 1, 5, 10, 25, 50 kapeikas un 1, 3, 5, 10 rubļi
|monētu raksts                =
|bieži liet monētas           =
|reti liet monētas            =
|banknotes                    = 1, 5, 10, 25, 50, 100, 200, 500 rubļi
|banknošu raksts              =
|bieži liet banknotes         =
|reti liet banknotes          =
|izdevēja iestāde             = [[Piedņestras Republikas banka]]
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības        =
|infokastes paraksts          =
}}

sentences:
{{OSI protokolu steks}}
'''ATM''' (Asynchronous Transfer Mode - Asinhronais pārraides režīms) – ir tīkla [[pakešu komutācija]]s tehnoloģija ar augstu veiktspēju, kas balstīta uz datu nosūtīšanu šūnās (cell), kuru izmērs ir fiksēts (53 [[baits|baiti]]), no kuriem 5 baiti tiek izmantoti šūnas galvenei. Atšķirībā no [[STM|sinhronā datu pārraides režīma]] (STM - Synchronous Transfer Mode), ATM ir labāk piemērots, lai nodrošinātu datu pārraidi pakalpojumiem ar ļoti atšķirīgām vai mainīgām datu plūsmām.
ATM izmanto [[ITU-T]] standartu šūnu pārsūtīšanai mazās, fiksēta izmēra šūnās. Tas ļoti labi noder gan [[balss pārraide|balss]], gan [[video]], gan arī [[dati|datu]] pārraidei caur publiskajiem tīkliem lielā ātrumā.
ATM tika izstrādāts kā universāls transporta mehānisms jaunās paaudzes tīkliem ar pakalpojumu integrāciju.
ATM pieder pie populārākajiem tīklu pakalpojumiem ar pakešu komutāciju, gluži tāpat, kā [[Frame Relay]]. ATM spēja nodrošināt lielus pārraides ātrumus rada lielākas iespējas arī [[Atvērto sistēmu sadarbības bāzes etalonmodelis|augstāko slāņu]] sniedzamajiem pakalpojumiem.

sentences:
{{Kosmiskā aparāta infokaste
| Nosaukums              = ''Kosmos-2520'' (''Blagovest № 11L'')
| Nosaukums_orig         = ''Космос-2520'' (''Благовест № 11Л'')
| Attēls                 =
| Attēla_izmērs          =
| Att_virsraksts         =
| Programma              = ''Blagovest''
| KA_veids               = militārais [[sakaru pavadonis]]
| Bāzes platforma        = ''[[Ekspress-2000]]''
| KA sērijas Nr          = 11L
| Īpašnieks              = [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]
| Operators              = ''[[Vojentelekom]]'', {{RUS}}
| Lielākie_izgatavotāji  = ''[[Informacionnye sputnikovye sistemy]]'', {{RUS}}
''[[Thales Alenia Space]]'', {{FRA}}
| Starta_gads            = 2017
| Starts                 = {{dat|2017|8|16|SK}} 22:07:00 [[UTC]]
| Nesējs                 = ''[[Proton-M / Briz-M]]'', {{RUS}}
| Starta_vieta           = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]]
| Starta_laukums         = 81/24
| Starta_valsts          = {{KAZ}}
| Palaists_kopā_ar       =
| Darbības_beigu_gads    =
| Darbības_beigu_datums  =
| Darbības_ilgums        = 15 gadi (plānots)
| Beigu_gads             =
| Beigu_datums           =
| Lidojuma_ilgums        =
| NSSDC_ID               =
| NSSDC_ID 2             =
| Tīmekļa_vietne         =
| Masa                   = 3,0 — 3,5 t
| Sausmasa               =
| Pilna_masa             =
| Zinātnisko_instr_masa  =
| Enerģija               = saules baterijas
| Raidītāji              =
| Pārlidojums            =
| Pārlidojuma_datums     =
| Orbītas_elementi       = jā
| Centr_ķermenis         = Zeme
| Centr_ķermenis_parādīt = [[Zeme]]
| Orbītas_veids          = GSO
| GEO_punkts             = 16° A
| Lielā_pusass           =
| Ekscentricitāte        =
| Inklinācija            =
| Periods                =
| Apoapsīda              =
| Periapsīda             =
| Apriņķojumi            =
| Orbītā_ieiešanas_dat   =
| KA_iepr                = –
| KA_nāk                 = ''[[Kosmos-2526]]''
(''Blagovest № 12L'')
}}
'''''Kosmos-2520''''' ({{val|ru|Космос-2520}} jeb '''''Blagovest № 11L''''' (''Благовест № 11Л'') ir [[Krievija]]s militārais sakaru pavadonis; to izmanto arī komerciāli.<ref name="spaceflight101.com, 2017-07-16" /> Tas orbītā palaists 2017. gada augustā [[Krievijas Aizsardzības ministrija]]s uzdevumā. Pavadoņa operators ir valsts uzņēmums ''[[Vojentelekom]]''.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Magnija fosfāta struktūrformula

Magnija fosfāta paraugs
|           CAS numurs = 7757-87-1
|      ķīmiskā formula = Mg3(PO4)2
|  kušanas temperatūra = 1184 °C
| viršanas temperatūra = —
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Kurts Šviterss
| name_orig = Kurt Schwitters
| image = Kurt Schwitters.JPG
| imagesize =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1887|6|20}}
| location = [[Hannovere]], [[Vācijas impērija]]<br />([[Lejassaksija]], {{GER}})
| deathdate = {{dat|1948|1|8}}
| deathplace =  [[Kendala]], [[Kambrija]], [[Anglija]], {{GBR}}
| nationality =
| field = deja, kolāža, instalācija, dzeja, tēlniecība, perfomance
| training =
| movement = [[dadaisms]]
| famous works =
| influenced by =
| influenced =
| patrons =
| awards =
| paraksts = Kurt Schwitters Signature.jpg
|dzimums = V
}}

sentences:
'''Gabions''' (no {{val|it|gabbione}} — 'liels būris') ir dažādas formas un tilpuma kaste vai pīts karkass, kas piepildīts ar smiltīm, šķembām un [[akmens|akmeņiem]].
Gabionu izmantošana ļauj ātri uzbūvēt nostiprinošas pretnobrukumu būves: tos izmanto stāvu zemes nogāžu nostiprināšanai ceļu būvē uzbērumos un ieraktnēs; dambju, terašu nostiprināšanai; inženierkomunikāciju (cauruļvadu, kabeļu) aizsardzībai ūdenstilpēs; militārajās fortifikācijās. Mūsdienās gabionu karkasus pin no cinkotām metāla stieplēm, var izmantot arī citus materiālus.

sentences: Šī ir [[Apvienotā Karaliste|britu]] [[alternatīvais roks|alternatīvā roka]] grupas [[Muse]] singlu diskogrāfija. Norādīts izdošanas gads, albums, kurā iekļauta dziesma, kā arī vietas topos.

sentences: '''“Rotaļīgais Bērns” (Pelagonitissa)''' ir viens no Dievmātes "[[Eleusa]]s" [[ikona (svētbilde)|ikonogrāfiskā]] varianta [[krievu valoda|krieviskajiem]] nosaukumiem, kurš atspoguļo īpaši [[emocijas|emocionālo]] Dievmātes un Dēla attiecību raksturu, abiem rotaļājoties (draiskojoties).<ref>{{Grāmatas atsauce|last1=Sartarelli|first1=Alfredo Tradigo ; translated by Stephen|title=Icons and saints of the Eastern Orthodox Church|url=https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad|date=2006|publisher=J.P. Getty Museum|location=Los Angeles|isbn=978-0-89236-845-7|page=[https://archive.org/details/iconssaintsofeas0000trad/page/180 180]}}</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Gēla
| native_name    = {{gree|Γέλα}}
| image          = Gela acropolis 11.jpg
| image_size     =
| caption        = Gēlas akropoles drupas.
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 03| lats = 47| latNS = N
| longd = 14| longm = 15| longs = 30| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 688. gads pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Gēla''' ({{val|grc|Γέλα}}) ir [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s dienvidu piekrastē, [[Kaltanisetas province|Kaltanisetas provincē]], [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsētu dibināja 688. gadā pr.Kr. Rodas un Krētas kolonisti, un mūsdienās latviski tā tiek saukta [[Džela]]. [[Antīkie laiki|Antīkos laikos]] līdz [[Sirakūzas|Sirakūzu]] varenības pieaugumam tā bija nozīmīgākā Sicīlijas pilsēta.

sentences: '''Mēra akmeņi''' ir trīs granīta laukakmeņi [[Mazirbe (Dundagas pagasts)|Mazirbe]]s apkārtnē ar no 1711. līdz 1734. gadam iekaltiem, tagad izdzisušiem vēstījumiem par [[Lielais Ziemeļu karš|Lielā Ziemeļu kara]] un [[Lielais mēris Latvijā|Lielā mēra]] nodarītajiem postījumiem bijušajā [[Piltenes apgabals|Piltenes apgabala]] [[Dundaga]]s [[draudzes novads|draudzes novadā]].

sentences: '''Trāveminde''' ({{val|de|Travemünde-Lübeck}}) ir [[Lībeka]]s pilsētas daļa [[Trāve]]s upes krastos pie tās ietekas [[Baltijas jūra|Baltijas jūrā]] [[Šlēzviga-Holšteina|Šlēzvigā-Holšteinā]]. Tajā atrodas viena no lielākajām [[Vācija]]s prāmju ostām (savienojumi ar [[Zviedrija|Zviedriju]], [[Somija|Somiju]], [[Krievija|Krieviju]], [[Latvija|Latviju]] ([[Ventspils|Ventspili]]) un [[Igaunija|Igauniju]]).

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name = ''Capital One Arena''
| logo_image =
| logo_caption =
| image = Verizon Center wide.jpg
| map_type = Vašingtona
| latNS = N
| latd = 38
| latm = 53
| lats = 53
| longEW = W
| longd = 77
| longm = 1
| longs = 15
| location = {{vieta|ASV|Vašingtona}}
| broke_ground = {{dat|1995|10|18|N|bez}}
| built = Līdz {{dat|1997|||d|bez}}
| opened = {{dat|1997|12|2|N|bez}}
| cost = {{ASV dolārs|260 milijoni}}
| dimensions =
| cap_concert =
| cap_basketball = 20 356
| cap_hockey = 18 506
| tenants = [[Vašingtonas "Capitals"]] ([[Nacionālā hokeja līga|NHL]]) (1997-)<br/>[[Vašingtonas "Wizards"]] ([[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]]) (1997-)
}}
'''''Capital One Arena''''' ir daudzfunkcionāla halle [[Vašingtona|Vašingtonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Arēna tika atklāta {{Dat|1997|12|2}}. Šeit savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā hokeja līga|NHL]] klubs [[Vašingtonas "Capitals"]] un [[Nacionālā basketbola asociācija|NBA]] klubs [[Vašingtonas "Wizards"]].

sentences:
[[Kategorija:Volejbolistes]]
[[Kategorija:Serbijas sportistes|Volejbolistes]]
[[Kategorija:Serbijas volejbolisti| Volejbolistes]]

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q57163630}}
'''2019. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža''' bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 28. aprīlī. Tā bija 105. reize, kad notika [[Ljēža—Bastoņa—Ljēža]] sacensības un tās bija 20. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.<ref name="2019CN">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.cyclingnews.com/news/uci-reveal-worldtour-calendar-for-2019/ |title=UCI reveal WorldTour calendar for 2019 |accessdate=23 October 2018 |work=Cycling News}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Laboratoriju aprīkojums]]
[[Kategorija:Priekšmeti no stikla]]
[[Kategorija:Trauki]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Heinrihs Skuja
|     vārds_orig = Heinrihs Leonhards Skuja
|         attēls = Skuja Heinrihs.PNG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1892
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 08
|       dz_vieta = [[Majori]], [[Slokas pagasts]], [[Rīgas apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad [[Jūrmala]], {{LAT}})
|         m_gads = 1972
|      m_mēnesis = 07
|        m_diena = 19
|        m_vieta = [[Upsāla]], {{SWE}}
|   dzīves_vieta = [[Latvija]], [[Zviedrija]]
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =[[Rīga]], [[Upsāla]]
|     alma_mater =[[Latvijas Universitāte]]
|        zinātne =[[Algoloģija]]
|     sasniegumi =Daudzu jaunu aļģu grupu atklājējs un aprakstītājs
}}

sentences:
{{Militārā vienība
|unit_name = ''Vācijas bruņotie spēki''
''Vērmahts''
|image =
|caption = Stilizēts [[Dzelzs krusts]] ''Balkenkreuz''
|dates  = 1935–1945
|country = {{flagicon|Nazi Germany}} [[Trešais reihs|Nacistiskā Vācija]]
|allegiance = [[Nacistiskā Vācija]]
|branch = [[Vācijas armija (1935—1945)|sauszemes bruņotie spēki]]
[[kara flote]]
[[gaisa spēki]]
|type =
|role = Nacistiskās Vācijas bruņotie spēki
|size = 20 700 000 (1939)
2 200 000 (1945)
|command_structure =
|garrison = [[Maybach I and II|Maybach II]], [[Cosene]]
{{coord|52.1826|13.4741|type:landmark_region:DE|display=inline|name=Maybach II}}
|past_commanders =
|ceremonial_chief = [[Ādolfs Hitlers]]
|notable_commanders = [[Ādolfs Hitlers]]
[[Hermanis Gērings]]
[[Vilhelms Keitels]]
[[Erihs Rēders]]
[[Kārlis Dēnics]]
[[Roberts fon Greims]]
|identification_symbol = ''Balkenkreuz''
|identification_symbol_2 = [[Svastika]]
|nickname =
|patron = [[Ādolfs Hitlers]]
|motto =
|colors = Lauka pelēkais (''Feldgrau'')
|march =
|mascot =
|battles = [[Spānijas pilsoņu karš]]
[[Otrais pasaules karš]]
|anniversaries =
|decorations =
|battle_honors =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
Par atslēgu sauc speciāli iezīmētu datu lauku tabulā. Atslēgas vērtība ir lauka dati. [[Datu bāze|Datu bāzēs]] atslēgas tiek izmantotas lai [[Tabula|tabulās]] būtu iespējams identificēt atsevišķus ierakstus, veikt datu filtrēšanu, veidot savstarpējas saiknes starp tabulām un nodrošinātu normālu datubāzu darbību. Pastāv divu veidu atslēgas - primārās atslēgas un ārējās atslēgas.

sentences:
{{cita nozīme|kauju 1812. gadā|par kaujām 1916. gadā|Ķekavas kaujas}}
{{Kauja infobox
|kauja=Ķekavas kauja
|attēls=
|paraksts=Ķekavas kaujas shēma
|konfl=[[1812. gada karš]]
|laiks=1812. gada 22. (10.) - 23. (11.) augusts
|vieta= [[Ķekava]]s apkārtne
|iznāk=[[Krievijas Impērija]]s karaspēka uzvara
|puse1=[[Francija|Francijas impērija]]
|puse2=[[Krievijas Impērija]]
|karavad1=[[Žaks Makdonalds]] - Lielās armijas Prūšu korpusa pavēlnieks,
[[Ludvigs Jorks fon Vartenburgs]]
|karavad2=[[Johans fon Esens]] - Rīgas kara gubernators,
[[Frīdrihs fon Lēviss of Menārs]]
|spēki1= vairāki tūkstoši
|spēki2= ap 6000<ref>[http://ww-person.com/html/wwp/germ/entr/Gefecht4047.html 22.8.1812 Gefecht bei Dahlenkirchen/Olai/Schlock]</ref>
|zaud1= vairāk kā 650 sagūstīto
|zaud2= ap 300 karavīru, no tiem 42 kritušo
}}
'''1812. gada Ķekavas kauja''' jeb '''Kauja pie Doles baznīcas''' ({{val|de|Schlacht bei Keckau, Gefecht bei Dahlenkirchen}}, {{val|ru|Битва при Кекау, бой у Даленкирхена}}) bija [[Krievijas Impērija]]s armijas uzbrukuma operācija [[1812. gada karš|1812. gada kara]] laikā pret [[Napoleons|Napoleona]] Lielās armijas Prūšu korpusa pozīcijām. Kauja notika [[1812]]. gada 22.-23. (10.-11.) augustā un beidzās ar Napoleona karaspēka atkāpšanos.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Vandžas grēda
|attēls                 = Vanj gas station.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =33 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =1 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 85
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Visokijjazgulems]]
|augstums               = 5588
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Vandžas grēda''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Ванҷ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]].<ref>{{PZT|748|Vančas grēda}}</ref> Izvietojusies masīva rietumdaļā; stiepjas 85 km garumā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā no [[Zinātņu Akadēmijas grēda]]s līdz [[Pandža]]s upei starp [[Vandža (upe)|Vandžas]] ieleju ziemeļos un [[Jazgulema]]s ieleju dienvidos. Veidota no granītiem, smilšakmeņiem, konglomerātiem; nogāzes stāvas, ar dziļām aizām. Augstums virs 5000 m; virs 4000 m kore klāta ar ledājiem, to kopējā platība ap 164 km².

sentences: '''Kazeīns''' (no {{val|de|Kasein}}, kas savukārt no {{val|la|caseus}} — '[[siers]]'<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |edition=trešais |year=2007 |publisher=[[Jumava]] |isbn=978-9984-38-332-3 |page=350}}</ref>) ir [[fosfoproteīni|fosfoproteīnu]] grupa, kas [[zīdītāji|zīdītāju]] [[piens|pienā]] veido līdz pat 80% no kopējā [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] daudzuma.{{sfn2|Ozola, Ciproviča|2002|p=12.—14}}

sentences:
{{0}}[[1. trolejbusu maršruts (Rīga)|1]]{{·}} [[3. trolejbusu maršruts (Rīga)|3]]{{·}} [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|4]]{{·}} [[5. trolejbusu maršruts (Rīga)|5]]{{·}} [[9. trolejbusu maršruts (Rīga)|9]]{{·}} [[11. trolejbusu maršruts (Rīga)|11]]{{·}} [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12]]{{·}} [[13. trolejbusu maršruts (Rīga)|13]]{{·}} [[14. trolejbusu maršruts (Rīga)|14]]{{·}} [[15. trolejbusu maršruts (Rīga)|15]]{{·}} [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16]]{{·}}[[17. trolejbusu maršruts (Rīga)|17]]
 [[18. trolejbusu maršruts (Rīga)|18]]{{·}} [[19. trolejbusu maršruts (Rīga)|19]]{{·}} [[20. trolejbusu maršruts (Rīga)|20]]{{·}} [[22. trolejbusu maršruts (Rīga)|22]]{{·}} [[23. trolejbusu maršruts (Rīga)|23]]{{·}} [[25. trolejbusu maršruts (Rīga)|25]]{{·}} [[27. trolejbusu maršruts (Rīga)|27]]{{·}} [[34. trolejbusu maršruts (Rīga)|34]]{{·}} [[35. trolejbusu maršruts (Rīga)|35]]
<noinclude>
[[Kategorija:Apakšveidnes]]
</noinclude>

sentences:
{{Skaitlis
|num = 8
|lv = Astoņi
}}
'''8''' ('''astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[7 (skaitlis)|7]] un [[9 (skaitlis)|9]].

sentences:
{{Skaitlis
|num = 20
|lv = Divdesmit
}}
'''20''' ('''divdesmit''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[19 (skaitlis)|19]] un [[21 (skaitlis)|21]].

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Sojuz-FG
| oriģ. nosaukums = Союз-ФГ
| izgat. nosaukums =
| attēls = Soyuz TMA-5 launch.jpg
| attēla paraksts = Kosmosa kuģa [[Sojuz TMA-5]] palaišana ar nesējraķeti Sojuz-FG
| pielietojums = Kosmiskā nesējraķete
| raķešu saime = [[R-7]]
| raķešu grupa = [[Sojuz (nesējraķete)|Sojuz]]
| valsts = {{RUS}}
| izgatavotājs = [[RKK Energija]]
| augstums = 46,10 m
| diametrs = 2,95 m
| masa = 305 000 kg
| pakāpes = 2
| LEO masa = 6900 kg (200 km 51,8⁰ [[orbīta|orbītā]])
| statuss = ekspluatācijā
| starta vietas = [[Baikonuras kosmodroms|Baikonura]] {{KAZ}}
| startu skaits = 38
| veiksmīgie = 38
| avārijas = 0
| daļēji =
| pirmais = 20.05.2001
| pirmais pavadonis =
}}
'''Sojuz-FG''' ({{val|ru|Союз-ФГ}}) ir [[Krievija]]s nesējraķetes [[Sojuz (nesējraķetes)|Sojuz]] modifikācija.

sentences: '''Kondicionieris''' ir ierīce optimālu klimatisko apstākļu uzturēšanai. Vienkāršākajā formā gaisa kondicionieris ir paredzēts noteiktas telpas [[Temperatūra|temperatūras]] regulēšanai un uzturēšanai. Gaisa kondicionierus visbiežāk izmanto, lai karstā laikā samazinātu temperatūru telpās, kurās rodas pārmērīgs karstums (datu centros, metro vagonos, [[Lidmašīna|lidmašīnu]] kabīnēs, auditorijās, skatītāju zālēs u. c.).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Sporta būves infokaste
| name = ''SoFi Stadium''
| record_attendance =
| operator =
| surface = mākslīgais segums
| scoreboard =
| cost = 5—6 miljardi [[ASV dolārs|ASV dolāri]]
| architect =
| architect_b =
| project_manager =
| structural engineer =
| services engineer =
| general_contractor =
| main_contractors =
| capacity =
| objects =
| suites =
| dimensions =
| demolished =
| acreage =
| tenants = [[Losandželosas "Chargers"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2020—pašlaik)
[[Losandželosas "Rams"]] ([[Nacionālā futbola līga|NFL]]) (2020—pašlaik)
[[2026. gada FIFA Pasaules kauss]]
[[2028. gada vasaras olimpiskās spēles]]
| cap_concert =
| cap_athletics =
| cap_football =
| cap_basketball =
| cap_hockey =
| cap_cricket =
| cap_baseball =
| cap_amfootball =
| cap_other_label = Amerikāņu futbols
| cap_other = 70 240
| embedded =
| website = {{URL|http://www.sofistadium.com/}}
| owner =
| closed =
| native_name =
| latd = 33
| nickname =
| logo_image =
| logo_caption =
| image = SoFi Stadium interior 2021.jpg
| image_size = 250px
| caption =
| UEFA_rating =
| fullname =
| former names =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Inglvuda}}
| map_type = Kalifornija
| map_caption =
| map_alt =
| map_size =
| latm = 57
| expanded =
| coordinates_display =
| renovated =
| opened = {{dat|2020|9|8||bez}}
| built = 2016—2020
| broke_ground = {{dat|2016|11|17||bez}}
| coordinates =
| coordinates_format =
| coordinates_region =
| lats = 10.8
| coordinates_type = landmark
| longEW = W
| longs = 20.4
| longm = 20
| longd = 118
| latNS = N
| publictransit =
}}'''''SoFi Stadium''''' ir [[stadions]] [[Inglvuda|Inglvudā]], [[Kalifornija]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tajā savas mājas spēles aizvada [[Nacionālā futbola līga|NFL]] komandas [[Losandželosas "Chargers"]] un [[Losandželosas "Rams"]]. Stadions tika atklāts 2020. gadā un tajā ir 70 240 skatītāju vietas.

sentences:
'''Blakusleņķis''' ir divi [[Leņķis|leņķi]], ja to viena mala ir kopīga, bet divas pārējās malas ir savstarpēji pretēji [[Stars|stari]]. Blakusleņķu summa ir 180°.<ref>Inese Lude, Jolanta Lapiņa. Matemātika 7. klasei. [[Pētergailis]], 2013. 61. lpp.</ref>
{| class="wikitable"
!Termins
!Blakusleņķi
|-
|'''Definīcija'''
|Blakusleņķis ir divi leņķi, ja to viena mala ir kopīga '''(''OB'')''', bet divas pārējās malas '''''OA''''' un '''''OC''''' ir savstarpēji pretēji stari.
|-
|'''Zīmējums'''
|
|-
|'''Paskaidrojums'''
|∢'''''AOB''''' un ∢'''''BOC''''' ir blakusleņķi.
|-
|'''Īpašības'''
|∢'''''AOB''''' + ∢'''''BOC''''' = 180°.
|}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Frīderike Līniga
|     vārds_orig = ''Friederike Lienig''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1790
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Dignāja]], [[Kurzemes hercogiste]], [[Polija-Lietuva]] (tagad {{vieta|Latvija|Jēkabpils novads|Dignājas pagasts}})
|         m_gads = 1855
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 7
|        m_vieta = [[Drēzdene]], [[Saksijas Karaliste]] (tagad {{vieta|Vācija|Saksija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = entomoloģe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Georgs Frīdrihs Līnigs
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[File:Stellarparallax2.svg|thumb|[[Zvaigzne]]s paralakse]]
[[File:Parallax.gif|thumb|275px|Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk]]
'''Paralakse''' [[Astronomija|astronomijā]] ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie [[debess sfēra]]s, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Buru
|attēls              = Topographic map of Buru-en.svg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Buru''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 3 |latm= 24 |lats= |latNS= S
|longd=126 |longm= 40|longs= |longEW=E
|platība             = 8473
|garums              = 143
|platums             = 90
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Kapalatmada]]
|augstums            = 2426
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Moluku]]
|iedzīvotāji         = 135 000 <small>(2009)</small>
|blīvums             = 14
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Namlea]]
|piezīme =
}}
'''Buru''' ({{val|id|Pulau Buru}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgā.<ref>{{PZT|134}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Moluku]] provincē, dalās divos apriņķos. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Namlea]] salas ziemeļaustrumos.

sentences:
[[Kategorija:Mākslas virzieni]]
[[Kategorija:Modernisms]]
[[Kategorija:Sirreālisms]]

sentences: '''Holangīts''' ir [[Žultsvadi|žultsvadu]] [[iekaisums]], kas rodas no inficētas [[žults]] atteces traucējumiem. Holangīts parasti rodas, kad žultsvadi jau ir daļēji nosprostoti ar [[žultsakmeņi]]em. Holangīts ir dzīvībai bīstams un tam ir nepieciešama steidzama ārstēšana. Visbiežākie simptomi ir dzelte, drudzis, sāpes vēderā, smagos gadījumos arī zems [[asinsspiediens]] un neskaidra apziņa.<ref name=Kinney>{{cite journal |author=Kinney TP |title=Management of ascending cholangitis |journal=Gastrointest Endosc Clin N Am |date=April 2007 |volume=17 |issue=2 |pages=289–306 |pmid=17556149 |doi=10.1016/j.giec.2007.03.006}}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca
| image                 = Sapju_dievmate.JPG
| image_size            =
| caption               = Rīgas Sāpju Dievmātes baznīca, skats no Pils ielas
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 57 | lats  = 1 | latNS  = N
| longd = 24 | longm =  6 | longs = 5 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Pils iela 5|3s=Pils iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            = prāvests
Andžejs Stoklosa
| website               =http://www.dievmatesdraudze.lv
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[Gotiskā arhitektūra|Gotika]], [[neorenesanse]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Sāpju Dievmātes katoļu baznīca ar ēku kompleksu
|      numurs = 6596
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|     reģions = Rīga
|     rīk_dat = {{dat|1998|10|29|N|bez}}
}}
}}
'''Rīgas Sāpju Dievmātes Romas katoļu baznīca''' ir [[Romas Katoļu baznīca]]s dievnams Pils ielā 5 [[Vecrīga|Vecrīgā]]. Uzcelts 1785. gadā (1860. gadā pārbūvēts) pseidoromāņu stilā kā trīsjomu celtne ar cilindriskām [[Velve|velvēm]], segta ar divslīpņu skārda jumtu. Baznīcas mūra sienas ir apmestas un krāsotas gaiši zilganzaļā un baltā krāsā, saglabājot [[Klasicisms|klasicismam]] raksturīgo krāsu gammu. Ievērojot minēto celtniecības stilu, pusloka formas logu apmales ir veidotas dekoratīvajā apmetumā. Baznīcas labajā pusē sānu [[altāris]] ir veltīts sv. Antona no Padujas, bet kreisajā pusē — sv. Annas godam. [[Presbitērijs|presbitērija]] tuvumā sānos ir izvietotas Žēlsirdīgā Jēzus un sv. Terēzes no Lizjē svētbildes. Laika gaitā pie sānu altārgleznām ir pievienotas [[Svētceļojums|svētceļnieku]] atvestas svētbildes — Gvadalupes Dievmātes (2002. gadā) un Medžugorjes Dievmātes litogrāfija un statuja (1996. gadā).

sentences:
{{DEFAULTSORT:Mezzvidu pagasts}}
[[Kategorija:Ludzas novada pagasti]]
[[Kategorija:Ludzas rajons]]
[[Kategorija:Bērzgales pagasts]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Cinobrs
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]], sulfīds ar metālu, cinobra - hipercinnabarīta sērija
|ŠtruncaID=2/C.18-10
|ķīm_formula=Dzīvsudraba sulfīds, HgS
|singonija=[[heksagonālā singonija|Heksagonālā]]
|krāsa=Koši sārti sarkana līdz ķieģeļsarkana, var būt arī pelēks
|svītra=Koši sārta
|habituss=Romboedriski līdz plātņaini kristāli, biežāk smalkgraudaina masa
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Nelīdzens, gliemežnīcas lūzuma iezīmes
|cietība=2-2,5
|spīdums=Dimanta līdz nespodrs
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz necaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 2.905 nε = 3.256
|pleohroisms=Nav
|blīvums=8-8,2
}}

sentences: '''Tīrradņa elements'''<ref>[http://termini.lza.lv/term.php?term=t%C4%ABrrad%C5%86a%20elements&lang=LV Akadēmiskā terminu datubāze — tīrradņa elements]</ref> ir tāds [[ķīmiskais elements|elements]], kas atrodams dabā brīvā, ķīmiski nesaistītā veidā. Parasti ar to saprot [[minerāls|minerālus]], kas sastāv no viena ķīmiskā elementa, visbiežāk tie ir inerti [[metāls|metāli]], kā [[zelts]], [[varš]] vai [[sudrabs]], kā arī to dabiski veidojušies [[sakausējumi]]. No [[nemetāli]]em brīvā veidā biežāk sastopams [[ogleklis]] ([[grafīts|grafīta]] vai [[dimants|dimanta]] veidā) un [[sērs]]. Vispārīgā nozīmē pie tīrradņa elementiem pieskaitāmas arī vienelementa atmosfēras gāzes — [[slāpeklis]], [[skābeklis]], [[inertās gāzes]].

sentences: '''18. marts''' ir gada 77. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (78. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 288 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Volless un Gromits: Vilkatruša lāsts
| attēls                   = wallace gromit were rabbit poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Wallace & Gromit: The Curse of the Were-Rabbit''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 =
* [[Stīvs Bokss]]
* [[Niks Parks]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Pīters Saliss]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Helēna Bonema Kārtere]]
* [[Pīters Kajs]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|9|4|Sidneja|2005|10|7|ASV|2005|10|14|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 85 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/wallace-gromit-curse-were-rabbit-2005-1|title=Wallace & Gromit in the Curse of the Were-Rabbit|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 12, 2018}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=wallaceandgromit05.htm|title=Wallace and Gromit: The Curse of the Were-Rabbit (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|2||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|194,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Volless un Gromits: Vilkatruša lāsts"''' ({{val|en|Wallace & Gromit: The Curse of the Were-Rabbit}}) ir 2005. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopražojuma animācijas filma, kuras režisori ir [[Stīvs Bokss]] un [[Niks Parks]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|4||bez}} [[Sidneja|Sidnejā]].

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Seramas jūra
|attēls=SeramasJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Indonēzija
 |latd = 2 |latm = 20 |lats =  |latNS = S
 |longd = 128 |longm = 00 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    = Indonesia relief location map.jpg
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 161 000
|garums=
|platums=
|tilpums       = 173 000
|Max_dziļums   = 5319
|Vid_dziļums   = 1074
|sāļums        = 34
|temperatūra   = 27—28
|valstis={{IDN}}
|pilsētas=
}}
'''Seramas jūra''' ({{val|id|Laut Seram}}) vai '''Ceramas jūra''' ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga [[iekšējā jūra]]. Viena no vairākām starp [[Indonēzija]]s salām izvietotajām jūrām.

sentences:
pie [[Liepāja]]s|thumb|300px]]
'''Jūra''' ir liela [[sālsūdens]] ūdenstilpe, kas saistīta ar [[okeāns|okeānu]], ko parasti no okeāna vairāk vai mazāk atdala [[sauszeme]] un kas no tā atšķiras ar ūdens īpašībām, dzīvajiem organismiem, [[okeāna straume|straumēm]].<ref>Anita Biseniece. Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei. [[Zvaigzne ABC]], 2007, 211. lpp.</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Anguidae.jpg
| att_nosaukums =
| valsts        = Animalia
| valsts_lv     = Dzīvnieki
| tips          = Chordata
| tips_lv       = Hordaiņi
| klase         = Reptilia
| klase_lv      = Rāpuļi
| kārta         = Squamata
| kārta_lv      = Zvīņrāpuļi
| dzimta        = Anguidae
| dzimta_lv     = Glodeņu dzimta
| ģints         = Anguis
| ģints_lv      = Glodenes
| suga          = Anguis fragilis
| suga_lv       = Glodene
|      binomial = Anguis fragilis <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
{{Zoo infokaste
|zoo_name      = Memfisas zooloģiskais dārzs
|logo          =
|image         = MemphisZooentrance.JPG
|image_width   = 250px
|image_caption = Memfisas zooloģiskā dārza galvenā ieeja
|date_opened   = 1906. gada aprīlis
|location      = [[Memfisa (ASV)|Memfisa]], [[Tenesī]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|area          = 31 ha
|coordinates   = {{Coord|35.1500|-89.9943|type:landmark_region:US|display=inline,title}}
|num_animals   = 3500
|num_species   = 500
|members       = [[ZAA]]<ref>https://www.aza.org/current-accreditation-list</ref>
|exhibits      = 3 zonās sadalītas 19 ekspozīcijas
|website       = {{URL|https://www.memphiszoo.org/}}
}}
'''Memfisas zooloģiskais dārzs''' ({{val|en|Memphis Zoo}}) ir [[zooloģiskais dārzs]] [[Memfisa (ASV)|Memfisā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ir mājvieta vairāk nekā 3500 dzīvniekiem, kas pārstāv vairāk nekā 500 dažādas sugas. Zooloģiskais dārzs, kas izveidots 1906. gada aprīlī, ir bijis Overtonas parka galvenais nomnieks vairāk nekā 100 gadus. Zeme, kas pašlaik ir paredzēta Memfisas zoodārzam, tika noteikta 1888. gadā Overtona parka ģenerālplānā, un tā pieder Memfisas pilsētai. Zooloģiskais dārzs atrodas uz 76 akriem (31 ha), no kuriem aptuveni 55 akri (22 ha) ir attīstīti.

sentences:
[[File:Tower of Hanoi 4.gif|thumb|"Hanojas tornis"]]
 (lai atbrīvotos no gadījumiem, kad sanāk tā pati burtu virkne, bet, piemēram, O un O ir samainīti vietām)]]
'''Kombinatorika''' ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētītas [[galīga kopa|galīgas]] vai [[sanumurējama kopa|sanumurējamas]] [[diskrētā matemātika|diskrētas]] [[matemātiska struktūra|struktūras]], piemēram, kopas, [[grafs|grafi]], [[permutācija]]s un [[koks (grafu teorija)|koki]]. Tipiska kombinatorikas problēma ir noskaidrot, cik dažādu objektu, kas apmierina noteikta īpašības, var izveidot no dotās galīgas [[kopa]]s elementiem. Piemēram, cik daudz dažādu simbolu virkņu var iegūt, mainot vietām burtus vārdā "PASAKAS".<ref>Atbilde ir <math>\tfrac{7!}{2! \cdot 3!}</math> = 420, jo kopumā vārdā "PASAKAS" ir 7 burti, taču burti "S" un "A" parādās attiecīgi 2 un 3 reizes.</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Harri Martinsons
|     vārds_orig = ''Harry Martinson''
|         attēls = 20120807084529!Martinson,_Harry_i_VJ_1943.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Harri Martinsons četrdesmito gadu sākumā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 05
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Jemshēga]], [[Zviedrija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 02
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Stokholma]], [[Zviedrija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[zviedrs]]
|        dzimums = v
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Moa Martinsone
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = dzejnieks, prozaiķis
|rakstīšanas valoda = [[zviedru valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = poēma "Aniāra", romāns "Ziedošā nātre"
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater =
|    apbalvojumi = 1974. gada [[Nobela prēmija literatūrā]] <br />kopā ar [[Eivinds Junsons|Eivindu Junsonu]]
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences: '''Pārtēriņa kredīts''', '''pārsnieguma kredīts''' jeb '''overdrafts''' (no {{val|en|overdraft}}) ir noteiktais naudas pārsniegums virs kontā ieskaitītajiem personiskajiem naudas līdzekļiem un īstermiņa [[aizdevums]] bez konkrēta izmantošanas mērķa kontā, kurā tiek ieskaitīti klienta regulārie ienākumi vai darba [[alga]]. Konta pārsnieguma kredīta limits ir saistīts ar klienta algas lielumu un tiek izmantots kā naudas plūsmas vadības instruments, kad laikus nesakrīt klienta ieņēmumi ar izdevumiem. Overdrafta limits ir atkarīgs arī no [[kredītiestāde]]s kredītpolitikas, tomēr parasti tas ir 1—4 klienta mēnešalgu apmērā.<ref name=":0">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.klientuskola.lv/lv/finansu-pakalpojumi/23-overdrafts.html|title=FKTK Klientu Skola - Finanšu pakalpojumi|website=www.klientuskola.lv|accessdate={{dat|2019|2|20||bez}}|ref=1|archive-date={{dat|2019|02|20||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190220111155/http://www.klientuskola.lv/lv/finansu-pakalpojumi/23-overdrafts.html}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica?birka=19#n501-overdrafts|title=Naudas skola / Terminu vārdnīca|website=www.naudasskola.lv|accessdate={{dat|2019|2|20||bez}}|ref=2|archive-date={{dat|2020|09|23||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200923100925/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica?birka=19#n501-overdrafts}}</ref>

sentences: '''Apvelings''' (no {{val|en|upwelling}} — 'uzpeldēšana') ir process, kurā dziļāki [[ūdens|ūdeņi]] paceļas uz augšu ūdens virspusē. Parasti apvelings novērojams kontinentu piekrastēs, kur, pūšot [[vējš|vējam]] no krasta puses, augšējais ūdens slānis tiek aiznests tālāk jūrā, un tā vietā augšā paceļas dziļāks aukstais ūdens. [[Rīgas līcis|Rīgas līcī]], pūšot vējam no krasta puses, prom tiek aizpūsts siltais virsējais ūdens un augšā paceļas aukstais ūdens no līča dibena, tāpēc ūdens piekrastē ir ļoti auksts.<ref>[http://www.meteo.lv/public/28281.html?highlite=YXB2ZWxpbmdz Apvelings izraisa ūdens temperatūras pazemināšanos līdz 9 °C]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>[http://www.meteo.lv/public/30210.html?highlite=YXB2ZWxpbmd1 Apvelings Mērsragā 2009. gada 9. jūlijā]{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Kategorijas pamatraksts}}
{{Vikikrātuves kategorija|Egypt|Ēģipte}}

sentences:
s voltampēru raksturlīkne]]
'''Voltampēru raksturlīkne''' - [[elektronika|elektronikā]] bieži izmantojams grafiks, kas attēlo caur divizvadu ierīci (elementu) plūstošās [[strāva]]s atkarību no tai pieliktā [[spriegums|sprieguma]]. Šāds grafiks attēlo [[līdzstrāva]]s iedarbību uz elektronisku ierīci. Parasti apskata nelineāru elementu ([[diode|diožu]], [[dinistors|dinistoru]]) voltampēru raksturlīknes, jo lineāriem elementiem (piemēram, [[rezistors|rezistoriem]]), šis grafiks ir vienkārša [[taisne]]. Trīsizvadu elementiem ([[triode|triodēm]], [[tranzistors|tranzistoriem]]) uzņem raksturlīkņu kopas uz diviem izvadiem, uzdodot parametrus uz trešā izvada.

sentences: '''Lēvisi of Menāri''' ({{val-de|von Löwis of Menar}}), arī '''Levīzi of Menāri'''<ref>[http://kekava.lelb.lv/?ct=dkekava Doles-Ķekavas ev.-lut. draudze]</ref> ir sena [[Vācbaltieši|vācbaltu]] dzimta, kas 17. gadsimtā no [[Skotija]]s ieceļoja [[Zviedru Vidzeme|Zviedru Vidzemē]].

sentences:
s struktūrformula]]
'''Auksīni''' (no [[grieķu valoda|grieķu]]: ''auxein'' – 'augt, palielināties') ir ķīmisku savienojumu grupa, kas augos pilda [[Augu hormoni|regulatorās funkcijas]]. Pastāv dabīgie ([[β-indoliletiķskābe]]s (IAA), [[β-indolilsviestskābe]]s (IBA), [[4-hlorindoletiķskābe-3]]) un sintētiskie auksīni (NAA, 2-4 D). Atšķirībā no citiem augšanas regulatoriem, auksīni, kopā ar [[citokinīni]]em, kaut nelielos daudzumos, jebkuram augam nepieciešami praktiski visos fizioloģiskajos procesos. Pirmais atklātais auksīns ir β-indoliletiķskābe (IAA), kas arī tiek uzskatīta par nozīmīgāko no visām.<ref name=pp>Taiz L., Zeiger E., Plant Physiology, 5th Edition, 2010, 782 p., {{ISBN|978-0-87893-511-6}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Rakstnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Vācijā|Rakstnieces]]
[[Kategorija:Vācijas rakstnieki| Rakstnieces]]

sentences: '''Bauskas plūdi''', kas notika 1928. gadā, bija vieni no postošakajiem plūdiem [[Bauska]]s vēsturē. Smago vasaras lietavu izraisītā [[Mēmele]]s līmeņa celšanās 20. jūnijā aizrāva sev līdzi pa upi pludinātos baļķus, appludināja upei tuvākās Bauskas vecpilsētas ielas un sagrāva daļu no Mēmeles tilta.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_pebr1928n164{{!}}article:DIVL270{{!}}issueType:P |title=Bauska pēc leelās pluhdu katastrofas |access-date={{dat|2014|02|07||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20131231021955/http://www.periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html#panel:pp{{!}}issue:/p_001_pebr1928n164{{!}}article:DIVL270{{!}}issueType:P |archivedate={{dat|2013|12|31||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Muhammads el Idrīsi
|     vārds_orig = {{ara|محمد الإدريسي}}
|         attēls = Estatua de Al-Idrisi.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Piemineklis Muhammadam el Idrīsi [[Seuta|Seutā]]
|     dz_dat_alt = aptuveni [[1100. gads|1100]]. gadā
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{flagicon image|Flag of Morocco 1073 1147.svg}} [[Seuta]], [[Almoravidu valsts]] (tagad {{ESP}})
|      m_dat_alt = [[1165. gads|1165]]. gadā
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta = {{flagicon image|Flag of Almohad Dynasty (1147-1269).svg}} [[Seuta]], [[Almohadu kalifāts]] (Tagad {{ESP}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[kartogrāfija]], [[eģiptoloģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater =
|    pasniedzēji =
| zinātniskie_vadītāji =
|       studenti =
|     doktoranti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Spiegu bērni 4: Visu laiku pasaulē
| attēls                   = Spy kids four all the time in the world poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Spy Kids: All the Time in the World''
| žanrs                    = piedzīvojumu filma, komēdija
| režisors                 = [[Roberts Rodrigess]]
| producents               =
* [[Elizabete Avelana]]
* [[Roberts Rodrigess]]
| scenārija autors         = Roberts Rodrigess
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Džoels Makheils]]
* [[Aleksa Vega]]
* [[Derils Sabara]]
* [[Rovena Blanšarda]]
* [[Meisons Kuks]]
* [[Rikijs Džerveiss]]
* [[Džeremijs Paivens]]
| mūzika                   =
* [[Karls Tīls]]
* Roberts Rodrigess
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Troublemaker Studios]]''
* ''[[Dimension Films]]''
| izplatītājs              = ''[[The Weinstein Company]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|8|19}}
| ilgums                   = 89 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/spy-kids-all-time-world-2011|title=Spy Kids - All the Time in the World|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 14, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|27 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=spykids4.htm|title=Spy Kids: All the Time in the World (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 14, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|85,6 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Spiegu Bērni 3D: Spēle Beigusies]]"
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Spiegu bērni 4: Visu laiku pasaulē"''' ({{val|en|Spy Kids: All the Time in the World}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] piedzīvojumu komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un mūzikas autoriem ir [[Roberts Rodrigess]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Džoels Makheils]], [[Aleksa Vega]], [[Derils Sabara]], [[Rovena Blanšarda]], [[Meisons Kuks]], [[Rikijs Džerveiss]] un [[Džeremijs Paivens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|22||bez}}.

sentences:
{{citas nozīmes|putnu ģinti|Medņi|Medņi}}
{{BioTakso infokaste
|     nosaukums = Medņi
|       platums =
|        attēls = Tetrao_urogallus_Richard_Bartz.jpg
| att_nosaukums = [[Mednis]] (''Tetrao urogallus'')
|    att_izmērs = 200px
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Aves
|      klase_lv = Putni
|         kārta = Galliformes
|      kārta_lv = Vistveidīgie
|        dzimta = Phasianidae
|     dzimta_lv = Fazānu dzimta
|   apakšdzimta = Tetraoninae
|apakšdzimta_lv = Rubeņu apakšdzimta
|         ģints = Tetrao
|      ģints_lv = Medņi
|       ģints_r = Medņu ģints
|      binomial = Tetrao <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Modris Liepiņš
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1966|8|30}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Tukums}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=178}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=70}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=1996}}, {{oss|V=2000}}, {{oss|V=2004}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Modris Liepiņš''' (dzimis {{dat|1966|8|30}} [[Tukums|Tukumā]])<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sporto.lv/raksts/bez_pretrunam_ar_sirdsapzinu|title=Bez pretrunām ar sirdsapziņu|publisher=Sporto.lv|accessdate={{dat|2012|6|4||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150329214718/http://www.sporto.lv/raksts/bez_pretrunam_ar_sirdsapzinu|archivedate={{dat|2015|03|29||bez}}}}</ref> ir bijušais [[Latvija]]s [[vieglatlēts]], startējis [[soļošana]]s sacensībās.

sentences: {{Pieminekļa infokaste|begin=|designers=|architect=|image=Jefferson Memorial At Dusk 1.jpg|designer=[[Džons Rasels Poups]]|latNS=N|latd=38|latm=52|lats=53|longEW=W|longm=2|longd=77|longs=13|map=|map_image=Vašingtonas centrs|location={{vieta|ASV|Vašingtona}}|monument_name=Džefersona memoriāls|native_name=Jefferson Memorial|open=}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Agaricus campestris L. (1753)
| attēls = 2012-02-13 Agaricus campestris L 199588.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Hymenomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| rinda = Agaricales
| rinda_lv = Atmateņu rinda
| dzimta = Agaricaceae
| dzimta_lv = Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmateņu ģints
| suga = Agaricus campestris
| suga_lv = Lauka atmatene
| sinonīmi =
* ''Agaricus campester'' L., 1753, orth. var.
* ''Pratella campestris'' (L.) Gray, 1821
* ''Pluteus campestris'' (L.) Fr., 1836
* ''Psalliota campestris'' (L.) P.Kumm., 1871
* ''Fungus campestris'' (L.) Kuntze, 1898
| iedalījums=
}}
'''Lauka atmatene''' ({{val|la|Agaricus campestris}}) ir [[ēdamās sēnes|ēdamā sēne]]. Cepurīte balta, lapiņas sākumā bālganas, vēlāk brūnganas. Jāuzmanās nesajaukt ar nāvīgi indīgo [[baltā mušmire|balto mušmiri]] vai indīgo atmateni. Lauka atmateni izmanto pēc visām iespējamām receptēm: Cep, marinē, sāla, žāvē un vāra zupās. Sēnes mīkstumam ir patīkama [[anīss|anīsa]] smarža un saldena [[rieksti|riekstu]] garša. Sauc arī par '''šampinjoniem'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Tās pašas atmatenes… |publisher= [[Latvijas Avīze]] |author= Ilona Klovāne |url= http://la.lv/index.php?option=com_content&view=article&id=313910:ts-paas-atmatenes&catid=123&Itemid=144 |accessdate= 2012. gada 14. novembrī}}</ref> Sastopama bieži klajās vietās, retāk mežā.
Uz sēnes kātiņa ir sīks un trausls gredzens. Cepurītes platums 4—10 cm. Sporas tumši brūnas. Aug bieži lielā skaitā [[pļava|pļavās]], [[tīrums|tīrumos]] un [[zāliens|zālienos]], veido tā sauktos [[raganu apļi|raganu apļus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Coati roux Amiens 4.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| cilts=Nasuina
| cilts_lv=Koati
| ģints =Nasua
| ģints_lv=Parastie koati
| suga=Nasua nasua
| suga_lv=Dienvidamerikas koati
| binomial=Nasua nasua <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1766)</small>
| izplatība=

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
 |show_name            = New Girl
 |image                =
 |caption              =
 |genre                = Situāciju komēdija
 |creator              = [[Elizabete Merivetera]]
 |starring             = [[Zoja Dešanela]]
[[Džeiks Džonsons]]
[[Makss Grīnfīlds]]
[[Lamorns Moriss]]
[[Hanna Simona]]
 |executive_producer   =
 |company              =
 |opentheme            = Zoja Dešanela — ''Hey Girl''<ref>[http://itunes.apple.com/us/album/hey-girl-theme-from-new-girl/id465781544 Hey Girl (Theme from "New Girl") – Single]</ref>
 |theme_music_composer =
 |country              = {{USA}}
 |language             = Angļu
 |location             = {{vieta|ASV|Kalifornija|Losandželosa}}
 |camera               =
 |runtime              = 22 minūtes
 |network              = [[Fox Broadcasting Company|Fox]]
 |first_aired          = {{filmas datums|2011|9|20}}
 |last_aired           = {{filmas datums|2018|5|15}}
 |list_episodes        = "Jauniņā" sēriju uzskatījums
 |num_seasons          = 7
 |num_episodes         = 146
 |picture_format       = [[480i]] ([[Standard-definition television|SDTV]])
[[720p]] ([[Augstas izšķirtspējas televīzija|HDTV]])
 |audio_format         =
 |website              = http://www.fox.com/programming/shows/?sh=new-girl
}}
'''"Jauniņā"''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''New Girl'') ir [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[situāciju komēdija]], ko 2011. gada 20. septembrī sāka translēt televīzijas kanāls ''[[Fox Broadcasting Company|Fox]].''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://tvbythenumbers.zap2it.com/2011/06/23/fox-announces-2011-fall-premiere-dates/96394/|title=FOX Announces 2011 Fall TV Premiere Dates|last=Seidman|first=Robert|work=TV By the Numbers|accessdate=June 23, 2011|date=June 23, 2011|archive-date={{dat|2016|03|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160304001630/http://tvbythenumbers.zap2it.com/2011/06/23/fox-announces-2011-fall-premiere-dates/96394/}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304001630/http://tvbythenumbers.zap2it.com/2011/06/23/fox-announces-2011-fall-premiere-dates/96394/ |date={{dat|2016|03|04||bez}} }}</ref> Seriāls tika filmēts [[Losandželosa|Losandželosā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Galvenās lomas seriālā atveido Zoja Dešanela (Džesika), Džeiks Džonsons (Niks), Makss Grīnfīlds (Šmits) un Lamorns Moriss (Vinstons). Seriāls apvieno [[drāma]]s un [[komēdija]]s elementus, atainojot trīsdesmitgadnieku grupas savstarpējās attiecības un karjeras izvēles.

sentences:
tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju]]
'''Binārā nomenklatūra''' ir [[Augi|augu]], [[Dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[Sēnes|sēņu]] [[terminoloģija]], kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums [[latīņu valoda|latīņu valodā]].  Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru [[botāniķis]] un taksonomists [[Kārlis Linnejs]].

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = {{ara|العبّاسيّون}}, ''al-‘Abbāsīyūn''
|nosaukums_latv_val  = Abāsīdu kalifāts
|sugasvārds          =
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Tuvie Austrumi
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = kalifāts
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = teokrātija
|
|gads_sākums         = 750. gads
|gads_beigas         = 1258. gads
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Umajādu kalifāts
|flag_p1             = Flag of Umayyad.svg
|image_p1            =
|s1                  = Fatimīdu kalifāts
|flag_s1             = Rectangular green flag.svg
|image_s1            =
|s2                  = Mongoļu impērija
|flag_s2             =
|image_s2            =
|s3                  = Tahirīdu impērija
|flag_s3             = Tahirid Dynasty 821 - 873 (AD).png
|image_s3            =
|
|image_flag          = Abbasid banner.svg
|flag                =
|flag_type           = Abāsīdu melnais standarts
|
|image_coat          =
|symbol              =
|symbol_type         =
|
|image_map           = Abbasid Caliphate 850AD.png
|image_map_caption   = Abāsīdu kalifāts ap 850. gadu
|
|galvaspilsēta       = {{ubl|[[Kufa]] (750–752)|[[Anbara]] (752–762)|{{nobr|[[Bagdāde]] (762–796, 809–836, 892–1258)}}|[[Raka]] (796–809)|[[Sāmarra]] (836–892)}}
|
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = {{ubl|[[arābu valoda]] (oficiālā)|[[aramiešu valoda]]|[[armēņu valoda]]|[[berberu valodas]]|[[grieķu valoda]]|[[gruzīnu valoda]]|[[ivrits]]}}
|reliģija            = [[sunnītu islāms]]
|nauda               = {{ubl|[[zelta dinārs]]|[[dirhams]]|[[falss]]}}
|
|leader1             =
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        =
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        =
|deputy1             =
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        =
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        =
|
|legislature         =
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          =
|stat_platība1       =
|stat_pop1           =
|stat_year2          =
|stat_platība2       =
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           =
}}

sentences: '''Cēsu Skolotāju institūts''' (CSI) bija valsts uzturēta pedagoģiskā [[augstskola]], kas no 1938. līdz 1955. gadam (ar pārtraukumu 1940.—1944. gadā) atradās Bērzaines ielā 34 [[Cēsis|Cēsīs]]. Mūsdienās agrākā institūta ēkā atrodas [[Cēsu internātpamatskola-rehabilitācijas centrs]].

sentences: '''Kušanas temperatūra''' ir [[temperatūra]], kurā [[viela]] kūst (paaugstinot temperatūru) vai kristalizējas (pazeminot temperatūru). Tīrām, kristāliskām vielām kušanas temperatūra parasti ir konstants lielums. [[Amorfa viela|Amorfās vielas]] ([[piķis]], [[stikls]]) kūst un sacietē temperatūru intervālā (tām nav vienas noteiktas kušanas temperatūras). Kristāliskai vielai kušanas temperatūrā pastāv līdzsvars starp cieto un šķidro fāzi.

sentences: '''Laiviņcepure''' jeb vienkārši '''laiviņa''' ir [[cepure]]s veids, kuru lielākoties izmanto [[karaspēks|armijā]], militarizētos, [[paramilitārs|paramilitārajos]] vai līdzīgos dienestos, organizācijās.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infobox dot-com company
| name = ''Alexa Internet, Inc.''
| logo =
| screenshot =
| caption = <!-- ''Alexa.com'' tīmekļa vietnes ekrānuzņēmums 2014. gadā -->
| url = {{url|http://www.alexa.com}}
| company_type =
| foundation = 1996<ref name=about>{{tīmekļa atsauce|title=About Alexa Internet|url=http://www.alexa.com/company|accessdate=October 9, 2009| archiveurl= https://web.archive.org/web/20091007102542/http://www.alexa.com/company| archivedate= October 7, 2009|deadurl= no}}</ref>
| founders =
| location = {{vieta|ASV|Kalifornija|Sanfrancisko}}
| industry =
| parent = ''[[Amazon]]''
| key_people = Deivs Šerfsijs (viceprezidents)<ref name="Management">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.alexa.com/about/management|title=Management|publisher=Alexa Internet|accessdate=December 24, 2014|archive-date={{dat|2018|12|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20181224222653/https://www.alexa.com/about/management}}</ref>
| products =
| alexa = 2102 (2015. gada augusts)<ref name="alexa">{{tīmekļa atsauce |url= http://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com |title= Alexa.com Site Info |publisher= Alexa Internet |accessdate= August 3, 2015 |archive-date= {{dat|2018|12|24||bez}} |archive-url= https://web.archive.org/web/20181224222651/https://www.alexa.com/siteinfo/alexa.com }}</ref><!--Updated monthly by OKBot-->
| website_type =
| language = Angļu
| advertising =
| registration = Iespējama
| current_status = Slēgts
| president = Endrū Ramms<ref name="Management"/>
}}
'''''Alexa Internet, Inc.''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] uzņēmums, ''[[Amazon]]'' meitasuzņēmums. Uzņēmums pazīstams ar savu tīmekļa vietni, kurā tika piedāvāta statistika par dažādu [[tīmekļa vietne|tīmekļa vietņu]] apmeklējumu. Šis pakalpojums kopš 2022. gada 1. maija vairs nav pieejams.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.alexa.com/|title=End of Service Notice|website=www.alexa.com|access-date=2022-05-06|archive-date=2009-03-02|archive-url=https://web.archive.org/web/20090302215553/https://www.alexa.com/}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Hansjohems Autrums
|     vārds_orig = Hansjochem Autrum
|         attēls = Hansjochem Autrum.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1907
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 06
|       dz_vieta = [[Bromberga]],  [[Vācija]]<br />(tagad [[Bidgošča]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 23
|        m_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{GER}}
|        tautība =
|        dzimums = V
|   nodarbošanās = zoologs
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = ''Ethereum''
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Ethereum logo translucent.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = ''Ethereum'' projekta logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 150px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           =
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  =
|subvienības nosaukums  =
|valūtas simbols        = {{nowrap|Ξ, [[ETH]], ēteris}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences: '''Iedzimtība''' ir [[organisms|organisma]] un [[šūna|šūnu]] pazīmju un īpašību pēctecība paaudžu maiņā, pazīmju un īpašību ģenētiskā determinācija.

sentences:
{{novecojis|to, grupa ir izdevusi vairāk nekā 3 albumus (2023. gadā bija izdoti septiņi albumi)}}
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums    = ''[[Paramore]]''
|Logo         =
|Image        = Paramore.jpg
|Caption      = Paramore 2007. gadā
|Studio       = 3
|EP           = 3
|Live         = 2
|Singles      = 12
|Music videos = 12
|Ref link     = Atsauces
}}
Šī ir [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] mūzikas grupas '''''[[Paramore]]'' diskogrāfija'''. Grupa ir izdevusi 3 studijas albumus un 11 singlus. Grupu 2004. gadā [[Frenklina|Frenklinā]], [[Tenesī]] štatā, dibināja tās vokāliste [[Heilija Viljamsa]], basģitārists Džeremijs Deiviss, ģitārists Džeremijs Deiviss, bundzinieks Zaks Farro un ritma ģitārists Teilors Jorks.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.paramore.net/about#band_history|title= Paramore's history|accessdate= {{dat|2010|8|29||bez}}|author= |date= |publisher= Paramore.net|archiveurl= https://web.archive.org/web/20080510222857/http://www.paramore.net/about#band_history|archivedate= {{dat|2008|05|10||bez}}}} {{en ikona}}</ref> 2005. gadā ''Paramore'' noslēdza sadarbības līgumu ar Ņujorkā bāzēto Fueled by Ramen izdevēju kompāniju un izdeva debijas studijas albumu ''[[All We Know Is Falling]]''. No albuma tika izdoti trīs singli, lai arī neviens no tiem neiekļuva kādas valsts oficiālajā topā. Tāpat albums neiekļuva [[Billboard 200]] topā, taču tas iekļuva ''[[Billboard]]'' [[Top Heatseekers]] topa 30. vietā.<ref name=heatseekers>{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.billboard.com/#/artist/paramore/chart-history/683820?f=324&g=Albums|title= Paramore Album & Song Chart History: Heatseekers Albums|accessdate= {{dat|2010|8|29||bez}}|author= |date= |publisher= ''Billboard''}} {{en ikona}}</ref> ''All We Know Is Falling'' tika sertificēts ar zelta disku Lielbritānijā.<ref name="bpi"/>

sentences: '''Ārējās sekrēcijas dziedzeri''' jeb '''eksokrīnie dziedzeri''' ir [[dziedzeris|dziedzeri]], kuri veido sekrētu un izdala to caur kanāliņu sistēmu uz [[Epitēlijaudi|epitēlija]] virsmas.<ref>Young B, Woodford P, O'Dowd G (2013). ''Wheater's Functional Histology: A Text and Colour Atlas'' (6th ed.). Elsevier. p. 95. {{ISBN|978-0702047473}}</ref> Ārējās sekrēcijas dziedzeri ir, piemēram, [[Siekalu dziedzeri|siekalu]], [[Asaru dziedzeris|asaru]], [[Piena dziedzeris|piena]], [[Tauku dziedzeris|tauku]] dziedzeri. Eksokrīnie dziedzeri ir viens no diviem dziedzeru tipiem, kas sastopami cilvēka ķermenī. Otrs veids ir [[Endokrīns dziedzeris|endokrīnie dziedzeri]], kas sekrētu izdala tieši [[Asinis|asinīs]]. [[Aknas]] un [[aizkuņģa dziedzeris]] ir gan eksokrīni, gan endokrīni orgāni.

sentences:
]]
'''Logs''' ir telpu norobežojošs atvērums [[siena|sienā]] (loga aile), [[jumts|jumtā]], kurš ļauj telpā ieplūst dabiskajai [[gaisma]]i un [[skaņa]]i, kā arī [[gaiss|gaisam]], ja logs ir atverams. Parasti tas ir [[stikls|stiklots]], bet citreiz loga vērtnes rāmī tiek ievietots arī cits caurspīdīgs materiāls.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 59
 | lv  = Piecdesmit deviņi
}}

sentences: '''Pārstiklošanās temperatūra''' ir temperatūra, ko sasniedzot stāvoklis [[amorfas vielas|amorfam]] vai puskristāliskam materiālam ar amorfām daļām mainās no cieta un salīdzinoši trausla uz gumijveidīgu. To parasti apzīmē ar Tg, un pārstiklošanās temperatūra, ja tāda attiecīgajam materiālam pastāv, parasti ir zemāka par šī materiāla [[kušanas temperatūra|kušanas temperatūru]] (Tm).

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons =
|           Vārds = Eduards Romaņuta
|          Attēls = Эдуард Романюта.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1992|10|23}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Ternopiļa}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[popmūzika]], [[deju pops]], [[poproks]], [[ritmblūzs]], [[deju mūzika]], [[salsa]]
|    Nodarbošanās = dziedātājs, komponists, mūziķis, aktieris, TV šovu vadītājs
|     Instrumenti = [[balss]], [[vijole]], [[klavieres]], [[ģitāra]]
|            Gadi = 1996—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa = {{URL|www.eduardromanyuta.com}}
|      Dalībnieki =
|  Bij_dalībnieki =
|         Dzimums = V
}}
'''Eduards Romaņuta''' ({{val|uk|Едуард Едуардович Романюта}}; dzimis {{dat|1992|10|23}} [[Ternopiļa|Ternopiļā]]) ir ukraiņu dziedātājs, komponists, mūziķis, aktieris, TV šovu vadītājs.

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Grosglokners
| Photo                = Großglockner_vom_Fuscherkarkopf.JPG
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Austrija#Eiropa
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=47.074867 |latNS=N
| longd=12.69525 |longEW=E
| Augstums         = 3798
| Relatīvais_augstums  = 2423
| Atrašanās vieta  = {{AUT}}
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Augstais Tauerns]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Bulgārijā|Polarstacijas]]

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Hidroksilamīna struktūrformula ar starpatomu attālumiem un saišu leņķiem

Hidroksilamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = aminols, azanols
|           CAS numurs = 7803-49-8
|      ķīmiskā formula = NH2OH
|              molmasa = 33,030
|              blīvums = 1210
|  kušanas temperatūra = 306 K (33 °C)
| viršanas temperatūra = 331 K (58 °C) (22 mm Hg spiedienā; sadalās)
| šķīdība ūdenī        = veido hidrātu
|                 citi =
}}
'''Hidroksilamīns''' (NH2OH) ir bezkrāsaina kristāliska (adatveida kristāli) viela, kas viegli šķīst ūdenī, veidojot hidroksilamīna hidrātu NH2OH·H2O. Šķīst arī [[metanols|metanolā]] un [[etanols|etanolā]], nešķīst [[dietilēteris|ēterī]]. Hidroksilamīns ir higroskopisks un viegli sadalās. Tīri preparāti ir samērā stabili, bet piemaisījumi, it sevišķi [[sārmi]], paātrina sadalīšanos. Hidroksilamīns kūst pie 33 °C, bet pamazām sāk sadalīties jau pie 15 °C. Tālāk sildot izkusušu hidroksilamīnu, tas eksplodē. Strauji ar atklātu [[liesma|liesmu]] uzkarsējot [[mēģene|mēģenē]] hidroksilamīna pilienu, notiek sprādziens ar šautenes šāvienam līdzīgu troksni.<ref>В. А. Палаузов. ''Химические реактивы. Их свойства, получение, методы испытаний и применение''. Харьков, Киев : Государственное научно-техническое издательство Украины, 1935, 230. lpp. {{krieviski}}</ref>

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Rāba
| citvaloda      = de
| oriģinālnosaukums = Raab
| citvaloda2      = hu
| oriģinālnosaukums2 = Rába
| attēls            = Raba-molnaszecsod-1.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Rāba pie Molnasečēdas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = uz austrumiem no [[Bruka pie Muras|Brukas pie Muras]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Donava]] ([[Mošonas Donava]])
| sāk_plat_d=47 | sāk_plat_m=20 | sāk_plat_s=43 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=30 | sāk_gar_s=55 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=47 | iet_plat_m=41 | iet_plat_s=25 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=17 | iet_gar_m=37 | iet_gar_s=49 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{AUT}}, {{HUN}}
| garums            = 298,2
| iztekas_augstums  = 1150
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          = 18
| gada_notece       =
| baseins           = 14 968
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Ungārija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Plastīdas''' ({{val|el|plastos}} — ‘veidojums’, {{gree|eidos}} — ‘izskats, stāvoklis’) ir augu šūnu organoīdi, kuru virsmu sedz divas [[Šūnas membrāna|membrānas]].<ref>Hržanovskis V., Ponomarenko S. ''Botānika''. Rīga : Zvaigzne, 1986., 19. lpp.</ref> Plastīdas sastāv no [[Hloroplasts|stromas]] ar [[pigmenti]]em un dažādas sarežģītības iekšējo membrānu sistēmām. Stromā var atrasties viens vai vairāki cietes graudi, lipoproteīdi un [[ribosoma]]s, kuru skaits vecākos organoīdos samazinās. Plastīdas nodrošina [[fotosintēze|fotosintēzi]], [[ATF]], [[taukskābes|taukskābju]], [[aminoskābes|aminoskābju]] un [[fitohormoni|fitohormonu]] sintēzi, īslaicīgu vai ilgstošu organisko vielu uzkrāšanu.<ref name=rokasgrāmata>''Rokasgrāmata bioloģijā''. Rīga : Zvaigzne ABC, 2015., 37.-38. lpp. ISBN 978-9934-0-1595-3.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija hlorāta struktūrformula

Nātrija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7775-09-9
|      ķīmiskā formula = NaClO3
|              molmasa = 106,44
|              blīvums = 2500
|  kušanas temperatūra = 248 °C
| viršanas temperatūra = ~300 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 101,0 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Nātrija hlorāts''' (NaClO3) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī.

sentences: '''"Galaktikas ceļvedis stopētājiem"''' (''The Hitchhiker's Guide to the Galaxy'') ir [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] komēdiju sērija, kuru sarakstīja [[Duglass Adamss]]. Sākotnēji tas bija [[radioraidījums]], kuru pārraidīja [[BBC Radio 4]] no [[1978]]. gada, bet vēlāk tas tika adaptēts citiem formātiem un dažu gadu laikā tapa par starptautisku multimediju fenomenu. Bez radioraidījuma laika posmā no [[1979]]. līdz [[2009. gads|2009]]. gadam ir iznākušas 6 grāmatas, [[1981]]. gadā uzņemts [[TV seriāls]], kā arī [[1984]]. gadā izveidota [[datorspēle]].

sentences:
'''Draguns''' var būt:
* [[Kamils Draguns]] (''Kamil Dragun''; 1995) — Polijas šaha lielmeistars;
* [[Pēteris Draguns]] (1976) — latviešu dzejnieks.

sentences:
drupas mūsdienās.]]
'''Cesvaines vēsture''' aptver laika periodu no 13. gadsimta, kad tā bija [[letgaļi|letgaļu]] valsts [[Letija]]s pilsnovada centrs.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Alūksnes Svētās Trīsvienības pareizticīgo baznīca
| image                 = Alūksnes pareizticīgo baznīca 2003-09-06.jpg
| image_size            =
| alt                   =
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_label = Alūksnes pareizticīgo baznīca
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 57.420774 | latNS  = N
| longd = 27.047288 | longEW = E
| religious_affiliation = [[Latvijas Pareizticīgā Baznīca]]
| rite                  =
| region                =
| location              = Helēnas iela 36, [[Alūksne]], [[Alūksnes novads]], {{LAT}}
| sector                =
| district              =
| cercle                =
| municipality          =
| consecration_year     =
| status                = [[baznīca (celtne)|baznīca]]
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               =
| architecture          =
| architect             =
| architecture_type     =
| architecture_style    =
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1895
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Alūksnes pareizticīgo baznīca
|      numurs = 2690
|       grupa = Vietējās nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]
[[Kategorija:Dambrete]]

sentences: '''Rīgas apģērbs''' bija šūšanas izstrādājumu ražošanas apvienība [[Latvija]]s teritorijā, kas specializējās uz pieaugušo un bērnu [[Apģērbs|apģērbu]] ražošanu. Apvienība tika dibināta 1963. gadā, apvienojot Rīgas [[šūšanas fabrika "Rosme"|šūšanas fabrikas "Rosme"]], "Sadarbība", "Avangards", "Brīvība", kā arī Liepājas fabriku "Sprīdītis", Jēkabpils šūšanas fabriku. Atsevišķi apvienības cehi atradās [[Pļaviņas|Pļaviņās]], [[Baldone|Baldonē]], [[Ventspils|Ventspilī]], [[Talsi|Talsos]], [[Jaunjelgava|Jaunjelgavā]] un [[Viesīte|Viesītē]]<ref>{{LPE|8}}</ref>. "Rīgas apģērbs" specializējās sieviešu un bērnu [[kleita|kleitu]], vīriešu un bērnu [[Krekls|virskreklu]], mazu bērnu un jaundzimušo [[veļa]]s un sieviešu [[galantērija]]s izstrādājumu ražošanā. 1965. gadā apvienībai tika pievienots PSRS Sakaru ministrijas Rīgas ražošanas kombināts, bet 1966. gadā [[Liepājas tekstilrūpniecības kombināts]]. 1978. gadā "Rīgas apģērbs" tika apbalvots ar [[Darba Sarkanā Karoga ordenis|Darba Sarkanā Karoga ordeni]]. "Rīgas apģērba" ilggadīgais vadītājs bija apvienības ģenerāldirektors F.Rumme, kas vadīja apvienību no 1963. līdz 1979. gadam. "Rīgas apģērba" ražotnes tika paplašinātas un rekonstruētas. Tā 1986. gadā tika saražots 970 tūkst. kleitu, 2,9 mlj. vīriešu un bērnu virskreklu, 317 tūkst. sieviešu blūžu, 4,9 mlj. sieviešu galantēriju, 5,4 mlj. zīdaiņu veļas komplektu u.c. Saražotā produkcija sasniedza 83,6 mlj. rubļu (mazumtirdzniecības cenās). Produkcija tika eksportēta uz pārējām [[PSRS]] republikām, kā arī uz [[Polija|Poliju]], [[Kuba|Kubu]], [[Afganistāna|Afganistānu]], [[Zambija|Zambiju]], [[Tanzānija|Tanzāniju]], [[Mongolija|Mongoliju]] un citām valstīm. Rīgā atradās firmas veikals "Lotoss". Apvienībai bija sava [[profesionāli tehniskā skola]]. Apvienības darbinieku rīcībā bija 4 [[Bērnudārzs|bērnudārzi]] un [[pionieru nometne]]. Neilgi pēc valsts neatkarības pasludināšanas 1991. gada 28. decembrī ražošanas apvienība "Rīgas apģērbs" tika likvidēta, un uz tās pamata tika dibinātas vairākas akciju sabiedrības: "Arno", "Vēlme", "Rīgas apģērbs", "Rosme". Pašlaik no tām pastāv tikai uzņēmums "Rosme", kas specializējas sieviešu apakšveļā, bet pandēmijas laikā sāk sejas masku ražošanu.

sentences: '''Ragnaroks''' ({{val|non|Ragnarök}} — 'dievu liktenis') ir pasaules bojāeja un pēdējā kauja [[skandināvu mitoloģija|senskandināvu mitoloģijā]]. Ragnarokā [[āsi]]em [[Odins|Odina]] vadībā jācīnās pret uguns milžiem, [[jotuni]]em un dažādiem briesmoņiem [[Loki]] vadībā. Ragnarokā ies bojā gandrīz visa pasaule. Tā notikumi sīki aprakstīti [[Poētiskā Eda|Poētiskajā Edā]] un [[Jaunākā Eda|Jaunākajā Edā]].

sentences:
[[Kategorija:Zviedrijas cilvēki pēc nodarbošanās|Polārpētnieki]]
[[Kategorija:Polārpētnieki]]

sentences:
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Ohaio
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Ohio River
  | attēls            = Ohio River.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Ohiorivermap.png
  | kartes_paraksts   = Ohaio upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            =
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            =
  | baseina_valstis   = {{USA}}
  | tek_caur          =
  | garums            = 1579
  | iztekas_augstums  =
  | ietekas_augstums  =
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           =
  | pietekas          =
}}
{{Citas nozīmes|upi|Ohaio|Ohaio}}
'''Ohaio''' ({{val|en|Ohio River}}) ir [[upe]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Misisipi (upe)|Misisipi]] pieteka. Sākas, satekot [[Alegneini]] un [[Monongahila]]i.<ref name="lpe">{{LPE|7|284.—285}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Datorzinātne]]
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Datorzinātne]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Datorzinātne]]

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Baltkrievijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Baltkrievijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences: '''25. jūlijs''' ir gada 206. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (207. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 159 dienas.

sentences: Par '''ledus planētu''' var uzskatīt ikvienu hipotētisku [[citplanēta|citplanētu]], kuras virsmu lielākoties vai pilnībā pārklāj biezāka vai plānāka [[ledus]] kārta, kā arī ikvienu [[dabiskais pavadonis|dabisko planētas pavadoni]], kas lielākoties sastāv no ledus.

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Elizabete Bousa-Laiona
| vārds_orģ           = ''Elizabeth Bowes-Lyon''
| attēls              =ElizabethBowes-Lyon.jpg
| amats               =karaliene-konsorte
| term_sākums         =	{{dat|1936|12|11|N}}
| term_beigas         = {{dat|1952|2|6|N}}
| priekštecis         =[[Tekas Marija]]
| pēctecis            =[[Princis Filips]]
| dzim_dati           ={{dat|1900|8|4}}
| dzim_vieta          =[[Londona]], {{GBR}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|2002|3|30|1900|8|4}}
| mir_vieta           =[[Vindzora (Bārkšīra)|Vindzora]], [[Bārkšīra]], {{GBR}}
| tēvs                =[[Klods Bouss-Laions]]
| māte                =[[Sesīlija Bousa-Laiona]]
| dinastija           =[[Vindzoras dinastija]] (laulībā)
| dzīvesb             =[[Džordžs VI Vindzors|Džordžs VI]]
| bērni               =[[Elizabete II Vindzora|Elizabete II]], [[Margarēta Vindzora]]
| reliģija            =
| apglabāts           =[[Sendžordža kapela]], [[Vindzora (Bārkšīra)|Vindzora]], {{GBR}}
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|upi|Spāre|Spāre}}
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Spāre
| attēls            = Spāres upe pie Ropiķiem.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Spāre pie [[Ropiķi]]em
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Spāres ezers]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Ilziķezers]]
| sāk_plat_d=57 | sāk_plat_m=13 | sāk_plat_s=34 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=22 | sāk_gar_m=18 | sāk_gar_s=6 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=15 | iet_plat_s=19 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=22 | iet_gar_m=12 | iet_gar_s=6 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{LAT}}
| garums            = 15
| iztekas_augstums  = 26,1
| ietekas_augstums  = 21,0
| kritums           = 5,1
| caurtece          =
| caurtece_vieta    =
| gada_notece       = 0,016
| baseins           = 148,3
| baseins_latvijā   =
| pietekas          = [[Ķipstvalks]]
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}
'''Spāre''''<ref name="lgia">{{Tīmekļa atsauce |url=http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=97092 |title=Informācija par objektu: Spāre |accessdate={{dat|2016|08|24||bez}} |work= LĢIA vietvārdu datubāze |publisher=[[Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra]] }}</ref> ir upe [[Talsu novads|Talsu novada]] [[Ģibuļu pagasts|Ģibuļu pagastā]] un [[Ventspils novads|Ventspils novada]] [[Usmas pagasts|Usmas pagastā]]. Iztek no [[Spāres ezers|Spāres ezera]]. Ezera izteka regulēta ar akmeņu krāvumu.<ref>[http://www.ezeri.lv/database/2256/ ezeri.lv]</ref> Kopējais upes baseins ir 148,3 km² (bez Spāres ezera un [[Vidusupe]]s baseina tikai 23,8 km²).<ref>{{USIK}}</ref> Upe tek pa mežainu līdzenu apvidu, gultne pārsvarā regulēta. Vidusposmā ieleja līdz pat 10 m dziļa.<ref>{{Latvijas daba}}</ref> Lielākā pieteka [[Ķipstvalks]]. Ietek [[Ilziķezers|Ilziķezerā]]. Lielākā apdzīvotā vieta krastos [[Ropiķi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Illustration Lupinus luteus1.jpg
| binomial = Lupinus luteus L.
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Lupinus
| ģints_lv = Lupīnas
| suga = L. luteus
| suga_lv = Dzeltenā lupīna
| kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste
|title=Raķešu uzbrukums Kramatorskai (2023)
|attēls=Kramatorsk_after_Russian_missile_strike,_2023-06-27_(20-02).jpg
|attēla_apraksts=
|map=
|datums=2023. gada 27. jūnijs
|laiks=~19:32
|ieroči=
|bojā_gājušie=12+ (starp viņiem četri bērni)
|ievainotie=61 (tostarp 8 mēnešus vecs mazulis)
|izraisītājs=[[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki|Krievijas bruņotie spēki]]
}}
'''Raķešu uzbrukums Kramatorskai''' bija viens no [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma Ukrainā]] notikumiem, [[Krievijas Federācijas Bruņotie spēki|Krievijas bruņoto spēku]] [[Terorisms|teroristisks]] uzbrukums civiliedzīvotājiem, kurā tika nogalināti 12 un ievainoti 61 cilvēki.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.diena.lv/raksts/pasaule/eiropa/ukrainas-civiliedzivotaji-iet-boja-krievu-rakesu-trieciena-pa-kramatorsku-14301463|title=Ukrainas civiliedzīvotāji iet bojā krievu raķešu triecienā pa Kramatorsku|website=www.diena.lv|access-date=2023-06-30}}</ref> Viena no raķetēm trāpīja kafejnīcā ''RIA Lounge Bar'' [[Kramatorska|Kramatorskas]] centrā, kur tobrīd atradās daudz klientu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 1469.23
| subdivision_name2 =
| population_total = 63366
| pushpin_map = Somija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Somija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 = [[Dienvidpohjanmā]]
| subdivision_type = Valsts
| native_name = ''Seinäjoki''
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 =
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +2
| utc_offset_DST = +3
| population_as_of = 2019
| name = Seinejoki
| elevation_m =
| latd = 62
| established_date = ap [[1868]]. gadu
| established_title = Dibināta
| image_shield = Seinäjoki.vaakuna.svg
| image_skyline = SeinäjokiMontage.jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 47
| motto =
| lats = 5
| longEW = E
| longd = 22
| longm = 50
| longs = 5
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|http://www.seinajoki.fi/}}
}}
'''Seinejoki''' ({{Val|fi|Seinäjoki}}) ir [[pilsēta]] [[Somija|Somijā]]. [[Dienvidpohjanmā]] reģiona administratīvais centrs. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 63 366 iedzīvotāji. Pilsētā bāzējas [[Futbols|futbola]] klubs [[Seinäjoen Jalkapallokerho|SJK]], kas spēlē ''[[Veikkausliiga]]''.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Kosmosa kuģa infokaste
| Nosaukums                = ''Buran''
| Nosaukums_orig           = ''Буран''
| Attēls                   = Buran.jpg
| Attēla_izmērs            = 300px
| Att_virsraksts           = "Buran" starts no Baikonuras kosmodroma 1988. gada 15. novembrī
| Programma                =
| KA_veids                 = [[kosmoplāns]]
| Bāzes platforma          =
| KA sērijas Nr            =
| Īpašnieks                =
| Lielākie_izgatavotāji    =
| Starta_gads              = 1988
| Starts                   =
| Nesējs                   = ''Энергия''
| Starta_vieta             = [[Baikonuras kosmodroms]]
| Starta_laukums           =
| Apkalpe                  = līdz 10 cilvēkiem
| apkalpes attēls          =
| apkalpes attēla apraksts =
| saslēgšanās-atvienošanās =
| Nolaišanās               = [[Baikonuras kosmodroms]]
| Nolaišanās vieta         =
| Darbības_beigu_gads      = 1988
| Darbības_beigu_datums    = 15.11.1988
| Darbības_ilgums          =
| Beigu_gads               =
| Beigu_datums             =
| Lidojuma_ilgums          = 3 h, 25 min, 22 s
| NSSDC_ID                 =
| Tīmekļa_vietne           =
| Masa                     = 105 t (bez nesējraķetes)
| Enerģija                 =
| Pārlidojums              =
| Pārlidojuma_datums       =
| Centr_ķermenis           =
| Centr_ķermenis_parādīt   =
| Lielā_pusass             =
| Ekscentricitāte          =
| Inklinācija              =
| Periods                  =
| Apoapsīda                =
| Periapsīda               =
| Apriņķojumi              = 2<ref name= "nasa">{{Tīmekļa atsauce |url=http://liftoff.msfc.nasa.gov/rsa/buran.html |title=Buran |publisher=NASA |date=12 November 1997 |accessdate=15 August 2006 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060804153528/http://liftoff.msfc.nasa.gov/rsa/buran.html |archivedate=4 August 2006}}</ref>
| Orbītā_ieiešanas_dat     =
| KA_iepr                  =
| KA_nāk                   =
| Pilot. misijas           =
}}
'''''Buran''''' bija [[Padomju Savienība|padomju]] [[kosmoplāns|daudzkārt izmantojamais kosmosa kuģis]], kura vienīgais lidojums notika 1988. gada 15. novembrī. Tas startēja no [[Baikonuras kosmodroms|Baikonuras kosmodroma]], veica 2 apriņķojumus ap [[Zeme|Zemi]] un veiksmīgi nosēdās.

sentences:
{{Programmatūras infokaste|
 name = OpenSSH
|logo =
|screenshot =
|caption = Don't tell anyone that I'm free.
|developer = [[OpenBSD]]
|latest_release_version = 9.0
|latest_release_date = 2022. gada 1. februāris
|operating_system = Multiplatformu
|genre = Attālināta piekļuve
|license = BSD
|website = http://www.openssh.com
}}

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{atveidošana+}}
 glezna ''Vētraina jūra naktī'' (1849. gads) ]]
'''Ūdens''' ([[Mitoloģija|mitoloģijā]]) un [[Reliģija|reliģijā]] ir arhaisks un universāls dzīvības izcelšanās un auglības simbols. Ambivalents spēks, kurš gan rada un uztur visu dzīvo, gan spēj to arī iznīcināt. Ir arī tīrības, šķīstības, pārmaiņu, kā arī [[Haoss|haosa]] un nāves simbols. Ūdens bieži saistīts ar [[Pagānisms|pagāniskiem]] un reliģiskiem rituāliem, ar augstāku spēku klātbūtni un svētību. Tas garīgi atjauno, attīra un pasargā no ļaunā.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2013. gada augustā,}}
Šajā sarakstā ir uzskaitīti '''[[Burkinafaso]] valsts vadītāji'''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Blondīne
| originalnos = ''Blonde''
| operators =
| attēls = Blonde 2022 film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = biogrāfiska
| režisors = [[Endrū Dominiks]]
| producents = * [[Breds Pits]]
* [[Dede Gārdnere]]
* [[Džeremijs Kleiners]]
* [[Treisija Lendona]]
* [[Skots Robertsons]]
| scenārijs = Endrū Dominiks
| aktieri = * [[Ana de Armasa]]
* [[Adriens Brodijs]]
* [[Bobijs Kanevāle]]
* [[Ksavjērs Semjuels]]
* [[Džuliana Nikolsone]]
| mūzika = * [[Niks Keivs]]
* [[Vorens Eliss]]
| oriģinālnos = ''Blonde''
| studija = ''Plan B Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|9|8|[[79. Venēcijas kinofestivāls|Venēcijas kinofestivāls]]|2022|9|28|''Netflix''}}
| ilgums = 166 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|22 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Blondīne"''' ({{val|en|Blonde}}) ir 2022. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska filma,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://slate.com/culture/2022/09/blonde-netflix-movie-accuracy-marilyn-monroe-jfk-dimaggio.html|title=What’s Fact and What’s Fiction in Blonde, Netflix’s Marilyn Monroe Biopic|last=Stein|first=Ellin|website=Slate Magazine|access-date=2023-01-10|date=2022-09-28|language=en}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://collider.com/blonde-review-marilyn-monroe-ana-de-armas/|title='Blonde' Review: Ana de Armas Turns Celebrity Skin into Body Horror as Marilyn Monroe|last=Formo|first=Brian|website=Collider|access-date=2023-01-10|date=2022-09-15|language=en}}</ref> kuras režisors un scenārija autors ir [[Endrū Dominiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ana de Armasa]], [[Adriens Brodijs]], [[Bobijs Kanevāle]], [[Ksavjērs Semjuels]] un [[Džuliana Nikolsone]]. Filma balstīta uz [[Džoisa Kerola Outsa|Džoisas Kerolas Outsas]] 2000. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu un tā stāsta par amerikāņu aktrises [[Merilina Monro|Merilinas Monro]] dzīvi un karjeru.

sentences: {{Commonscat|Cities by country|Pilsētas pēc valsts}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Druvienas pagasts
| karte             = Druvienas pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Gulbenes novads
| centrs            = Druviena
| platība           = 67,57
| iedzīvotāji       = 513<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 513 / 67.57 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Druween<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Друвенская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences: '''''[[Diaphorina citri]]''''' ir lapblusiņu suga, kas skaitās ka viens no nozīmīgākiem citrusu augu [[kaitēkļi]]em, jo izplata ''[[Candidatus Liberibacter]]'' ģints [[baktērijas]], kas izraisa smagu [[Citrusi|citrusu]] slimību, ko dēvē par [[citrusu zaļēšanas slimība]] ({{val-en|citrus greening disease}} jeb ''huanglongbing''), kas ir nāvējoša citrusiem. Tāpēc šai lapblusiņu sugai ir labi izpētīti dabīgie ienaidnieki, galvenokārt tie ir dažādu grupu [[posmkāji]] ([[kukaiņi]], [[zirnekļi]]). Daži no tiem ir izmantoti lapblusiņas populācijas [[Kaitēkļu bioloģiskā kontrole|bioloģiskajā kontrolē]] un tiek ievesti tajās vietās pasaulē, kur tiek ievesta lapblusiņa, ar aizdomu mazināt pēdējas [[Invazīva suga|invāziju]] un citrusu slimības izplatīšanas mazināšanos un izcīnīšanos.<ref name="Hall.etal2012"/>

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums = Valters un Rapa
| Logo =
| Sauklis =
| Uzņēmuma_veids = Grāmatnīca, izdevniecība
| Dibināšanas_datums = 1912. gadā <br>(atjaunots 1994. gadā)
| Sēdeklis = [[Aspazijas bulvāris]] 24, Rīga, LV–1050
| Birža =
| Indekss =
| Vērtība =
| Vadība =
| Darbinieku_skaits =
| Apgrozījums =
| Aktīvi =
| Bilance =
| Peļņa =
| Nozare = grāmatniecība
| Produkti = Grāmatas, kalendāri, brošūras, avīzes, žurnāli u.c.
| Mājaslapa = [http://www.valtersunrapa.lv/ www.valtersunrapa.lv]
}}

sentences: '''Protijs''' (no {{val|el|πρῶτος}} ''(protōs)'' — 'pirmais') ir visvieglākais un dabā visizplatītākais [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[izotops]]. Tā apzīmējums ir '''1H'''. Protija [[atoma kodols]] sastāv tikai no viena [[protons|protona]], no tā arī cēlies izotopa nosaukums. No visa [[Visums|Visumā]] esošā ūdeņraža 99,985% ir protijs, tādējādi tas ir dabā visbiežāk sastopamais ķīmiskā elementa izotops. Protija oksīds ir galvenā [[ūdens]] sastāvdaļa.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Bāskervilu suns
| operators =
| attēls = The Hound of the Baskervilles - 1939- Poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Sidnijs Lenfīlds]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ričards Grīns]]
* [[Bezils Retbouns]]
* [[Vendija Berija]]
* [[Naidžels Brūss]]
* [[Džons Keredīns]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Hound of the Baskervilles''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1939|3|31}}
| ilgums = 80 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Bāskervilu suns"''' ({{Val|en|The Hound of the Baskervilles}}) ir 1939. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lenfīlds]]. Filma balstīta uz [[Arturs Konans Doils|Artura Konana Doila]] [[Bāskervilu suns|tāda paša nosaukuma romānu]]. Filmā [[Šerloks Holmss|Šerloka Holmsa]] lomu atveido [[Bezils Retbouns]], bet [[Doktors Vatsons|doktora Vatsona]] lomu [[Naidžels Brūss]]. Citas lomas atveido [[Ričards Grīns]], [[Vendija Berija]] un [[Džons Keredīns]]. Šī ir pirmā no 14 Šerloka Holmsa filmām no 1939. līdz 1946. gadam, kurā lomas atveidoja Retbouns un Grīns.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Samara
|attēls              = Marabut, Philippines, Limestone outcrops.jpg
|attēla paraksts     = Samaras piekraste pie Marabutas
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Samar''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=12|latm=03 |lats= |latNS=N
|longd=125|longm= 07|longs= |longEW=E
|platība             = 12 849<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|garums              = 253
|platums             = 92
|krasta līnija       = 800,6
|augstākais kalns    = Huravs
|augstums            = 890
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Austrumu Visajas]]
|iedzīvotāji         = 1 909 537<small>(2020)</small>
|blīvums             = 148,6
|pamatiedzīvotāji    = [[varaji]]
|valsts lielpilsēta  = [[Kalbajoga]]
|piezīme =
}}
'''Samara''' ({{val|war|Samar}}) ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā,<ref>{{PZT|615}}</ref> pēc platības trešā un pēc iedzīvotāju skaita septītā lielākā sala valstī. Administratīvi ietilpst [[Austrumu Visajas|Austrumu Visaju]] reģionā; dalās trijās provincēs — [[Austrumsamara]], [[Samara (province)|Samara]] un [[Ziemeļsamara]]. Apdzīvo galvenokārt [[varaji]]. Lielākās pilsētas ir [[Kalbajoga]] (183 851), [[Katbalogana]] (103 879) un [[Borongana]] (69 297).

sentences: '''31. oktobris''' ir gada 304. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (305. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 61 diena.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Metilheksānamīna struktūrformula

Metilheksānamīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 4-metilheksān-2-amīns,
2-amino-4-metilheksāns,
dimetilamilamīns,
1,3-dimetilamilamīns,
1,3-dimetilpentilamīns,
2-metil-2-heksānamīns,
2-metil-2-heksilamīns
|           CAS numurs = 105-41-9
|      ķīmiskā formula = C7H17N
|              molmasa = 115,22
|              blīvums = 775
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 134 °C
|        šķīdība ūdenī = šķīstošs
|                 citi =
}}
'''Metilheksānamīns''' jeb '''MHA''' (tiek dēvēts arī nepareizos nosaukumos, kā 'metilheksanemīns', 'metileksanamīns' u.c.) ir 3-metilheksāna aminoatvasinājums. Tiek saukts arī par '''dimetilamilamīnu''' ('''DMAA'''). Vielas molekulā ir divi asimetriskie oglekļa atomi, tādēļ tai pastāv četri optiskie [[izomēri]]. Lieto arī hidrohlorīda veidā.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Persejs
| abbreviation = Per
| name_latin = Perseus
| RA = 3
| dec = +45
| areatotal = 615
| arearank = 24. vieta
| numbermainstars = 6, 22
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 5
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = Mirfaks
| starmagnitude = 1,79
| neareststarname = ''ι Per''
| stardistance = 34,4
| numbermessierobjects = 2
| meteorshowers =[[Perseīdas]]
| bordering = [[Kasiopeja]]
[[Andromeda (zvaigznājs)|Andromeda]]
[[Trīsstūris (zvaigznājs)|Trīsstūris]]
[[Auns (zvaigznājs)|Auns]]
[[Vērsis (zvaigznājs)|Vērsis]]
[[Vedējs (zvaigznājs)|Vedējs]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = rudenī
| latmax = 90
| latmin = 35
}}
'''Perseja''' zvaigznājs vārdu guvis no sengrieķu varoņa [[Persejs (mitoloģija)|Perseja]], kas nogalināja gorgonu [[Medūza (mitoloģija)|Medūzu]]. Persejā atrodas [[Piena Ceļš]]. Tajā arī atrodas pazīstama aptumsuma [[maiņzvaigzne]] [[Algols]]. Spožākā zvaigzne ir [[Mirfaks]].
Ik gadu ap 12. augustu Perseja zvaigznājā novērojama intensīva un vizuāli iespaidīga meteoru plūsma, kad vienā stundā var saskaitīt vairākus desmitus [[krītošo zvaigžņu]].
Pusceļā starp [[Perseju η]] un [[Kasiopejas δ]] atrodas skaista dubulta zvaigžņu kopa. Kopumā tajā ietilpst ap 500 jaunajām zvaigznēm. Perseju pie debesīm var redzēt visu gadu.

sentences: '''0,999...''', kas arī tiek rakstīts kā '''0,(9)''', <math>0,\bar{9}</math> vai <math>0,\dot{9}</math>, [[matemātika|matemātikā]] ir periodisks [[decimāldaļskaitlis]], kas ir [[reāls skaitlis]] un ir vienāds ar [[1 (skaitlis)|1]]. Citiem vārdiem sakot, skaitlis "0,999..." un "1" ir viens un tas pats skaitlis. Šo [[vienādība|vienādību]] jau sen ir pieņēmuši profesionāli [[matemātiķis|matemātiķi]] un pasnieguši to mācību grāmatās. Šīs identitātes atšķirīgie [[Matemātisks pierādījums|pierādījumi]] ir noformulēti ar dažādu [[precizitāte|precizitāti]], reālo skaitļu attīstību, otršķirīgiem pieņēmumiem, vēsturisku kontekstu un mērķauditoriju.

sentences:
{{Skaitlis
|num = 28
|lv = Divdesmit astoņi
}}
'''28''' ('''divdesmit astoņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[27 (skaitlis)|27]] un [[29 (skaitlis)|29]].

sentences:
[[Kategorija:Bioinženierija]]
[[Kategorija:Biotehnoloģija]]
[[Kategorija:Formālās zinātnes]]
[[Kategorija:Matemātiskā bioloģija]]
[[Kategorija:Informātika]]

sentences:
[[Kategorija:Bauskas novada pagasti]]
[[Kategorija:Bauskas rajons]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{labs raksts}}
'''Vegānisms''' ir [[filozofija|filozofiska]] nostāja un [[dzīvesveids]], kura atbalstītāji cenšas neizmantot [[Dzīvnieki|dzīvniekus]] pārtikai, apģērbam, izklaidei vai citiem nolūkiem.<ref name="veganukmission">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.vegansociety.com/html/downloads/ArticlesofAssociation.pdf|title=Memorandum of Association of the Vegan Society|accessdate=2010-06-09|pages=1|date=1979-11-20|format=PDF|work=About Us|publisher=Vegan Society|archiveurl=https://web.archive.org/web/20070620185049/http://www.vegansociety.com/html/downloads/ArticlesofAssociation.pdf|archivedate=2007-06-20}}</ref><ref name="being-vegan">{{Grāmatas atsauce |last=Stepaniak |first=Joanne|title=Being Vegan |url=https://archive.org/details/beingveganliving0000step |publisher=McGraw-Hill Contemporary |date=2000 |pages=[https://archive.org/details/beingveganliving0000step/page/n2 2],6,17,148-150 |isbn=978-0737303230}}</ref> '''Vegāni''' izvairās no jebkāda veida [[dzīvnieku izcelsmes produkti|dzīvnieku izcelsmes produktu]] lietošanas.<ref name="foodcriteria">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.merriam-webster.com/dictionary/vegan|title=Vegan|accessdate=2017-04-14|publisher=Mirriam-Webster Dictionary}}{{Tīmekļa atsauce|url=http://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/veganism|title=Veganism|accessdate=2017-04-14|publisher=Cambridge Advanced Learner’s Dictionary & Thesaurus}}

sentences: '''Elektriskais dzinējspēks''' jeb '''elektrodzinējspēks''' ('''EDS''') ir [[Skalārs lielums|skalārs]] [[fizikāls lielums]], kurš raksturo ārēju spēku darbu [[Elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] ķēdēs. Slēgtā [[Elektriskais vadītājs|vadītāja]] kontūrā šis spēks ir vienāds ar ārējo spēku [[Darbs (fizika)|darbu]], kas nepieciešams pozitīva vienības [[Elektriskais lādiņš|lādiņa]] pārvietošanai visa vadītāja garumā starp [[Strāvas avots|strāvas avota]] poliem.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=184.—191|last2=Kolangs|first2=I.|last3=Puķītis|first3=P.|last4=Šilters|first4=E.}}</ref> Elektrodzinējspēku apzīmē ar ''<big>ℰ</big>'' vai <math>\mathcal{E}</math>, tā [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] [[mērvienība]] ir [[volts]] (V).

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Janu
  |familycolor=Janu
  |states=[[ASV]]
  |region=[[Kalifornija]]
  |extinct=1916
  |fam1=Hokanu virssaime?
  |child1=Jahu dialekts
  |map=Yana lang.png
  |map_caption=Janu valodas izplatība līdz 19. gs. vidum (pirms saskares ar eiropiešu izcelsmes kolonizatoriem).
}}

'''Janu valoda''' (arī '''jananu''') ir [[izolēta valoda]], kurā runāja [[Kalifornija]]s [[indiāņi|indiāņu]] ciltis [[jani]] un [[jani|jahi]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Difenhidramīna struktūrformula
|       citi nosaukumi = ''Benadryl'', ''Dimedrol''
|           CAS numurs = 58-73-1
|      ķīmiskā formula = C17H21NO
|              molmasa = 255,355
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name                    = Kauņa
|official_name           = ''Kaunas''
|settlement_type        = pilsēta
| pushpin_map = Lithuania
| pushpin_label_position =
| image_flag = LTU Kaunas flag.svg
|image_shield           = Kaunas city COA.png
|shield_size = 70px
|image_skyline          = Kaunas montage.jpg
|image_caption          =
|subdivision_type       = Valsts
|subdivision_name       = {{LTU}}
| subdivision_type1 = Pašvaldība
| subdivision_name1 = [[Kauņas pilsētas pašvaldība]]
|established_date       = 1361
|established_title      = Pirmoreiz minēta
|established_date2      = 1408
|established_title2     = Pilsētas tiesības
|population_total       = 289380
|population_as_of       = 2020
|population_footnotes   =
|area_total_km2         = 157
|timezone               = [[Eastern European Time|EET]]
|utc_offset             = +2
|timezone_DST           = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
|utc_offset_DST         = +3
|latd  = 54 |latm  = 53 |lats  = 50|latNS  = N
|longd = 23 |longm = 53 |longs = 10|longEW = E
|coordinates_display= inline,title
|coordinates_type =region:LT_type:city(355000)
|website = {{url|http://www.kaunas.lt}}
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Andris Zvirgzds
|     vārds_orig =
|         attēls = Foto no ZA arhīva.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1928
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 07
|       dz_vieta = Rīga, [[Latvija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2014
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 01
|        m_vieta = Rīgā
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = vīrietis
|         vecāki = Voldemārs Zvirgzds, Irēna Zvirgzda dzim. Rozīte
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lonija Zvirgzda dzim. Lavrinoviča
|          bērni = Atis, Ilze
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[dendroloģija]], [[dārzkopība]]
|          grāds = Dr. habil. biol.
|   darba_vietas = [[Nacionālais botāniskais dārzs]], [[Rīgas Dome]]
|     akad_amats = Nacionālā botāniskā dārza direktors (1980 - 1992)
|     alma_mater = [[Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultāte|Latvijas Lauksaimniecības universitāte, Agronomijas fakultāte]]
|    pasniedzēji = [[Pauls Galenieks]]
|      skolnieki =
|     sasniegumi = "Dendroloģija", 1978, 2006.
|    apbalvojumi = Dr. h. c. biol., LPSR nopelniem bagātais dabas aizsardzības darbinieks
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Andris Zvirgzds''' (1928-2014) bija latviešu dendrologs, botāniķis, dārznieks, Nacionālā Botāniskā dārza direktors. Latvijas Zinātņu akadēmijas goda doktors. Vairāk kā 150 publikāciju autors un līdzautors.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 81
|             7. čaula =
|             6. čaula = 3
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tl
|             atommasa = 204,3833
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Tallija paraugs [[argons|argona]] aizsargatmosfērā un korodējis tallija stienītis
|  oksidēšanas pakāpes = +3, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,62
|              blīvums = 11850
|  kušanas temperatūra = 577 K (304 °C)
| viršanas temperatūra = 1746 K (1473 °C)
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|rinda_lv=Neļķu rinda|binomial=Rumex pseudonatronatus|suga_lv=Somijas skābene|suga=Rumex pseudonatronatus|ģints_lv=Skābenes|ģints=Rumex|dzimta_lv=Sūreņu dzimta|dzimta=Polygonaceae|rinda=Caryophyllales|nosaukums=|klase_lv=Divdīgļlapji|klase=Magnoliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_izmērs=250px|attēls=Finnskräppa-3963 - Flickr - Ragnhild & Neil Crawford.jpg|autors=(Borbás) Borbás ex Murb.|sinonīmi=Rumex fennicus (Murb.) Murb.}}'''Somijas skābene''' ({{val|la|Rumex pseudonatronatus}}) [[Skābenes|skābeņu]] suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas [[Ziemeļaustrumeiropa|Ziemeļaustrumos]], tostarp [[Latvija|Latvijā]], un [[Sibīrija|Rietumsibīrijā]], ūdenstilpju krastos un zemāko terašu pļavās.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/rumex-pseudonatronatus-borbas-borbas-ex-murb/|title=Somijas skābene - Rumex pseudonatronatus (Borbás) Borbás ex Murb. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-03-22}}</ref>

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .bj
|background            = #CCF
|atklāts               = 1996. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = Beninas Tīkla informācijas centrs
|sponsors              = Beninas staciju un telekomunikāciju birojs
|domātais-pielietojums = Ar [[Benina|Beninu]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Minimāla izmantošana Beninā
|ierobežojumi          = Nepieciešami administratīvi kontakti Beninā
|struktūra             = Iespējams reģistrēt otrā un trešā līmeņa domēnus ar specifiskām nozīmēm
|dokumenti             = [http://www.nic.bj/terms.html Nosacījumi]; [http://www.nic.bj/rules.html Vispārīgie noteikumi]
|strīdu-risināšana     = [http://www.nic.bj/dres.html Strīdu risināšanas noteikumi]
|mājas-lapa            = [http://www.nic.bj/ NIC.bj]
}}

sentences:
— [[magnēts]] [[levitācija|levitē]] virs zemas [[temperatūra]]s [[supravadītspēja|supravadītāja]]]]
'''Zinātne''' ir [[cilvēks|cilvēka]] darbības nozare, kuras mērķis ir iegūt [[zināšanas]]. Savukārt šīs zināšanas tiek iegūtas mērķtiecīgi, [[zinātnieks|zinātniekiem]] apkopojot un analizējot datus, ko tie iegūst, veicot [[novērojums|novērojumus]], [[pētījums|pētījumus]] un [[eksperiments|eksperimentus]]. Pēc tam iegūtās zināšanas ļauj [[teorija|teorētiski]] izskaidrot, kā notiek dažādas norises un [[parādība]]s gan [[daba|dabā]], gan [[sabiedrība|sabiedrībā]]. Par zinātni sauc arī zināšanu sistemātisku kopumu kādā noteiktā jomā.

sentences:
baļķis]]
'''Koksne''' ir daudzu augstāko [[augi|augu]] ([[kokaugi|kokaugu]]) [[stumbrs|stumbru]] un [[zars|zaru]] daļa, kas atrodas zem [[miza]]s. [[Mežsaimniecība|Mežsaimniecībā]] un [[kokapstrāde|kokapstrādē]] ar koksni saprot slāņaino, poraino materiālu starp [[koks|koka]] mizu un [[serde|serdi]].<ref name="ZTV"/> [[Botānika|Botānikā]] par koksni sauc sekundāro [[ksilēma|ksilēmu]] — [[audi|audus]], kas veidojas no prokambija vai [[kambijs|kambija]] un pa kuriem uz augšu plūst [[ūdens]] ar tajā izšķīdušām kokam nepieciešamajām vielām. Atšķirībā no [[lūksne]]s jeb floēmas, kas arī veidojas no kambija, koksne pamatā sastāv no atmirušām [[šūna|šūnām]] ar bieziem, cietiem [[šūnapvalks|šūnapvalkiem]]. To sastāvā ir galvenokārt [[celuloze]], [[hemicelulozes]] un [[lignīns|lignīns]].

sentences: '''Metriskā sistēma''' ir starptautiski atzīta decimāla [[mērīšana]]s sistēma. Sistēmas pamatā tiek izmantotas tādas mērvienības, kā [[metrs]], [[kilograms]] un [[sekunde]], tāpēc tā tiek saukta arī par '''MKS sistēmu''' (abreviatūru veido mērvienību pirmie burti). Tiek izmantotas arī citas [[Starptautiskā mērvienību sistēma|Starptautiskās mērvienību sistēmas]] (SI sistēmas) mērvienības un balstoties uz to, kā arī izmantojot [[daudzkārtņi|daudzkārtņus]], iegūst dažnedažādas mērvienības. Piemēram, izmantojot garumu pamatmērvienību un daudzkārtņus, var iegūt [[kilometrs|kilometrus]], [[centimetrs|centimetrus]], [[decimetrs|decimetrus]], [[milimetrs|milimetrus]] un tā tālāk.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Popera kunga pingvīni
| attēls                   = Mr.Popper'sPenguinsTeaser.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Mr. Popper's Penguins''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Marks Voters]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         =
* [[Šons Anderss]]
* [[Džons Moriss]]
* [[Džareds Sterns]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džims Kerijs]]
* [[Karla Gugino]]
* [[Madelaina Kerola]]
* [[Andžela Lensberija]]
| mūzika                   = [[Rolfs Kents]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Davis Entertainment Company]]''
* ''[[Dune Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2011|6|11||bez}}
| ilgums                   = 92 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mr-poppers-penguins-2011|title=Mr. Popper's Penguins|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 22, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mrpopperspenguins.htm|title=Mr. Popper's Penguins (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 22, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Popera kunga pingvīni"''' ({{val|en|Mr. Popper's Penguins}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisors ir [[Marks Voters]]. Galvenās lomas atveido [[Džims Kerijs]], [[Karla Gugino]], [[Madelaina Kerola]] un [[Andžela Lensberija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|6|11||bez}}.

sentences: {{Commonscat|Generals of the United States}}

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Vidzemes Augstskola
|attēla_nos   = Vidzemes Augstskola logo.svg
|att_izm      =
|att_apraksts =
|moto         = Vidzemes Augstskola — Augsne izaugsmei!
|dibin        = [[1996]]. gadā
|valsts       = Latvija
|valsts_en    = Latvia
|vieta        = Cēsu iela 4, [[Valmiera]], {{LAT}}
|tips         = Valsts augstskola
|dotācijas    =
|rektors      = [[Agnese Dāvidsone]]
|pasniedz     = 106
|studenti     = 658 (2021)
|mlapa        = {{URL|http://www.va.lv}}
|Absolventi=3751 (2021)}}

sentences: 1919. gadā. Aiz vidējā vagona redzams [[Velkonis|velkoņa]] skurstenis.]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Kara suņi
| attēls = War Dogs 2016 poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''War Dogs''
| žanrs = melnā komēdija, biogrāfiska filma, kriminālfilma
| režisors = [[Tods Filipss]]
| producents = * [[Marks Gordons]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* Tods Filipss
| scenārija autors = * [[Stīvens Čins]]
* [[Džeisons Smilovičs]]
* Tods Filipss
| galvenajās lomās = * [[Džona Hills]]
* [[Mailss Tellers]]
* [[Bredlijs Kūpers]]
* [[Ana de Armasa]]
| mūzika = [[Klifs Martinezs]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Joint Effort]]''
* ''[[RatPac-Dune Entertainment]]''
* ''[[The Mark Gordon Company]]''
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2016|8|3|Ņujorkas pirmizrāde|2016|8|19|ASV}}
| ilgums = 111 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/war-dogs-2016|title=War Dogs|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 17, 2019|archive-date={{dat|2016|12|12||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161212174329/http://www.bbfc.co.uk/releases/war-dogs-2016}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|86,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=armsandthedudes.htm|title=War Dogs (2016)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 17, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Kara suņi"''' ({{val|en|War Dogs}}) ir 2016. gada biogrāfiska kriminālkomēdijas filma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Tods Filipss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džona Hills]], [[Mailss Tellers]], [[Bredlijs Kūpers]] un [[Ana de Armasa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|8|3||bez}} Ņujorkā.

sentences:
]]
'''Dižakmens''' ir [[laukakmens]], kura izmēri pārsniedz noteiktus parametrus un uz kuriem parasti attiecas noteikumi par [[dabas piemineklis|dabas pieminekļu]] aizsardzību. Latvijā par valsts nozīmes dabas pieminekļiem uzskatāmi dižakmeņi ar tilpumu virs {{nobr|10 m³}}, par vietējas nozīmes — {{nobr|virs 7 m³}}.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |title=Latvijas dabas pieminekļi. Latvijas izcilākie dižakmeņi |access-date={{dat|2011|07|31||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190212121657/http://www.dabasretumi.lv/Pieminekli/akmeni.htm |archivedate={{dat|2019|02|12||bez}} }}</ref> Lielākais Latvijas dižakmens ir [[Nīcgales Lielais akmens]], kura tilpums ir ap {{nobr|170 m³}}.

sentences: '''Psihopātija''' tradicionāli tiek definēta kā [[personības traucējumi]]. Tai raksturīga ilgstoša antisociāla uzvedība, samazināta [[empātija]] un [[sirdsapziņa]] u.c. Psihopātijas definīcija laika gaitā ir mainījusies, arī mūsdienās tiek izmantotas atšķirīgas definīcijas, kas dažkārt ir pretrunīgas un tikai daļēji pārklājas.<ref name="gap">{{cite journal|doi=10.1177/1529100611426706 |title=Psychopathic Personality: Bridging the Gap Between Scientific Evidence and Public Policy |year=2011 |last1=Skeem |first1=J. L. |last2=Polaschek |first2=D. L. L. |last3=Patrick |first3=C. J. |last4=Lilienfeld |first4=S. O. |journal=Psychological Science in the Public Interest |volume=12 |issue=3 |pages=95–162 |url=http://www.psychologicalscience.org/index.php/publications/journals/pspi/psychopathy.html}}</ref> Dažkārt tiek izdalīta arī '''sociopātija'''.

sentences: '''Zemapziņa''' ir [[psihisks process]], kas noris zem [[apziņa]]s sliekšņa un nav pakļauts tiešas apziņas kontrolei. Psihiskās atspoguļošanas forma, kurā [[īstenība]]s [[tēls]] un subjektīvā [[attieksme]] pret šo tēlu nav īpašas [[refleksija]]s [[objekts]]. Zemapziņa izpaužas agrās bērna [[izziņa]]s formās, pirmatnējā [[domāšana|domāšanā]], [[intuīcija|intuīcijā]], [[afekts|afektos]], [[panika|panikā]], [[hipnoze|hipnozē]], [[sapņi|sapņos]], kā arī [[jūtas|jūtās]] un [[rīcība|rīcībā]], kuru [[cēlonis|cēloni]] cilvēks neapzinās. Zemapziņa nepārtraukti uztver, pārstrādā, uzkrāj un reproducē daudz derīgas [[informācija]]s, līdz ar to nodrošinot pašreizējo un gaidāmo situāciju atspoguļošanos [[smadzenes|smadzenēs]], turklāt netraucējot ar apziņu saistītos psihiskos procesus, jo tikai neliela zemapziņas informācijas daļa nonāk apziņā. Zemapziņa ar savām neizsmeļamajām informacijas un rīcības variantu rezervēm aktīvi piedalās apziņas izvirzīto [[problēma|problēmu]] risināšanā un lēmumu pieņemšanā. Daļa zemapziņas satura nonāk apziņā viegli, daļa - ar grūtībām un tikai īpašos apstākļos (piem., hipnozē), bet daļa apziņai praktiski nav pieejama. Sen aizmirsti iespaidi, domas, [[emocijas]], zem apziņas sliekšņa vēl joprojām darbojas gan savstarpēji, gan kopā ar neseniem [[atmiņa]]s [[fakts|faktiem]], veidojot jaunas atziņas un [[tendence]]s, kas pilnīgi negaidīti var palīdzēt atrisināt līdz tam neatrisināmas problēmas un uzdevumus. Zemapziņā notiekošo [[process|procesu]] [[loģika]] principā neatšķiras no apziņas procesu loģikas. Tas dod iespēju zemapziņas aktivitātes rezultātus auglīgi izmantot apzinātajā darbībā.

sentences: '''"Sevis izrādīšana ikdienas dzīvē"''' ({{val|en|The Presentation of Self in Everyday Life}}) ir [[1959. gads|1959]]. gadā [[Kanāda|kanādiešu]] [[socioloģija|sociologa]] [[Ērvings Gofmanis|Ērvinga Gofmaņa]] sarakstīta [[grāmata]]. Tajā viņš apraksta, kā cilvēki mijiedarbojas ar citiem cilvēkiem, lai stratēģiski veidotu iespaidu par sevi. Gofmaņa izstrādātā koncepcija ir kļuvusi par pamatu daudziem akadēmiskiem pētījumiem par iespaida vadību gan klātienes attiecībās, gan arī saziņā ar mediju starpniecību.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Encyclopedia of Social Psychology|url=https://sk.sagepub.com/reference/socialpsychology/n494.xml|publisher=SAGE Publications, Inc.|date=2007|location=Thousand Oaks|pages=836–838|first=Meredith|last=Terry|first2=Kate|last2=Sweeny|first3=James A.|last3=Shepperd}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Riteņbraukšanas sacensību infokaste
| name        = ''Omloop Het Nieuwsblad''
| current_event = 2021. gada Omloop Het Nieuwsblad
| image       =
| date        = Februāra beigas
| region      = {{vieta|Beļģija|Austrumflandrija}}
| localnames  = Omloop Het Nieuwsblad {{nl ikona}}
| nickname    =
| discipline  = [[Šosejas riteņbraukšana|Šoseja]]
| competition = [[UCI Eiropas tūre]] (līdz 2017)
[[UCI Pasaules tūre]] (2017—pašlaik)
| type        = Viendienas sacensības
| organiser   =
| director    =
| first       = 1945
| number      = 76 (2021. gadā)
| last        =
| firstwinner = {{flaga|BEL}} [[Žans Bogārts]]
| mostwins    = {{flaga|BEL}} [[Ernests Sterkss]]
{{flaga|BEL}} [[Žozefs Breiērs]]
{{flaga|BEL}} [[Peters Van Petegems]]

(3 uzvaras)
| mostrecent  = {{flaga|ITA}} [[Davide Ballerīni]]
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-K
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-25
|ķīm_formula=(K2,Ca,Na2,Mg)[Al2Si4O12]·6(H2O)
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, balts, dzeltenīgs, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}

sentences:
[[Kategorija:Balsta un kustību orgānu sistēma|Slimības]]
[[Kategorija:Slimības]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|attēls          = Pseudis paradoxa01a.jpg
|att_nosaukums   =
|valsts          = Animalia
|valsts_lv       = Dzīvnieki
|tips            = Chordata
|tips_lv         = Hordaiņi
|klase           = Amphibia
|klase_lv        = Abinieki
|kārta           = Anura
|kārta_lv        = Bezastainie abinieki
|dzimta          = Hylidae
|dzimta_lv       = Kokvaržu dzimta
| apakšdzimta = Hylinae
| apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
|ģints = Pseudis
|ģints_lv = Ūdensvardes
|suga            = Pseudis paradoxa
|suga_lv         = Paradoksālā varde
|binomial        = Pseudis paradoxa <small>([[Carl Linnaeus|Linnaeus]]), 1758)</small>
|kategorijas = nē
}}
'''Paradoksālā varde''' (''Pseudis paradoxa'') ir [[kokvaržu dzimta|kokvaržu dzimtas]] [[abinieki|abinieks]], kas mīt [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]]. Ārēji tā līdzinās parastai vardei, taču tās kurkuļi ir gandrīz četras reizes lielāki par vecākiem. Attīstoties tie pamazām kļūst mazāki.

sentences:
[[Kategorija:Sportistes]]
[[Kategorija:Sievietes Austrālijā|Sportistes]]
[[Kategorija:Austrālijas sportisti| Sportistes]]

sentences:
[[File:IPY Kingua Fjord.jpg|thumb|250px|[[Vācija]]s [[Kinguafjorda]]s polārstacija [[Bafina sala|Bafina salā]]]]
'''Pirmais starptautiskais polārais''' gads bija [[Eiropa]]s valstu un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kopīgs pētniecības pasākums, lai izpētītu polāros reģionus. Tas norisinājās no 1882. gada vasaras līdz 1883. gada vasarai pēc [[austrija|austriešu]] virsnieka un polārpētnieka [[Karls Veiprehts|Karla Veiprehta]] ierosinājuma.<ref>[https://ipy.arcticportal.org/about-ipy/ipy-history IPY History]</ref> Meteoroloģisko un ģeomagnētisko mērījumu dati tika apkopoti viena gada laikā 14 [[polārstacija|polārstacijās]], no kurām divpadsmit atradās [[Arktika|Arktikā]], bet divas — dienvidu puslodes [[Subantarktika|subantarktiskajā]] reģionā. Vēlākos laikos [[Starptautiskais polārais gads|Starptautisko polāro gadu]] programmas tika rīkotas atkārtoti — [[Otrais Starptautiskais polārais gads]] 1932.—1933. gadā, [[Starptautiskais ģeofizikas gads]] 1957.—1958. gadā un Ceturtais Starptautiskais polārais gads 2007.—2009. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|ģeometrisku figūru|caurspīdīgiem ķermeņiem|prizma (optika)}}
[[File:Hexagonal Prism BC.svg|thumb|Prizma]]
'''Prizma''' ir [[daudzskaldnis]], kam ir divas vienādas un savstarpēji paralēlas [[skaldne]]s (pamati) un pārējām skaldnēm, kas ir paralelogrami, ir kopīgas malas ar katru no pamatiem. Prizmas iedala:
* taisnās prizmās — abi pamati ir vienādi [[daudzstūris|daudzstūri]], sānu skaldnes - [[taisnstūris|taisnstūri]], šīs prizmas ir sastopamas visbiežāk;
* slīpās prizmās — abi pamati ir vienādi daudzstūri, sānu skaldnes [[paralelograms|paralelogrami]].
Dažreiz atsevišķi izdala paralelogramu prizmas — [[paralēlskaldnis|paralēlskaldņus]]. Taisnas taisnstūra prizmas ir taisnstūra paralēlskaldņi.

sentences:
glacioloģisko pētījumu [[polārstacija]] [[Kempreivena]] uz [[Grenlande]]s [[ledus vairogs|ledus vairoga]]]]
'''Glacioloģija''' (no {{val|la|glacies}} — ‘ledus’ un {{val|el|λόγος}} — ‘vārds, mācība’) ir zinātne par dabīgo [[ledus|ledu]] visās tā izpausmēs [[Zeme]]s virsū, [[atmosfēra|atmosfērā]], [[hidrosfēra|hidrosfērā]] un [[litosfēra|litosfērā]]. Glacioloģijas izpētes vienots dabas objekts ir [[glaciosfēra]] un to veidojošās nivāli glaciālās sistēmas. Radusies 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā kā [[kalns|kalnu]] [[ledājs|ledāju]] pētniecība. Glacioloģija ir starpdisciplīnu [[zinātne]], kas cieši sadarbojas ar citām dabaszinātņu nozarēm: [[ģeoloģija|ģeoloģiju]], [[ģeogrāfija|ģeogrāfiju]], [[hidroloģija|hidroloģiju]], [[meteoroloģija|meteoroloģiju]], [[bioloģija|bioloģiju]], [[ekoloģija|ekoloģiju]] u.c.<ref>[http://www.hls-dhs-dss.ch/textes/d/D24472.php Historischen Lexikon der Schweiz. Glaziologie]</ref>

sentences: '''Sociālais dialogs''' ([[Eiropas Savienība|ES]] [[Tiesības|tiesību]] izpratnē) ir [[dialogs]] starp [[Arodbiedrība|arodbiedrībām]] un darba devēju [[Organizācija|organizācijām]] jeb t.s. [[Sociālie partneri|sociālajiem partneriem]]. ES sociālais dialogs attiecas uz [[Diskusija|diskusijām]], [[Konsultācija|konsultācijām]], [[Saruna|sarunām]] un kopīgu rīcību, kas iekļauj organizācijas, kas pārstāv [[Industrija|industrijas]] abas puses (darba devējus un [[Darbinieks|darba ņēmējus]]).

sentences:
[[Kategorija:Kiribati]]
[[Kategorija:Klusā okeāna salas]]
[[Kategorija:Arhipelāgi]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
'''Martēns''' var būt:
* [[Franks Martēns]] (''Frank Martin''; 1890—1974) — šveiciešu komponists;
* [[Ernests Martēns]] (''Ernest Martin''; 1878—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs;
* [[Luijs Martēns]] (''Louis Martin''; 1875—?) — franču peldētājs un ūdenspolo spēlētājs;
* [[Viljams Martēns]] (''William Martin''; 1828—1905) — franču burātājs.

sentences:
[[Kategorija:Televīzijas kanāli pēc valsts]]
[[Kategorija:Kolumbija]]

sentences: '''Lodveida zibens''' ir spīdošs, lodveida formas atmosfērā sastopama elektriska dabas [[parādība]], kas dažu desmitu sekunžu vai dažu minūšu laikā izlādējas. Tas ir viens no [[zibens]] veidiem. Negaisa [[mākoņi|mākoņos]] tas novērots līdz 100 reižu biežāk nekā [[Zeme]]s tuvumā.{{nepieciešama atsauce}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Ladži Dukurē
 |          attēls = Ladji Doucoure 07032009 Turin.JPG
 |         att_izm =
 |        paraksts = Dukurē ar savu zelta medaļu Turīnā
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1983|3|28}}
 |         dz_viet = ''Juvisy-sur-Orge'', {{FRA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{FRA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 75 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = 110 m/b, 4 x 100 m
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 ([[2004. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2004]], [[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a = 3 ([[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]], [[2005. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2005]], [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007]])
 |            pc-t = 1 (2003)
 |            rc-a = 1 ([[2006. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2006]])
 |            rc-t = 3 (2002, 2005, 2009)
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
 |             PR1 = 12,97 (2005)
 |           PR1_d = 110 m/b
 |             PR2 = 10,52 (2005)
 |           PR2_d = 100 m
 |             PR3 = 20,75 (2001)
 |           PR3_d = 200 m
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots = {{dat|2010|5|5}}
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Ladži Dukurē''' ({{val|fr|Ladji Doucouré}}; dzimis {{dat|1983|3|28}} ''Juvisy-sur-Orge'', [[Francija|Francijā]]) ir [[Francija]]s [[vieglatlēts]], startē 110 m barjerskrējienā. Savu sportista karjeru Dukurē sāka kā futbolists, tad trenējās desmitcīņā un vēlāk pārgāja uz barjerskriešanu.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Alazejas plakankalne
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| pushpin_map         = Jakutija#Krievija
|lat_dir =N |lat_deg =67|lat_min =48|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =147|lon_min =51|lon_sec =
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      = jā
| map_size            = 260
| map_label           =
| label_position      =
| mark                = Fire.svg
| mark_width          =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            = [[Krievija]], [[Jakutija]]
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 300
|platums                =
|kalns                  =
|augstums               = 954
|pilsētas               =
}}
'''Alazejas plakankalne''' ({{val|ru|Алазейское плоскогорье}}) vai '''Alahiajas plakankalne''' ({{val|sah|Алаһыай хаптал хайалаах сир}}) ir ap 300 km gara [[plakankalne]] grupa [[Krievija]]s [[Tālie Austrumi|Tālajos Austrumos]] [[jakutija|Jakutijā]].<ref>{{PZT|26}}</ref> Izvietojusies [[Indigirka]]s, [[Kolima (upe)|Kolima]]s, [[Alazeja]]s un [[Ožogina]]s starpupē dienvidrietumos no [[Kolimas zemiene]]s un ziemeļaustrumos no [[Momas grēda]]s. Viļņots reljefs, vidējie augstumi ap 200—400 m, augstākais punkts — 954 m vjl. Plakankalne veidota no nogulumiežiem ar [[granīts|granīta]] masīviem.

sentences:
{{Komponista infokaste
|             platums =
|               vārds = Leopolds Mocarts
|          vārds_orig = ''Leopold Mozart''
|              attēls = Leopold Mozart.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1719
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 14
|            dz_vieta = [[Augsburga]]
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1787
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 28
|             m_vieta = [[Zalcburga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = Vācietis
|             dzimums = v
|            paraksts = Signatur Leopold Mozart.PNG
|               stils =
|               žanrs =
|             tehnika =
|               grupa =
|            mācījies =
|           skolotāji =
|           skolnieki =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}
'''Leopolds Mocarts''' ({{val|de|Johann Georg Leopold Mozart}}; dzimis {{dat|1719|11|14}}, miris {{dat|1787|5|28}}) bija vācu [[komponists]], [[mūzikas skolotājs]] un [[vijolnieks]]. Mūsdienās viņš ir vairāk pazīstams kā [[Volfgangs Amadejs Mocarts|Volfganga Amadeja Mocarta]] tēvs un skolotājs. Viņš ir arī publicējis vijolspēles [[mācību grāmata|mācību grāmatu]] ''Versuch einer gründlichen Violinschule''.

sentences: ''' Bioplastmasa''' jeb '''biopolimērs''' ir [[plastmasas]] paveids, kas iegūta no atjaunojamiem [[biomasa]]s avotiem, piemēram, [[Augu tauki|augu taukiem un eļļas]], [[kukurūzas ciete]]s, [[Zirnis|zirņu cietes]] un citiem.

sentences: '''[[elektrons|Elektronu]] bilance''' ir metode [[oksidēšanās-reducēšanās reakcija|oksidēšanās-reducēšanās reakciju]] vienādojumu [[koeficients|koeficientu]] atrašanai. Meklējot koeficientus oksidēšanās-reducēšanās reakcijās, tiek izmantota vai nu ''oksidēšanās pakāpju metode'' (redzama zemāk) vai ''pusreakciju (jonu-elektronu) metode''. Abu metožu pamatā ir elektronu bilances sastādīšana. Bilance ir sastādīta pareizi tad, kad reducētāja atdoto elektronu skaits ir vienāds ar oksidētāja pievienoto elektronu skaitu. Zemāk redzamajā piemērā ir izmantota elektronu bilance.

sentences: {{citas nozīmes|gaismas parādību|Ēna (nozīmju atdalīšana)|Ēna}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = klasiskās_mūzikas_ansamblis
| Vārds =
| Attēls = GA_Kuban_Cossack_Choir.jpg
| Att_izm = 250px
| Apraksts =
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis =
| Vieta_dz =
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta = {{vieta|Krievija|Krasnodaras novads}}
| Žanrs =
| Nodarbošanās =
| Instrumenti =
| Gadi = 1811—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa =
| Vārds_orig = Кубанский казачий хор
}}'''Kubaņas kazaku koris''' ([[Krievu valoda|krievu]]: ''Кубанский казачий хор'', [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]: ''Кубанський козачий хор'') ir 1811. gadā dibināts tautas mākslas kolektīvs. Vienīgais profesionālais tautas [[koris]] [[Krievija|Krievijā]] ar nepārtrauktu vēsturi kopš 19. gadsimta sākuma.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://kkx.ru/history/|title=История|website=kkx.ru|access-date=2023-06-29}}</ref> Grupas repertuārā ir [[Kubaņas kazaki|Kubaņas kazaku]], [[Krievi|krievu]] un [[Ukraiņi|ukraiņu]] tautas dziesmas, kā arī dziesmas krievu un ukraiņu dzejnieku vārdiem, ko aranžējis grupas mākslinieciskais vadītājs [[Viktors Zaharčenko]].

sentences: '''Vasaras saulgrieži''' ir ikgadējs astronomisks notikums, kad [[Saule]]i ir vislielākā [[Deklinācija (astronomija)|deklinācija]]. Vasaras [[saulgrieži|saulgriežu]] laikā ir visgarākā [[diena]] un visīsākā [[nakts]]. Vasaras saulgriežus sauc arī par '''vasaras saulstāvjiem'''<ref>[http://www.tezaurs.lv/sv/?w=saulst%C4%81vji Skaidrojošā vārdnīca — saulstāvji]{{Novecojusi saite}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |title=Akadēmiskā terminu datubāze ''AkadTerm'' — saulgrieži |access-date={{dat|2013|12|21||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151023024325/http://termini.lza.lv/term.php?term=saulgrie%C5%BEi&list=&lang=LV&h=yes |archivedate={{dat|2015|10|23||bez}} }}</ref>  jeb '''solstīciju''' ({{val-la|Sol}} — 'Saule', ''sistere'' — 'apstāties'<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. Rīga: Norden AB, 2001, 620. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref>), jo pirms un pēc saulgriežiem Saule vairākas dienas gandrīz nemaina savu maksimālo augstumu virs [[horizonts|horizonta]], tāpat ēnu garums mainās ļoti lēni.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Mustela frenata new.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela frenata
| suga_lv = Garastes zebiekste
| binomial = Mustela frenata <small>([[Lichtenstein]], 1831)</small>
| izplatība =

sentences: '''Tektonika''' ir [[ģeoloģija]]s nozare, kas izmanto [[plātņu tektonika]]s teoriju. Tā pēta [[Zeme]]s uzbūves un tās ģeoloģiskās attīstības savstarpējās sakarības tektonisko kustību un deformāciju ietekmē un veido tektoniskās kartes.<ref>{{LPE|9|567}}</ref> Tektonika skaidro [[kalnu grēda|kalnu grēdu]] un [[kratons|kratonu]] veidošanās procesus, tā prognozē [[vulkāns|vulkānu izvirdumus]] un [[zemestrīce]]s, kā arī iespējamās [[nafta]]s un [[dabasgāze]]s ieguves vietas.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Amundsena jūra
|attēls=
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Antarktīda
 |latd = 73 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 110 |longm =  |longs =  |longEW = W
 |paraksta_izvietojums = bottom
 |alt_karte    = Antarctica relief location map.jpg
| okeāns       = Dienvidu okeāns
|platība       = 98 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums   = 585
|Vid_dziļums   = 286
|sāļums        = 32—34
|valstis       = [[Antarktīda]]
|pilsētas=
}}
'''Amundsena jūra''' ir [[Dienvidu okeāns|Dienvidu okeānam]] piederīga [[malas jūra]] [[Antarktīda]]s piekrastē.

sentences: '''Bušido''' ({{val|ja|武士道}} — 'karavīra ceļš') ir [[samurajs|samuraju]] uzvedības un goda kodekss. Bušido kodekss pieprasīja no kareivja bezierunu pakļaušanos un kara mākslas atzīšanu par vienīgo vīrieša cienīgo nodarbi.

sentences:
{{ievads+}}
'''Viduslaiku karamāksla''' ir [[viduslaiki|viduslaiku]] karadarbība. Tehnoloģiskie, kultūras un sociālie sasniegumi bija noveduši pie nopietnām pārmaiņām karadarbības raksturā no senatnes, mainot militāro taktiku un kavalērijas un artilērijas lomu. Attiecībā uz nocietinājumiem viduslaikos Eiropā parādījās termins [[Viduslaiku pils]], kas pēc tam izplatījās uz [[Svētā zeme|Svēto zemi]] (mūsdienu Izraēla un Palestīna).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Valūtas infokaste
|valūtas nosaukums          = Bitcoin
|valūtas nosaukums cit val  =
|attēls 1           = Bitcoin logo.svg
|attēls 2           =
|attēla paraksts 1  = Bitcoin logotips
|attēla paraksts 2  =
|attēla fons 1      = <!-- #000000 -->
|attēla fons 2      = <!-- #000000 -->
|attēla platums 1   = 200px
|attēla platums 2   =
|iso kods                 =
|neoficiāli lieto         = Starptautiski
|oficiāli lieto           = [[Salvadora]]<ref name=btcasamblea>[https://www.asamblea.gob.sv/node/11282 El Salvador, primer país del mundo en reconocer al Bitcoin como moneda de curso legal]</ref>
|inflācijas līmenis       =
|inflācijas avota datums  =
|inflācijas metode        =
|ERM kopš                 =
|izstājās no ERM          =
|ERM fiksēts likme kopš   =
|aizstāts ar eiro bezsk   =
|aizstāts ar eiro         =
|ERM fiksētā likme        =
|subvienības attiecība  = 1/100000000
|subvienības nosaukums  = satoši
|valūtas simbols        = {{nowrap|BTC, XBT,<ref>{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin gaining market-based legitimacy as XBT |url=http://www.coindesk.com/bitcoin-gaining-market-based-legitimacy-xbt/ |author=Jon Matonis |publisher=''Coindesk'' |date=2013. gada 17. decembris |accessdate=2013. gada 14. decembrī}}</ref> [[File:BitcoinSign.svg|9px]], ฿<ref name="SatoshiDice Forbes">{{Ziņu atsauce |title=Bitcoin Casinos Release 2012 Earnings |author=Jon Matonis |url=http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |work=[[Forbes]] |location=Ņujorka |date=2013. gada 22. janvāris |quote=Responsible for more than 50% of daily network volume on the Bitcoin blockchain, SatoshiDice reported first year earnings from wagering at an impressive ฿33,310. |archiveurl=https://archive.today/20130216023758/http://www.forbes.com/sites/jonmatonis/2013/01/22/bitcoin-casinos-release-2012-earnings/ |archivedate=2013. gada 16. Februāris |deadurl=no |access-date=2013. gada 11. Jūlijs }}</ref><ref group=P>Šis ir arī [[Taizemes bats|Taizemes bata]] simbols</ref>}}
|subvienības simbols    =
|iesauka              =
|subvienības iesauka  =
|daudzskaitlis        =
|subvienības daudzsk  =
|daudzskaitlis slāvu  =
|nav daudzskaitļa     =
|monētas                =
|monētu raksts          =
|bieži liet monētas     =
|reti liet monētas      =
|banknotes              =
|banknošu raksts        =
|bieži liet banknotes   =
|reti liet banknotes    =
|izdevēja iestāde             =
|izdevēja iestādes mājas lapa =
|izņemta no apgrozības  =
|infokastes paraksts    =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Organizācijas infokaste
| name         = MycoBank
| image        =
| size         =
| motto        =
| type         = Datu bāze
| formation    = 2004
| headquarters = [[Utrehta]], [[Nīderlande]]
| membership   =
| leader_title =
| leader_name  =
| language     = [[angļu valoda|angļu]]
| website      = [http://www.mycobank.org/ mycobank.org]
}}
'''''MycoBank''''' ir tiešsaistes datu bāze, kas apkopo un dokumentē jaunus [[mikoloģija|mikoloģiskos]] sugu nosaukumus un to kombinācijas, reizēm apvienojumā ar to aprakstiem un ilustrācijām. To pārvalda Starptautiskā mikoloģiskā asociācija un administrē ''Centraalbureau voor Schimmelcultures'' Vesterdeikas [[sēnes|sēņu]] bioloģiskās daudzveidības institūtā [[Utrehta|Utrehtā]].<ref>Hawksworth DL. (2005). "''Universal fungus register offers pattern for zoology''". Nature. 438 (7064): 24. Bibcode:2005Natur.438Q..24H. doi:10.1038/438024b. PMID 16267528.</ref><ref>[http://www.mycobank.org/#MoreInfo More about MycoBank]</ref>

sentences: '''Dzelzceļa līnija Madona—Lubāna''' ir slēgta līnija, kas atklāta 1935. gadā. Tā bija 35 km gara un būvēta kā platsliežu līnija ar 1524 mm sliežu platumu. Slēgta 1990. gadā. Dzelzceļa līnija savienoja [[Madona|Madonu]] ar [[Lubāna|Lubānu]], gāja cauri [[Praulienas pagasts|Praulienas pagastam]] un [[Indrānu pagasts|Indrānu pagastam]], nedaudz arī pa [[Sarkaņu pagasts|Sarkaņu pagasta]] robežu. Līnijā bija 6 stacijas — [[Madonas dzelzceļa stacija|Madona]] (darbojas arī mūsdienās līnijā [[Dzelzceļa līnija Pļaviņas - Gulbene|Pļaviņas—Gulbene]]), [[Prauliena (stacija)|Prauliena]], [[Visagals (stacija)|Visagals]], [[Meirāni (stacija)|Meirāni]], [[Jaunlubāna (stacija)|Jaunlubāna]] un [[Lubāna (stacija)|Lubāna]].<ref>1940.g. vasaras vilcienu, autobusu, tramvaju un kuģu līniju saraksts no 1940. g. 19. maija. Rīga: LETA.</ref> Dzelzceļa izbūve ļāva izvest kokmateriālus no Lubānas mežiem un vietējiem sākt nodarboties ar cukurbiešu audzēšanu<ref>{{Ziņu atsauce|url=http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa|issue:/p_001_sedr1937n11|article:DIVL92|query:Praulienas%20Praulienas%20stacija|issueType:P|title=Mani piedzīvojumi cukurbiešu audzēšanā|publisher=Sētā un Druvā|work=|access-date=|date=01.07.1937.|last=Lauksaimnieks B.|first=|archive-date=16.09.2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200916163325/http://periodika.lndb.lv/periodika2-viewer/view/index-dev.html?lang=fr#panel:pa{{!}}issue:/p_001_sedr1937n11{{!}}article:DIVL92{{!}}query:Praulienas%20Praulienas%20stacija{{!}}issueType:P}}</ref>.

sentences: '''Migrācija''' ir dzīvu organismu pārvietošanās no viena [[bioma]] uz citu. Vairumā gadījumu organismi migrē, izvairoties no lokāla pārtikas trūkuma, ko izraisa nelabvēlīgi ārējie un iekšējie apstākļi vai pārapdzīvotība. Daudzu sugu dzīvnieki, piemēram, vairāku sugu [[zivis]], migrē uz noteiktām vietām, lai pārotos.

sentences:
portrets]]
'''Itālijas lira''' ([[Itāļu valoda|itāļu]]: ''lira italiana'') bija naudas vienība, ko izmantoja [[Itālija|Itālijā]], [[Sanmarīno]] un [[Vatikāns|Vatikānā]] pirms [[eiro]] ieviešanas 2002. gadā.

sentences:
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Svētais Matejs
|      dzimšanas datums =
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 21. septembris (Rietumu kristietība)
|                  godā =
|                attēls = Evangelist-St.-Matthew-And-The-Angel.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta =
|           nāves vieta =
|             nosaukums = Apustulis, sludinātājs, moceklis
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas = {{vieta|Itālija|Salerno}}
|                strīdi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Augstu gaisā
| attēls = Up in the Air Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Up in the Air''
| žanrs = drāma, komēdija
| režisors = [[Džeisons Raitmans]]
| producents = * [[Daniels Dubieckis]]
* [[Džefrijs Klifords]]
* [[Aivans Raitmans]]
* Džeisons Raitmans
| scenārija autors = * [[Šeldons Tērners]]
* Džeisons Raitmans
| galvenajās lomās = * [[Vera Fārmiga]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Denijs Makbraids]]
| mūzika = [[Rolfs Kents]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[DreamWorks Pictures]]''
* ''[[The Montecito Picture Company]]''
* ''[[Cold Spring Pictures]]''
* ''[[Right of Way Films]]''
* ''[[Rickshaw Productions]]''
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2009|9|5|Tellaridas filmu festivāls|2009|12|4|ASV|2010|1|29|Latvija|}}
| ilgums = 107 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/air-2009|title=Up in the Air|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 5, 2018|archive-date={{dat|2018|02|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180215023334/http://bbfc.co.uk/releases/air-2009}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|25 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=upintheair.htm|title=Up in the Air (2009) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 5, 2018}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|166,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Augstu gaisā"''' ({{val|en|Up in the Air}}) ir 2009. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeisons Raitmans]]. Galvenās lomas atveido [[Vera Fārmiga]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Anna Kendrika]] un [[Denijs Makbraids]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|9|5||bez}} Tellaridas filmu festivālā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Testosterona struktūrformula

Testosterona molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (8''R'',9''S'',10''R'',13''S'',14''S'',17''S'')-17-hidroksi-
10,13-dimetil-1,2,6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-
dodekahidrociklopenta[a]fenantrēn-3-ons
|           CAS numurs = 58-22-0
|      ķīmiskā formula = C19H28O2
|              molmasa = 288,42
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 155 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
|        šķīdība ūdenī = praktiski nešķīst
|                 citi =
}}
'''Testosterons''' ({{val-la|testis}} — 'sēklinieks' + ''sterol'' —'sterīns') ir svarīgākais vīrišķais [[dzimumhormoni|dzimumhormons]].<ref>Cilvēka fizioloģija. R:, Zvaigzne, 1986, 293. lpp.</ref> Vīriešu organismā to producē [[sēklinieki|sēklinieku]] Leidiga šūnas. Nelielos daudzumos tas veidojas arī sieviešu [[olnīcas|olnīcās]], kā arī abu dzimumu [[virsnieres|virsnieru]] garozā. Pats testosterons ir bioloģiski visai neaktīvs, bet šūnās tas [[reducēšanās|reducējas]] (pievieno [[ūdeņradis|ūdeņradi]]) līdz aktīvajai formai — '''dihidrotestosteronam'''. To nodrošina īpašs [[ferments]], ko sauc par [[5-alfa-reduktāze|5-alfa-reduktāzi]]. Reta ģenētiskā defekta gadījumā 5-alfa-reduktāzes var nebūt vai arī būt ļoti maz — tad vīriešu dzimuma auglis attīstās ar sievišķā tipa [[dzimumorgāni]]em vai ar neattīstītiem vīrišķajiem dzimumorgāniem. Ja medicīniskiem mērķiem nepieciešams nomākt testosterona aktivitāti, lieto 5-alfa-reduktāzi inhibējošus medikamentus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Seklais kaps
| operators =
| attēls = Shallow Grave 1994 film poster.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, kriminālfilma
| režisors = [[Denijs Boils]]
| producents = [[Endrū Makdonalds (producents)|Endrū Makdonalds]]
| scenārijs = [[Džons Hodžs]]
| aktieri = * [[Kerija Foksa]]
* [[Kristofers Eklstons]]
* [[Jūens Makgregors]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Shallow Grave''
| studija = * ''PolyGram Filmed Entertainment''
* ''Channel 4 Films''
* ''Glasgow Film Fund''
* ''Figment Films''
| montāža =
| izplatītājs = ''Rank Film Distributors''
| izdošana = {{Filmas datums|1994|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]|1995|1|6|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|19,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.jpbox-office.com/fichfilm.php?id=4001|title=SHALLOW GRAVE (1995) |publisher=JP's Box-Office |accessdate= {{dat|2022|6|23}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Seklais kaps"''' ({{Val|en|Shallow Grave}}) ir 1994. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors ir [[Denijs Boils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kerija Foksa]], [[Kristofers Eklstons]] un [[Jūens Makgregors]]. "Seklais kaps" ir Boila pirmā režisētā filma.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 240px
|        nosaukums = Arheji
|           attēls = Halobacteria.jpg
|    att_nosaukums = Arheji ''[[Halobacteria]] sp.'' (Šūnas garums apmēram 5 μm).
|           valsts = Archaea
|        valsts_lv = Arheji
|         binomial = Archaea
([[Carl Woese|Woese]], [[Otto Kandler|Kandler]] & [[Mark Wheelis|Wheelis]], 1990)
|       iedalījums = Baktēriju iedalījums pēc tipiem:
* [[Crenarchaeota]]
* [[Euryarchaeota]]
* [[Korarchaeota]]
* [[Nanoarchaeota]]
* [[Thaumarchaeota]]
|      kategorijas = nē
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}

sentences: '''IBM AIX''' ('''Advanced Interactive eXecutive''') ir [[IBM]] [[UNIX]] saimes [[operētājsistēma]], kas balstīta uz [[UNIX System V]] ar [[4.3BSD]] savietojamiem komandu un programmatūras saskarnes paplašinājumiem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Staņislava Dovgjallo
|     vārds_orig = ''Stanisława Dowgiałłówna''
|         attēls = Stanisława_Dowgiałłówna.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1865
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = [[Rēzekne]], [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{vieta|Latvija}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1933
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 26
|        m_vieta = {{vieta|Polija|Krakova}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = farmaceite, sabiedriska darbiniece
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Rodžers Bēkons
|          vārds_orig =''Roger Bacon''
|              attēls =Roger-bacon-statue.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =Rodžera Bēkona statuja [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]
|          dz_dat_alt = ap 1219. / 1220. gadu
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta =Ilčesteras apkaimē, [[Somerseta]]
[[Anglija]]
|           m_dat_alt = ap 1292. gadu
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =[[Oksforda]]s apkaimē, [[Oksfordšīra]]
[[Anglija]]
|           pilsonība =
|             tautība =[[angļi|anglis]]
|            paraksts =
|            laikmets =[[viduslaiku filozofija]]
|             reģions =[[rietumu filozofija]]
|               skola =[[sholastika]]
|           intereses =[[teoloģija]], [[dabas filozofija]]
|              idejas =[[Eksperiments|eksperimentālā zinātne]]
|          alma_mater =[[Oksfordas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Aristotelis]], [[Avicenna]], [[Ibn Rušds]], [[Fārābī]], [[Alhazens]], [[stoicisms]]
|          ietekmējis = [[Frānsiss Bēkons]], [[Tomass Hobss]], [[Huans Bautista Alberdi]]
|               darbi =
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Rodžers Bēkons''' ({{val|en|Roger Bacon}}, dzimis ap 1219. / 1220. gadu,<ref name="enc">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.encyclopedia.com/people/philosophy-and-religion/philosophy-biographies/roger-bacon|title=Bacon, Roger|publisher=encyclopedia.com}}</ref> miris ap 1292. gadu<ref name="enc" />) bija [[Franciskāņi|franciskāņu]] [[mūks]], [[teologs]], [[filozofs]] [[Sholastika|sholastiķis]], [[dabaszinātnieks]]. [[Oksfordas Universitāte]]s profesors.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums = ''Кавказская губерния''
|nosaukums_latv_val  = Kaukāza guberņa
|sugasvārds          = guberņa
|
|kontinents          = Eiropa
|reģions             =
|valsts              = Krievijas dienvidi, Ukrainas dienvidaustrumi
|laikmets            = [[Jaunie laiki]]
|statuss             =
|statusa_teksts      =
|impērija            = Krievijas Impērija
|valdības_veids      = guberņa
|
|gads_sākums         = 1785
|gads_beigas         = 1822
|
|year_exile_start    =
|year_exile_end      =
|
|event_start         =
|date_start          =
|event_end           =
|date_end            =
|
|event1              =
|date_event1         =
|event2              =
|date_event2         =
|event3              =
|date_event3         =
|
|event_pre           = [[Kaukāza vietvaldība]]s
|date_pre            =
|event_post          = [[Stavropoles guberņa]]
|date_post           =
|
|p1                  = <!--- Name of the article for preceding entity, numbered 1-5 --->
|flag_p1             = <!--- Default: "Flag of {{{p1}}}.svg" (size 30) --->
|image_p1            = <!--- Use: [[Image:Sin escudo.svg|20px|Image missing]] --->
|p2                  =
|flag_p2             =
|image_flag          =
|flag                = <!--- Link target under flag image. Default: Flag of {{{sugasvārds}}} --->
|flag_type           =
|image_coat          = Герб Кавказской области.png
|symbol              = <!--- Link target under symbol image. Default: Coat of arms of {{{sugasvārds}}} --->
|symbol_type         = Kaukāza guberņas ģerbonis
|image_map           = Map of Caucasian Governorate, 1835.gif
|image_map_caption   = Kaukāza guberņa, 1835
|galvaspilsēta       = [[Georgijevska]]
|national_motto      =
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = [[krievu valoda|krievu]]
|reliģija            = [[pareizticība]], [[islāms]]
|nauda               =
|
|leader1             = <!--- Name of king or president --->
|leader2             =
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = <!--- Years served --->
|year_leader2        =
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = Krievijas imperators
|representative1     =
|representative2     = gubernatori
|year_representative1 = <!--- Years served --->
|year_representative2 =
|title_representative = <!--- Default: "Governor"--->
|deputy1             = <!--- Name of prime minister --->
|deputy2             =
|year_deputy1        = <!--- Years served --->
|year_deputy2        =
|title_deputy        = <!--- Default: "Prime minister" --->
|
|<!--- Legislature --->
|legislature         = <!--- Name of legislature --->
|house1              = <!--- Name of first chamber --->
|type_house1         = <!--- Default: "Upper house"--->
|house2              = <!--- Name of second chamber --->
|type_house2         = <!--- Default: "Lower house"--->
|
}}
'''Kaukāza guberņa''' ({{val|ru|Кавказская губерния}}) bija [[Krievijas Impērija]]s guberņa. Dibināta 1785. gadā un pastavēja līdz 1790. gadam, kad tika likvidēta un reorganizēta par apgabalu [[Astrahaņas guberņa]]s sastāvā. 1847. gadā tās teritorijas lielākā daļa tika iekļauta jaundibināmās [[Stavropoles guberņa]]s sastāvā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Zigmunds Freids
|          vārds_orig = ''Sigismund Freud''
|              attēls = Sigmund Freud LIFE.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1856
|          dz_mēnesis = 5
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = {{vieta|Austrijas impērija|Morāvija|Freiberga Morāvijā|3s=Pršībora|td=Čehija}}
|              m_gads = 1939
|           m_mēnesis = 9
|             m_diena = 23
|             m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = Austrija
|             tautība = [[Ebreji|ebrejs]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/biography/Sigmund-Freud|title=Sigmund Freud|publisher=Encyclopædia Britannica}}</ref>
|             dzimums = V
|            paraksts = FreudSignature.svg
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Vīnes Universitāte]]
|             zinātne = [[psihiatrija]], [[neiroloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[psihoanalīze]]s pamatlicējs
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas = nē
}}

sentences: {{Sporta kluba infokaste|text_color=#FFB612|dates3=<!------ čempiontituli ------->|mediji=|sadarbojas=|pašr_sezona=|sport=<!------ Franšīzes vēsture ------->|name1=|dates1=|name2=|dates2=|name3=|līga1=[[Superkauss|NFL]]|kapteinis=|uzvaras1=3 (1982, 1987, 1991)|līga2=|uzvaras2=|līga3=|uzvaras3=|līga4=|uzvaras4=|līga5=|uzvaras5=|konferences tituli=5|kapteiņa palīgi=|galvenais_treneris=Rons Rivera|bg_color=#5A1414|divīzija=Austrumu divīzija|klubs=Washington Commanders|logo=Washington Commanders logo.svg|logo_izm=|klubs nos pilnais=|klubs nos lv=Vašingtonas "''Commanders''"|sporta veids=[[Amerikāņu futbols]]|pilsēta={{Vieta|ASV|Mērilenda|Lendovera}}|līga=[[Nacionālā Futbola līga]]|konference=Nacionālā futbola konference|dibināts=1932|menedžeris=Mārtins Meihjū|beidza_pastāvēt=|darbojās=|stadions=''FedExField''|laukums=|halle=|arēna=|ietilpība=82 000|krāsas=Bordo, dzeltens, balts<br />{{color box|#5A1414}} {{color box|#FFB612}} {{color box|#FFFFFF}}|īpašnieks=Denjels Snaiders|prezidents=Džeisons Raits|divīzijas tituli=15}}'''Vašingtonas "Commanders"''' ({{Val|en|Washington Commanders}}) ir profesionāls [[Amerikāņu futbols|amerikāņu futbola]] klubs, kas ir bāzēts [[Lendovera|Lendoverā]], [[Mērilenda]]s štatā, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tas ir dibināts 1932. gadā kā '''Bostonas "Braves"'''. "Commanders" spēlē [[Nacionālā futbola līga|Nacionālās futbola līgas]] (NFL) Nacionālās futbola konferences Austrumu divīzijā. Klubs savas mājas spēles aizvada ''FedExField'' stadionā. Klubs savā pastāvēšanas vēsturē ir uzvarējis trijās [[Superkauss|Superkausa]] izcīņās.

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls      =  Mandans Vārnas Sirds tradicionālajā apģērbā 1908. gadā
| tauta       = Mandani
Rųʔeta
| skaits      = ap 6000 (kopā ar [[hidatsi]]em un [[arikari]]em)
| vieta       = {{USA}} ([[Ziemeļdakota|ZD]])
| valoda      = [[mandanu]], [[hīdatsu]], [[angļu valoda|angļu]]
| reliģija    = [[kristietība]], [[animisms]]
| grupas      =
| radi        = hīdatsi, arikari
}}
'''Mandani''' ir [[Ziemeļamerika]]s [[Amerikas pamatiedzīvotāji|pamatiedzīvotāju]] tauta, kas vēsturiski dzīvoja gar [[Misūri (upe)|Misūri]] upes krastiem tagadējā [[Ziemeļdakota|Ziemeļdakotā]]. Aptuveni puse mandanu uzturas apvienotā triju cilšu (mandanu, [[hīdatsi|hīdatsu]], [[arikari|arikaru]]) rezervātā (''Three Affiliated Tribes of the Fort Berthold Reservation''), kuru 1870. gadā izveidoja Ziemeļdakotas rietumos.

sentences:
'''Lada''' var būt:
* [[Lada (upe)|Lada]] — upe, Rītupes pieteka;
* [[Lada (auto)]] — PSRS un Krievijas automašīnu marka;
* [[Jozefs Lada]] (''Josef Lada'') — čehu mākslinieks un rakstnieks (1887—1957);
* [[Toljati "Lada"]] — Krievijas hokeja komanda;
* [[lada (mūzika)]] — metāla šķērslītis uz stīgu instrumentu grifa.

sentences:
glezna "Tirgotāja sieva"]]
'''Sieva''', arī '''dzīvesbiedre''', ir precēta [[sieviete]] attiecībā pret savu laulāto draugu — [[vīrs|vīru]]. Sievu mēdz dēvēt arī par laulāto draudzeni. Pēc vīra nāves sieva tiek saukta par [[atraitne|atraitni]], bet pēc oficiālas [[šķiršanās|laulības šķiršanas]] — par [[šķirtene|šķirteni]]. Sievas statuss, pienākumi un tiesības dažādās kultūrās un dažādos laikos ir bijuši atšķirīgi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| binomial = Strelitzia reginae
| attēls = Strelitzia reginae 1.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Strelīciju dzimta
| dzimta = Strelitziaceae
| ģints = Strelitzia
| ģints_lv = Strelīcijas
| autors = Banks
| suga = Strelitzia reginae
| suga_lv = Karaliskā strelīcija
}}'''Karaliskā strelīcija''' (''Strelitzia reginae'') ir [[Strelīcijas|strelīciju]] suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir [[Dienvidāfrika]]s provincēs. Augu izmanto medicīnā un pārtikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:798194-1|title=Strelitzia reginae Banks {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-12-25|language=en}}</ref>

sentences:
Kategorijā ietilpst [[minerāls|minerāli]], kuri saskaņā ar [[Štrunca minerālu klasifikācijas sistēma|Štrunca minerālu klasifikācijas sistēmu]] tiek iekļauti 5. klasē un satur CO3 anjonu - [[karbonātu minerāls|karbonātu minerāli]].
{{Commonscat|Carbonates}}

sentences:
" Gada cilvēks [[Čārlzs Lindbergs]] (1927)]]
'''Gada cilvēks''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] ziņu žurnāla un tīmekļa vietnes "[[Time]]" ikgadējais izdevums, kurā attēlots un aprakstīts cilvēks, grupa, ideja vai objekts, kas "vai nu uz labu vai sliktu ... ir darījis visvairāk, lai ietekmētu gada notikumus".

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Pianisti pēc valsts]].''

sentences:
. gadā]]
'''Kukluksklans''' ({{val|en|Ku Klux Klan}}; saīsinājumā '''KKK''') ir nosaukums vairākām vēsturiskām un šobrīd pastāvošām [[rasisms|rasistiskām]] organizācijām [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], kuras par savu darbības mērķi ir izvirzījušas ar vardarbību un iebiedēšanu aizsargāt un sekmēt baltādaino amerikāņu intereses. Pirmās šādas organizācijas parādījās ASV dienvidu štatos. Tās ātri skaitliski pieauga un sasniedza lielu vērienu. Viņi izveidoja īpašu ietērpu, kas sastāvēja no baltas mantijas, maskas un konusveida galvassegas. KKK izmantoja [[terorisms|terorismu]], [[vardarbība|vardarbību]], nolinčošanu un slepkavošanu pret [[afroamerikāņi]]em, [[ebreji]]em un citām [[mazākumgrupa|mazākumgrupām]], kā arī lietoja iebiedēšanu pret [[Romas Katoļu baznīca|Romas Katoļu baznīcu]] un arodbiedrībām.

sentences: '''Datoranimācija''' ir process, ko izmanto, lai veidotu [[Animācija|animētus attēlus]], izmantojot [[Datorgrafika|datorgrafiku]]. Vispārīgāks termins, datora radīts attēls, ietver gan statiskos ainas un dinamisko attēlus, bet datoranimācija attiecas tikai uz kustīgiem attēliem.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = Xfce
| logo                   =

sentences:
(zvanveida līknes) grafiks. Katra iekrāsotā josla ir vienas standartnovirzes platumā.]]
'''Standartnovirze''' ir izlases variācijas rādītājs, ko nosaka, izvelkot kvadrātsakni no izlases [[Dispersija (statistika)|dispersijas]]. Viena standartnovirze nozīmē 68,28% rezultātu (standartizētā [[Normālsadalījums|normālsadalījumā]]), kas centrēti ap vidējo asi - 34,14% uz katru pusi no tās. Tiek izmantots arī ''divu standartnoviržu'' (95,45%) un ''trīs standartnoviržu'' (99,72%) jēdziens.

sentences: '''''ESCP Business School''''' ({{val|fr|École supérieure de commerce de Paris}}) ir [[Eiropa]]s biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas [[Parīze|Parīzē]], [[Londona|Londonā]], [[Berlīne|Berlīnē]], [[Madride|Madridē]] un [[Turīna|Turīnā]]. ''ESCP'' dibināta 1819. gadā un ir visvecākā biznesa skola pasaulē.<ref name="generation-europe.eu">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf |title=Focus On - Generation Europe Foundation - Business schools and career opportunities |access-date={{dat|2013|09|17||bez}} |archive-date={{dat|2013|09|21||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130921053937/http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130921053937/http://www.generation-europe.eu/assets/resources/youth_centre/career_development_and_employment/career_guidance/FocusOn2012-09Business-SchoolUK.pdf |date={{dat|2013|09|21||bez}} }}</ref>

sentences: '''Naivās T šūnas''' jeb '''Th0 limfocīti''' ir [[T šūnas]] (jeb T limfocīti), kuras nav kontaktējušās ar [[Antigēns|antigēnu]]. Pēc antigēna prezentācijas naivās T šūnas tiek aktivētas. Antigēna [[Prezentācija (imunoloģija)|prezentāciju]] naivajām T šūnām veicina [[dendrītiskās šūnas]].<ref name="Yarilin2010"/>

sentences:
{{OSI protokolu steks}}
'''Vienkāršais tīkla pārvaldības protokols''' jeb '''SNMP''' ({{val|en|Simple Network Management Protocol}})<ref>{{AkadTerm|term=SNMP|lang=EN}}</ref> ir interneta standarta protokols, lai pārvaldītu ierīces IP tīklos. Ierīces, kas atbalsta SNMP, ietver maršrutētājus, komutatorus, serverus, darba stacijas, printerus utt.

sentences: omleti, apceptu [[paipalas|paipalu]] un vistas gaļu, strauji apceptu zivi saldskābajā mērcē un saldo zivju mērci ar [[ķiploki]]em un [[čili pipari]]em]]

sentences: [[Ģeometrija|Ģeometrijā]] '''diagonāle''' ir [[nogrieznis]], kas savieno divas [[Daudzstūris|daudzstūra]] vai [[Daudzskaldnis|daudzskaldņa]] virsotnes, kad attiecīgās virsotnes neatrodas uz vienas un tās pašas [[šķautne]]s. Neformāli aprakstot, jebkura slīpa līnija tiek saukta par diagonāli. Vārds “diagonāle” cēlies no seno grieķu valodas διαγώνιος, ''diagonios,''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etymonline.com/search?q=diagonal|title=Online Etymology Dictionary|last=|first=|access-date=|date=}}</ref> kas tiešā tulkojumā nozīmē “no leņķa līdz leņķim”, to izmantoja gan [[Strabons]],<ref>Strabo, Geography 2.1.36—37</ref> gan [[Eiklīds]]<ref>Euclid, Elements book 11, proposition 28</ref> aprakstot līniju, kas savieno divas [[Rombs|rombu]] vai [[Kubs|kubu]]<ref>Euclid, Elements book 11, proposition 38</ref> virsotnes, un vēlāk šis termins adoptējās latīņu valodā kā ''diagonus'' (“slīpa līnija”).

sentences:
[[Kategorija:Polārstacijas]]
[[Kategorija:Zinātne un tehnoloģijas Baltkrievijā]]

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Kauņas sinagoga
| infobox_width         =
| image                 = LT Kaunas, judaica - synagoga, 2019.07.18, fot Ivonna Nowicka (3).jpg
| image_size            =
| caption               = Kauņas sinagogas fasāde
| map_type              = Kauņa#Lietuva
| map_size              =
| map_label = Kauņas sinagoga
| position = left
| latd  = 54.898611  | latNS  = N
| longd = 23.903333  | longEW = E
| location              = {{Flag|Lietuva}}, [[Kauņas apriņķis]], [[Kauņa]], [[Centra seņūnija]]
| religious_affiliation = [[ortodoksālais jūdaisms]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[sinagoga]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[neobaroks]]
| architect = [[Justins Golinevičs]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        = [[1871]]
| year_completed        = [[1872]]
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Kilakitsoka
| native_name    =  ''Qilakitsoq''
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          = Qilakitsoq_I-1.jpg
| image_size     =
| alt            =
| caption        = Kilakitsokas mūmija
| map            =
| map_type       = Grenlande#Ziemeļamerika
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| map_relief = yes
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 70.608611 | latNS  = N
| longd = 52.181944 | longEW = W
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Grenlande}}, [[Kakortoka]]
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     = 1972. gads
| excavations    = 1977. gads
| archaeologists =
| condition      = arheoloģisks piemineklis
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Sikiona
| native_name    = {{gree|Σικυών}}
| image          = Sikyon Theater SE side DSC 5684a 1.jpg
| image_size     =
| caption        = Sikionas teātra drupas.
| map_type       = Grieķija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 59| lats = 03| latNS = N
| longd = 22| longm = 42| longs = 40| longEW = E
| location       = {{vieta|Grieķija}}
| region         = [[Sikionija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       = Sengrieķu
| excavations    = no 1889. gada
| archaeologists = A.Filadelfejs
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Sikiona''' ({{val|gr|Σικυών}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Peloponēsa]]s ziemeļaustrumos, pie [[Korintas līcis|Korintas līča]], starp Asopas un Helisonas upēm. [[Sikionija]]s apgabals ("gurķu valsts") nosaukta sakarā ar dārzeņu audzēšanu, no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] σῐκυός "[[gurķis]]". Mūsdienās uz austrumiem no Sikionas atrodas neliela pilsētiņa [[Sikjona]], kas līdz 1920. gada 21. augustam saucās Basiliko (''Βασιλικό'').

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Happy Christmas''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Happy Christmas poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = komēdija, drāma
 |    režisors = [[Džo Svānbergs]]
 |  producents =
* Džo Svānbergs
* [[Alīsija Van Coveringa]]
* [[Pīters Gilberts]]
 |   scenārijs = Džo Svānbergs
 |     aktieri =
* [[Melānija Kinslija]]
* [[Lena Danema]]
* [[Anna Kendrika]]
* [[Marks Vebers]]
* Džo Svānbergs
 |      mūzika = [[Dominiks Lūiss]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija = ''[[Lucky Coffee Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Magnolia Pictures]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2014|1|19|[[Sandensas kinofestivāls]]|2014|7|25|ASV|}}
 |      ilgums = 79 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/happy-christmas-2014|title=Happy Christmas|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 8, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|70,000}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|30,312}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happychristmas.htm|title=Happy Christmas (2013) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 8, 2018}}</ref>
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Happy Christmas''''' ir 2014. gada komēdija, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir [[Džo Svānbergs]]. CItas lomas atveido [[Melānija Kinslija]], [[Lena Danema]], [[Anna Kendrika]] un [[Marks Vebers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|1|19||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Biotīns''' jeb '''vitamīns B7''' ir [[Ogļhidrāti|ogļhidrātu]], [[Taukskābes|taukskābju]] un [[Aminoskābes|aminoskābju]] [[Vielmaiņa|metabolisma]] koenzīms. Biotīns tiek saukts arī par '''vitamīnu H''' vai '''koenzīmu R'''. Biotīns ir plaši atrodams pārtikā, bet visaugstākā koncentrācija ir [[Zemesrieksts|zemesriekstos]], mangoldā u.c. zaļo lapu dārzeņos. Biotīna deficīts normāla uztura gadījumā sastopams reti. To atsevišķos gadījumos novēro pacientiem, kas uzturā lieto jēlas [[ola]]s, jo tajās esošais avidīns [[Tievā zarna|tievajā zarnā]] biotīnu inaktivē un neļauj tam uzsūkties. Biotīna deficīta klīniskās biežākās izpausmes ir dermatīts, alopēcija un parestēzija. Biotīna samazināšanās organismā ir atrodama [[Epilepsija|epileptiķiem]], sportistiem, veciem cilvēkiem, kā arī cilvēkiem pēc kuņģa izņemšanas (gastrektomijas).<ref>Combs, Gerald F. Jr. (2008). The Vitamins: Fundamental Aspects in Nutrition and Health. San Diego: Elsevier, Inc. {{ISBN|978-0-12-183493-7}}.</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Agrelīts
|attēls=[[File:Museo di mineralogia, pietre fluorescenti, agrellite 3.JPG|150px]]
|klase=[[Silikātu minerāls]], [[filosilikāts]]
|ŠtruncaID=8/H.15-10
|ķīm_formula=NaCa2Si4O10F
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Balta, pelēkbalta, zaļganbalta
|svītra=Balta
|habituss=Plātņains
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs, slikta - vēl vienā
|lūzums=
|cietība=5,5
|spīdums=Stikla, pērļains
|caurspīdīgums=Puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.567 nβ = 1.579 nγ = 1.581
|pleohroisms=Nav
|blīvums=2,88
}}
__NOTOC__
'''Agrelīts''' (nosaukts [[Kembridžas Universitāte]]s mineraloga Stjuarta Agrela (''Stuart Agrell'') vārdā) ir rets [[minerāls]].

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Uvulāri''' '''[[Līdzskanis|līdzskaņi]]''' tiek artikulēti ar [[mēle]]s pakaļējo daļu pret vai ļoti tuvu [[ūka]]i, tas ir, vēl tālāk [[Mutes dobums|mutes dobumā]], nekā [[Velārs līdzskanis|velārie līdzskaņi]].<ref>{{Ladefoged}}</ref> Uvulāri var būt [[Nazāls līdzskanis|nazālie līdzskaņi]], [[Eksplozīvs slēdzenis|slēdzeņi]], [[Berzenis|berzeņi]], [[Trills|trilli]], kā arī [[Spraudzenis|spraudzeņi]], kaut arī [[IPA]] nav speciāla simbola uvulāram spraudzenim un tā vietā lieto balsīga berzeņa simbolu. Atsevišķos gadījumos (dažās [[Āfrika]]s un [[Amerika]]s [[Indiāņi|indiāņu]] valodās) var būt uvulāras [[afrikata]]s.

sentences: '''Vērpjamā vārpsta''' ('''vārpstiņa''') ir rīks [[dzija]]s vērpšanai ar rokām. Viens no senākajiem instrumentiem.

sentences:
]]
'''Binomiālkoeficients''' [[matemātika|matemātikā]] ir [[naturāls skaitlis]], kas parādās [[Ņūtona binoms|Ņūtona binomā]] kā [[koeficients]]. Binomiālkoeficientus var aprēķināt, izmantojot [[Paskāla trijstūris|Paskāla trijstūri]]. Tie parasti tiek pierakstīti kā <math>\tbinom nk</math>. Jebkurš no binomiālkoeficientiem var tikt aprēķināts ar formulu <math>\tfrac{n!}{k!\,(n-k)!}</math> Binomiālkoeficienti tiek izmantoti ne tikai [[algebra|algebrā]], bet arī [[kombinatorika|kombinatorikā]], kur šāds pieraksts nozīmē, ka no ''n'' elementu lielas [[kopa]]s tiek izvēlēti ''k'' elementi.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Echinochloa esculenta sl17.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = ''Echinochloa esculenta''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Poales
| rinda_lv = Graudzāļu rinda
| dzimta = Poaceae
| dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
| ģints = Echinochloa
| ģints_lv = Gaiļsāres
| binomial = Echinochloa
| autors =
| sinonīmi =
}}'''Gaiļsāres''' ({{val|la|Echinochloa}}) ir [[graudzāļu dzimta]]s ģints ar kosmopolītisku izplatības areālu. Sugas tiek kultivētas [[lopbarība]]i, dažas tiek audzētas, lai izgatavotu [[inde]]s vai [[zāles]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:399655-1|title=Echinochloa colonum (L.) Link {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-11-30|language=en}}</ref><ref name="powo.science.kew.org">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:17976-1|title=Echinochloa P.Beauv. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2022-11-30|language=en}}</ref> Dažas sugas tiek kultivētas pārtikai, un no tām tiek iegūta [[prosa]] — ''Echinochloa esculenta'' tiek audzēta [[Austrumāzija|Austrumāzijā]], ''Echinochloa frumentacea'' [[Dienvidāzija|Dienvidāzijā]] un ''Echinochloa stagnina'' [[Rietumāfrika|Rietumāfrikā]].<ref>National Research Council (1996-02-14). "Wild Grains". ''Lost Crops of Africa: Volume I: Grains''. Lost Crops of Africa. Vol. 1. National Academies Press. p. 266. ISBN <bdi>978-0-309-04990-0</bdi>.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Kā lai to zina...
| attēls                   =  How Do You Know Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''How Do You Know''
| žanrs                    = komēdija, drāma, romantiska filma
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               =
* [[Džūlija Ansela]]
* [[Lorenss Marks]]
* Džeimss Brukss
* [[Pola Vainstīna]]
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Ouens Vilsons]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Pols Rads]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Ketrīna Hāna]]
| mūzika                   = [[Hanss Cimmers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Columbia Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2010|12|13|Vestvuda|2010|12|17|ASV|}}
| ilgums                   = 118 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010|title=How Do You Know|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2019|archive-date={{dat|2019|06|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190626173513/https://bbfc.co.uk/releases/how-do-you-know-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|120 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jimbrooks10.htm|title=How Do You Know|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 26, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|48,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Kā lai to zina..."''' ({{val|en|How Do You Know}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Ouens Vilsons]], [[Rīza Viterspūna]], [[Pols Rads]], [[Džeks Nikolsons]] un [[Ketrīna Hāna]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|12|13||bez}} Vestvudā.

sentences:
{{Citas nozīmes|literāru darbu|Ģermānija (nozīmju atdalīšana)|Ģermānija}}
 latviskā tulkojuma 2011. gada atkārtotā izdevuma vāks]]
'''„Par Ģermānijas atrašanās vietu un tautām”''' ({{val|la|De Origine et situ Germanorum}}) jeb vienkārši '''„Ģermānija”''' (''Germania'') ir [[Senā Roma|romiešu]] vēsturnieka [[Gajs Kornēlijs Tacits|Gaja Kornēlija Tacita]] ap 98. gadu sarakstīts [[etnogrāfija|etnogrāfiska]] rakstura darbs par dažādu ārpus [[Romas impērija]]s dzīvojošu seno [[ģermāņi|ģermāņu]] cilšu vēsturi, dzīvi un tradīcijām.{{sfn2|Tacits|2011|p=46}}

sentences:
[[Kategorija:Wikimedia Foundation]]
[[Kategorija:Wiki]]
[[Kategorija:Projekti]]
[[Kategorija:ASV tīmekļa vietnes]]

sentences:
'''Ūdensaugi''' ir ūdenī dzīvojošo [[augi|augu]] un tiem vizuāli līdzīgo organismu apkopojošs nosaukums. Šis nosaukums nav zinātnisks [[taksons]], taču tiek plaši lietots ērtības labad, lai apzīmētu ūdens vides [[Flora|floru]].
 ''Nymphaea alba'']]
 ''Nelumbo nucifera'' pumpurs]]
 jeb "jūras salāts" ''Ulva lactuca'']]

sentences:
'''1944. gada kaujas pie Narvas''' ({{val|et|Narva lahing}}; {{val|de|Schlacht bei Narva}}; {{val|ru|Битва за Нарву}}) bija vairākas lielkaujas [[Otrā pasaules kara Austrumu fronte|Otrā pasaules kara Austrumu frontē]] pie [[Narva]]s no 1944. gada 2. februāra līdz 26. jūlijam starp [[Sarkanā armija|Sarkanās armijas]] [[Ļeņingrada]]s frontes armijām un [[Vērmahts|Vērmahta]] armijas grupu "Narva".
Kaujās krita vai pazuda bez vēsts aptuveni 14 000 [[Lielvācija]]s un apmēram 100 000 [[Padomju Savienība|PSRS]] karavīru.

sentences:
]]
'''Mugursoma''' ir uz [[mugura]]s nēsājama [[soma]], kas parasti novietojama ar divām siksnām pāri pleciem un zem [[paduse|padusēm]]. Mugursomas  paredzētas nesamā pārnēsāšanai, ko nebūtu ērti nest rokās. Sporta mugursomas, kas domātas izmantošanai, piemēram, skriešanā, riteņbraukšanā, pārgājienos, parasti atslogo lielāko daļu svara (līdz aptuveni 90%) no to svara ar polsterētu gūžas jostu, atstājot plecu siksnas galvenokārt, lai stabilizētu slodzi. Tas uzlabo iespēju pārnēsāt smagu nesamo, jo [[gurni]] ir stiprāki par pleciem,<ref>{{Publikācijas atsauce|last=AKINYELE, SAMUEL TAIWO; AKINYELE, ESTHER FEYISAYO; GBOLAHAN, DANIEL DAMILARE|date=September, 2019|title=EFFECTS OF ENTREPRENEURIAL SKILLS ACQUISITION IN LEATHER BACKPACK MAKING ON YOUTH EMPLOYABILITY IN ABEOKUTA, NIGERIA|url=https://www.cambridgenigeriapub.com/wp-content/uploads/2020/06/SJMSE_Vol14_No7-3.pdf|journal=Journal of Management Science & Entrepreneurship.|volume=14|issue=7|page=40|pages=38-73}}</ref> kā arī palielina [[veiklība|veiklību]] un [[mehāniskais līdzsvars|līdzsvaru]], jo slodze ir tuvāk paša lietotāja [[masas centrs|masas centram]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Es redzu vienīgi tevi
| attēls                   = All I See Is You (film).jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''All I See Is You''
| žanrs                    = psiholoģiska filma, romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Marks Forsters]]
| producents               =
* [[Kreigs Bomgārtens]]
* [[Džiliana Kuglere]]
* [[Braiens Vilkinss]]
| scenārija autors         =
* [[Šons Konvejs]]
* Marks Forsters
| aktieri                  =
* [[Bleika Laivlija]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Āna O'Reilija]]
* [[Ivonna Strahovska]]
* [[Vess Čethems]]
* [[Denijs Hastons]]
| mūzika                   = [[Marks Štreitenfīlds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[SC International Pictures]]''
* ''[[Wing and a Prayer Pictures]]''
* ''[[LINK Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|14|Toronto kinofestivāls|2017|10|27|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/all-i-see-you-2016|title=All I See Is You|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 7, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{US$|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=alliseeisyou.htm|title=All I See Is You (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= February 7, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{US$|646,946}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Es redzu vienīgi tevi"''' ({{val|en|All I See Is You}}) ir 2016. gada psiholoģiska romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Marks Forsters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Bleika Laivlija]], [[Džeisons Klārks]], [[Āna O'Reilija]], [[Ivonna Strahovska]], [[Vess Čethems]] un [[Denijs Hastons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|14||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences: '''"Karoga pacelšana Ivodzimā"''' ({{val|en|Raising the Flag on Iwo Jima}}) ir vēsturiska [[fotogrāfija]], ko {{dat|1945|2|23||bez}} uzņēma Džo Rozentāls. Tajā attēloti pieci [[ASV Jūras kājnieku korpuss|ASV jūras kājnieki]] un viena persona no [[ASV Jūras kara flote]]s, kas paceļ [[Amerikas Savienoto Valstu karogs|ASV karogu]] [[Suribači]] kalnā<ref name="1945 video" /> [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] [[Ioto]] (Ivodzimas) salā [[Ivodzimas kauja]]s laikā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Amonija dihromāta formulvienības struktūrformula

Amonija dihromāta kristālrežģa modelis

 Amonija dihromāta paraugs
|       citi nosaukumi = amonija bihromāts, amonija pirohromāts
|           CAS numurs = 7789-09-5
|      ķīmiskā formula = (NH4)2Cr2O7
|              molmasa = 252,07
|              blīvums = 2115
|  kušanas temperatūra = 168 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 18,2 g/100ml (0 °C)
 35,6 g/100ml (20 °C)
 40 g/100ml (25 °C)
 156 g/100ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Amonija dihromāts''' ((NH4)2Cr2O7) ir oranžsarkani [[monoklīnā singonija|monoklīni]] kristāli, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir [[dihromskābe]]s amonija sāls. Amonija dihromāts šķīst arī [[etanols|etanolā]], nešķīst [[acetons|acetonā]].

sentences:
{{Citas nozīmes|Lielupes upi|Lielupe (nozīmju atdalīšana)|Lielupe}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums        = Lielupe
  | attēls           = Lielupe river at Jelgava by Igors Jefimovs.jpg
  | paraksts         = Lielupe un tās atteka [[Driksa]] pie [[Jelgava]]s
  | karte             = Latvijas upe Lielupe karte.png
  | kartes_paraksts   = [[Mūsa]], [[Mēmele]], Lielupe un [[Babītes ezers]].
  | kartes_izmērs     =
  | garums           = 119
  | baseins          = 17 600
  | baseins_latvijā  = 8800
  | kritums          = 10.8
  | gada_notece      = 3,54
  | caurtece         = 106
  | izteka           = pie Bauskas
  | satekupes        = [[Mūsa]], [[Mēmele]]
  | ieteka           = [[Rīgas līcis]], [[Daugava]] (caur Buļļupi)
  | tek_caur         = {{LAT}}
  | baseina_valstis  = {{LAT}}<br />{{LTU}}
  | pietekas         = [[Svēte (upe)|Svēte]], [[Iecava (upe)|Iecava]]
  | sāk_plat_d=56 | sāk_plat_m=24 | sāk_plat_s=10 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d=24 | sāk_gar_m=9 | sāk_gar_s=25 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d=57 | iet_plat_m=0 | iet_plat_s=34 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d=23 | iet_gar_m=55 | iet_gar_s=57 | iet_gar_EW=E
}}

sentences:
[[Kategorija:Rammstein]]
[[Kategorija:Mūziķi pēc grupas]]

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada maijā,}}
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Anastasija Dmitruka
|         vārds_orig = ''Анастасiя Дмитрук''
|             attēls = Dmytruk-Anastasia-Mykolaivna-15056829.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1991
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = [[Ņižina]], {{UKR}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = Ukrainas
|            tautība = [[ukraiņi|ukrainiete]]
|            dzimums = S
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = dzejniece, informātikas drošības speciāliste
| rakstīšanas valoda = [[ukraiņu valoda|ukraiņu]], [[krievu valoda|krievu]]
|            periods =
|              žanri =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
}}
'''Anastasija Dmitruka''' ({{val|uk|Анастасiя Дмитрук}}, dzimusi 1991. gada 31. janvārī [[Ņižina|Ņižinā]], [[Čerņihivas apgabals]]) ir [[ukraiņi|ukraiņu]] [[dzejnieks|dzejniece]].

sentences:
{{infokaste+}}
'''Rūdolfs no Kaseles''' ({{val-la|Rutolfus de Cassele}}) bija viens no pirmajiem [[Zobenbrāļi|Zobenbrāļu ordeņa]] bruņniekiem, kas cēlies no [[Kasele]]s, [[Hesene]]s zemes ziemeļos. [[Cēsu komturi un fogti|Cēsu komturs]] (1217-1234). Ar savu rīcību 1220., 1229., 1234. un 1238. — 1240. gados parādījās kā viena no nozīmīgākajām ordeņa personībām <ref>Ē. Mugurēvičs. Komentāri grāmatai "Indriķa hronika". Rīga, „Zinātne”, 1993, 392.lpp.</ref>.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Sapraša
| attēls            = Recreation area near Pestava River.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Atpūtas vieta Saprašas krastā pie [[Ipiķu skola]]s
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = DA no [[Meizakila]]s
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Rūja]]
| sāk_plat_d=58 | sāk_plat_m=05| sāk_plat_s=16| sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=25 | sāk_gar_m=13| sāk_gar_s=41| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=57 | iet_plat_m=54 | iet_plat_s=36| iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=25 | iet_gar_m=16| iet_gar_s=39| iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   ={{LAT}}<br />{{EST}}
| tek_caur          =
| garums            = 24
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           = 26
| caurtece          =
| gada_notece       = 0,029
| baseins           = 100,4
| baseins_latvijā   = 86,1
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Latvija
  | reljefs           = jā
}}

sentences: '''Apdrošināšanas prēmija''' ir apdrošināšanas līgumā noteiktais maksājums par [[Apdrošināšana|apdrošināšanu]]. Tā ir atkarīga no apdrošināšanas veida, apdrošināšanas objekta specifikācijas vai apdrošinātās personas individuālajām pazīmēm, apdrošināšanas [[Līgums|līguma]] darbības [[Termiņš|termiņa]], apdrošinājuma summas, pašriska un citiem faktoriem.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://likumi.lv/doc.php?id=299053|title=Apdrošināšanas līguma likums|website=LIKUMI.LV|access-date=2023-12-29|language=lv}}</ref>  Apdrošināšanas prēmija ir iemaksājama tajā pašā [[Valūta|valūtā]], kurā paredzēts izmaksāt apdrošināšanas atlīdzību, ja apdrošināšanas līgumā nav noteikts citādi. Apdrošināšanas prēmiju nosaka apdrošinātājs.

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Sorola
|attēls              = Sorol STS112-5359.jpg
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Mikronēzijas Federatīvās Valstis#Klusais okeāns
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Sorol''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Karolīnu salas]]
|latd= 8 |latm= 08 |lats= |latNS= N
|longd=140 |longm= 25 |longs= |longEW=E
|platība             = 0,934
|garums              = 12,5
|platums             = 3,5
|lagūna              = 20
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 9
|valsts             = Mikronēzija
|valsts adm vienības tips  = Štats
|valsts adm vienība        = [[Japa (štats)|Japa]]
|iedzīvotāji         = 0 <small>(2010)</small>
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts ciems        =
|piezīme =
}}
'''Sorola''' ({{val|en|Sorol}}) ir koraļļu atols [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], [[Karolīnu salas|Karolīnu salu]] arhipelāga rietumu daļā. Ietilpst [[Mikronēzija (valsts)|Mikronēzijas Federatīvo Valstu]] [[Japa (štats)|Japas]] pavalstī. Lai arī atolā kopš 1980. gadiem nav pastāvīgo iedzīvotāju, tā veido atsevišķu minicipalitāti.

sentences: '''Transportieris''' (no {{val-la|trānsportāre}} — 'pārnest') ir [[leņķis|leņķu]] mērīšanai un konstruēšanai paredzēts instruments. Transportieris sastāv no [[lineāls|lineāla]] un pusloka [[skala]]s, iedalītas 180 [[grāds (leņķis)|grādos]]. Transportierus parasti izgatavo no caurspīdīgas [[plastmasa]]s, arī no [[koksne|koka]], [[metāls|metāla]] vai citiem materiāliem. Jo transportieris ir lielāks, jo sīkākas var būt iedaļas un precīzāki mērījumi.

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Pakauša kauls |
  Latin        = Os occipitale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray129.png |
  Caption      = Pakauša kauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
s, Kalifornijā]]
'''Sērfings''' ({{val|haw|heʻe nalu}}, {{val|en|surfing}}) ir ūdens [[sporta veidu saraksts|sporta veids]], kurā, izmantojot [[sērfings dēlis|sērfinga dēli]], pārvietojas pa [[jūras viļņi|viļņiem]]. Pastāv vēl vairāki līdzīgi sporta veidi, piemēram, [[vindsērfings]] un [[kaitbords]].

sentences: '''Kriptonauda''' jeb '''kriptovalūta''' ({{val-en|Cryptocurrency}}) ir [[maiņas līdzeklis]], kas izmanto [[kriptogrāfija|kriptogrāfiju]], lai aizsargātu darījumus un kontrolētu jaunu vienību emisiju.<ref>{{cite news|url=http://www.forbes.com/forbes/2011/0509/technology-psilocybin-bitcoins-gavin-andresen-crypto-currency.html |title=Crypto Currency |author=Andy Greenberg|publisher=Forbes.com |date=2011. gada 20. aprīlis |accessdate=2014. gada 8. augustā}}</ref> Tās pieder pie [[alternatīvā valūta|alternatīvām valūtām]] un [[ciparnauda]]s. Pirmā kriptovalūta bija ''[[Bitcoin]]'', kas tika radīta [[2009]]. gadā. Kopš tā laika ir radītas arī daudzas citas kriptovalūtas. Tipiska kriptovalūtu īpašība ir decentralizēta kontrole, kas to atšķir no centralizētām [[elektroniskā nauda|elektroniskās naudas]] sistēmām, kā, piemēram, ''[[PayPal]]''. Vēl viena īpašība ir darījumu pierakstīšana publiskā žurnālā ([[blokķēde|blokķēdē]]).

sentences:
{{ExamplesSidebar|25%|
* Prievārdu piemēri latviešu valodā
:aiz, ap, apakš, ar, bez, caur, dēļ, gar, iz, kopš, labad, līdz, no, pa, par, pār, pēc, pirms, pret, priekš, starp, uz, virs, zem
}}
'''Prievārds''' jeb '''prepozīcija''' ({{val|la|praepositio}}, cēlies no {{val|la|praeponere}} — ‘nolikt priekšā’) ir nelokāmu palīgvārdu [[vārdšķira]]. Prievārdi izsaka dzīvu būtņu, priekšmetu, norišu konkrētas un izsecinātas attieksmes, kā arī rāda pakārtojuma sakaru starp vārdiem. Ja prievārds tiek novietots locījuma priekšā, tad to sauc par '''prepozīciju''', savukārt ja tas tiek novietots aiz locījuma — tad to sauc par '''postpozīciju'''.<ref>{{LPE|8|138.—139}}</ref>

sentences: Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Kipra]]s prezidenti''', kopš [[1960]]. gada, kad tā ieguva neatkarību no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]].

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Frīdrihs Gustavs Mačevskis
| vārds_orig = ''Friedrich Gustav Maczewski''
| attēls = Frīdrihs Gustavs Mačevskis.jpeg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums = Siluetzīmējums
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1761
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 10
| dz_vieta = [[Dobele]], [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]  (tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1813
| m_mēnesis = 9
| m_diena = 26
| m_vieta = [[Ārlavas draudzes novads]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad [[Talsu novads]], {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
== Kalendārs ==
{{Gg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Programmējama tikai lasāma atmiņa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''programmable read-only memory — PROM'') ir lasāmatmiņas atmiņas veids, kurā katra bita iestatīšanai tiek izmantoti drošinātāji, iestatītie biti ir patstāvīgi un tos nevar mainīt. PROM izmanto digitālajās elektroniskajās ierīcēs, lai uzglabātu pastāvīgus datus, parasti zema līmeņa programmas, piemēram, [[programmaparatūra|programmaparatūru]] vai mikrokodu. Galvenā atšķirība no standarta [[Lasāmatmiņa|ROM]] ir tā, ka ražošanas laikā dati tiek ierakstīti [[ROM]], savukārt ar PROM dati tajos tiek ieprogrammēti pēc izgatavošanas. Tādējādi ROM parasti izmanto tikai lieliem ražošanas cikliem ar labi pārbaudītiem datiem, savukārt PROM tiek izmantoti, lai ļautu programmatūru izstrādātājiem pārbaudīt datus uz ierīču apakškopu, pirms datu ierakstīšanas visās ierīcēs.

sentences:
{{citas nozīmes|Rīgas apkaimi|Vecdaugava|Vecdaugava}}
{{Pilsētas daļas infokaste
|nosaukums          = Vecdaugava
|attels             =
|paraksts           = Vecdaugava (skats no Skanstinieku puses).
|karte              =
|paraksts2          =
|pilseta            =  [[Rīga]]
|priekspilseta      = [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajons]]
|apaksrajoni        = [[Skanstnieki]]
|platiba            = 3,066 km²
|iedzivotaju_skaits = 3 101 ([[2018. gads|2018]])
|iever_celtnes      =
|udenstilpnes       =
|parki              =
|autobuss           = [[24. autobusu maršruts (Rīga)|24.]]
|trolejbuss         =
|tramvajs           =
|mikroautobuss      =
|cits               = Elektrovilciens
|pasta_indekss      =
|areja_saite        = [http://www.apkaimes.lv/sakums/vecdaugava/ apkaimes.lv]
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Ipolits Fizo
| vārds_orig =''Hippolyte Fizeau''
| attēls = Hippolyte Fizeau.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1819
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Parīze]], {{FRA}}
| m_gads =1896
| m_mēnesis=9
| m_diena=18
| m_vieta =[[Ventoja]] (''Venteuil''), [[Marna]], {{FRA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =''[[Bureau des longitudes]]''
| alma_mater =
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Doplera efekts]], [[Fizo-Fuko aparāts]], [[gaismas ātrums]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{maznozīmīgs}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Fons = solists
| Vārds = Tatjana Širko
| Vārds_orig = ''Тетяна Ширко''
| Attēls =
| Att_izm =
| Apraksts = Tatjana Širko 2009. gadā
| Dz_vārds =
| Pseidonīms =
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1992|12|10}}
| Vieta_dz = {{vieta|Ukraina|Rivnes apgabals|Kostopiļa}}
| Miris =
| Vieta_mr =
| Vieta =
| Žanrs = [[popmūzika]]
| Nodarbošanās = [[dziedātāja]]
| Instrumenti = vokāls
| Gadi = 1997—pašlaik
| Izdevējkompānija =
| Darbojies_arī =
| Mlapa = {{URL|http://www.tatianashirko.com/}}
| Dalībnieki =
| Bij_dalībnieki =
| Dzimums = S
}}
'''Tatjana Širko''' ({{val|uk|Тетяна Ширко}}; dzimusi {{dat|1992|12|10}}) ir [[Ukraiņi|ukraiņu]] [[dziedātāja]] un dziesmu autore.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                  name = ''Microsoft Office''
|                  logo =
|            screenshot =
|               caption =
|             developer = ''[[Microsoft]]''
|              released = {{dat|1990|11|19}}
|latest release version = [[Microsoft Office 2010|2010]] (14.0.6023.1000 SP1)
|   latest release date = {{dat|2011|6|28}}
|  programming language = [[C++]]<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |title=The Programming Languages Beacon, v10.0 |first=Vincent |last=Lextrait |month=January |year=2010 |accessdate=5 January 2010 |archiveurl=https://archive.today/20120530/http://www.lextrait.com/Vincent/implementations.html |archivedate={{dat|2012|05|30||bez}} }}</ref>
|      operating system = ''[[Microsoft Windows]]''
|              language = Vairāk nekā 35 valodas<ref>{{Tīmekļa atsauce|url = http://office.microsoft.com/en-us/suites/HA102113701033.aspx|title = The 2007 Microsoft Office suites localized versions|work = [[Microsoft Office website]]|publisher = Microsoft Corporation|accessdate = 16 May 2011|archiveurl = https://web.archive.org/web/20100522124424/http://office.microsoft.com/en-us/suites/ha102113701033.aspx|archivedate = {{dat|2010|05|22||bez}}}}</ref>
|                status = Aktīvs
|                 genre =
|               license =
|               website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/}}
}}
'''''Microsoft Office''''' ir patentēts komerciāls lietojumprogrammu komplekts, kas tika izstrādāts ''[[Microsoft Windows]]'' un ''[[Mac OS X]]'' operētājsistēmām. Komplektu {{dat|1990|11|19||bez}} ieviesa ''[[Microsoft]]''. Pirmā ''Office'' sastāvā bija iekļauts ''[[Microsoft Word]]'', ''[[Microsoft Excel]]'' un ''[[Microsoft PowerPoint]]''. Laika gaitā programmu klāsts ir paplašinājies.

sentences:
{{Lidmašīnas infokaste
|apakšveidne          = {{Boeing apakšveidne}}
|nosaukums            = Boeing 717
|attēls               = AeBal B717 EC-HOA.jpg
|paraksts             = [[Spānija|Spāņu]] ''Aerolíneas de Baleares'' Boeing 717
|tips                 = Pasažieru lidmašīma
|valsts               = {{flag|ASV}}
|ražotājs             = [[Boeing|Boeing Airplane Company]]
|dizaineris           =
|pirmais lidojums     = {{Dat|1998|9|2}}
|komerciālie lidojumi = {{Dat|1999|10|12}}
|izņemts no servisa   =
|status               =
|primārais lietotājs  = AirTran
Midwest Airlines
QantasLink
Hawaiian Airlines
|ražošanā             = [[1998]] - [[2006. gads|2006]]
|skaits               = 156
|izmaksas             =
|attīstīts no         = McDonnell Douglas MD-90
|modifikācijas        =
}}

sentences:
{{atsauces+}}
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Akumulatoru baterija''' ir [[baterija]]s tips, kuru ir iespējams atkārtoti uzlādēt.

sentences: '''Ķīmiskais simbols''' ir katra [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] nosaukuma īpašs saīsinājums no tā [[latīņu valoda|latīniskā]] nosaukuma. Šie simboli tiek starptautiski izmantoti (tos atzinusi organizācija [[IUPAC]]) un tos lieto arī tādās valstīs, kurām ir no latīņu alfabēta atšķirīgi alfabēti (grieķu, arābu, [[kirilica]]). Mūsdienu ķīmiskie simboli sastāv no viena lielā burta vai (pārsvarā) viena lielā un viena mazā burta. Lielais burts vienmēr ir elementa latīniskā nosaukuma pirmais burts, bet otrais ķīmiskā simbola burts ir viens no tuvākajiem nākamajiem nosaukuma burtiem.

sentences:
{{Svētku infokaste
| virsraksta_krāsa      =
| nosaukums             = Ramadāns
| apakšvirsraksts       =
| attēls                = Welcome Ramadhan.jpg
| attēla_izmērs         = 235px
| alt                   =
| attēla_paraksts       = Ramadāns sākas ar jauna mēness sākšanos
| oficiālais_nosaukums  = {{ara|رمضان}}
| citi_nosaukumi        =
| brīvs_nosaukums1      = Svinētāji
| brīvs_lauks1          = [[musulmaņi]]
| brīvs_nosaukums2      = Veids
| brīvs_lauks2          = [[reliģiski svētki]]
| brīvs_nosaukums3      =
| brīvs_lauks3          =
| datums                =
| svinību_laiks         =
| biežums               = katru gadu
| saistīts_ar           = [[dzīru svētki]]em
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Equus kiang.jpg
| att_nosaukums =Rietumu kiangi Ladakhas provincē
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Asinus
| apakšģints_lv =Ēzeļi
| suga =Equus kiang
| suga_lv =Kiangs
| pasuga =Equus kiang kiang
| pasuga_lv =Rietumu kiangs
| binomial =Equus kiang kiang, <small>([[Moorcroft]], 1841)</small>
}}
'''Rietumu kiangs''' (''Equus kiang kiang'') ir [[kiangs|kianga]] (''Equus kiang'') viena no pasugām, kas apdzīvo [[Tibeta]]s teritoriju [[Ķīna|Ķīnā]] un pieguļošās teritorijas [[Indija|Indijā]]. Tas nelielā skaitā ir sastopams arī [[Pakistāna|Pakistānā]] un [[Nepāla|Nepālā]]. Rietumu kiangu populācija atšķirībā no [[Āzijas savvaļas ēzelis|Āzijas savvaļas ēzeļiem]] ir stabila un turpina pieaugt,<ref name="pub">[http://www.pubmedcentral.nih.gov/articlerender.fcgi?artid=1705511 Perceived Conflicts Between Pastoralism and Conservation of the Kiang Equus kiang in the Ladakh Trans-Himalaya, India]</ref> lai arī tas konkurē ar lauksaimniecības dzīvniekiem uz tiem pašiem veģetācijas un ūdens resursiem, un vietējie zemnieki vēlētos ierobežot kiangu skaitu. Veids, kā zemnieki cīnās par ganībām, ir ganību iežogošana.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Vills Smits
 | vārds_orig              = ''Will Smith''
 | attēls                  = TechCrunch Disrupt 2019 (48834434641) (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Vills Smits 2019. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1968|9|25}}
 | dz. vieta               = {{Vieta|ASV|Pensilvānija|Filadelfija}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktieris, reperis, producents
 | darbības gadi           = 1985—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            = [[Džeida Pinketa-Smita]] (prec. 1997. gadā)
 | bērni                   = 3
 | mājaslapa               =
 | paraksts                = Will Smith's signature.svg
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Viljards Kerols "Vills" Smits jaunākais''' ({{val|en|Willard Carroll "Will" Smith, Jr.}}; dzimis {{dat|1968|9|25}} [[Filadelfija|Filadelfijā]], [[Pensilvānija|Pensilvānijas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir amerikāņu aktieris, kino producents un popreperis. Guvis panākumus mūzikā, TV un kinojomā. Vills Smits nominēts sešām [[Zelta globusa balva|Zelta globusa balvām]] un četrām [[Amerikas Kinoakadēmijas balva|Amerikas Kinoakadēmijas balvām]], no kurām pa vienai ieguvis par [[Ričards Viljams|Ričarda Viljamsa]] lomu filmā "[[Uzvarētāju ģimene]]" (''King Richard'', 2021). Par šo lomu ieguvis arī [[BAFTA kino balva|BAFTA kino balvu]]. Smits astoņas reizes nominēts [[Grammy balva|''Grammy'' balvai]], ko ieguvis četras reizes.

sentences:
{{Notikuma infokaste
| title                    = Lasaletas Dievmāte
| image                    = IsèreNotreDameDeLaSalette.jpg
| image_name               =
| image_size               =
| caption                  = Lasaletas Dievmātes kulta vieta Alpos.
| map_type                 = Francija#Eiropa
| map_caption              =
| map_alt                  =
| map_size                 =
| latd  = 44.8411  | latNS  =
| longd = 5.9758 | longEW =
| date                     = {{dat|1846|9|19|N}}
| time                     =
| place                    = [[Lasaleta]], [[Izēra]], [[Jūlija monarhija]]
| also known as            =
| cause                    =
| first reporter           =
| filmed by                =
| participants             =
| outcome                  =
| reported injuries        =
| reported death(s)        =
| reported missing         =
| reported property damage =
| burial                   =
| inquiries                =
| coroner                  =
| suspects                 =
| charges                  =
| verdict                  =
| convictions              =
| publication bans         =
| litigation               =
| awards                   =
| url                      =
| website                  =
| notes                    =
}}

sentences: '''Asimilācija''' valodniecībā ir vienas skaņas pielīdzināšanās citai skaņai.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tezaurs.lv/#/sv/asimil%C4%81cija |title=Tēzaurs — asimilācija |access-date={{dat|2018|09|11||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130226073636/http://www.tezaurs.lv/#/sv/asimil%C4%81cija |archivedate={{dat|2013|02|26||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Belfāstas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = St_petersbelfast-2.jpg
| image_size            =
| caption               = Belfāstas katedrāle
| map_type              = Ziemeļīrija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Belfāstas katedrāle
| relief                = yes
| position              = left
| latd                  = 54.599038
| longd                 = -5.944408
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Ziemeļīrija|Belfāsta}}
| religious_affiliation = [[Romas Katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[katedrāle]]
| leadership            =
| website               =
| architect             = [[Džeremija Makolejs]] (''Fr Jeremiah Ryan McAuley''), [[Džons O'Nīls]] (''John O'Neill'')
| architecture_style    = [[neogotika]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1866. gads
| length                = 54,8 m
| width                 = 21,3
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Belfāstas katedrāle" width=260 height=260 zoom=17 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1144269"
}
</mapframe>

sentences:
{{Ēkas infokaste
|name= Karaliskā Alberthola
| native_name         = ''Royal Albert Hall''
|inauguration_date= {{dzimšanas datums un vecums|1871|03|29}}
|logo= Royal Albert Hall, London - Nov 2012.jpg
|structural_system=
|logo_caption= ''Royal Albert Hall'' no Kensingtonas dārzu puses
|image= Royal Albert Hall - Central View 169.jpg
|caption= Skats uz interjeru no augšējā balkona
|altitude=
|building_type= koncertzāle
|architectural_style= [[itāļu arhitektūra|itāļu]]
|cost= {{sk|200000}} [[sterliņu mārciņa]]s1
|completion_date= 1871. gadā1
|client= Centrālās mākslas un zinātnes zāles pagaidu komiteja
|owner= Mākslas un zinātnes zāles korporācija
|height= 41 metrs
|current_tenants=
|landlord=
|address= ''Kensington Gore'', Londona
|location_country= Apvienotā Karaliste
|start_date= 1867. gadā1
|architect= [[Frensiss Fouks]] un [[Henrijs Jangs Derakots Skots]]
|diameter=
|other_dimensions=
|floor_count=
|floor_area=
|capacity= {{sk|5272}}<ref name="BI">{{Tīmekļa atsauce |last1=Colson |first1=Thomas |title=A 12-seat Grand Tier box at the Royal Albert Hall is on sale for £2.5 million |url=https://www.businessinsider.com/royal-albert-halll-grand-tier-box-on-sale-for-25-million-2017-1 |website=Business Insider |access-date=24 October 2019}}</ref>
|main_contractor= ''[[Lucas Brothers]]''
|architecture_firm= ''[[Royal Engineers]]''
|renovation_date= 1996–2004
|structural_engineer=
|services_engineer=
|civil_engineer=
|other_designers=
|quantity_surveyor=
|awards=
|website= {{URL|www.royalalberthall.com}}
|references= 1 – Viktorijas laika Londona: ''Royal Albert Hall''
}}
'''Karaliskā Alberthola''' ({{val|en|Royal Albert Hall}}) ir koncertzāle [[Dienvidkensingtona]]s ziemeļos, [[Londona|Londonā]]. Viena no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] vērtīgākajām un atšķirīgākajām ēkām, tā pieder valstij un to pārvalda reģistrēta labdarības organizācija, kas nesaņem valsts finansējumu.<ref>{{Ziņu atsauce|title=It's Hall to do with the experience|publisher=Metro|date=18 June 2013|last=Hope|first=Jasper}}</ref> Tajā ir 5272 sēdvietas.

sentences: '''Eikozānkarbonskābe''' (С20Н41СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Normālos apstākļos eikozānkarbonskābe ir balta pulverveida viela.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
1-heksanola struktūrformula

1-heksanola molekulas modelis
|       citi nosaukumi = heksilspirts, ''n''-heksān-1-ols,
 heksilalkohols
|           CAS numurs = 111-27-3
|      ķīmiskā formula = C6H14O
|              molmasa = 102,17
|              blīvums = 813,6
|  kušanas temperatūra = –46,7 °C
| viršanas temperatūra = 158 °C
| šķīdība ūdenī        = 0,59 g/100 ml (pie 20 °C)
|                 citi =
}}
'''1-Heksanols''', ko parasti dēvē vienkārši par '''heksanolu''' jeb '''heksilspirtu''', ir vienvērtīgais [[spirts]] ar 6 [[ogleklis|oglekļa]] [[atoms|atomiem]]. Tā [[molekulformula]] ir CH3(CH2)5OH un tas pieder pie tā saucamajiem augstākajiem spirtiem. 1-Heksanols ir bezkrāsains [[šķidrums]], kas nedaudz šķīst [[Ūdens|ūdenī]], bet labi sajaucas ar [[ēteris|ēteri]] vai kādu citu spirtu, piemēram, [[Etanols|etanolu]]. 1-Heksanols ir viens no 17 heksanola struktūr[[izomēri]]em un to izmanto parfimērijā.

sentences: '''Biogāze''' ir gāzveida produkts, kas rodas, noārdoties organiskam materiālam bez [[skābeklis|skābekļa]] piekļuves. To var ražot no lauksaimniecības atkritumiem, mēsliem, sadzīves atkritumiem, kanalizācijas un augiem. Tas ir [[Atjaunīgie resursi|atjaunīgais resurss]].

sentences: {{Valodas infokaste|name=Dobrudžas tatāru valoda| region={{ROM}}|speakers=70 000|nativename=''tatarşa, tatar tĭlĭ''|fam1=[[Altajiešu valodas|Altajiešu]]|fam2=[[Tjurku valodas]]|fam3=[[Kipčaku valodas|Kipčaku]]|fam4=|familycolor=Altajiešu|image=|nation=|iso1=—|iso2=|iso3=|map=|signers=}}'''Dobrudžas tatāru valoda''' (''tatarşa'', ''tatar tĭlĭ'') [[Rumānija]]s [[Tatāri|tatāru]] valoda, [[Krimas tatāru valoda]]s [[dialekts]], tuvs tās stepju (nogaju) dialektam. Tajā runā galvenokārt Rumānijas [[Dobrudža]]s reģionā. Ir arī runātāji [[Bulgārija|Bulgārijā]] un [[Turcija|Turcijā]]. Tajā ir daudz aizguvumu no [[turku]] un [[rumāņu valoda]]s.

sentences:
{{Start tab
|Tab-1=Par projektu
|URL-1=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015
|Tab-2=Noteikumi
|URL-2=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Noteikumi
|Tab-3=Saraksti
|URL-3=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Saraksti
|Tab-4=Partneri
|URL-4=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Partneri
|Tab-5=Uzvarētāji
|URL-5=Vikiprojekts:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015/Uzvarētāji
|Tab-6=Jautājumi?
|URL-6=Vikiprojekta diskusija:Kultūras pieminekļi Vikipēdijā 2015
|border=1px solid #bfd7ff
|Off tab color=#e1edff
|On tab color=
|rounding=5em
|Tab alignment=center
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds =
|     vārds_orig = Desiderius Erasmus Roterodamus
|         attēls = Holbein-erasmus.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = Roterdamas Erasms [[Hanss Holbeins Jaunākais|Hansa Holbeina Jaunākā]] gleznā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[1466. gads|1466]]. vai {{dat|1469|10|28}}
 [[Svētā Romas impērija]],
 [[Holande]], [[Roterdama]]
(tagad {{NLD}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1536
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 12
|        m_vieta = {{CHE}}, [[Berne]]
|   dzīves_vieta = [[Kembridža]], [[Turīna]], [[Lēvene (Beļģija)|Lēvene]], [[Bāzele]], [[Freiburga Breizgavā]]
|      pilsonība =
|        tautība = [[nīderlandietis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = teologs, filozofs
|rakstīšanas valoda = [[latīņu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi = [[Muļķibas slavinājums]]
(''Stultitiae Laus''), 1509
''[[Novum Instrumentum omne]]'', 1516
|    ietekmējies = [[Antīkā literatūra]], [[Samosatas Lukiāns]], [[Bībele]], [[Džons Kolets]], [[Lorenco Valla]], [[Tomass Linakrs]], [[Tomass Mors]]
|     ietekmējis = [[Tomass Mors]], [[Mārtiņš Luters]], [[Viljams Tindeils]]
|     alma_mater = [[Parīzes Universitāte|Sorbonna]],
[[Kembridžas Universitāte]],
[[Turīnas Universitāte]]
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
| name = Ilze Binga
| image = Ilse Bing self portrait 1931.jpg
| image_size =
| caption =
| birthname =
| birthdate = {{dat|1899|03|23}}
| location = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas Impērija]]
| deathdate = {{mdv|1998|03|10|1899|03|23}}
| deathplace = [[Manhatana]], [[Ņujorka]], [[Amerikas Savienotās Valstis]]
| nationality = [[Vācieši|Vāciete]]
| occupation = [[Fotogrāfs|Fotogrāfe]]
| training =
| movement = [[modernisms]], [[Avangards (māksla)|avangards]]
| famous works =
| patrons =
| name_orig = ''Ilse Bing''
}}
'''Ilze Binga''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Ilse Bing''; 1899—1998) bija viena no vadošajām Eiropas fotogrāfēm sievietēm [[Starpkaru periods|starpkaru periodā]].<ref name="vam">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.vam.ac.uk/page/i/ilse-bing/ |title=Ilse Bing - Victoria and Albert Museum |publisher=Vam.ac.uk |date= |accessdate=2015-11-23}}</ref>

sentences:
'''Belenijs''' var būt:
* [[Belenija salas]] (''Balleny Islands'') ― neapdzīvotu vulkānisku salu arhipelāgs Dienvidu okeānā ap 300 km no Antarktīdas krasta.

sentences:
'''Makrons''' var būt:
* [[garumzīme]];
* [[Emanuels Makrons]] (''Emmanuel Macron'') — Francijas politiķis (dzimis 1977. gadā).

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Hindukušs
|attēls                 = Mountains of Afghanistan.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
| map_type            = Afganistāna#Pakistāna#Āzija
| map_relief = jā
| latd  = 36.183333 | latNS  = N
| longd = 71.316667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Āzija
|CoordScale             =
|kontinents             = Āzija
|novietojums            =
|valstis                = {{AFG}},<br />{{PAK}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 800
|platums                = 50–350
|kalns                  = [[Tiričmīrs]]
|augstums               = 7708
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
|foto=
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Margarita Stāraste-Bordevīka
|         vārds_orig = Margarita Barvika
|             attēls =
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 2
|           dz_diena = 2
|           dz_vieta = {{vieta|Krievija|Vladimira}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2014
|          m_mēnesis = 2
|            m_diena = 18
|            m_vieta =
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, ilustratore
| rakstīšanas valoda = [[Latviešu valoda|Latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater = [[Latvijas Mākslas akadēmija]]
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Margarita Stāraste-Bordevīka''' (dzimusi '''Margarita Barvika''' {{dat|1914|2|2}} [[Vladimira|Vladimirā]], [[Krievija|Krievijā]],<ref name="lat" /> mirusi {{dat|2014|2|18}})<ref name="delfi mirusi">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.delfi.lv/kultura/news/books/muziba-aizgajusi-bernu-rakstniece-un-maksliniece-margarita-staraste.d?id=44226431|title=Mūžībā aizgājusi bērnu rakstniece un māksliniece Margarita Stāraste|publisher=Delfi.lv|accessdate={{dat|2014|2|18||bez}}}}</ref> bija [[latvieši|latviešu]] grāmatu ilustratore un [[rakstniece]].  Viņas darbs pārsvarā bija saistīts ar bērnu daiļliteratūru. Sevi uzskatījusi par "Cēsu puses lībiešu pēcteci".<ref name="Livones" />

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Eļļainā moringa
|         binomial = Moringa oleifera
|           autors = [[Žans Batists Lamarks|Lam.]]
|           attēls = DrumstickFlower.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Moringaceae
|        dzimta_lv = Moringu dzimta
|            ģints = Moringa
|         ģints_lv = Moringas
|             suga = M. oleifera
|          suga_lv = Eļļainā moringa
|           suga_r = Eļļainā moringa
|         sinonīmi = {{ubl|''Guilandina moringa'' L.|''Hyperanthera moringa'' (L.) Vahl|''Moringa pterygosperma'' Gaertn. nom. illeg.}}
|        izplatība = [[Indijas subkontinents]]
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Arizonas sapnis
| attēls                   = Arizonadreammovie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Arizona Dream''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Emirs Kusturica]]
| producents               =
* [[Klaudija Osarda]]
* [[Īvss Marmions]]
| scenārija autors         = [[Deivids Atkinss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džonijs Deps]]
* [[Džerijs Lūiss]]
* [[Feja Danaveja]]
* [[Lilija Teilore]]
* [[Vinsents Gallo]]
* [[Polīna Porizkova]]
| mūzika                   = [[Gorans Bregovičs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Constellation]]''
* ''[[U.G.C.]]''
* ''[[Hachette Premiere]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1993|1|6|Francija|1994|9|9|ASV|}}
| ilgums                   = 135 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/arizona-dream-1995|title=Arizona Dream|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 19, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|Angļu]]
* [[Spāņu valoda|Spāņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|19 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|112,547}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=arizonadream.htm|title=Arizona Dream (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 19, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Arizonas sapnis"''' ({{val|en|Arizona Dream}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Francija]]s drāma, kuras režisors ir [[Emirs Kusturica]]. Galvenās lomas atveido [[Džonijs Deps]], [[Džerijs Lūiss]], [[Feja Danaveja]], [[Lilija Teilore]], [[Vinsents Gallo]] un [[Polīna Porizkova]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1993|1|6||bez}} Francijā.

sentences: '''Mikronēzija''' ({{val|el|μικρος}} — ‘mazs’, {{val|el|νησος}} — ‘sala’) ir reģions [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]], daļa no [[Okeānija]]s. Rietumos no Mikronēzijas atrodas [[Filipīnas]], dienvidrietumos — [[Indonēzija]], dienvidos — [[Papua-Jaungvineja]] un [[Melanēzija]], dienvidaustrumos un austrumos — [[Polinēzija]]. Terminu pirmoreiz piedāvāja franču pētnieks [[Dimons D'Irvils]] [[1831]]. gadā — līdz tam Klusā okeāna salas visas kopā tika dēvētas par Polinēziju.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Augusts Veismanis
| vārds_orig = ''August Weismann''
| attēls = AugustWeismann.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1834
| dz_mēnesis = 1
| dz_diena = 17
| dz_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācu konfederācija]]
([[Hesene]], {{GER}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1914
| m_mēnesis = 11
| m_diena = 5
| m_vieta = [[Freiburga]], [[Vācijas Impērija]]
([[Bādene-Virtemberga]], {{GER}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas = [[Freiburgas Universitāte]]
| alma_mater = [[Getingenes Universitāte]]
| zinātne = [[bioloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[neodarvinisms]], [[Veismaņa barjera]]
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums =
| attēls = Trifolium incarnatum L..JPG
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Angiospermae
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Fabales
| rinda_lv = Pākšaugu rinda
| dzimta = Fabaceae
| dzimta_lv = Tauriņzieži
| dzimta_r = Tauriņziežu dzimta
| ģints = Trifolium
| ģints_lv = Āboliņi
| suga = Trifolium incarnatum
| suga_lv = Inkarnāta āboliņš
| binomial = Trifolium incarnatum (L.)
| kategorijas = nē
}}
'''Inkarnāta āboliņš''' (''Trifolium incarnatum'') ir viengadīgs pārziemojošs [[tauriņziežu dzimta]]s lakstaugs. Sugas sākotnējais [[izplatības areāls]] ir Rietumeiropa un Viduseiropa.<ref name=Priedītis>N. Priedītis ''Enciklopēdija Latvijas augi''. Rīga : Gandrs, 2014. 306. lpp. ISBN 978-9934-8015-2-5</ref> Tiek audzēts kā lopbarības augs.

sentences:
s daļa no [[Šimkenta]]s līdz [[Semeja]]i ar atzariem uz [[Kirgizstāna|Kirgisztānu]]]]
'''Turkestānas—Sibīrijas dzelzceļš''' jeb '''Turksibs''' ({{val|kk|Түрксіб теміржолы}}, {{val|ru|Туркеста́но-Сиби́рская магистра́ль, Турксиб}}) ir [[dzelzceļš|dzelzceļu]] tīkls [[Centrālāzija|Centrālāzijā]], kas savieno [[Uzbekistāna]]s austrumu daļu (agrāko [[Turkestāna|Turkestānu]]) ar [[Sibīrija]]s dienvidu daļu un pievienojas [[Transsibīrijas dzelzceļš|Transsibīrijas dzelzceļam]] [[Novosibirska]]s stacijā.

sentences: '''Garša''' ir viena no sarežģītākajām un grūtāk izskaidrojamām [[maņa|maņām]]. Tās galvenais orgāns ir [[mēle]] un uz tās izvietotie garšas pumpuriņi. Parasti, runājot par garšu, piemin garšas kārpiņas, taču pirmos signālus par [[ēdiens|ēdienu]] uztver tieši šie sīpolveida garšas pumpuriņi, kas izvietoti iepriekš pieminētajās kārpiņās.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Aizkraukle (nozīmju atdalīšana)|Aizkraukle}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Aizkraukle
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = Aizkraukles kulturas nams.JPG
| imagesize =
| image_caption = Aizkraukles kultūras nams
| image_flag = Aizkraukle flag.svg
| flag_link = Aizkraukles karogs
| image_shield = Aizkraukle COA.svg
| shield_link = Aizkraukles ģerbonis
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 36
| lats = 15
| latNS = N
| longd = 25
| longm = 15
| longs = 19
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Aizkraukles novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1967. gada
| established_title2 =
| established_date2 =
| seat_type = Vēsturiskie
nosaukumi
| seat = Stučka (līdz 1990. gadam)
| area_total_km2 = 12.09
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Aizkraukle}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-5101
LV-5102
| area_code =
| website = {{URL|http://www.aizkraukle.lv}}
| footnotes =
}}
'''Aizkraukle''' ir pilsēta [[Vidzeme]]s dienvidu daļā, [[Aizkraukles novads|Aizkraukles novada]] administratīvais centrs. Aizkrauklei cauri tek [[Daugava]] un tai blakus atrodas [[Pļaviņu HES ūdenskrātuve]].

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Irina Bokova
 |       vārds_orģ = ''Ирина Бокова''
 |          attēls = Irina Bokova UNESCO.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[UNESCO]] ģenerāldirektore
 |     term_sākums = {{dat|2009|10|15|N|bez}}
 |     term_beigas = {{dat|2017|11|10|N|bez}}
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |      prezidents =
 |        premjers =
 |     priekštecis =
 |        pēctecis =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{ddv|1952|7|12}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija =
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Kalins
 |           bērni =
 |       profesija =
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Irina Bokova''' ({{val|bg|Ирина Георгиева Бокова}}; dzimusi {{dat|1952|7|12}}) ir [[bulgārti|bulgāru]] [[politiķe]], bijusī [[UNESCO]] ģenerāldirektore.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Bufotenīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 487-93-4
|      ķīmiskā formula = C12H16N2O
|              molmasa = 204,268
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 146—147 °C
| viršanas temperatūra = 320 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences:
[[Kategorija:Izkliedētās skaitļošanas arhitektūra]]
[[Kategorija:Sistēmprogrammatūra]]

sentences:
, apkārtmērs 10,3 m]]
'''Dižkoks''' ir sevišķi vecs un resns [[koks]], kam ir liela zinātniska, kultūrvēsturiska un estētiska nozīme.<ref>{{Latvijas daba|1|246|Dižkoki}}</ref> Parasti dižkoki ir valsts aizsardzībā kā īpaši [[dabas piemineklis|dabas pieminekļi]], dažos gadījumos arī kā vēsturiski vai kultūrvides pieminekļi. Terminu „dižkoks” literatūrā 1960. gados ieviesa [[Latvija]]s dižkoku pētīšanas pamatlicējs [[Staņislavs Saliņš]]. Viņš ieteica par dižkoka pamatkritēriju pieņemt stumbra apkārtmēru {{nobr|1,3 m}} augstumā no zemes. Mērīšana veicama, ņemot vērā vidi ap koku — slīpā nogāzē apkārtmērs tiek mērīts augstākajā pusē. Gadījumos, ja zem {{nobr|1,3 m}} augstuma koka stumbram ir šaurāka vieta, koka apkārtmērs tiek mērīts zemāk. Vairāku koku saaugumi netiek uzskatīti par vienu koku.

sentences:
— — ierīce asinsspiediena izmērīšanai]]
'''Asinsspiediens''' ir hidrodinamiskais [[spiediens]], kuru uz [[asinsvadi|asinsvadu]] sieniņām rada [[asinis|asiņu]] cirkulācija organismā. Asinsspiediens ir viena no medicīniskajām [[dzīvības pazīmes|dzīvības pazīmēm]]. Asinsspiediena mērījums parasti tiek attiecināts uz [[artērijas|arteriālo]] spiedienu, bet atsevišķos gadījums, kad tas ir nepieciešams, mēra arī [[vēnas|venozo]] un [[kapilāri|kapilāro]] spiedienu. Tā kā asinsspiediens svārstās [[sirdsdarbība]]s rezultātā, tad izšķir sistolisko spiedienu ([[sirds|sirdij]] saraujoties) un diastolisko spiedienu (sirdij atslābinoties). Mērot asinsspiedienu, tiek nolasīti abi šie spiedieni. Katram cilvēkam normāls asinsspiediens var būt atšķirīgs. To ietekmē vairāki faktori, piemēram, [[cilvēka vecums|vecums]], [[dzimums]], ķermeņa stāvoklis (stāvus, sēdus vai guļus) un tā tālāk. Tiek pieņemts, ka normāls asinsspiediens ir tad, kad arteriālais sistoliskais spiediens ir 120 [[mm Hg]], bet diastoliskais spiediens — 80 mm Hg. Arteriālā [[hipotensija]] ir pazemināts asinsspiediens, [[hipertensija]] - paaugstināts asinsspiediens.

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = <big>المملكة المغربية</big>
''al-Mamlaka al-Maġribiyya''
''ⵜⴰⴳⴻⵍⴷⵉⵜ ⵏ ⵍⵎⴻⵖⵔⵉⴱ''</big>
''Tageldit n Elmeɣrib''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Marokas Karaliste
|            valsts_nosaukums = Morocco
|               karoga_attēls = Flag of Morocco.svg
|            karoga_nosaukums = Marokas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Morocco.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Marokas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                valsts_himna = [[Hymne Chérifien]]
|               kartes_attēls = Morocco_(orthographic_projection,_WS_claimed).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Rabāta]]
| latd=34 | latm=02 | latNS=N | longd=6 | longm=51 | longEW=E
|             lielākā_pilsēta = [[Kasablanka]]
|              valsts_valodas = [[arābu valoda]]
[[berberu valodas]] (''Tamazight'')<ref>{{Ziņu atsauce|title=BBC News – Morocco's King Mohammed unveils constitutional reforms | url= http://www.bbc.co.uk/news/world-africa-13816974 | date=2011-06-18}}</ref>
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Marokas karalis|Karalis]]
|                valsts_galva = [[Muhammeds VI]] (محمد السادس, ⵎⵓⵃⵎⵎⴷ ⵡⵉⵙⵙ ⵚⴹⵉⵚ)
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Marokas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 =  [[Aziz Akhannouch]] (عزيز أخنوش, ⵄⴰⵣⵉⵣ ⴰⵅⵏⵓⵛ)
|        neatkarības_iegūšana = [[Marokas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1956|3|2}}
|       neatkarības_notikums2 = no [[Spānija]]s
|         neatkarības_datums2 = {{dat|1956|4|7}}
|                 platība_km2 = 446 550
|               platība_rangs = 57.
|              procenti_ūdens =
|          iedzīvotāju_skaits = 31 352 000
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2008. gads|2008]]
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 37.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 70
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 122.
|                     IKP_PPP = $136,728 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2008
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = $4 349
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}} 0,646
|                    HDI_gads = 2007
|              HDI_kategorija = vidējs
|                   HDI_rangs = 126.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Marokas dirhems]]
|                valūtas_kods = MAD
|                  laika_zona = [[Rietumeiropas laiks|WET]]
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = [[Rietumeiropas vasaras laiks|WEST]]
|              utc_offset_DST = +1
|                      domēns = [[.ma]]
|              tālsarunu_kods = 212
|                iso_kods_num = 504
|              iso_kods_alfa2 = MA
|              iso_kods_alfa3 = MAR
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| attēls =
| tauta = Polacy
| skaits = ~50 milj.
| vieta = {{Polija}} 38,5 milj. (98%)

{{ASV}} 5,6 milj.

{{Brazīlija}} 1,85  milj.

{{Vācija}} 1,5 milj.

{{Francija}} 1,0 milj.

{{Baltkrievija}} 418 tūkst.

{{Kanāda}} 400 tūkst.

{{Argentīna}} 300 tūkst.

{{Lietuva}} 258 tūkst.

{{UKR}} 219 tūkst.

{{UK}} 140 tūkst.

{{Latvija}} 39 tūkst. (2023)
| valoda = [[poļu valoda]]
| reliģija = [[katolicisms]]
| grupas = [[kašūbi]]
[[mazuri]]
[[gurali]]
| radi = [[čehi]], [[slovāki]], [[sorbi]], [[baltkrievi]], [[ukraiņi]] un citas [[slāvi|slāvu]] tautas
| image =
| image_caption = Poļi visā pasaulē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|Jēkabpils pilsētas daļu|Krustpils (nozīmju atdalīšana)|Krustpils}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Krustpils
| native_name              =
| settlement_type          = Pilsētas daļa
| other_name               =
| nickname                 =
| motto                    =
| image_skyline            =
| imagesize                =
| image_caption            = Krustpils kultūras nams
| image_flag               =
| flag_link                =
| image_shield             =
| shield_link              =
| pushpin_map              = Latvija
| pushpin_label_position   = <!-- left/right -->
| latd  = 56 | latm  = 29 | lats  = 58 | latNS  = N
| longd = 25 | longm = 52 | longs = 42 | longEW = E
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1        = Republikas pilsēta
| subdivision_name1        = [[Jēkabpils]]
| subdivision_type2        =
| subdivision_name2        =
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1237. gads
| established_title2       = Pilsētas tiesības
| established_date2        = 1920. gads
| established_title3       = Pievienota Jēkabpilij
| established_date3        = 1962. gads
| seat_type                = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat                     = {{ubl|{{val|pl|Kryżborg}}|{{val|de|Kreutzburg}}|{{val|ltg|Krystapiļs}}}}
| area_total_km2           = 12,54
| population_footnotes     =
| population_total         =
| population_as_of         =
| population_rank          =
| population_density_km2   =
| timezone                 = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset               = +2
| timezone_DST             = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST           = +3
| postal_code_type         =
| postal_code              =
| area_code                =
| website                  =
| footnotes                =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Irēna Fatare|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1937
|     dz_mēnesis = 08
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = [[Brunava|Brunavā]],[[Latvija]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvieši|latviete]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], [[Latvijas Zinātņu akadēmija|LPSR Zinātņu akadēmijas]] [[Bioloģijas institūts]] (1961-1993),
[[Rīga]], AS "Rīgas farmaceitiskā fabrika"<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://rff.lv/|title=Rīgas farmaceitiskā fabrika ir viena no lielākajām zāļu ražotājām Baltijā - Rīgas Farmaceitiskā Fabrika|website=rff.lv}}</ref> (1998-2020).
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]|       zinātne =[[Botānika]]
|     sasniegumi = Dr,biol., Daugavas ielejas flora, Latvijas floras horoloģija, īpaši aizsargājamo dabas teritoriju izveidošana Daugavas ielejā
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Gustavs Manteifelis
| vārds_orig = ''Gustav von Manteuffel''
| attēls = ManteifelsGustavs.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1832
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 18
| dz_vieta = Dricānu muiža (tagad [[Rēzeknes novads]], [[Dricānu pagasts]]), [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 1916
| m_mēnesis = 4
| m_diena = 24
| m_vieta = [[Bonifacovas muiža]] (tagad [[Balvu novads]], [[Bērzpils pagasts]]), [[Vitebskas guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| dzīves_vieta = Rīga, Latgale
| pilsonība =
| tautība = [[Vācbaltietis]]
| dzimums = V
| paraksts =
| darba_vietas =
| alma_mater = [[Tartu universitāte|Tērbatas universitāte]]
| zinātne = [[folklora]], [[etnogrāfija]], [[vēsture]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = Latgales folkloras, tautas tradīciju, vēstures pētniecība
| apbalvojumi = [[Leipciga]]s etnogrāfiskā muzeja goda diploms, [[Krakova]]s zinātņu akadēmijas mākslas vēstures sekcijas loceklis
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Gustavs Manteifelis''' ({{val|de|Gustav von Manteuffel}}; {{dat|1832|11|18|N}} — {{dat|1916|4|24|N}}) bija [[Vācbaltieši|vācbaltu]]/[[poļi|poļu]] publicists, vēsturnieks, etnogrāfs, folklorists un izdevējs. Latgaliešu laicīgās literatūras nodibinātājs, [[Krakova]]s zinātņu akadēmijas mākslas vēstures sekcijas loceklis.

sentences:
{{Pareizrakstība}}
{{enciklopēdiskais stils}}
{{noformējums+}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada jūlijs}}
'''Droselēšana''' (no [[Vācu valoda|vācu]] ''drosseln'' — 'ierobežot, slāpēt') ir [[gāze]]s (vai [[Tvaiks|tvaika]], arī [[Šķidrums|šķidruma]]) [[Spiediens|spiediena]] samazināšana, gāzei izplūstot caur cauruļvadu sašaurinājumiem — pneimatisko (vai hidraulisko) [[Drosele|droseli]] — vai caur porainu šķērssienu. Izšķir [[Izotermisks process|izotermisko]] un [[Adiabātisks process|adiabātisko]] droselēšanu. Pirmajā gadījumā mainās gāzes [[entalpija]]. Otrajā gadījumā mainās gāzes [[temperatūra]], šajā procesā notiek [[Džoula—Tomsona efekts]]. Droselēšanu izmanto zemas temperatūras iegūšanai, gāzes patēriņa regulēšanai un mērīšanai.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=[[Latvijas padomju enciklopēdija]]|publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija]]|year=1982|location=Rīga|pages=663|volume=2}}</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Oto Frideriks Felkerzāms
|     vārds_orig = ''Otto Fryderyk Felkersamb''
|         attēls = Fölkersahm.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta =
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1705
|      m_mēnesis = 11
|        m_diena = 27
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = valsts darbinieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = v
|         vecāki = Jans Felkerzāms, Elizabete, dzimusi fon den Brinkena
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = 1) Katarīna, dzimusi Butlere; 2) Katarīna Elizabete, dzimusi Vindišgreca; 3) Marija Katarīna, dzimusi Vindišgreca;
|          bērni = -
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
__NOTOC__
Šajā lapā apkopoti [[Valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts|valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi]] [[Valmiera|Valmierā]].

sentences: '''Ancilus ezers''' bija auksts saldūdens [[ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s vietā pirms aptuveni 9500—7500 gadiem. Tas izveidojās pēc tam, kad pēc atbrīvošanās no ledāja svara [[Baltijas vairogs]] pacēlās un pārtrūka [[Joldijas jūra]]s savienojums ar [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānu]].

sentences:
{{commonscat|Planetary scientists|Planetologi}}
[[Kategorija:Planetoloģija]]
[[Kategorija:Astronomi]]
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Debesu valstība
| attēls                   =  KoHposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Kingdom of Heaven''
| žanrs                    = vēsturiska filma, drāma
| režisors                 = [[Ridlijs Skots]]
| producents               = Ridlijs Skots
| scenārija autors         = [[Viljams Monahans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Orlando Blūms]]
* [[Eva Grīna]]
* [[Gasans Masuds]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Deivids Tjūliss]]
* [[Brendans Glīsons]]
* [[Īeins Glens]]
| mūzika                   = [[Harijs Gregsons-Viljamss]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Scott Free Productions]]''
* ''[[Inside Track]]''
* ''[[Studio Babelsberg Motion Pictures GmbH]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2005|5|2|Londonas pirmizrāde|2005|5|5|Vācija|2005|5|6|ASV un Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 162 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/kingdom-heaven-2005|title=Kingdom of Heaven|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 21, 2019|archive-date={{dat|2019|10|21||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191021161912/https://bbfc.co.uk/releases/kingdom-heaven-2005}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
* {{GER}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Arābu valoda|arābu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
* [[Latīņu valoda|latīņu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|130 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=kingdomofheaven.htm|title=Kingdom of Heaven|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate={{dat|2022|10|2||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|218,1 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Debesu valstība"''' ({{val|en|Kingdom of Heaven}}) ir 2005. gada vēsturiska drāma, kuras režisors un producents ir [[Ridlijs Skots]]. Galvenās lomas atveido [[Orlando Blūms]], [[Eva Grīna]], [[Gasans Masuds]], [[Džeremijs Aironss]], [[Deivids Tjūliss]], [[Brendans Glīsons]] un [[Īeins Glens]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|5|2||bez}} Londonā.

sentences: '''Vecmāte''' jeb '''akušiere''' (no {{val|fr|accoucher}} — 'palīdzēt dzemdībās') ir [[medicīna|medicīnisko]] izglītību ieguvusi [[ārstniecības persona]], kas nodrošina [[dzemdības|dzemdību]] palīdzību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| nosaukums = Asinssarkanā stromante
| binomial = Stromanthe sanguinea
| attēls = Tanaman Hias Triostar Stromanthe (Stromanthe Sanguinea).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Asinssarkanā stromante, šķirne "''Triostar''"
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Zingiberales
| rinda_lv = Ingveraugu rinda
| izplatība =
| izcelsmes_vieta =
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| dzimta_lv = Marantu dzimta
| dzimta = Marantaceae
| ģints_lv = Stromantes
| ģints = Stromanthe
| autors = Sond.
| suga_lv = Asinssarkanā stromante
| suga = Stromanthe sanguinea
| sinonīmi = Stromanthe thalia
}}'''Asinssarkanā stromante''' (''Stromanthe sanguinea'') ir augu suga [[Marantu dzimta|marantu dzimtā]]. Tā savvaļā ir sastopama [[Brazīlija|Brazīlijā]], aug galvenokārt mitrā [[Tropi|tropu]] biomā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:1211666-2|title=Stromanthe thalia (Vell.) J.M.A.Braga {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2024-01-02|language=en}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Kalni]]
[[Kategorija:Kriosfēra]]
[[Kategorija:Reljefa formas]]

sentences: '''V391 Pegasi b''' ir [[citplanēta]], kas riņķo ap zvaigzni [[V391 Pegasi]], kura atrodas 1403 [[parseks|pc]] attālumā no [[Zeme]]s [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza zvaigznājā]]. Planētas orbītas tuvākā punkta attālums no [[zvaigzne]]s ir 6,638 [[astronomiskā vienība|AU]], bet tālākā — 6,682 AU. Ieraugot planētas orbitālos parametrus, varētu domāt, ka uz tās ir tikpat auksti, kā zemās temperatūras režīma saldētavā, bet patiesībā stindzinošā aukstuma vietā ir cilvēkam visai patīkamas temperatūras (+10 °C) — ap šo planētu varētu riņķot Zemei līdzīgi pavadoņi, jo zvaigznei V391 Pegasi ir ļoti augsta (29 044 °C) temperatūra un tā ir tikai 4 reizes mazāka par [[Saule|Sauli]], līdz ar to tā izdala milzīgu siltuma apjomu.

sentences: '''Krustā sišana''' ir vēsturisks soda vai [[Nāvessods|nāvessoda]] veids, kurā upuris tiek piesiets vai pienaglots pie lielas koka sijas un atstāts karāties, iespējams, vairākas dienas, līdz galīgai nāvei no nespēka un [[nosmakšana]]s.<ref>{{cite journal|last1=Edwards|first1=William D.|date=March 21, 1986|title=On the Physical Death of Jesus Christ|url=https://archive.org/details/sim_jama_1986-03-21_255_11/page/1455|journal=JAMA|volume=255|issue=11|pages=1455–63|citeseerx=10.1.1.621.365|doi=10.1001/jama.1986.03370110077025|pmid=3512867}}</ref><ref>{{cite journal|last1=Byard|first1=Roger W.|date=March 5, 2016|title=Forensic and historical aspects of crucifixion|journal=Forensic Science, Medicine, and Pathology|volume=12|issue=2|pages=206–208|doi=10.1007/s12024-016-9758-0|pmid=26945744|s2cid=5955208}}</ref> Romieši to izmantoja kā sodu. Krustā sišana dažās pasaules daļās tika izmantota vēl divdesmitajā gadsimtā.<ref>Roger Bourke, ''Prisoners of the Japanese: Literary imagination and the prisoner-of-war experience'' (St Lucia: University of Queensland Press, 2006), Chapter 2 "''A Town Like Alice'' and the prisoner of war as Christ-figure", pp. 30—65.</ref>

sentences: '''Datu bāzes administrators''' ('''DBA''') ir [[Informācijas tehnoloģijas|IT]] speciālists, kas sagatavo un nosaka prasības datu bāzēm, to projektēšanai, realizācijai, efektīvai izmantošanai un uzturēšanai, tostarp aizsardzības pasākumus, kas nodrošina aizsardzību pret nesankcionētu piekļuvi. Ne mazāk nozīmīga datu bāzu administratora funkcija ir datu bāzes uzturēšana - datu bāzes pieejamības un integritātes nodrošināšana. Šīs profesijas pārstāvji pazīstami arī kā Datubāžu koordinatori vai datubāžu programmētāji, un ir tuvu saistīti ar datubāžu analītiķiem, datubāžu modelētājiem, programmētāju analītiķiem, un sistēmu uzraudzītāju. Šī loma iekļauj datubāžu stratēģiju attīstību un dizainu, uzraudzību un datubāžu veiktspējas un ietilpības palielināšanu, tāpat arī nākotnes izplešanās vajadzības. Viņi arī plāno, koordinē, un izpilda drošības pasākumus lai pasargātu datubāzes. Organizācijām varētu būt nepieciešami datubāžu administratori kuriem ir sertifikāts vai grāds datubāžu sistēmās (piemēram Microsoft Sertificētais Datubāžu Administrators).

sentences: '''Bēta sabrukšana''' ir [[atoms|atoma]] [[atoma kodols|kodola]] radioaktīvās sabrukšanas veids, kurā tiek izsviesta [[bēta daļiņa]] — [[elektrons]] vai [[pozitrons]]. Šajā procesā kodola masa gandrīz nemainās, bet kodola lādiņš izmainās par vienu vienību, tādēļ rodas tāda elementa atoma kodols, kurš [[Ķīmisko elementu periodiskā tabula|periodiskajā sistēmā]] atrodas par 1 vietu tuvāk tās beigām (elektrona izsviešanas gadījumā) vai sākumam (pozitrona izsviešanas gadījumā). Elektrona izsviešanu vienmēr pavada [[neitrīno]] (precīzāk — elektronu antineitrīno) izstarošana, bet pozitrona izsviešanu — elektronu neitrīno izstarošana. Tā kā pozitrons ir [[antidaļiņa]] elektronam, tas ļoti ātri [[anihilācija|anihilējas]], radot divus (retāk 3) [[gamma kvants|gamma kvantus]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Romēns Garī
|     vārds_orig    = ''Romain Gary''
|         attēls    = RomainGary-JeanSebarg-Italie-1961.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    = Romēns Garī 1961. gadā
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1914
|     dz_mēnesis    = 5
|       dz_diena    = 21
|       dz_vieta    = [[Viļņa]], [[Krievijas Impērija]]<br />({{LTU}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1980
|      m_mēnesis    = 12
|        m_diena    = 2
|        m_vieta    = [[Parīze]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    =
|          bērni    =
|       paraksts    =
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[Franču valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    =
|slavenākie darbi   = "[[Visa dzīve priekšā]]" (''La vie devant soi'', 1975, kā Emīls Ažārs)
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences: '''Kosmiskais starojums''' ir ar augstu [[enerģija|enerģiju]] apveltītu [[elementārdaļiņa|elementārdaļiņu]] plūsma, kas galvenokārt nāk no [[Saules sistēma]]s ārpuses. Ir divu veidu kosmiskie starojumi: primārais un sekundārais starojums. Primāro starojumu veido [[protons|protoni]] un [[atoma kodols|atomu kodoli]], bet sekundārais starojums ir citu elementārdaļiņu plūsma, kas nonāk uz [[Zeme]]s virsmas, primārajam starojumam iedarbojoties uz [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfēru]]. Šādu sekundāro plūsmu, kas rodas, kosmisko staru daļiņai ar milzīgu enerģiju saduroties ar atmosfēras atomiem, sauc par [[kosmiskās šaltis|kosmiskajām šaltīm]].<ref>[http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?r=10621033&q=kosmisko&cid=649057&g=2 Kosmiskās šaltis (letonika.lv)]</ref> Kosmiskais starojums veido daļu no dabiskās [[radiācija]]s fona.

sentences: {{Citas nozīmes|publiski tiesisku nodokli|Pagasts (nozīmju atdalīšana)|Pagasts}}

sentences:
{{Etniskas grupas infokaste
| attēls    =
| tauta     =
| skaits    = aptuveni 200 tūkstoši
| vieta     = {{ubl
 | {{GEO}} (130 tūkstoši)
 | {{RUS}} (11 tūkstoši)
 }}
|   valoda = [[abhāzu valoda]], [[krievu valoda]], [[gruzīnu valoda]]
| reliģija = [[pareizticība]], [[islāms]]
|   grupas =
|     radi = [[abazīni]], [[kabardieši]], [[adigi]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums =
| binomial = Myosotis
| nosaukums =
| attēls = Forget-Me-Not (47584027192).jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Neaizmirstules
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Lamiales
| rinda_lv = Panātru rinda
| dzimta = Boraginaceae
| dzimta_lv = Skarblapju dzimta
| ģints = Myosotis
| ģints_lv = Neaizmirstules
| sinonīmi =
| kategorijas = nē
}}'''Neaizmirstules''' (''Myosotis'') ir [[skarblapju dzimta]]s ģints, kurām lielāka sugu daudzveidība ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Jaunzēlande|Jaunzēlandē]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nzflora.info/factsheet/Taxon/Myosotis.html|title=Flora of New Zealand {{!}} Taxon Profile {{!}} Myosotis|website=www.nzflora.info|access-date=2023-07-13}}</ref><ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30010296-2|title=Myosotis L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-13|language=en}}</ref> Dažas sugas sastopamas arī citur, tostarp [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]], [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Austrālija|Austrālijā]] un [[Āfrika|Āfrikā]].<ref name=":0" /> Kultivācijas rezultātā neaizmirstuļu sugas ir ieviesušās arī daudzviet citur ārpus to dabiskā izplatības areāla.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Marts''' ({{val|la|mensis Martius}}, par godu Senās Romas kara dievam [[Marss (mitoloģija)|Marsam]]) ir [[gads|gada]] trešais [[mēnesis]]. Martā ir 31 diena. Marts ir pirmais pavasara mēnesis. Martā ir pavasara [[ekvinokcija]], kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Marta pēdējā svētdienā notiek pāreja uz vasaras laiku (pulksteņi tiek pagriezti vienu stundu uz priekšu). Latviešu mēneša senais nosaukums ir '''sērsnu''' vai '''baložu mēnesis''', savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir ''karvelinis'' vai ''balandinis mėnuo'' bet mūsdienās — ''kovas''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Schizophyllum commune - Nature does pleats.jpg
| att_nosaukums= Jaunas parastās skaldlapītes
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| apakšvalsts =Dikarya
| apakšvalsts_lv =Augstākās sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| apakšnodalījums =Agaricomycotina
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Agaricales
| rinda_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Schizophyllaceae
| dzimta_lv =Skaldlapīšu dzimta
| ģints =Schizophyllum
| ģints_lv =Skaldlapīšu ģints
| suga =S. commune
| suga_lv =Parastā skaldlapīte
| binomial =Schizophyllum commune
| kategorijas =nē
}}
'''Parastā skaldlapīte''' (''Schizophyllum commune'') ir Latvijā ļoti bieža maza [[skaldlapīšu ģints]] [[sēne]], kuras augļķermeņi pēc apstrādes [[ēdamās sēnes|ir ēdami]], taču koksnainuma dēļ ar citām sēnēm bagātos reģionos pārtikā tiek lietoti reti.

sentences:
{{vikisaites+}}
'''Normatīvo aktu sistematizācijas''' ('''kodifikācijas''') '''mērķis''', kā piemēram, panākts ar Latvijas [[Civillikums|Civillikumu]] ir normatīvā materiāla sakārtošana, tā sadalīšana atsevišķās nodaļās un rubrikās. Sistematizācija tādejādi atvieglo nepieciešamo normatīvo aktu atrašanu un kalpo likumības principa nodrošināšanai. Šajā aspektā runā par normatīvo aktu ārējo sistematizāciju. Savukārt iekšējā sistematizācija vērsta uz tiesību normu vienotību, t.i., uz [[Juridiskā kolīzija|kolīziju]] un “robu” novēršanu tiesībās. Sistematizācija ir nepieciešama kā likumdevējam, tā arī visiem normatīvo aktu piemērotājiem.

Ir zināmi trīs normatīvo aktu sistematizācijas veidi:

1)	''kodifikācija'', kas aptver gan ārēju, gan arī iekšēju normatīvo aktu apstrādi. Kodifikācijas gaitā norisinās ne tikai normatīvo tekstu klasifikācija, bet arī to satura papildināšana un grozīšana, novecojušu normu un principu atcelšana un jaunu veidošana. Kodifikāciju var veikt tikai kompetentas valsts institūcijas un tā ir tiesību jaunrades sastāvdaļa. Kodifikācijas rezultāts ir jauna normatīvā akta izdošana, kurš aizstāj līdz šim spēkā esošos normatīvos aktus attiecīgajā jautājumā;

2)	''inkorporācija'' ir tikai normatīvo aktu ārēja sistematizācija un vienkāršota to klasifikācija pēc tematiskajām un hronoloģiskām pazīmēm. Inkorporācija var visus normatīvos aktus pēc noteikta regulējuma priekšmeta, tad to sauc par ģenerālo inkorporāciju, bet ja tā attiecas tikai uz to noteiktu daļu, tad tā ir daļējā inkorporācija. Inkorporācijai parasti nav oficiāla rakstura, tai ir tikai informatīvs raksturs;

3)	''konsolidācija'' ir vidējais posms starp kodifikāciju un inkorporāciju. Konsolidācijas procesā vairāki normatīvie akti tiek apvienoti vienā. Šajā gadījumā veco normatīvo aktu normas tiek izkārtotas loģiskā secībā, tiek novēstas pretrunas un atkārtošanās. Iespējama ir arī jauna normu redakcija. Tomēr konsolidācija neienes svarīgas izmaiņas tiesiskajā regulējumā.

'''Normatīvo aktu sistematizācijā''' ar vien lielāka nozīme ir informācijas tehnoloģijām, jo arvien pieaug normatīvo aktu skaits, kā arī palielinās starptautiskā integrācija, kas apgrūtina orientāciju normatīvo aktu sistēmā.

Runājot par [[Ministru kabinets|Ministru kabineta]] tiesību aktu skaitu, tad jāatzīmē, ka tie daudzkārt pārsniedz likumu skaitu. Šāds pats secinājums ir izdarāms arī attiecībā tikai uz Ministru kabineta noteikumiem. Arī Latvijā jau ir iespējams runāt par diviem jēdzieniem, kuri raksturo darbību normatīvo aktu izdošanas jomā: “normu plūdi” un “normu bads”.

Politiskās programmas, centieni un prasības, kuras pauž dažādas sociālās grupas un citi organizēti interešu pārstāvji un uzņem politiskās partijas, ir neizsīkstošs avots normatīvajai darbībai. Šis stāvoklis ar noteiktu kritisku pieskaņu tiek apzīmēts kā “normu plūdi”. Viens no specifiskajiem “normu plūdu” cēloņiem ir no pārvaldes likumības principa un no līdzapspriešanas izrietošais izpildvaras “normu bads”. Vispirms jau pēdējā laikā arvien lielākās samākslotās prasības pēc likumu noteiktības un normatīvo aktu detalizētības vispār ir novedušas pie “tiesiskotas” lēmumu pieņemšanas un darbības valsts pārvaldē.

==Ārējās saites==
* ''EU'' Vēsture - Kodifikācija http://vesture.eu/index.php/Kodifikācija
{{autoritatīvā vadība}}

sentences: '''Jūras līmenis''' ir vidējais [[jūra]]s virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu [[sauszeme]]s punktu [[Augstums virs jūras līmeņa|augstuma]] atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 [[metrs|metriem]] zemāks nekā mūsdienās. Savukārt [[20. gadsimts|20. gadsimtā]] tas ir pacēlies par 20 [[centimetrs|centimetriem]] jeb par 2 [[milimetrs|milimetriem]] gadā.

sentences: '''14. marts''' ir gada 73. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (74. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 292 dienas.

sentences: {{cita nozīme|jaunas dzīvības nākšanu pasaulē cilvēkiem|vispārīgi jauna organisma atdalīšanos no mātes|dzimšana}}

sentences: '''Precēj' mani precinīki''' ir [[dainas|latgaliešu tautasdziesma]] [[Jurjānu Andrejs|Jurjānu Andreja]] apdarē, ko [[VII Vispārējie latviešu Dziesmu svētki|Septītajos latvju vispārējos dziesmu svētkos]] 1931. gadā atskaņoja  [[Latgale]]s jauktie kori [[Emilis Melngailis|Emīla Melngaiļa]] vadībā.

sentences: '''Lāsteka''' ir dabīgi veidojies [[ledus]] gabals, kas nokarājas no kādas ēkas jumta, [[vadi|vada]], [[koks|koka]] [[zars|zara]] u.c. Dažreiz par lāstekām sauc arī citus nokarenas formas cietus notecējumus, piemēram, [[stalaktīts|stalaktītus]].

sentences: '''Aleksandrijas bibliotēka''' bija viena no lielākajām un nozīmīgākajām [[bibliotēka|bibliotēkām]] [[Senie laiki|senajos laikos]]. Tā atradās [[Aleksandrija|Aleksandrijā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]]. Bibliotēka uzplauka [[Ptolemaju dinastija]]s laikā, šis bija zināšanu centrs no bibliotēkas dibināšanas brīža 3. gadsimtā p.m.ē. līdz pat [[romieši|romiešu]] veiktajai Ēģiptes iekarošanai 30. gadā p.m.ē. Nav precīzi zināms, cik daudz darbu atradās bibliotēkā.

sentences: '''Zināšanu sabiedrība''' rada, dalās un dara pieejamas visai sabiedrībai tās zināšanas, kuras var tikt izmantotas, lai veicinātu sabiedrības labklājību. [[UNESCO]], kas aktīvi strādā, lai attīstītu zināšanu sabiedrību, to definē kā sabiedrību, kuras virzītājspēks ir [[kultūra]] un [[izglītība]] un kas ir aicināta, izzinot sociālās, ekoloģiskās un ekonomiskās vides daudzveidību, radīt jaunas zināšanas un tās izmantot kopīgās labklājības veicināšanai.<ref name="Zināšanu sabiedrības definīcija">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.biblioteka.lv/unesco-lnk-asambleja-lemj-par-atbalstu-kulturai-un-zinasanu-sabiedribas-attistibai-articleitem-23822/|title=UNESCO LNK Asambleja lemj par atbalstu kultūrai un zināšanu sabiedrības attīstībai|website=biblioteka.lv|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}}}</ref> Savukārt citi avoti zināšanu sabiedrību definē kā sabiedrību, kurā informācijas un zināšanu radīšana, izplatīšana un izmantošana ir vissvarīgākais faktors ražošanā,<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://lv.thpanorama.com/articles/cultura-general/sociedad-del-conocimiento-origen-caractersticas-importancia.html|title=Zināšanu sabiedrības izcelsme, īpašības, nozīme|last=|first=|access-date=13/12/2020|date=}}</ref> šādas sabiedrības ir atkarīgas no to potenciāla radīt zinātniskas un tehnoloģiskas zināšanas. Zināšanu sabiedrība atšķiras no informācijas sabiedrības ar to, ka zināšanu sabiedrība pārvērš informāciju resursos, kas sniedz iespēju sabiedrībai efektīvāk funkcionēt, kamēr informācijas sabiedrība rada un izplata neapstrādātus datus.<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Castelfranchi|first1=C.|title=Six critical remarks on science and the construction of the knowledge society.|date=2007|publisher=Journal of Science Communication 6(4)|page=1-3|url=https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf|accessdate={{dat|2020|12|13||bez}}|archive-date={{dat|2017|02|02||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202082153/https://jcom.sissa.it/sites/default/files/documents/Jcom0604(2007)C03.pdf}}</ref> Spēja vākt un analizēt informāciju ir pastāvējusi jau kopš cilvēces pirmsākumiem. Taču ideja par mūsdienu zināšanu sabiedrību ir balstīta ievērojamajā datu radīšanas un informācijas izplatības pieaugumā, ko sekmē informācijas tehnoloģiju inovācijas.<ref name="Vallima">{{grāmatas atsauce|last1=Vallima, J. & Hoffman, D.|title=Knowledge society discourse and higher education|date=2008|publisher=Higher Education, 56(3|page=265-285}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Piedzīvojums
| operators =
| attēls = L'avventuraSmall.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Mikelandželo Antonioni]]
| producents = Amato Penasiliko
| scenārijs = * Mikelandželo Antonioni
* Elio Bartolīni
* Tonīno Gverra
| aktieri = * [[Gabriēle Ferceti]]
* [[Monika Viti]]
* [[Lea Masāri]]
| mūzika = Džovanni Fusko
| oriģinālnos = ''L'Avventura''
| studija = ''Cino Del Duca''
| montāža =
| izplatītājs = ''Cino Del Duca''
| izdošana = {{Filmas datums|1960|5|15|[[Kannu kinofestivāls]]|1960|6|29|Itālija}}
| ilgums = 143 minūtes
| valsts = * {{ITA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Piedzīvojums"''' ({{Val|it|L'Avventura}}) ir 1960. gada [[Itālija]]s un [[Francija]]s kopražojuma [[drāma]]s filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Mikelandželo Antonioni]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Gabriēle Ferceti]], [[Monika Viti]] un [[Lea Masāri]].

sentences:
, kas darbina pašas sevi]]
'''Mūžīgais dzinējs''' ({{val-la|perpetuum mobile}}) ir [[Hipotēze|hipotētiska]] ierīce, kas pēc iedarbināšanas visu laiku ražotu [[enerģija|enerģiju]].<ref name="AkadTerm"/> Šādas [[Mašīna|ierīces]] ideja radās pirms vairākiem simtiem gadu, tomēr [[Pētniecība|pētījumi]] un [[Eksperiments|eksperimenti]] pierādīja šādas ierīces neiespējamību. Šādas ierīces esamība ir pretrunā ar [[enerģijas nezūdamības likums|enerģijas nezūdamības likumu]], [[pirmais termodinamikas likums|pirmo]] un [[Otrais termodinamikas likums|otro termodinamikas likumu]]. <ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizikas rokasgrāmata|last=Fļorovs|first=V.|publisher=Zvaigzne|year=1985|pages=101|first2=I.|last2=Kolangs|first3=P.|last3=Puķītis|first4=E.|last4=Šilters|first5=E.|last5=Vainovskis}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Alars Kariss
 |       vārds_orģ = ''Alar Karis''
 |          attēls = Volodymyr Zelenskyy met with Estonian President Karis in Kyiv 2022 (13) (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts = Alars Kariss 2022. gadā
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = [[Igaunijas prezidents]]
 |     term_sākums = {{dat|2021|10|11|N}}
 |     term_beigas =
 |     priekštecis = [[Kersti Kaljulaida]]
 |        pēctecis =
 |        premjers = [[Kaja Kallasa]]
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{dzimšanas datums un vecums|1958|3|26}}
 |      dzim_vieta = {{vieta|PSRS|Igaunijas PSR|Tartu|td=Igaunija}}
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība = [[Igauņi|igaunis]]
 |         partija = bez partijas
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb = Sirje Karisa (prec. 1977)
 |           bērni = 3
 |       profesija =
 |      alma_mater = [[Igaunijas Dzīvības zinātņu universitāte]]
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Alars Kariss''' ({{val|et|Alar Karis}}; dzimis {{dat|1958|3|26}} [[Tartu]]) ir igauņu biologs un ierēdnis,<ref name="ETIS">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.etis.ee/CV/Alar_Karis|title=CV: Alar Karis|website=www.etis.ee|access-date=13 March 2021}}</ref> pašreizējais [[Igaunijas prezidents]].<ref name="AP">[https://apnews.com/article/europe-business-estonia-15e34d33d8cb26ee2ff6a91100b6f197 Estonia elects museum director as president in 2nd try]</ref>

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Moriss Grīns
 |          attēls = Maurice Greene, Sydney2000.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts =
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1974|7|23}}
 |         dz_viet = [[Kanzassitija (Kanzasa)|Kanzassitija]], [[Kanzasa]], {{USA}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{USA}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 175 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 82 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
 |            disc = Sprints
 |         kar_sāk = 1997
 |        kar_beig = 2004
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
 |           olimp = 2 (2000, 2004)
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
 |             PR1 = 9,79 s
 |           PR1_d = 100 m
 |             PR2 = 19,86 s
 |           PR2_d = 200 m
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
 |             PR6 =
 |           PR6_d =
 |             PR7 =
 |           PR7_d =
 |             PR8 =
 |           PR8_d =
 |             PR9 =
 |           PR9_d =
 |            PR10 =
 |         dzimums = V
 |       atjaunots =
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Moriss Grīns''' ({{val|en|Maurice Greene}}; dzimis {{dat|1974|7|23}} [[Kanzassitija (Kanzasa)|Kanzassitijā]], [[Kanzasa|Kanzasas štatā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]) ir bijušais amerikāņu [[vieglatlētika|vieglatlēts]], kas startēja [[sprints|sprintā]]. Startējis divās Olimpiādēs (2000, 2004). Savas karjeras laikā izcīnījis 4 Olimpisko spēļu medaļas, tai skaitā 2 zelta, 5 zelta medaļas Pasaules čempionātos. Viņam piederēja Pasaules rekords 100 metru distacē. Pēc karjeras beigām kļuva par [[Starptautiskā vieglatlētikas federācija|IAAF]] vēstnesi un ir piedalījies dažādos TV šovos.

sentences: '''Aktīna diedziņi''', jeb '''mikrofilamenti''' ir kūlīšos vai tīklveidā novietotas [[aktīns|aktīna]] [[šķiedra]]s. Tās ir garas, ļoti tievas, apmēram 7 [[nanometrs|nm]] platas. Aktīna diedziņš ir veidots no divām spirālē savītām globulārā aktīna [[monomērs|monomēru]] ķēdēm. Aktīna diedziņi zem plazmatiskās [[Šūnas membrāna|membrānas]] veido blīvu tīklu, kas ir piestiprināts pie plazmatiskās membrānas ar [[Olbaltumvielas|proteīniem]]. Aktīna diedziņi atrodas arī [[Zarnas|zarnās]], to mikrobārkstiņās, un nodrošina spēju sarauties un izplesties. [[Augu šūna|Augu šūnās]] tie veido virkni, pa kuru vienā virzienā pārvietojas [[Hloroplasts|hloroplasti]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Pekinas Universitāte
| native_name       = 北京大学
| image             =
| latin_name        = Universitas Pekinensis
| motto             =
| tagline           =
| established       = 1898. gadā
| vision            =
| type              = publiska universitāte
| calendar          =
| endowment         =
| rector            = {{vikidati|properties|linked|P488}}
| faculty           =
| staff             = 11 337 (2018)
| students          = 44 730 (2018)
| postgrad          =
| doctoral          =
| divinity          =
| residents         =
| other             =
| profess           =
| alumni            =
| location          = {{nobr|{{vieta|Ķīna|Pekina}}}}
| country           =
| address           =
| sports            =
| colors            =
| colours           =
| nickname          =
| mascot            =
| fightsong         =
| athletics         =
| affiliations      =
| nobel_laureates   =
| website           = {{URL|https://www.pku.edu.cn/}}
| logo              = Peking University Logo.png
| publictransit     =
| footnotes         =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = instrumentālists_bez_vokāla
|           Vārds = Bobs Sinklers
|      Vārds_orig =
|          Attēls = Bob Sinclar 2011.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Kristofs le Friants
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{ddv|1969|5|10}}
|        Vieta_dz = [[Francija]]
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[House]], [[reggae fusion]], [[raggamuffin]], [[electro house]], [[dance]], [[French house]], [[electronic]], [[hip house]]
|    Nodarbošanās = [[mūzikas producents]], [[Dīdžejs]]
|     Instrumenti = [[Gramafons]]
|            Gadi = 1987 - šobrīd
|Izdevējkompānija = [[Yellow Productions]], [[Ministry of Sound Australia]]
|   Darbojies_arī = [[Africanism All Stars]]
|           Mlapa = http://www.bobsinclar.com/
|         Dzimums = M
}}
'''Bobs Sinklars''' (īstajā vārdā '''Kristofs le Friants''', dzimis 1969. gada 10. maijā) ir [[Francija|franču]] [[dīdžejs]] un [[mūzikas producents]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aizeks Sterns
|     vārds_orig = ''Isaac Stern''
|         attēls = Isaac Stern - 1980.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1920
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = [[Kremeneca]], [[Ukrainas PSR]]<br />([[Ternopiļas apgabals]], {{UKR}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2001
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 22
|        m_vieta = [[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vijolnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Pankalpinana
 | official_name            = ''Kota Pangkalpinang''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Photomontage
| photo1a      = Masjid Baitul Arofah Selindung Pangkalpinang.jpg
| photo1b      =
| photo2a      = 邦加檳港福德祠.jpg
| photo2b      = Bandar Udara Depati Amir Baru.jpg
| photo3a      =
| photo3b      =
| photo4a      = バンか島パンカルピナン聖母廟.jpg
| photo4b      =
                              | spacing = 2
                              | size = 270
                              | foot_montage =
                             }}
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Pangkalpinang City.png
 | image_seal               =
 | image_shield             = Lambang Kota Pangkalpinang.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 65px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Banka-Belituna]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1757
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 104.405
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 218569
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIB]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 2 | latm = 08 | lats =  | latNS = S
 | longd = 106 | longm = 08 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 13
 | website                  = {{url|http://www.pangkalpinangkota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| apakšklase = Asteridae
| attēls = Safflower (Carthamus tinctorius)) (29083687088).jpg
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| att_nosaukums = [[Krāsu saflors]] (''Carthamus tinctorius'')
| apakšklase_lv = Asteru apakšklase
| rinda = Asterales
| rinda_lv = Asteru rinda
| dzimta = Asteraceae
| dzimta_lv = Kurvjziežu dzimta
| ģints = Carthamus
| ģints_lv = Saflori
| binomial = Carthamus
| sinonīmi =
}}'''Saflori''' ({{Val-la|Carthamus}}) ir augu ģints [[Kurvjziežu dzimta|kurvjziežu dzimtā]]. Šīs ģints dabiskais izplatības areāls sniedzas no [[Eiropa|Eiropas]] līdz [[Centrālāzija|Vidusāzijai]] un [[Himalaji|Rietumhimalajiem]], [[Makaronēzija|Makaronēzijas]] līdz [[Arābijas pussala|Arābijas pussalai]].<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:8120-1|title=Carthamus L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-03-12|language=en}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Absolvents"
| attēls                   = Graduateposter67.jpg
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Graduate''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Maiks Nikolss]]
| producents               = Džozefs E. Levins
Lorenss Termens
| scenārija autors         = Kalders Vilingems
Baks Henrijs
| galvenajās lomās         = [[Anna Bankrofta]]
[[Dastins Hofmans]]
[[Ketrīna Rosa]]
[[Viljams Denielss]]
[[Marijs Hamiltons]]
[[Elizabete Vilsone]]
| mūzika                   = [[Deivs Grasins]]
[[Pols Saimons]]
| operators                = Roberts Sertīss
| montāža                  = Sems O'Stīns
| izplatītājs              = ''[[Embassy Pictures]]'' (ASV)
''[[United Artists]]'' (ārpus ASV)
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1967|12|21}}
| ilgums                   = 105 [[minūtes|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{US$|3 miljoni}}
| ienākumi                 = {{US$|104 397 103}}
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     = 0061722
}}

sentences:
{{Sportista infokaste
| vārds = Kristaps Veilands-Šulcs
| piktogramma_1 = Wrestling pictogram.svg
| piktogramma_1 izm =
| piktogramma_1 saite = Cīņas sports
| vārds_orig =
| attēls = VejlandShulz1.jpg
| att_izm =
| paraksts = <!------ Personas dati ------>
| pilns vārds =
| dzimtais vārds =
| dz_dat = {{dat|1885|12|2}}
| dz_viet = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Dobeles apriņķis|Auru pagasts|td=Latvija}}
| mir_dat = {{miršanas datums un vecums|1987|7|7|1885|12|2}}
| mir_viet = [[Jekaterinburga|Sverdlovska]], [[Krievijas PFSR|KPFSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{RUS}})
| tautība =
| dzīvesvieta =
| garums = {{mērv|cm=}}
| svars = {{mērv|kg=}}
| spēlē ar =
| karj ieņ =
| iesauka =
| mājaslapa = <!------ Izglītība ------>
| vidusskola =
| koledža =
| augstskola =
| universitāte =
| izgl iest1 =
| izgl iest1_nos =
| izgl iest2 =
| izgl iest2_nos = <!------ Profesionālā informācija ------>
| pārstāvētā valsts = {{RUS}}<br>{{USSR}}
| sporta veids = [[Cīņas sports]]
| klubs =
| disciplīna = [[Grieķu-romiešu cīņa]]
| poz =
| tvēriens =
| kar_sāk =
| kar_beig =
| kar_sāk_amat =
| kar_beig_amat =
| treneris =
| bij_treneri =
| trenē =
| partneris =
| klubs_sadaļa =
| karj spēles =
| karj cīņas = <!------ Papildinformācija ------>
| tituli =
| augst rangs =
| aģenti =
| sasniegumi =
| slavz =
| dzimums = V
| atjaunots =
}}
'''Kristaps Veilands-Šulcs''' ({{val|ru|Кристап Кристапович Вейланд-Шульц}}; dzimis {{dat|1885|12|2}}, miris {{dat|1987|7|7}}) bija [[Latvieši|latviešu]] profesionāls [[cīkstonis]] un treneris.<ref name=PROZA>[https://proza.ru/2018/04/19/2287 Родословная борца Вейланд-Шульц] {{ru ikona}}</ref>

sentences: '''Aleksandrijas bāka''', pazīstama arī kā '''Faras bāka''', bija laika posmā no 280. līdz 247. gadam p.m.ē. būvēta bāka, Farosas salā [[Aleksandrija|Aleksandrijā]], [[Ēģipte|Ēģiptē]]. Tā tika celta [[Ptolemajs II|Ptolemaja II Filadelfa]] valdīšanas laikā. Bāka tika izmantota, lai jūrniekiem rādītu ceļu uz ostu nakts laikā. Tās augstums bija starp 120 un 140 metriem. Ilgu laiku tā bija visaugstākā cilvēku celtā būve. Aleksandrijas bāka ir viens no [[Septiņi pasaules brīnumi|Septiņiem pasaules brīnumiem]]. Divu zemestrīču dēļ 1303. un 1323. gadā Aleksandrijas bāka sabruka.

sentences: '''Svārstību kontūrs''' ir [[elektriskā ķēde]], kura satur savā starpā savienotus [[kondensators|kondensatoru]] un [[induktivitātes spole|induktivitātes spoli]]. Šādā ķēdē var tikt ierosinātas un uzturētas elektriskās [[strāva]]s un [[spriegums|sprieguma]] [[svārstības]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| binomial = Fritillaria meleagris
| autors = [[Linnaeus]]
| attēls = Fritillaria meleagris LJ barje.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Liliopsida
| klase_lv = Viendīgļlapji
| rinda = Liliales
| rinda_lv = Liliju rinda
| dzimta = Liliaceae
| dzimta_lv = Liliju dzimta
| ģints = Fritillaria
| ģints_lv = Fritilārijas
| iedalījums =
| kategorijas = nē
| suga = Fritillaria meleagris
| suga_lv = Rūtainā fritilārija
}}'''Rūtainā fritilārija''' ({{val|la|Fritillaria meleagris}}) ir augu suga [[Liliju dzimta|liliju dzimtā]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir [[Eirāzija|Eirāzijā]] (no Eiropas līdz Rietumu Sibīrijai), galvenokārt aug [[Mērenā josla|mērenajā joslā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:535213-1|title=Fritillaria meleagris L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-07-26|language=en}}</ref> Augs ir plaši kultivēts visā [[Eiropa|Eiropā]]. Latvijā sastopams ļoti reti — auglīgās upju palieņu pļavās [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]. Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/fritillaria-meleagris-l/|title=rūtainā fritilārija - Fritillaria meleagris L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2023-07-26}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada aprīlis}}
[[File:Paris Tuileries Garden Facepalm statue.jpg|thumb|300px|Anrī Vidala skulptūra "[[Kains un Ābels|Kains]]" [[Tilerī dārzs|Tilerī dārzā]], Parīzē (1896. gads). Kains attēlots pēc brāļa nonāvēšanas, slēpjot seju plaukstā.<ref>[https://books.google.co.uk/books?id=wGPPe8l-HmwC&pg=PA246&lpg=PA246&dq=henri+vidal+cain&source=bl&ots=MGyMZEPqFb&sig=TgYww8lJNjGYl8Au8047_CpfBU8&hl=en&sa=X&ei=w4PVU-SgLoTeOP-mgBA&ved=0CGUQ6AEwCTgK#v=onepage&q=henri%20vidal%20cain&f=false ''Twenty-first-century Perspectives on Nineteenth-century Art: Essays in Honor of Gabriel P. Weisberg'' p246] Associated University Presse, 2008</ref>]]
'''Galvas saķeršana''' ({{val|en|facepalm}}) ir plaši lietots [[žests]], kurā cilvēks noliek roku priekšā savai [[seja]]i vai [[piere]]i, tādējādi izrādot vilšanos, šoku vai kaunu par kādu cilvēku vai situāciju. Žestu plaši izmanto daudzās kultūrās. Pastāv vairākas [[mēme]]s, kuras iekļauj šo žestu. Žestu mēdz izsmejoši pārspīlēt, lēnas galvas saķeršanas vietā iepļaukājot savu pieri.

sentences:
{{Sportista infokaste
 |               vārds = Henriks Šēbergs
 |       piktogramma_1 = Athletics pictogram.svg
 |   piktogramma_1 izm =
 | piktogramma_1 saite = Vieglatlētika
 |          vārds_orig = ''Henrik Sjöberg''
 |              attēls = Henrik Sjöberg.jpg
 |             att_izm =
 |            paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |         pilns vārds =
 |              dz_dat = {{dat|1875|1|20}}
 |             dz_viet = [[File:Jack of Sweden and Norway (1844–1905).svg|22px]] [[Stokholma]], [[Zviedrijas un Norvēģijas ūnija]] (tagad {{karogs|Zviedrija}}
 |             mir_dat = {{dat|1905|8|1}}
 |            mir_viet = {{vieta|Dānija|Helsingēra}}
 |             tautība = [[Zviedrs]]
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |   pārstāvētā valsts = {{flaga|Zviedrija|1844}} [[Zviedrija]]
 |        sporta veids = [[Vieglatlētika]] un [[Vingrošana]]
 |          disciplīna =
<!------ OS informācija ------>
 |           os_dalība = 1 ([[1896. gada vasaras olimpiskās spēles|1896]])
 |          os_medaļas =
 |         os_lab sasn =
<!------ Papildinformācija ------>
 |              tituli =
 |         augst rangs =
 |              aģenti =
 |          sasniegumi =
 |               slavz =
 |             dzimums = V
 |           atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |       rādīt_medaļas = jā
 |         headercolor =
 |       medaļu tabula =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Pollachius_pollachius_aquarium.jpg
| att_nosaukums = [[Pollaks]] (''Pollachius pollachius'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|         kārta = Gadiformes
|      kārta_lv = Mencveidīgās
|        dzimta = Gadidae
|     dzimta_lv = Mencu dzimta
|         ģints = Pollachius
|      ģints_lv = Pollaki
|      binomial = Pollachius <small>([[Sven Nilsson|Nilsson]], 1832)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{citas nozīmes|zvaigznāju|dzērve (nozīmju atdalīšana)|dzērve}}
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Dzērve
| abbreviation = Gru
| name_latin = Grus
| RA = 22
| dec = −47
| areatotal = 366
| arearank = 45. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 3
| numberbrightstars = 2
| numbernearbystars = 1
| brighteststarname = ''α Gru''
| starmagnitude = 1,73
| neareststarname = ''HD 211415''
| stardistance = 44,4
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Dienvidu Zivs]]
[[Mikroskops (zvaigznājs)|Mikroskops]]
[[Indiānis (zvaigznājs)|Indiānis]]
[[Tukāns (zvaigznājs)|Tukāns]]
[[Fēnikss (zvaigznājs)|Fēnikss]]
[[Tēlnieks (zvaigznājs)|Tēlnieks]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 34
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Billija Lina ilgais puslaika ceļš
| attēls                   = Billy Lynn's Long Halftime Walk poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Billy Lynn's Long Halftime Walk''
| žanrs                    = drāma, kara filma
| režisors                 = [[Ans Lī]]
| producents               =
* [[Marks Plets]]
* [[Rodri Tomass]]
* [[Stīvens Kornvels]]
* Ans Lī
| scenārija autors         = [[Džons-Kristofs Kastelli]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džo Elvins]]
* [[Kristena Stjuarta]]
* [[Makenzija Lī]]
* [[Vins Dīzels]]
* [[Stīvs Mārtins]]
* [[Kriss Takers]]
| mūzika                   =
* [[Maikls Danna]]
* [[Džefs Danna]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[TriStar Pictures]]''
* ''[[Studio 8]]''
* ''[[LStar Capital]]''
* ''[[Film4]]''
* ''[[Bona Film Group]]''
* ''[[The Ink Factory]]''
* ''[[Marc Platt Productions]]''
* ''[[TriStar Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Sony Pictures Releasing]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|10|14|Ņujorkas filmu festivāls|2016|11|11|ASV un Ķīna|2017|2|10|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/billy-lynns-long-halftime-walk-2016|title=Billy Lynn's Long Halftime Walk|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=December 31, 2018|archive-date={{dat|2017|02|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20170218111709/http://www.bbfc.co.uk/releases/billy-lynns-long-halftime-walk-2016}}</ref>
| valsts                   =
* {{USA}}
* {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|40 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|30,8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=billylynn.htm|title=Billy Lynn's Long Halftime Walk (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= December 31, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Billija Lina ilgais puslaika ceļš"''' ({{val|en|Billy Lynn's Long Halftime Walk}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Ķīnas Republika|Taivānas]] kara drāma, kas balstīta uz Bena Founteina tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Ans Lī]]. Galvenās lomas atveido [[Džo Elvins]], [[Kristena Stjuarta]], [[Makenzija Lī]], [[Vins Dīzels]], [[Stīvs Mārtins]] un [[Kriss Takers]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|14||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences: '''Esteri''' ir [[skābes|skābju]] un [[spirti|spirtu]] savienošanās reakcijas produkti. Skābe var būt gan [[organiskās skābes|organiskā skābe]], gan arī [[neorganiskās skābes|neorganiskā skābe]]. Estera [[molekula|molekulā]] izšķir skābes atlikumu un spirta atlikumu. Skābekļa atoms, kas saista šos divus atlikumus, ir no spirta. Esteru nosaukumus veido no spirta atlikuma nosaukuma un skābes atlikuma nosaukuma (kā sāļiem), piemēram, etilacetāts: ''etil-'' ir no [[etilspirts|etilspirta]] un ''-acetāts'' ir no [[etiķskābe]]s. Etilacetāts ir etiķskābes un etilspirta esteris, jeb etiķskābes etilesteris. Ja esteris ir veidojies no vairākvērtīgas skābes (piemēram, [[ftalskābe]]s), tas var saturēt vairākus spirta atlikumus un attiecīgi, ja tas ir veidojies no vairākvērtīga spirta (piemēram, [[glicerīns|glicerīna]]), tas var saturēt vairākus skābes atlikumus.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Sapņu vārdnīca
| attēls                   = The sleeping dictionary poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Sleeping Dictionary''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Gajs Dženkins]]
| producents               =
* [[Saimons Bosankets]]
* [[Džimijs Malvils]]
* [[Denīze O'Donohjū]]
| scenārija autors         = Gajs Dženkins
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Alba]]
* [[Hjū Dansijs]]
* [[Brenda Bletina]]
* [[Emīlija Mortimera]]
* [[Bobs Hoskinss]]
| mūzika                   = [[Saimons Bosvels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Fine Line Features]]''
| izplatītājs              = ''Fine Line Features''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2003|1|31|Meksika|2003|2|18|ASV|}}
| ilgums                   = 105 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sleeping-dictionary-2002|title=The Sleeping Dictionary|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 10, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]12 miljoni
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Sapņu vārdnīca"''' ({{val|en|The Sleeping Dictionary}}) ir 2003. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Gajs Dženkins]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Alba]], [[Hjū Dansijs]], [[Brenda Bletina]], [[Emīlija Mortimera]] un [[Bobs Hoskinss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|1|31||bez}} Meksikā.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Vaiņode (nozīmju atdalīšana)|Vaiņode}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums = Vaiņode
| tips = stacija
| attēls = Vaiņodes stacija.JPG
| attēla_apraksts = Vaiņodes stacijas ēka (2014)
| līnijā = [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Romni|Liepāja—Romni]], vēlāk [[Dzelzceļa līnija Liepāja—Vaiņode|Liepāja—Vaiņode]]
| atvērta = 1871
| citi_nosaukumi = <!-- stacijas vēsturiskie nosaukumi -->
| stacijas_tips =
| arhitekts = <!-- arhitekta vārds, uzvārds -->
| platformas = <!-- tikai skaitlis -->
| platformu_tips =
| sliežu_ceļi = <!-- tikai skaitlis -->
| adrese =
| tuvākās_stacijas =
| tuvākie_pp_un_cp = [[Elkuzeme (stacija)|Elkuzeme]] (7,1 km) <br /> Kazbari (stacija) (4,1 km)
| attālums_līdz_Rīgai = <!-- tikai skaitļi; km -->
}}

sentences: {{Commonscat|Racecar drivers from Mexico}}

sentences:
{{labs raksts}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Ísland
|    pilnais_valsts_nosaukums = Islandes Republika
|            valsts_nosaukums =
|               karoga_attēls = Flag of Iceland.svg
|            karoga_nosaukums = Islandes karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Iceland.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Islandes ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Lofsöngur]]''
|               kartes_attēls = Iceland_(orthographic_projection).svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Reikjavika]]
| latd=64 | latm=08 | latNS=N | longd=21 | longm=56 | longEW=W
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = nav, (faktiski — [[islandiešu valoda]])
|             etniskās_grupas =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Islandes prezidentu uzskaitījums|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Gudni Torlācijs Johannesons]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Islandes premjerministru uzskaitījums|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Katrina Jakobsdotira]]
|        neatkarības_iegūšana = Neatkarība
|         neatkarības_piezīme = [[Neatkarība]] no [[Dānija]]s [[1904]]. gada [[1. februāris|1. februārī]] pašpārvaldes likums. [[1918]]. gada [[1. decembris|1. decembrī]] suverenitāte. [[1944]]. gada [[17. jūnijs|17. jūnijā]] neatkarīga republika
|                 platība_km2 = 103 001
|               platība_rangs = 107.
|              procenti_ūdens = 2,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = [[2018. gads|2018]]
|          iedzīvotāju_skaits = 350 710
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 172.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 3,1
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 230.
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{increase}} 0,949
|                    HDI_gads = [[2019. gads|2019]]
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 4.
|                        Gini = 24,1
|                   Gini_gads = [[2016. gads|2016]]
|             Gini_kategorija = zems
|                  Gini_rangs = 2.
|                      valūta = [[Islandes krona]]
|                valūtas_kods = ISK
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.is]]
|              tālsarunu_kods = 354
|                iso_kods_num = 352
|              iso_kods_alfa2 = ISL
|              iso_kods_alfa3 = IS
|                    piezīmes =
}}

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Spieķkauls |
  Latin        = Radius |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray213.png |
  Caption      = Spieķkaula (labajā pusē) priekšējā virsma |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Spieķkauls''' ({{val|la|radius}}) ir [[apakšdelms|apakšdelma]] [[kauls]]. Tas ir pāra, garais kauls, atrodas apakšdelma ārpusē — [[īkšķis|īkšķa]] pusē, paralēli [[elkoņa kauls|elkoņa kaulam]].

sentences:
tabulā esošie lielie burti)]]
'''Regulārā izteiksme''' ({{val|en|regular expression}}, '''''regex, regexp''''') ir [[simbols|simbolu]] virkne, kas definē meklējamo izteiksmi.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Teobromīna struktūrformula

Teobromīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 83-67-0
|      ķīmiskā formula = C7H8N4O2
|              molmasa = 180,164
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}

sentences: [[Amerikas kolonizēšana]]s gaitā četru gadsimtu garumā starp dažādu eiropiešu un indiāņu valodu lietotājiem izveidojās cieši ekonomiski, politiski un kultūras sakari. To rezultātā [[angļu valoda|angļu]], [[spāņu valoda|spāņu]], [[portugāļu valoda|portugāļu]] un [[franču valoda|franču]] valodās ienāca '''aizguvumi no Amerikas pamatiedzīvotāju valodām'''. Caur eiropiešu kolonizatoru valodām šos [[aizguvums|aizguvumus]] pārņēma arī citas valodas, tostarp [[latviešu valoda|latviešu]].

sentences: '''Biznesa plāns''' ir tirgzinību paņēmiens, lai noteiktu jauna pasākuma mērķus un izvēlētos labākos ceļus, kā šos mērķus sasniegt.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 240px
| nosaukums = Zarnu nūjiņa
| attēls = EscherichiaColi NIAID.jpg
| att_nosaukums = Zarnu nūjiņas šūnas [[elektronmikroskops|elektronmikroskopā]].
| valsts =Bacteria
| valsts_lv =Baktērijas
| valsts_r =Baktērijas
| tips =Protobacteria
| tips_lv =Protobaktērijas
}}

sentences:
{{Lokomotīves infokaste
| nosaukums           = TU1(ТУ1)
| tips                = dīzeļlokomotīve
| attēls              = TU1-001.jpg
| attēla_apraksts     = <!-- attēla paraksts -->
| ražotājvalsts       = {{karogs|PSRS}}
| rūpnīca             = [[Kaluga]]s mašīnbūves rūpnīca
| izgatavošanas_gads  = 1954
| pavisam_uzbūvētas   = 2
| sliežu_platums      = 750 mm
| darbības_veids      = maģistrālā pasažieru
| konst_ātrums        = 50 km/h
| asu_formula         = 2o-2o
| pilnais_svars       = 32 t
| spiediens_uz_sliedi = 8 t
| dzinēja_tips        = dīzeļdzinējs 1D12
| dzinēja_jauda       = 195 kW
| transmisijas_tips   = elektriskā
| valstis             = {{karogs|PSRS}},{{UKR}},
                        {{RUS}},{{UZB}}
}}
'''TU1''' ir [[dīzeļlokomotīve]]s [[TU2]] prototips, izgatavots divos eksemplāros 1954. gadā [[Kaluga]]s mašīnbūves rūpnīcā.

sentences: '''Divkāršais integrālis''' ir [[Noteiktais integrālis|noteiktā integrāļa]] vispārinājums, kad integrēšanas apgabals ''D'' ir plaknes apgabals, bet zemintegrāļa funkcija ir divu argumentu [[funkcija]] ''z = f(x, y).'' Divkāršo integrāli apzīmē ar simbolu <math>\iint\limits_{(D)} f(x,y)dS.</math><ref name=":0">{{Grāmatas atsauce |title=Augstākā matemātika |last=Volodko |first=Inta |publisher=[[Zvaigzne ABC]] |year=2009 |isbn=978-9984-40649-7 |volume=II |location=Rīga |pages=123.—135}}</ref>

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
{{iw+}}
'''Datu saķēdēšana''' (''data chaining'') ir divu vai vairāku datu elementu secīga sasaistīšana vienā veselumā. Datu saķēdēšanu lieto ievadizvades kanālu vadības programmās un sarakstos, kuri izvietoti dažādās atmiņas vietās, uzrādot nākamo [[adrese|adresi]].

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Acer mono|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Sapindales|rinda_lv=Ziepjkoku rinda|dzimta=Sapindaceae|dzimta_lv=Ziepjkoku dzimta|ģints=Acer|ģints_lv=Kļavas|suga=Acer mono|suga_lv=Sīklapu kļava|attēls=Acer mono foliage.JPG|attēls2=Acer mono, Arnold Arboretum - IMG 5915.JPG}}
'''Sīklapu kļava''' ({{val-la|Acer mono}}) ir [[Ziepjkoku dzimta|ziepjkoku dzimtas]] suga.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://database.smartgardens.eu/plant/2009|title=Sīklapu kļava|website=database.smartgardens.eu|access-date=2022-06-12|archive-date=2022-06-12|archive-url=https://web.archive.org/web/20220612113045/https://database.smartgardens.eu/plant/2009}}</ref>

sentences: '''18. maijs''' ir gada 138. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (139. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 227 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Kristiāns Dāvids Lencs
|     vārds_orig = ''Christian David Lenz''
|         attēls = Bm05156am.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1720
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Keslīne, [[Prūsijas Karaliste]]
([[Košalina]], [[Rietumpomožes vojevodiste]], {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1798
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = [[Rīga]] (pēc citām ziņām [[Tartu]]), [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = varkalis Johans Jākobs Lencs, Marija, dzimusi Cikele
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Doroteja Neoknapa
Kristīne Margarete Eihlere
|          bērni = 8, to skaitā [[Frīdrihs Dāvids Lencs]], [[Jākobs Mihaels Reinholds Lencs]]
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Krievijas republikas infokaste
| nosaukums = Marijelas Republika
| karte = Russia - Mari El Republic (2008-01).svg
| oriģ = ''Республика Марий Эл''
''Марий Эл Республика''
| karoga_attēls = Flag_of_Mari El.svg
| karoga_nosaukums = Marijelas karogs
| ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Mari El.svg
| ģerboņa_nosaukums = Marijelas ģerbonis
| ģerboņa_platums = 80px
| galvaspilsēta = [[Joškarola]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]]
[[mariešu valoda|mariešu]]
| tautas = [[krievi]] (47,46%)
[[marieši]] (42,88%)
[[tatāri]] (5,96%)
| platība = 23 200
| iedzīvotāji = 727 979
| iedz blīvums = 31,4
| pilsētas = 3
| rajoni = 14
| fedapgabals = [[Pievolgas federālais apgabals|Pievolgas]]
| url = http://gov.mari.ru/
|ainavas_skats=Вид_на_озеро_Яльчик.jpg}}

sentences:
{{enciklopēdisks stils+}}
{{atsauces+}}
Uz mūsu planētas Zemes ir vairāk kā 2 000 000 visdažādāko dzīvības formu, kas tiek sistematizētas un sakārtotas noteiktā kārtībā. Katrai dzīvības formai tiek dots unikāls nosaukums, kas atbilst [[Binārā nomenklatūra|binārās nomenklatūras]] principiem. Visi organismi, vadoties no radniecības pakāpes, tiek apvienoti grupās, kuras savukārt top apvienotas augstāka ranga grupās, veidojot dažādas pakāpes radniecības līmeņus jeb taksonomiskās vienības. Organismu klasifikācija ir vienota gan mūsdienās dzīvojošajiem, gan arī izmirušajiem organismiem. Tā pamatā sastāv no šādām taksonomiskajām vienībām:

sentences:
{{infokaste+}}
'''Liepājas Leļļu teātris''' ir [[1989. gads Latvijā|1989. gadā]] dibināts [[leļļu teātris]], kas atrodas [[Liepāja|Liepājā]], [[Rožu laukums (Liepāja)|Rožu laukumā]] 5/6.<ref>{{tīmekļa atsauce |title=Par mums |url=http://liepajaslelles.lv/kontakti/ |publisher=liepajaslelles.lv}}</ref>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=Kauja par Vīni
|partof=[[Lielais turku karš|Lielā turku kara]] un [[Osmaņu-Hābsburgu kari]]em
|image=
|caption=Kauja par Vīni [[1683]]. gada [[12. septembris]]
|date=[[1683]]. gada [[12. septembris]]
|place=[[Vīne]], [[Svētā Romas impērija]] (tagad [[Austrija]])
|result=Izšķiroša [[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētās savienības]] uzvara
 Vīnes aplenkums tika noņemts
Osmaņu spēki cieta smagus zaudējumus un tika novājināti
|coordinates=
|combatant1='''[[Svētā savienība (Lielais turku karš)|Svētā savienība]]''':

 [[Polija-Lietuva]]
 [[Svētā Romas impērija|Austrija]]
 [[Saksija]]
 [[Bavārija]]

 [[Frankonija]]
[[Švābija]]
|combatant2={{OTA}}
 [[Krimas haniste]]
[[Transilvānija]]
[[Valahija]]
[[Moldāvija]]
|commander1=[[Jans III Sobeskis]]
|commander2=[[Merzifonlu Kara-Mustafa pašā]]
|strength1=70 000
|strength2=138 000
~150 lielgabalu
|casualties1=4 000 nogalināti
|casualties2=15 000 nogalināti<ref>[https://books.google.lv/books?id=1MhaAAAAYAAJ&redir_esc=y ''A Global Chronology of Conflict: From the Ancient World to the Modern Middle East'', 2. sējums, Spencer Tucker, ABC-CLIO, 2010]</ref>
}}

sentences:
[[Kategorija:Krievijas nacionālie simboli]]
[[Kategorija:Karogi]]

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Alfrēds Vēgeners
| vārds_orig = ''Alfred Wegener''
| attēls = Alfred Wegener ca.1924-30.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums = Alfrēds Vēgeners starp 1924. un 1930. gadu
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1880
| dz_mēnesis = 11
| dz_diena = 1
| dz_vieta = {{vieta|Vācijas impērija|Berlīne}}
| m_dat_alt = 1930. gada novembrī
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta = {{vieta|Grenlande}}
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[Vācieši|vācietis]]
| nodarbošanās =
| ienākumi =
| darbības_gadi =
| dzimums =
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts = Alfred Wegener Signature.svg
| paraksts_plat =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}
'''Alfrēds Lotārs Vēgeners''' ({{val|de|Alfred Lothar Wegener}}; dzimis {{dat|1880|11|1}}, miris [[1930]]. gada novembrī) bija [[vācieši|vācu]] [[polārpētnieks]], [[ģeofiziķis]] un [[meteorologs]].

sentences:
{{Eiropas laika zonas}}
'''Rietumeiropas vasaras laiks''' ('''WEST''') ir [[vasaras laiks]], kas ir vienu stundu priekšā [[Universālais koordinētais laiks|Universālajam koordinētajam laikam]]. To izmanto:
*[[Kanāriju Salas]]
*[[Portugāle]] (ieskaitot [[Madeira|Madeiru]], bet ne [[Azoras]])
*[[Īrija]]
*[[Apvienotā Karaliste]]
*[[Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi]]
*[[Fēru Salas]]
*[[Maroka]]

sentences: '''Biksbīts''' ([[Jūta]]s minerālu kolekcionāra Mainarda Biksbija (''Maynard Bixby'') vārdā) jeb '''sarkanais berils''' ir koši sarkanas krāsas [[berils|berila]] paveids. Biksbīta krāsa var būt no oranži sarkanas līdz purpursarkanai. Uzskata, ka koši sarkano biksbīta krāsu dod [[mangāns|mangāna]] piejaukums, taču iespējams, arī [[litijs]]. Juvelierkvalitātes biksbītu atrod ļoti reti — vislielākie slīpētie biksbīta kristāli ir mazāk nekā 3 [[karāts|karātus]] (600 mg) smagi. Biksbīta kristāli ir pieprasīts kolekciju materiāls. Sinonīmi: '''sitaparīts''', '''pārtridžeīts'''.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Hermanis Šells
|          vārds_orig = ''Jakob Herman Schell''
|              attēls = Hermann Schell.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = Hermanis Šells Vircburgas periodā
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1850
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 28
|            dz_vieta = [[Freiburga]] (tagad {{GER}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1906
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Vircburga]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācietis]]
|             dzimums = V
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = Vircburgas Universitāte
|             zinātne = [[teoloģija]], [[filosofija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Hermanis Šells''' ({{val|de|Jakob Herman Schell}}, 1850—1906) bija vācu filozofs un teologs. Iestājās par reformētu [[katolicisms|katolicismu]], viņa galvenos rakstus 1898. gadā ievietoja katoļu baznīcas aizliegto rakstu indekā.<ref>{{LKV|XXI.|41 588}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Infokaste konsole
| logo                 =
| attēls               =
| izveidotājs          = [[Sony]], [[Sony Interactive Entertainment]]
| gimene               = ''PlayStation''
| paaudze              = Astotā
| sakt                 = {{dat|2013|11|15}}
| pardotk              = 102 miljons ({{dat|2019}})
| media                = [[Blu-ray]], [[DVD]]
| CPU                  = Semi-custom 8-core AMD x86-64 Jaguar 1.6 GHz CPU (2.13 GHz on PS4 Pro)
| atmina               = 500 GB, 1 TB un 2 TB cietais disks;
8 GB atmiņas kartes
| pardots              =
| priekstecis          = ''[[PlayStation Vita]]''
| pectecis             =
|operetajsistema       =PlayStation 4 sistēmas programmatūra
|razotajs=[[Sony]], [[Foxconn]]}}
'''''PlayStation 4''''', zināma arī kā '''PS4''', ir astotās paaudzes [[spēļu konsole]]. Tā ir ceturtā ''[[PlayStation]]'' sērijas konsole, kuru izstrādājis japāņu uzņēmums ''[[Sony]]''. Par ''PlayStation 4'' izstrādāšanu uzņēmums paziņoja 2013. gada februārī. Tirgū konsole tika laista 2013. gada novembrī. 2016. gada rudenī ''Sony'' laida tirgū divas jaunas ''PlayStation 4'' konsoles versijas — ''PlayStation 4 Slim'' un ''PlayStation 4 Pro''.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Robins Huds
| attēls                   = Robinhood 1973 poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 = Oriģinālais plakāts
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Robin Hood''
| žanrs                    = animācijas filma, fantāzija, piedzīvojumu filma, muzikāla filma, komēdija
| režisors                 = [[Volfgangs Rītermans]]
| producents               = Volfgangs Rītermans
| scenārija autors         =
* Lerijs Klemonss
* [[Kens Andersons]]
* Venss Gerijs
* [[Frenks Tomass]]
* Ēriks Klivorts
* Džūliuss Svendsens
* Deivids Mičeners
| galvenajās lomās         =
* [[Fils Heriss]]
* [[Endijs Devains]]
* [[Pīters Ustinovs]]
* [[Terijs-Tomass]]
* [[Braiens Bedfords]]
* [[Monika Evansa]]
* [[Kerola Šellija]]
* [[Pets Batrems]]
* [[Rodžers Millers]]
| mūzika                   = [[Džordžs Brunss]]
| operators                =
| montāža                  =
* Toms Akosta
* Džims Meltons
| studija                  = ''[[Walt Disney Animation Studios|Walt Disney Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Distribution]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|1973|11|8}}
| ilgums                   = 83 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/robin-hood-1973|title=Robin Hood|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|access-date=April 6, 2019|archive-date={{dat|2019|04|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190406123648/http://www.bbfc.co.uk/releases/robin-hood-1973}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|5 miljoni}}<ref>{{ziņu atsauce|last=Huddy|first=John|title=Disney Coming Out with "Robin Hood"|newspaper=[[The Blade (Toledo, Ohio)|Toledo Blade]]|date=November 7, 1973|accessdate=August 11, 2016|url=https://news.google.com/newspapers?nid=1350&dat=19731107&id=EClPAAAAIBAJ&sjid=EgIEAAAAIBAJ&pg=7067,2963977&hl=en}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32 miljoni}}<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://www.the-numbers.com/movies/1973/00246.php|publisher=The Numbers|title=Robin Hood, Box Office Information|accessdate=January 17, 2012}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Robins Huds"''' ({{val|en|Robin Hood}}) ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] kompānijas ''[[Walt Disney Animation Studios|Walt Disney Productions]]'' uzņemta muzikāla [[animācijas filma|animācijas]] piedzīvojumu komēdija, kas balstīta uz leģendu par Robinu Hudu. Filmas režisors un producents ir [[Volfgangs Rītermans]]. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši [[Fils Heriss]], [[Endijs Devains]], [[Pīters Ustinovs]], [[Terijs-Tomass]], [[Braiens Bedfords]], [[Monika Evansa]], [[Kerola Šellija]], [[Pets Batrems]] un [[Rodžers Millers]]. Filmas pirmizrāde norisinājās {{dat|1973|11|8||bez}}. Šī ir Volta Disneja animācija studijas 21. pilnmetrāžas animācijas filma.

sentences: '''Lielā brīvības harta''' ({{val|la|Magna Charta Libertatum}}, {{val|en|The Great Charter}}) ir likums par aristokrātu privilēģijām,{{nepieciešama atsauce}} ko [[1215]]. gada 15. jūnijā izdeva [[Anglijas karalis]] [[Džons Bezzemis]] (''John Plantagenet''). Tas ir viens no [[Lielbritānija]]s tiesību pamataktiem.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Šefpavārs uz riteņiem
| attēls                   = SefpavarsUzRiteniem.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Chef''
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Džons Favro]]
| producents               =
* [[Sergejs Bezpavlovs]]
* Džons Favro
| scenārija autors         = Džons Favro
| galvenajās lomās         =
* Džons Favro
* [[Sofija Vergara]]
* [[Džons Legizamo]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Dastins Hofmans]]
* [[Olivers Plets]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Fairview Entertainment]]''
* ''[[Aldamisa Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Open Road Films]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2014|3|7|Ostina|2014|5|9|ASV|2014|6|13|Latvija|}}
| ilgums                   = 112 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/chef-2014|title=Chef|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|11 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|46 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=chef.htm|title=Chef (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 29, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Šefpavārs uz riteņiem"''' ({{val|en|Chef}}) ir 2014. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galvenās lomas atveidotājiem ir [[Džons Favro]]. Citas lomas atveido [[Sofija Vergara]], [[Džons Legizamo]], [[Skārleta Johansone]], [[Dastins Hofmans]] un [[Olivers Plets]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2014|3|7||bez}} Ostinā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''PostgreSQL''''', bieži saukta arī vienkārši par '''''Postgres''''', ir bezmaksas atvērtā pirmkoda objektu relāciju [[datubāzes pārvaldības sistēma]] (DBVS).

sentences:
novietojums]]
[[Londona]]s administratīvo iedalījumu veido 32 '''Londonas rajoni''' (''London borough'') un [[Londonas Sitija]] (''City of London''). Pašreizējie administratīvie rajoni tika izveidoti [[1965]]. gada [[1. aprīlis|1. aprīlī]] pēc Londonas administratīvās teritorijas paplašināšanas. 12 administratīvie rajoni, kuru teritorijas atradās Londonā pirms reformas, tiek dēvēti par [[Iekšējā Londona|Iekšējo Londonu]], savukārt atlikušie 20, kurus izveidoja uz jaunpievienotās Londonai teritorijas, — [[Ārējā Londona|Ārējo Londonu]]. Trim rajoniem ir piešķirts apzīmējums "karaliskais" (''royal''), un vienam no tiem ir ''city'' statuss. Administratīvie rajoni sīkāk iedalās pilsētas daļās.

sentences:
]]
'''Hidrosfēra''' (no {{val|el|ὑδρο-}} (''hydro-'') — ‘ūdens’ un {{gree|σφαῖρα}} (''sphaĩra'') — ‘lode’) ir viens no [[Zeme]]s apvalkiem, kuru veido [[okeāns|okeānos]], [[jūra|jūrās]], virs zemes virsmas ([[ezers|ezeri]], [[upe]]s, [[purvs|purvi]] un citi iekšzemes ūdeņi) un [[pazemes ūdeņi|pazemē]] esošais [[ūdens]]. Ūdens klāj aptuveni 75% no Zemes virsmas. Tā kopējā masa ir aptuveni 1,4{{E|18}} [[tonna]]s, kas ir 0,023% no visas Zemes masas. Hidrosfēra nav krasi norobežota ne no [[Litosfēra|litosfēras]], ne no [[Atmosfēra|atmosfēras]]. Ūdens, kas atrodas atmosfērā (aptuveni 2{{E|13}} tonnas), zemes [[Ieži|iežos]], [[Ledājs|ledājos]], kā arī dzīvo organismu sastāvā, arī pieder hidrosfērai. Taču litosfērā un [[Zemes mantija|zemes mantijā]] cieši (ķīmiski) saistītais ūdens hidrosfērā neietilpst<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Hidroloģija (Ievads un hidroloģiskie aprēķini)|last=Zīverts|first=A.|publisher=LLU|year=2004|location=Jelgava|pages=6}}</ref>.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noskaņojums mīlēt
| operators = * [[Kristofers Doils]]
* [[Marks Lī Pinbins]]
| attēls = In the Mood for Love movie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma, romantika
| režisors = [[Vans Dzjavei]]
| producents = Vans Dzjavei
| scenārijs = Vans Dzjavei
| aktieri = * [[Megija Čuna]]
* [[Tonijs Luns]]
| mūzika = [[Maikls Galaso]]
| oriģinālnos = ''花樣年華''
| studija = * ''Jet Tone Production''
* ''Paradis Films''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Block 2 Pictures''
* ''Océan Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|20|[[Kannu kinofestivāls]]|2000|9|29|Honkonga}}
| ilgums = 98 minūtes
| valsts = * {{HKG}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Kantoniešu dialekts|kantoniešu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|12,9 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1868924417/weekend/|title=
In the Mood for Love |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|12|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noskaņojums mīlēt"''' ({{Val|zh|花樣年華}}, {{Val|en|In the Mood for Love}}) ir 2000. gada [[Honkonga]]s un [[Francija]]s kopražojuma romantiska [[drāma]]s filma, kuras režisors, scenārists un producents ir [[Vans Dzjavei]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Megija Čuna]] un [[Tonijs Luns]]. "Noskaņojums mīlēt" ir neformālās Vana triloģijas otrā filma, pēc filmas ''[[Days of Being Wild]]'' (1990) un pirms filmas "[[2046 (filma)|2046]]" (2004).

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzola struktūrformula un [[molekula]]s modelis
|ķīmiskā formula=C6H6
|molmasa=78,11
|blīvums=876,6
|kušanas temperatūra=278,6 [[Kelvins|K]] (5,5[[°C]])
|viršanas temperatūra=353,2 K (80,1 °C)
}}
'''Benzols''' (fenilūdeņradis, C6H6) parastos apstākļos ir bezkrāsains degtspējīgs [[šķidrums]] ar saldenu [[smarža|smaržu]]. Tā molekula sastāv no 6 oglekļa atomiem, kas ir savienoti gredzenā un katram no šīem oglekļiem ir pievienots viens ūdeņradis. Benzols ir vienkāršākais [[arēni|arēns]] jeb [[Aromātiskie savienojumi|aromātiskais]] [[Ogļūdeņraži|ogļūdeņradis]]. To plaši izmanto [[Rūpniecība|rūpniecīb]]ā, tā ir izejviela [[Zāles|zāļu]], dažādu [[Plastmasas|plastmasu]], sintētiskās [[gumija]]s, [[krāsviela|krāsvielu]] ražošanā. Benzols ietilpst jēlnaftas sastāvā, tomēr rūpnieciski to iegūst sintētiski no citiem [[nafta]]s komponentiem. Benzols ir [[Toksiskums|toksisks]] un [[Vēzis (slimība)|kancerogēns]] savienojums. Tas ir arī kaitīgs apkārtējai videi un [[ugunsbīstamība|ugunsbīstams]] (tvaiki aizdegas −11 °C temperatūrā, patvaļīgi benzols aizdegas 561 °C temperatūrā).

sentences: '''El Ninjo''' ({{val|es|El Niño}} — 'mazulis') ir globāla rakstura dabas parādība, kas aptver [[okeāns|okeānu]] un [[atmosfēra|atmosfēru]]. El Ninjo un pretēja rakstura parādība — ''[[La-Ninja]]'' — ir visizteiktākās globālās cikliskās klimata izmaiņas, kas izpaužas vairāku gadu laikā<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://lindishhh.blogspot.com/2005/10/kas-ir-el-ninjo-un-la-ninja.html |title=Kas ir „El-Ninjo” un „La-Ninja”??? |access-date={{dat|2008|05|26||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20071124152947/http://lindishhh.blogspot.com/2005/10/kas-ir-el-ninjo-un-la-ninja.html |archivedate={{dat|2007|11|24||bez}} }}</ref>. El Ninjo ir anomāli liels (virs 0,5 °C vairāk nekā 5 mēnešu laikā) [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] virsmas ūdeņu [[temperatūra]]s pieaugums (attiecīgi La Ninja ir šo ūdeņu temperatūras kritums). Šāda pasiltināšanās notiek neregulāri ik pēc 2 līdz 7 gadiem un turpinās parasti 1—2 gadus. El Ninjo ietekme uz [[dienvidu puslode]]s un visas pasaules [[klimats|klimatu]] ir milzīga.

sentences: '''Autodidakts''' ({{val|grc|αὐτός}} (''autos'') — 'pats' un ''διδακτός'' (''didaktos'') — 'mācīties') ir cilvēks, kurš savas [[zināšanas]] ieguvis pašmācības ceļā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Bābels''' var būt:

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 65
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 8
|             4. čaula = 27
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Tb
|             atommasa = 158,92535
|   valences elektroni = [Xe]4f96s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Terbija paraugi
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', '''+3'''
|  elektronegativitāte = 1,2
|              blīvums = 8230
|  kušanas temperatūra = 1629 K (1356 °C)
| viršanas temperatūra = 3503 K (3230 °C)
}}
'''Terbijs''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Tb''' un atomskaitli 65. Tas ir sudrabbalts, mīksts [[metāls]]. To iegūst no [[polimetāliskās rūdas|polimetāliskajām rūdām]], tāpat kā citus [[lantanīdi|lantanīdus]]. Terbija savienojumus lieto par leģējošo piemaisījumu [[pusvadītājs|pusvadītāju]] ierīcēm un par zaļo [[luminofors|luminoforu]] [[kineskops|kineskopos]] un gāzizlādes lampās. Savienojumos terbijam var būt oksidēšanas pakāpes +3 un +4.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls fon Tranzē-Rozeneks
|     vārds_orig = ''Paul Gustav Viktor von Transehe-Roseneck''
|         attēls = Pauls fon Tranzē-Rozeneks.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1853
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 9
|       dz_vieta = [[Nica]], {{FRA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 15
|        m_vieta = [[Berlīne]] {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Oto fon Tranzē-Rozeneks, Marija Lēvisa of Menāra
|          brāļi = Oto
|          māsas = Aleksandrīne, Marija
|   dzīvesbiedrs = Ada fon Pistolkorsa (1855-1904)
|          bērni = Arveds (1878-1941); Renē (1879-1954); Benita (1881-198?); Gastons (1888-1945)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Carpinus betulus|autors=|attēls=Carpinus betulus Prague 2013 1.jpg|att_nosaukums=[[Eiropas skābardis]] (''Carpinus betulus'')|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|tips=Magnoliophyta|tips_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Fagales|rinda_lv=Dižskābāržu rinda|dzimta=Betulaceae|dzimta_lv=Bērzu dzimta|ģints=Carpinus|ģints_lv=Skābarži|kategorijas=nē|iedalījums=|suga=Carpinus betulus|suga_lv=Eiropas skābardis}}
'''Eiropas skābardis''', pazīstams arī kā '''skābarde''' un '''parastais skābardis'''<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/carpinus-betulus-l/|title=parastais skābardis - Carpinus betulus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-01}}</ref> ({{val|la|Carpinus betulus}}) ir [[bērzu dzimta]]s koku suga [[Eiropa|Eiropā]]. Latvijā sastopams [[Lejaskurzeme]]s mežos, uzskata, ka no skābarža vārda kuršu valodā savulaik cēlies [[Grobiņa]]s nosaukums. Neraugoties uz līdzīgo nosaukumu, skābarži un [[dižskābarži]], kas sastopami arī Latvijas parkos, pieder dažādām [[dižskābaržu rinda]]s dzimtām.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Līdzīgs|Palais Medem}}
{{Ēkas infokaste
| name                = ''Villa Medem''
| alternate_names     = Mēdema villa
| status              =
| image               = Jelgava Villa Medem 2017.jpg
| image_size          =
| caption             = 2017. gadā
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[klasicisms]]
| client              =
| owner               = Privātīpašums
| location            = {{vieta|Latvija|Jelgava|Uzvaras iela 55|3s=Uzvaras iela (Jelgava)}}
| pushpin_map         =
| latd  = 56 | latm  = 39 | lats  = 35.3 | latNS  = N
| longd = 23 | longm = 43 | longs = 06.7 | longEW = E
| map_caption         =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1818
| renovation_date     =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Johans Georgs Ādams Berlics]]
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
{{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Dzīvojamā ēka "Villa Medem" ar dārzu
|      numurs = 5170
|       grupa = Valsts nozīmes
| tipol_grupa = Arhitektūra
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|18|N|bez}}
}}
| references          =
}}
'''''Villa Medem''''' jeb '''Mēdema villa''' ir 19. gadsimta [[klasicisms|klasicisma]] ēka, kas atrodas [[Uzvaras iela (Jelgava)|Uzvaras ielā 55]], [[Jelgava|Jelgavā]], [[Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis]].<ref>{{VKPAIoa|5170|Dzīvojamā ēka "Villa Medem" ar dārzu}}</ref> Muižnieku pilsētas namu būvējis pēdējās [[Kurzemes hercogi]]enes [[Doroteja fon Mēdema|Dorotejas]] brālis grāfs [[Kristofs Johans Frīdrihs fon Mēdems|Žanno fon Mēdems]].

sentences: '''Jašma''' (no [[persiešu valoda|persiešu]] ''jašp'' - plankumainais akmens - vārdam var būt senāka izcelsme) ir necaurspīdīga [[kvarcs|kvarca]] kriptokristāliska varietāte, kuru dažādi piejaukumi (līdz 20% no satura) iekrāso dažādās krāsās. Visbiežāk sastopama koši sarkana, dzeltena vai brūna jašma, taču tā var būt arī zaļa, melna. Akmens lūzums - līdzens, gluds, tas labi pakļaujas pulēšanai.

sentences: '''Laika zīmogs''' jeb '''laikspiedogs''' ({{val|en|timestamp}})<ref>{{AkadTerm|term=Timestamp|lang=EN}}</ref> ir simbolu virkne vai kodēta informācija, pēc kā var identificēt, kad ir noticis kāds notikums, parasti datums un laiks, taču var būt norādīts arī sīkākās vienībās, sekunžu daļās. Termins nāk no laikiem, kad uz papīra ienākošajiem dokumentiem uzspieda zīmogu ar šodienas datumu, lai varētu vēlāk zināt, kad dokuments ticis saņemts. [[Pasts|Pastā]], kur uzspiež tikai datumu, to sauc par '''kalendāra zīmogu'''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://likumi.lv/ta/id/193574-pasta-likums#p-465973|title=Pasta likums, 41. pants.}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Abū Raihāns Bīrūnī
|     vārds_orig = {{ara|ابوریحان بیرونی}}
|         attēls = Biruni Iranian.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums = 1973. gadā Irānā izdota [[pastmarka]], kurā attēlots Abū Raihāns Bīrūnī, par godu viņa 1000 gadu dzimšanas dienai
|        dz_gads = 973
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = [[Horezma]], [[Samanīdu impērija]]
(tagad [[Hiva]], {{UZB}})
|         m_gads = 1048
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Gaznī]], [[Gaznevīdu impērija]]
({{AFG}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[fizika]], [[antropoloģija]], [[astronomija]], [[astroloģija]], [[ķīmija]], [[vēsture]], [[ģeogrāfija]], [[matemātika]], [[medicīna]], [[psiholoģija]], [[filozofija]], [[teoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Francis Aston''
| attēls = Francis William Aston.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1877
| dz_mēnesis =9
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Birmingema]], {{GBR}}
| m_gads =1945
| m_mēnesis=11
| m_diena=20
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[angļi|anglis]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Birmingemas universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[ķīmija]],
[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Džons Pointings]],
[[Dž. Dž. Tomsons|Džozefs Džons Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[masas spektrometrijas analīze]],
[[veselo skaitļu likums]]
| apbalvojumi =1922. gada [[Nobela prēmija ķīmijā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{jāuzlabo|Žāvēšana nav gluži sinonīms kaltēšanai}}
{{vikisaites+}}
'''Žāvēšana''' (kaltēšana) ir mitruma samazināšana, izmantojot siltuma paņēmienus.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Zālamana jūra
|attēls=ZalamanaJura.JPG
|attēls_izm    = 300
 |vietaskarte  = Okeānija
 |latd = 8 |latm =  |lats =  |latNS = S
 |longd = 154 |longm =  |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums = top
 |alt_karte    =
 |relief       = jā
| okeāns       = Klusais okeāns
|platība       = 720 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums   = 9140
|valstis       = {{PNG}}<br />{{SLB}}
|pilsētas=Nav lielu pilsētu
}}
'''Zālamana jūra''' ({{val|en|Solomon Sea}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Noslēpumainā āda
| operators =
| attēls = Mysterious skin.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Gregs Araki]]
| producents = Gregs Araki
| scenārijs = Gregs Araki
| aktieri = * [[Džozefs Gordons-Levits]]
* [[Breidijs Korbets]]
* [[Mišela Trahtenberga]]
* [[Džefs Likons]]
* [[Bills Seidžs]]
* [[Mērija Linna Raiskeba]]
* [[Elizabete Šū]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Mysterious Skin''
| studija = * ''Fortissimo Films''
* ''Antidote Films''
* ''Desperate Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Tartan Films''
* ''TLA Releasing''
* ''1More Film''
| izdošana = {{Filmas datums|2004|9|3|[[Venēcijas kinofestivāls]]|2005|5|6|ASV}}
| ilgums = 105 minūtes
| valsts = * {{USA}}
* {{NED}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Mysterious-Skin#tab=summary|title=Mysterious Skin (2005) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|6|20}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Noslēpumainā āda"''' ({{Val|en|Mysterious Skin}}) ir 2004. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Nīderlande]]s drāmas filma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Gregs Araki]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džozefs Gordons-Levits]], [[Breidijs Korbets]], [[Mišela Trahtenberga]], [[Džefs Likons]], [[Bills Seidžs]], [[Mērija Linna Raiskeba]] un [[Elizabete Šū]]. Filma ir balstīta uz [[Skots Heims|Skota Heima]] 1995. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: Jēdziens '''kultūra''' ({{val|la|Cultura}}, kas sakņojas vārdā ''colere'' — 'kultivēt') apzīmē [[cilvēks|cilvēku]] darbības veidus, kā arī [[simbols|simboliskās]] struktūras, kas piešķir jēgu šīm darbībām. Dažādas kultūras definīcijas atspoguļo dažādas teorētiskās izpratnes par to, kā saprast cilvēku rīcību, vai kritērijus, pēc kuriem to vērtēt.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Alloklazīts
|attēls=
|klase=[[Sulfīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/D.22-60
|ķīm_formula=
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Tēraudpelēka
|svītra=Melna
|habituss=Masīvs, prizmatiski kristāli, radiāli izkārtoti kristāli
|skaldnība=Ļoti laba vienā plaknē, izteikta - citā
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=6,17
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hlorāta struktūrformula

Kālija hlorāta kristālrežģis

Kālija hlorāta kristāli
|       citi nosaukumi = Bertolē sāls
|           CAS numurs = 3811-04-9
|      ķīmiskā formula = KClO3
|              molmasa = 122,55
|              blīvums = 2320
|  kušanas temperatūra = 356 °C
| viršanas temperatūra = ~400 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 7,19 g/100 ml (20 °C)

57 g/100 mLl (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija hlorāts''' (Bertolē sāls, KClO3) ir [[hlorskābe]]s kālija [[sāļi|sāls]]. Bertolē sāls ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. [[Šķīdība]] stipri palielinās, paaugstinoties [[temperatūra]]i.

sentences:
[[Kategorija:Kognitīvā zinātne]]
[[Kategorija:Pamatkategorijas]]
[[Kategorija:Semantika]]
[[Kategorija:Domāšana]]
[[Kategorija:Loģika]]
[[Kategorija:Prāta filozofija]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Pipa_pipa_1.jpg
 | att_nosaukums = [[Surinamas pipa]] (''Pipa pipa'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |   apakšklase = Lissamphibia
 |  apakšklase_lv=Kailamfībijas
 |  virskārta = Batrachia
 | virskārta_lv = Varžu virskārta
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Mesobatrachia
 | apakškārta_lv = Vidējo varžu apakškārta
 | dzimta = Pipidae
 | dzimta_lv = Bezmēles vardes
 | ģints = Pipa
 | ģints_lv = Pipas
 |      binomial = Pipa <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Moldcell S.A.''
| logo             =
| caption          =
| type             = [[akciju sabiedrība]]
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1999. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Kišiņeva]]
| location_country = {{MDA}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           = ''CG Cell Technologies DAC'', {{IRL}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.moldcell.md moldcell.md]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Moldcell S.A.''''' ir [[Moldova]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums. Tas ir dibināts 2000. gadā. Uzņēmuma galvenais birojs atrodas [[Kišiņeva|Kišiņevā]]. ''Moldcell'' īpašnieks ir [[Nepāla|Nepālā]] bāzētā starptautiskā investīciju grupā ''[[Chaudhary Group|CG Corp Global]]'' ietilpstošais [[Īrija|Īrijā]] reģistrētais uzņēmums ''CG Cell Technologies DAC''.<ref name="Moldcell 2020.03.25" /><ref name="SoloCheck.ie" />

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|nodalījums=Magnoliophyta|binomial=Scirpus tabernaemontani|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums_lv=Segsēkļi|rinda=Poales|klase=Liliopsida|attēls=Scirpus tabernaemontani hutoi02.jpg|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda_lv=Graudzāļu rinda|dzimta=Cyperaceae|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|kategorijas=nē|ģints_lv=Meldri|ģints=Scirpus|suga=Scirpus tabernaemontani|autors=C.C.Gmel.|suga_lv=Zilganais meldrs|sinonīmi=Schoenoplectus tabernaemontani <i>(C.C.Gmel.) Palla</i>}}'''Zilganais meldrs''' ({{val|la|Scirpus tabernaemontani}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]]. [[Ziemeļeiropa|Ziemeļu]] un [[Rietumeiropa|rietumu]] Eiropā galvenokārt aug jūras un okeāna piekrastē sāļainā augsnē. [[Latvija|Latvijā]] zilganais meldrs sastopams nevienmērīgi — diezgan bieži jūras un [[Rīgas līcis|Rīgas līča]] piekrastē, retumis [[Daugavas ieleja|Daugavas ielejā]], pārējā teritorijā ļoti reti vai nav sastopams.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Stadiona infokaste
|nosaukums         = ''Boston Garden''
|attēls            = Lipofsky-Boston-Garden.jpg
|valsts            = {{flag|ASV}}
|pilsēta           = Bostona
|adrese            =
|celtniecība-no    = [[1927]]. gada decembris
|pabeigts          =
|atklāts           = {{dat|1928|11|17}}
|izmaksas2         = 4
|koncerts          = 15 909
|vieglatlētika     =
|futbols           =
|basketbols        = 14 890
|hokejs            = 14 448
|klubu-mājvieta    = [[Bostonas "Bruins"]] ([[NHL]]) (1928–1995)<br />[[Bostonas "Celtics"]] ([[NBA]]) (1946–1995)
}}
'''''Boston Garden''''' bija daudzfunkcionāla [[sports|sporta]] arēna [[Bostona|Bostonā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Tā tika atklāta [[1928]]. gadā un ilgus gadus kalpoja kā [[NHL]] kluba [[Bostonas "Bruins"]], kā arī [[NBA]] kluba [[Bostonas "Celtics"]] mājvieta. Gan "Bruins", gan "Celtics" [[1995]]. gadā pārcēlās uz tikko pabeigto [[FleetCenter|''FleetCenter'']], savukārt ''Boston Garden'' [[1998]]. gada martā tika nojaukta.

sentences: '''Augšupielāde''' ({{val-en|upload}}) ir [[fails|faila]] iesūtīšana attālinātā [[dators|datorā]] no lietotāja datora.<ref>{{AkadTerm|term=upload|lang=EN}}</ref>

sentences: '''12. janvāris''' ir 12. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 353 dienas (354 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: [[Ekonomika|Ekonomikā]] '''aizstājamība''' ({{val-en|fungibility}}, {{val-de|Fungibilität}})<ref>{{AkadTerm|term=aizstājamība|lang=LV}}</ref> ir [[prece]]s īpašība, ka tās individuālās vienības ir savstarpēji aizstājamas. Piemēram, viens [[kilograms]] tīra [[zelts|zelta]] ir tikpat vērtīgs kā jebkurš cits kilograms tīra zelta. Kā citus piemērus var minēt uzņēmumu akcijas, parādzīmes, citus [[cēlmetāls|cēlmetālus]] un [[valūta]]s.

sentences:
{{Cita nozīme|ASV štatu|amerikāņu pilsētplānotāju|Ričards Florida}}
{{ASV štata infokaste
| nosaukums = Florida
''Florida''
| karogs =
| ģerbonis =
| karte =
| oficvaloda = [[angļu valoda]]
| galvaspilsēta = [[Talahasī]]
| pilsēta = [[Džeksonvila]]
| iestāšanās = [[1845]]. gada [[3. marts]]
| laiks = pussalā - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-5
ziemeļrietumos - [[Universālais koordinētais laiks|UTC]]-6
| saīsinājumi = Fla. FL US-FL
| mājaslapa = [http://www.myflorida.gov www.myflorida.gov]
| iedzgads = 2022
| iedzīvotāji = 22 244 823
| iedzīvotājiV = 3
| iedzblīvums = 160
| iedzblīvumsV = 8
| ieņēmumi = 40 171
| ieņēmumiV = 36
| rase = baltādainie — 81,47%
melnādainie — 16,31%
| reliģija = [[protestanti]] — 46%
[[katoļi]] — 21%
nereliģiozi — 17%
| platība = 170 304
| platībaV = 22
| garums = 800
| platums = 260
| ūdens = 17,9
| augstums = Britona kalns, 105
| Vaugstums = 30
| Zaugstums = 0
}}
'''Florida''' ir viens no [[Amerikas Savienotās Valstis|Amerikas Savienoto Valstu]] [[ASV štats|štatiem]], atrodas dienvidaustrumu reģionā. Floridas [[galvaspilsēta]] ir [[Talahasī]]. Kopš {{dat|2019|1|18|Ģ}} štata [[gubernators]] ir [[Rons DeSantis]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Vēstules Džuljetai
| attēls                   =  Letters to juliet poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Letters to Juliet''
| žanrs                    = romantiska filma, komēdija, drāma
| režisors                 = [[Gerijs Viniks]]
| producents               =
* [[Kerolaina Kaplana]]
* [[Ellena Bārkina]]
* [[Marks Kantons]]
| scenārija autors         =
* [[Hosē Rivera]]
* [[Tims Salivans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Amanda Saifreda]]
* [[Kristofers Egans]]
* [[Gaels Garsija Bernals]]
* [[Vanesa Redgreiva]]
* [[Franko Nero]]
| mūzika                   =
* [[Andrea Guerra]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Applehead Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Summit Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2010|4|25|Tribekas filmu festivāls|2010|5|14|ASV|}}
| ilgums                   = 103 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/letters-juliet-2010|title=Letters to Juliet|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 13, 2019|archive-date={{dat|2020|08|14||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20200814180754/https://www.bbfc.co.uk/releases/letters-juliet-2010}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   =
* [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Itāļu valoda|itāļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|30 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=letterstojuliet.htm|title=Letters to Juliet (2010) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 13, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|79,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Vēstules Džuljetai"''' ({{val|en|Letters to Juliet}}) ir 2010. gada romantiska drāma, kuras režisors ir [[Geriks Viniks]]. Galvenās lomas atveido [[Amanda Saifreda]], [[Kristofers Egans]], [[Gaels Garsija Bernals]], [[Vanesa Redgreiva]] un [[Franko Nero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2010|4|25||bez}} Tribekas filmu festivālā.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Tīkliņš
| abbreviation = Ret
| name_latin = Reticulum
| RA = 4
| dec = -60
| areatotal = 114
| arearank = 82. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = ''α Ret''
| starmagnitude = 3,4
| neareststarname = ''ζ2 Ret''
| stardistance = 39,3
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Zelta Zivs]]
[[Dienvidu Hidra]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 23
| latmin = 90
}}

sentences: '''Modernisms''' ir jēdziens, kas tiek lietots, lai apzīmētu dažādus jaunus virzienus, tendences un strāvojumus pasaules [[māksla|mākslā]], [[arhitektūra|arhitektūrā]], [[mūzika|mūzikā]], [[literatūra|literatūrā]] 19. gadsimta nogalē un 20. gadsimta pirmajā pusē, ko vieno tradīcijas ([[reālisms|reālisma]], [[naturālisms|naturālisma]], [[romantisms|romantisma]]) izaicināšana vai noliegšana, dažādi stila un formas eksperimenti, jaunu stilu attīstīšana, subjektīvisms, individuālisms un nereti arī elitārisms. Par modernismu var runāt kā par virzienu, tendenču un strāvojumu sistēmu vai kopumu, nevis kā par vienu precīzi norobežojamu un definējamu virzienu (kas lielākā vai mazākā mērā iespējams, aplūkojot tādas iepriekšējā laikmeta parādības, piemēram, romantismu, naturālismu un citas); modernisma māksla ir ļoti daudzveidīga.

sentences: '''Blīvuma funkcionāļa teorija''' jeb DFT ({{val|en|Density-functional theory}}) ir viena no visplašāk izmantotajām ''ab initio'' [[atoms|atomu]], [[Molekula|molekulu]], [[Kristāls|kristālu]], virsmu un to mijiedarbību skaitļošanas metodēm.<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Argaman|first=Nathan|last2=Makov|first2=Guy|date=2000-01-XX|title=Density functional theory: An introduction|url=http://aapt.scitation.org/doi/10.1119/1.19375|journal=American Journal of Physics|language=en|volume=68|issue=1|pages=69–79|doi=10.1119/1.19375|issn=0002-9505}}</ref> DFT daudzelektronu sistēmas var tikt aprēķinātas, izmantojot [[funkcionālis|funkcionāļus]] (jeb funkcijas no funkcijām). DFT gadījumā funkcionāļi ir atkarīgi no [[Elektronu blīvums|elektronu blīvuma]]. DFT ir viena no populārākajām metodēm, kas pieejamas skaitļošanas [[Fizika|fizikā]] un [[Ķīmija|ķīmijā]].

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Antarktīda
|image               = <br />Antarktīda iekrāsota zilā krāsā
|area                = 13 980 000 [[kvadrātkilometrs|km²]] <ref name="atlants">"Pasaules ģeogrāfijas atlants", Apgāds Jāņa Sēta, 1997 - 75.lpp.</ref> (no tiem 13 700 000 km² klāti ar ledu)
|population          = aptuveni 1000 (patstāvīgu iedzīvotāju nav)
|density             =
|demonym             =
|countries           =
|list_countries      =
|dependencies        =
|unrecognized        =
|languages           =
|time                = nav vienas noteiktas laika zonas
|internet            = [[.aq]]
|cities              =
|peak                =
|organization        =
|north               =
|south               =
|west                =
|east                =
|blank1              = Teritoriālās pretenzijas
|blank1_label        = * [[Britu Antarktiskā Teritorija|Apvienotā Karaliste]],
* [[Argentīnas Antarktīda|Argentīna]],
* [[Austrālijas Antarktiskā Teritorija|Austrālija]],
* [[Čīles Antarktiskā teritorija|Čīle]],
* [[TAAF|Francija]],
* [[Rosa Teritorija|Jaunzēlande]],
* [[Karalienes Modas Zeme|Norvēģija]]
|blank2              = Rezervētas pretenzijas
|blank2_label        = * [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]],
* [[Krievija]]
|blank3              = [[Valdība]]
|blank3_label        = nav; kontinentu pārvalda [[Antarktikas Līgums|Antarktikas Līguma sistēma]]
|blank4              = [[Tālruņu kods]]
|blank4_label        = nav viens noteikts tālruņu kods
|blank5              =
|blank5_label        =
}}
'''Antarktīda''' (no {{val|el|ἀνταρκτικός}}, ''antarktikos'' — ‘pretējs [[Arktika]]i’) ir [[kontinents]], kas ieskauj [[Zeme]]s [[Dienvidpols|Dienvidpolu]], un atrodas [[Antarktika|Antarktikā]]. To visapkārt apskalo [[Dienvidu okeāns]]. Antarktīda, kuras platība ir 13 980 000 [[kvadrātkilometrs|km²]],<ref name="atlants" /> ir piektais lielākais kontinents; par Antarktīdu mazāka ir vienīgi [[Austrālija]]. No [[pasaules daļa|pasaules daļām]] mazāka par Antarktīdu ir arī [[Eiropa]]. No šīs teritorijas aptuveni 98% klāj [[ledus]] sega, kuras vidējais biezums ir 1,6 [[kilometrs|kilometri]]. Tas ir lielākais [[tuksnesis]] pasaulē, tādēļ arī [[dzīvnieki|dzīvnieku]] un [[augi|augu]] daudzveidība ir ierobežota. Tomēr okeānos, kas apskalo Antarktīdu, ir ļoti plaša dzīvas dabas daudzveidība. Vidēji ņemot, Antarktīda ir [[temperatūra|visaukstākais]], [[sausums|vissausākais]] un [[vējš|visvējainākais]] kontinents, kā arī ar vislielāko vidējo augstumu [[virs jūras līmeņa]].<ref>{{en ikona}} {{Tīmekļa atsauce | title = National Geophysical Data Center | publisher = National Satellite, Data, and Information Service| url = http://www.ngdc.noaa.gov/mgg/image/2minrelief.html | accessdate = 09-06-2006}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija sulfāta struktūrformula

Bārija sulfāta kristālrežģis

Pulverveida bārija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7727-43-7
|      ķīmiskā formula = BaSO4
|              molmasa = 233,43
|              blīvums = 4500
|  kušanas temperatūra = 1580 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 0,0002448 g/100 ml (20 °C)
0,000285 g/100 ml(30 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija sulfāts''' (BaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas praktiski nešķīst ūdenī. Tas ir sastopams dabā, [[barīts|barīta]] jeb smagā špata veidā, taču to iegūst arī mākslīgi, no šķīstošākiem [[bārijs|bārija]] sāļiem un šķīstošiem [[sulfāti]]em.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Pulverveida kalcija sulfāta pushidrāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-18-9
|      ķīmiskā formula = CaSO4
|              molmasa = 136,142
|              blīvums = 2960
|  kušanas temperatūra = 1460 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = 2,1 mg/100 ml
(anhidrīts)
|                 citi =
}}
'''Kalcija sulfāts''' (CaSO4) ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst [[ūdens|ūdenī]]. Tas ir galvenais minerāla [[ģipsis|ģipša]] komponents. [[Kalcijs|Kalcija]] sulfāts var veidot vairākus kristālhidrātus.
* CaSO4 - [[anhidrīts]], dabā sastopams reti, jo hidratējas
* CaSO4·0,5H2O - pushidrāts, galvenā celtniecības ģipša sastāvdaļa
* CaSO4·2H2O - dihidrāts, galvenā [[ģipšakmens]] sastāvdaļa

sentences:
[[Kategorija:Seda]]
[[Kategorija:Ielas Valmieras novadā|Seda]]
[[Kategorija:Ielas Latvijā pēc pilsētas|Seda]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Metroloģija''' kā [[Vēsture|vēstures]] palīgdisciplīna pēta dažādus cilvēces vēsturē pielietotus mērus (garuma, laukuma, tilpuma, masas). Vēsturiskās metroloģijas uzdevums ir noskaidrot mēru nosaukumus, to kvantitatīvās attiecības, to reālo lielumu — t.i., noformulēt tos atbilstoši mūsdienu mērvienībām.

sentences: {{Augstskolas infokaste|nosaukums=Taivānas Nacionālā universitāte<br />''國立臺灣大學''|attēla_nos=|att_izm=|att_apraksts=|moto=|dibin=[[1928]]. gadā|valsts=Ķīnas Republika|vieta=[[Taipeja]]|tips=|dotācijas=|rektors=|pasniedz=2 029 (2020–2021)|studenti=32 974 (2020–2021)|publik=|asociācijas=|trangs=|arangs=|mlapa=www.ntu.edu.tw|attēls=National_Taiwan_University_Library_20060802.jpg}}'''Taivānas Nacionālā universitāte''' ([[Ķīniešu valoda|ķīniešu]]: 國立臺灣大學) ir [[universitāte]] [[Taipeja|Taipejā]], [[Ķīnas Republika|Ķīnas Republikā]]. Universitāti veido 11 koledžas un 4 pētniecības centri.

sentences:
{{citas nozīmes|evanģelistu|Marks (nozīmju atdalīšana)|Marks}}
{{Svētā infokaste
|                 vārds = Evaņģēlists Marks
|      dzimšanas datums =
|          nāves datums =
|        piemiņas diena = 25. aprīlis (Rietumu kristietība)
|                  godā =
|                attēls = Jose leonardo-san marcos.jpg
|         attēla izmērs = 200px
|      attēla nosaukums =
|       dzimšanas vieta = [[Kirēna|Kirēnā]], [[Ziemeļāfrika]]
|           nāves vieta =
|             nosaukums = Evaņģēlists, moceklis
| beatifikācijas datums =
|  beatifikācijas vieta =
|          beatificējis =
|  kanonizācijas datums =
|   kanonizācijas vieta =
|           kanonizējis =
|               simboli =
|            aizbildnis =
|            svētvietas =
|                strīdi =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Laubfrosch_cropped.jpg
 | att_nosaukums = [[Eiropas kokvarde]] (''Hyla arborea'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Amphibia
 |      klase_lv = Abinieki
 |         kārta = Anura
 |      kārta_lv = Bezastainie abinieki
 | apakškārta = Neobatrachia
 | apakškārta_lv = Jauno varžu apakškārta
 | dzimta = Hylidae
 | dzimta_lv = Kokvaržu dzimta
 | apakšdzimta = Hylinae
 | apakšdzimta_lv = Kokvaržu apakšdzimta
 | ģints = Hyla
 | ģints_lv = Kokvardes
 | binomial = Hyla <small>([[Josephus Nicolaus Laurenti|Laurenti]], 1768)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: '''CSS''' (no {{val|en|Cascading Style Sheets}}) jeb '''Stila lapas kaskadēšana''' ir īpaša stila lapas valoda, ko lieto, lai aprakstītu izskatu [[iezīmēšanas valoda|iezīmēšanas valodā]] veidotiem dokumentiem. Populārākais pielietojums ir [[HTML]] un [[XHTML]] valodās veidotu [[tīmekļa lappuse|tīmekļa lappušu]] izskata aprakstīšanai, bet to var izmantot jebkādiem [[XML]] dokumentiem, piemēram, [[SVG]] un [[XUL]]. CSS specifikācijas uztur [[Vispasaules tīmekļa konsorcijs]] (W3C).

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Artūrs Šopenhauers
|          vārds_orig =Arthur Schopenhauer
|              attēls =Arthur Schopenhauer Portrait by Ludwig Sigismund Ruhl 1815.jpeg
|          att_izmērs =200px
|       att_nosaukums =Portrets "Pasaule kā griba un priekštats" rakstīšanas laikā (''L.S. Ruhl'', 1815)
|             dz_gads =1788
|          dz_mēnesis =02
|            dz_diena =22
|            dz_vieta =[[Danciga]], [[Polijas-Lietuvas kopvalsts]]<br />(tagad [[Gdaņska]], {{POL}})
|              m_gads =1860
|           m_mēnesis =09
|             m_diena =21
|             m_vieta =[[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtes brīvpilsēta]] (tagad {{GER}})
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts =Arthur Schopenhauer Signature.svg
|               skola =[[kantisms]], [[ideālisms]]
|           intereses =[[metafizika]], [[estētika]], [[ētika]], [[fenomenoloģija]], [[morāle]], [[psiholoģija]]
|              idejas =[[griba]], [[pesimisms]]
|          alma_mater =[[Getingenes Universitāte]]
|           skolotājs =[[Frīdrihs Majers|Majers]], [[Gotlobs Ernsts Šulce|Šulce]], [[Fihte]], [[Šleiermahers]]
|           skolnieks =
|          ietekme_no =[[Platons]], [[Upanišadas]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Gēte]], [[Viljams Šekspīrs|Šekspīrs]], [[Benedikts Spinoza|Spinoza]], [[Džordāno Bruno|Bruno]], [[Džons Loks|Loks]], [[Hjūms]], [[Bērklijs]], [[hinduisms]], [[budisms]], [[Jākobs Bēme|Bēme]]
|          ietekmējis =[[Semjuels Bekets|Bekets]], [[Anrī Bergsons|Bergsons]], [[Horhe Luiss Borhess|Borhess]], [[Luicens Egberts Jans Brauers|Brauers]], [[Jakobs Burkharts|Burkharts]], [[Alberts Einšteins|Einšteins]], [[Mihajs Eminesku|Eminesku]], [[Zigmunds Freids|Freids]], [[Džons Grejs|Grejs]], [[Knuts Hamsuns|Hamsuns]], [[Tomass Hārdijs|Hārdijs]], [[Kārlis Roberts Eduards fon Hartmans|fon Hartmans]], [[Hermanis Hese|Hese]], [[Makss Horkheimers|Horkheimers]], [[Žoriss Karls Hūismāns|Hūismāns]], [[Johanness Itens|Itens]], [[Robinsons Džefers|Džefers]], [[Karls Gustavs Jungs|Jungs]], [[Kārlis Krauss|Krauss]], [[Žils Laforgs|Laforgs]], [[Tomass Manns]], [[Gijs de Mopasāns|de Mopasāns]], [[Filips Meinlenders|Meinlenders]], [[Etore Majorana|Majorana]], [[Frīdrihs Nīče|Nīče]], [[Kārlis Popers|Popers]], [[Marsels Prusts|Prusts]], [[Gilberts Rails|Rails]], [[Džordžs Santajana|Santajana]], [[Žans Pols Sartrs|Sartrs]], [[Ervīns Šrēdingers|Šrēdingers]], [[Dailans Tomass|Tomass]], [[Ļevs Tolstojs]], [[Hanss Vaihingers|Vaihingers]], [[Svāmi Vivekānanda|Vivekānanda]], [[Rihards Vāgners]], [[Oto Veiningers|Veiningers]], [[Ludvigs Vitgenšteins|Vitgenšteins]], [[Mišels Velbeks|Velbeks]]
|               darbi ="[[Pasaule kā griba un priekštats]]" (''Die Welt als Wille und Vorstellung'', 1819, 1852)
|              valoda =[[vācu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Pergamas valsts''' ({{val|grc|Πέργαμον}}) bija [[Hellēnisms|hellēniska]] valsts [[Mazāzija]]s ziemeļrietumu daļā no 283. līdz 133. gadam pr.Kr. ar galvaspilsētu [[Pergama|Pergamu]]. Tā atdalījās no [[Senā Maķedonija|Maķedonijas]] pēc [[Lismahs|Lismaha]] nāves. Pergamas valsts pirmais valdnieks bija einuhs [[Fileters]]. [[Maķedonijas kari|Maķedonijas karu]] laikā Pergama slēdza savienību ar [[Senā Roma|Romu]].

sentences: '''Periodiskās komētas''' ir [[komēta]]s, kuru apriņķošanas periods ir mazāks par 200 gadiem, vai arī tās ir novērotas šķērsojam vairāk kā vienu [[perihēlijs|perihēliju]], piemēram [[153P/Ikeya-Zhang]]. Komētas saņem patstāvīgu numuru parasti tikai pēc otrās reģistrētās [[perihēlijs|perihēlija]] šķērsošanas, tāpēc eksistē milzums nenumurētu periodisko komētu, piemēram [[P/2005 T5 (Broughton)]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Mīklaini kā spogulī
| operators =
| attēls = Såsom i en spegel.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Ingmars Bergmans]]
| producents =
| scenārijs = Ingmars Bergmans
| aktieri = * [[Harieta Andersone]]
* [[Gunnars Bjernstrands]]
* [[Makss fon Sīdovs]]
* [[Larss Pasgords]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Såsom i en spegel''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Janus Films]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1961|10|16}}
| ilgums = 91 minūte
| valsts = {{SWE}}
| valoda = [[Zviedru valoda|zviedru]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Mīklaini kā spogulī"''' ({{Val|sv|Såsom i en spegel}}) ir 1961. gada [[Zviedrija]]s drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Ingmars Bergmans]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Harieta Andersone]], [[Gunnars Bjernstrands]], [[Makss fon Sīdovs]] un [[Larss Pasgords]].

sentences: '''Līgums''' plašākā nozīmē ir ikkatra vairāku personu savstarpēja vienošanās par kādu tiesisku attiecību nodibināšanu, pārgrozīšanu, vai izbeigšanu.<ref>Civillikuma 1511. pants</ref> Līgums var apzīmēt [[saistības]] un tiesiskus darījumus starp valstīm, iestādēm, [[uzņēmums|uzņēmumiem]], organizācijām un personām uz noteiktu laikposmu. Līgums šaurākā [[Civillikums|Civillikuma]] nozīmē ir vairāku personu savstarpējs ar vienošanos pamatots [[gribas izteikums]], kura mērķis ir nodibināt saistību tiesību.

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Ludvikovas Svētās Agates Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/32971092
| date           =
| author         = M. Strīķis
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Namcho
|attēls=NamTso scene.jpg
|paraksts=Namcho ainava
|karte=Namtso as seen from space.png
|kartes_paraksts=Namcho satelītaina
| map = Ķīna
| plat_d=30 | plat_m=42 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=90 | gar_m=33 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{CHN}}
|platība=2470
|garums=70
|platums=30
|Vid_dziļums=3
|Max_dziļums=125
|tilpums=0,77
|augstums_vjl=4718
|izteka= beznoteces
|baseins=10 610
|valstis=[[Ķīna]]
|salas=5
|pilsētas=
}}
'''Namcho''' ([[tibetiešu valoda|tibetiešu]]: གནམ་མཚོ་, ''Nam Co'' — ‘Debesu ezers’; {{val|zh|納木錯}}, ''Nàmù Cuò'') ir liels augstkalnu [[sālsezers]] [[Tibeta]]s centrālajā daļā, ap 420 km ziemeļrietumos no [[Lhasa]]s. Pasaulē augstākais lielais ezers. Viens no diviem galvenajiem svētajiem [[tibetieši|tibetiešu]] ezeriem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Kapsaicīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi = 8-[[metil]]-''N''-[[vanilil]]-6-nonen[[amīds]]
|           CAS numurs = 404-86-4
|      ķīmiskā formula = C18H27NO3
|              molmasa = 305,41
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 62-65 °C
| viršanas temperatūra = 210-220 °C
|        šķīdība ūdenī = 0,0013 g/100 mL
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada aprīlis}}
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
 |          nosaukums = Mjerkadalura
 |        krāsu_shēma =
 |             attēls = Sornfelli.jpg
 |            att_izm =
 |       att_paraksts =
 |        vietaskarte = Fēru Salas#Eiropa
 |vietaskartes_izmērs =
 |      reljefa_vietaskarte =
 | plat_d = 62.05 | plat_NS = N
 | gar_d  = 6.966667 | gar_EW  = W
 |          atrašanās = {{vieta|Fēru Salas|Streimoja}}
 |     tuvākā_pilsēta =
 |                upe =
 |          mājaslapa =
 |        citas_daļas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šis slepenais iekāres objekts
| operators =
| attēls = Obscureobjectdesireposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Luiss Bunjuels]]
| producents = Seržs Silbermans
| scenārijs = * Luiss Bunjuels
* [[Žans Klods Karjērs]]
| aktieri = * [[Fernando Rejs]]
* [[Karola Bukē]]
* [[Anhela Molina]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Cet obscur objet du désir''
| studija = * ''Greenwich Film Productions''
* ''Les Films Galaxie''
* ''InCine''
| montāža =
| izplatītājs = * ''GEF-CCFC''
* ''InCine''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|8|17}}
| ilgums = 102 minūtes
| valsts = * {{FRA}}
* {{ESP}}
| valoda = * [[Franču valoda|franču]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šis slepenais iekāres objekts"''' ({{Val|fr|Cet obscur objet du désir}}, {{Val|es|Ese oscuro objeto del deseo}}) ir 1977. gada [[Francija]]s un [[Spānija]]s kopražojuma [[Sirreālisma kino|sirreāla]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Luiss Bunjuels]], bet scenārija autori — Bunjuels un [[Žans Klods Karjērs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Fernando Rejs]], [[Karola Bukē]] un [[Anhela Molina]]. Filma balstīta uz 1898. gada [[Pjērs Luiss|Pjēra Luisa]] romānu ''La Femme et le pantin''. Šī ir pēdējā Bunjuela režisētā filma pirms viņa nāves 1983. gadā.<ref>{{Atsauce|title=Cet obscur objet du désir|url=https://www.imdb.com/title/tt0075824/|publisher=Greenwich Film Productions, Les Films Galaxie, In-Cine Compañía Industrial Cinematográfica|date=1977-10-08|accessdate=2022-10-31|first=Luis|last=Buñuel}}</ref><ref>{{Atsauce|title=That Obscure Object of Desire (1977) - Luis Buñuel {{!}} Synopsis, Characteristics, Moods, Themes and Related {{!}} AllMovie|url=https://www.allmovie.com/movie/v49269|accessdate=2022-10-31|language=en}}</ref>

sentences: {{citas nozīmes|debespusi|Ziemeļi (nozīmju atdalīšana)|Ziemeļi}}

sentences: {{Commonscat|Number theorists|Skaitļu teorijas matemātiķi}}

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Zaha Hadīda
|     vārds_orig = ''Zaha Hadid''/{{ara|زها حديد}}
|         attēls = Zaha Hadid in Heydar Aliyev Cultural center in Baku nov 2013.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Bagdāde]], [[Irākas Karaliste]]<br />({{IRQ}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2016
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 31
|        m_vieta = {{vieta|ASV|Maiami}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[irākieši|irākiete]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   nodarbošanās = arhitekte
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Talsu novada pagasti|Kzulzciema]]
[[Kategorija:Talsu rajons|Kzulzciema]]
[[Kategorija:Kurzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Vilciena infokaste|Nosaukums=Alstom Flexity Wien|Uzbūvēti sastāvi=119|Ražotājs=Alstom (kādreiz Bombardier)|Ekspluatācijas periods=2020-|Sliežu platums=1435 mm|Maksimālais ātrums=70 km/h|Ražošanas periods=2017-|Spriegums=600 V|Augstums=3,40 m|Platums=2,38 m|Vagona garums=33,8 m|Pasažieru vietu skaits=211|Sērija=Flexity|Attēls :|Attēls=Alstom Flexity Wien Parlament.jpg|Paraksts=''Flexity Vienna'' 71.līnijā}}
'''''Flexity Wien''''' (oficiāli rakstās kā ''FLEXITY Wien'') ir zemās grīdas [[tramvajs]] no [[Alstom]] sērijas ''Flexity'' (līdz 2021. gadam ''Bombardier Transportation'').

sentences:
{{Commons cat|Brain}}
{{Cat main|Smadzenes}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
|name = Adigejas Republika
|official_name=''Республика Адыгея''
''Адыгэ Республик''
|settlement_type=[[Krievijas administratīvais iedalījums|republika]]
|image_skyline =Acheshbok,_Южные_отроги_горы_Ачешбок,_драматичные_погодные_условия_раннего_лета,_Западный_Кавказ.jpg
|image_caption =
|image_flag = Flag of Adygea.svg
|image_shield = Coat of arms of Adygea.svg
|shield_size = 70px
|image_map = Map of Russia - Republic of Adygea (2008-03).svg
|map_caption = Novietojums Krievijā
|image_map1 =
|map_caption1 =
|subdivision_type=Valsts
|subdivision_name={{RUS}}
|subdivision_type1=Federālais apgabals
|subdivision_name1=[[Dienvidu federālais apgabals]]
|seat_type=Centrs
|seat = [[Maikopa]]
| established_title        =
| established_date         =
|official_language = [[krievu valoda]]
[[adigu valoda]]
|parts_type = Administratīvais iedalījums
|parts=9
|p1=[[Maikopa]]
|p2=[[Adigeiska]]
|p3=[[Giaginskas rajons]]
|p4=[[Košehabļas rajons]]
|p5=[[Krasnogvardeiskas rajons]]
|p6=[[Maikopas rajons]]
|p7=[[Tahtamukajas rajons]]
|p8=[[Teučežas rajons]]
|p9=[[Šovgenas rajons]]
|area_total_km2 = 7792
|total_type=
|population_total = 497704
|population_as_of = 2014
|population_blank02_title = Etniskais sastāvs
|population_blank02 = [[krievi]] (64,43 %), {{nobr|[[adigi]] (21,97 %)}}, {{nobr|[[armēņi]] (3,32 %)}}
| population_density_km2   = auto
|website={{URL|http://www.adygheya.ru/}}
|footnotes =
}}
'''Adigejas Republika''' ({{val|ru|Республика Адыгея}}, {{val|ady|Адыгэ Республик}}) ir viens no [[Krievijas Federācija]]s subjektiem [[Dienvidu federālais apgabals|Dienvidu federālajā apgabalā]]. Izvietojusies [[Lielais Kaukāzs|Lielā Kaukāza]] priekškalnēs [[Kubaņa]]s un tās pieteku ielejās; to pilnībā iekļauj [[Krasnodaras novads]]. Galvaspilsēta ir [[Maikopa]].

sentences: '''Lāpsta''' ir [[darbarīks]], kas paredzēts [[rakšana]]i un materiālu pārvietošanai (tādu kā [[augsne]], [[akmeņogles]], [[sniegs]], [[smilts]]) un tiek bieži izmantots gan [[lauksaimniecība|lauksaimniecībā]], gan [[būvniecība|būvniecībā]]. Parasti tas ir rokas rīks, kas sastāv no plata asmens, kas piestiprināts pie koka roktura.

sentences:
darināja un pirmoreiz lietoja jēdzienu "mīms" savā 1976. gadā izdotajā grāmatā "[[Savtīgais gēns]]"]]
'''Mīms'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_lemumi_2014.pdf|title=Svarīgākie lēmumi 2014. gadā|publisher=[[Valsts valodas centrs]]|accessdate={{dat|2015|06|01||bez}}|quote=LVEK 2014. gada 8. oktobra sēdē (protokola Nr. 37 2. §) atbalstīja svešvārda ''meme'' atbilsmi latviešu valodā formā '''mīms''' ar nozīmi 'angļu biologa R. Dokinsa postulētā kultūras pārmantošanās vienība, kas funkcionē analoģiski bioloģiskās iedzimtības vienībai gēnam, piem., melodija, mode, tradīcija, tikumisks princips, teorija, jēdziens; ar mīmiem, tāpat kā ar gēniem, var notikt mutācijas un dabiskā izlase', kas fiksēta "Svešvārdu vārdnīcas" 1999. gada izdevumā.|archive-date={{dat|2017|12|15||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20171215084054/http://vvc.gov.lv/advantagecms/export/docs/lemumi/LVEK_lemumi_2014.pdf}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.valodaskonsultacijas.lv/lv/questions/486|title=Kā latviešu valodā tulkot "meme"?|access-date=24.03.2022|date=24.03.2022}}</ref> ({{val|en|meme}}), arī '''mēme''',<ref>[https://www.apollo.lv/6851645/izskaidrota-2019-gada-popularaka-meme-uz-dusmigo-kaki-kliedzosa-sieviete Apollo. Izskaidrota 2019. gada populārākā mēme "Uz dusmīgo kaķi kliedzošā sieviete"]</ref><ref>[https://rebaltica.lv/2018/08/10-popularakas-politiskas-memes-sovasar/ ReBaltica. 10 populārākās politiskās mēmes šovasar]</ref> ir ideja, uzvedība vai kāds cits kultūras elements, kas izplatās no indivīda uz indivīdu.<ref name="p03">[http://www.merriam-webster.com/dictionary/meme Meme]. ''Merriam-Webster Dictionary''.</ref> Ideju, simbolu vai prakšu pārnese ar mīmiem attiecas uz rakstos, runā, žestos, rituālos vai citās imitējamās formās ietvertu kultūras elementu izplatīšanos sabiedrībā vai kādā sociālajā grupā. Mīmi ir kultūras analogi [[gēns|gēniem]], un to pavairošanās un mutēšanās notiek pēc līdzīgas loģikas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =SaharanCheetah.gif
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Acinonyx
| ģints_lv=Gepardi
| suga =Acinonyx jubatus
| suga_lv =Gepards
| pasuga =Acinonyx jubatus hecki
|pasuga_lv=Sahāras gepards
| binomial =Acinonyx jubatus hecki <small>([[Hilzheimer]], 1913)</small>
| kategorijas=nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Ozons
|                 attēls =
Ozona molekulas struktūra

Ozona molekulas modelis
|         citi nosaukumi = Triskābeklis
|             CAS numurs = 10028-15-6
|        ķīmiskā formula = O3
|                molmasa = 47,998
|                blīvums = 1,962
|      blīvuma komentārs = (pie 25 °C)<ref name="CRC">{{Grāmatas atsauce |title=CRC Handbook of Chemistry and Physics. 86th Edition |last=Lide |first=D. R. |year=2006 |publisher=Taylor and Francis}}</ref>
|    kušanas temperatūra = -193 °C<ref name="CRC" />
|   viršanas temperatūra = -111,35 °C<ref name="CRC" />
|          šķīdība ūdenī = 1,06 g/l (pie 0 °C)<ref>Holleman, Wiberg: Lehrbuch der Anorganischen Chemie. ss. 91–100. Auflage. de Gruyter, 1985, S. 460.</ref>
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}
'''Ozons''' ({{val|el|ozōn}} — ‘tāds, kam ir smaka’) ir zilgana [[gāze]] ar īpatnēju, spēcīgu [[smarža|smaržu]] (lielākā koncentrācijā — indīgs). Ozons ir [[skābeklis|skābekļa]] [[alotrops|alotropā modifikācija]] un rodas tad, kad tiek pievadīta [[enerģija]] (laboratorijā ozonu iegūst īpašās ierīcēs — [[ozonators|ozonatoros]]). Dabā ozons veidojas [[zibens]] [[izlāde|elektriskās izlādes]] laikā, kā arī [[Saule]]s [[UV starojums|ultravioletā starojuma]] iedarbībā. Saules starojums ar [[viļņa garums|viļņa garumu]], mazāku par 200 [[nanometrs|nm]], ir dzīvībai nāvējošs, bet tā ietekmē augstumā virs 20 [[kilometrs|km]] veidojas [[ozona slānis|ozons]].

sentences: '''1. novembris''' ir gada 305. diena (306. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām atlikušas 60 dienas.

sentences:
'''Kaukāza valodas''' ir [[Kaukāzs|Kaukāza]] reģionā lietoto valodu kopums — no ārienes ienākušās valodas un vietējās [[kaukāziešu valodas]], kuru pratēji dažreiz nepārsniedz viena ciema vai apgabala robežas. Kaukāzs ir mājvieta trim vietējo kaukāziešu valodu grupām:
# [[Kartvelu valodas|Kartvelu valodu]] (sauktu arī par Dienvidkaukāza) grupai.
# Ziemeļrietumu Kaukāza (arī Abhāzu-adigu, Rietumkaukāza) grupai.
# [[Nahu—dagestāniešu valodas|Nahu-dagestāniešu]] (arī Austrumkaukāza vai Ziemeļaustrumu Kaukāza) grupai.
Reģionā pārstāvētas arī [[Indoeiropiešu valodas|indoeiropiešu]], [[Tjurku valodas|tjurku]] un [[Semītu valodas|semītu]] valodu grupu valodas.<ref name="books.google.lv">[https://books.google.lv/books?id=0ckQEAAAQBAJ&pg=PA1136&dq=caucasus+languages&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwjZ68u01IXvAhVpkIsKHY1EBDIQ6AEwAHoECAIQAg#v=onepage&q=caucasus%20languages&f=true  The Oxford Handbook of Languages of the Caucasus]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes Mali]]
[[Kategorija:Mali mūziķi| Mūziķes]]

sentences: '''Olšūna''' ir haploīda sievišķā [[dzimumšūna]] [[dzīvnieki]]em, [[augi]]em un daudzām [[aļģes|aļģēm]]. No [[apaugļošana|apaugļotas]] olšūnas veidojas jauns [[organisms]]. Olšūnas [[citoplazma|citoplazmā]] atrodas dažādas [[uzturvielas]], kas nepieciešamas jaunā organisma sākotnējai attīstībai. Olšūnas [[ooģenēze]]s procesā veidojas [[olnīca|olnīcās]], [[sēklotne|sēklotnēs]] un [[oogonijs|oogonijos]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Māris Laiviņš
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1942
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 25
|       dz_vieta = {{vieta|Ostlande|Latvijas ģenerālapgabals|Alūksne|td=Latvija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta = {{vieta|Latvija|Salaspils}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvieši|latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Sniedze Laiviņa
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], "[[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|Silava]]"
|     alma_mater = [[Latvijas Valsts universitāte]]
|        zinātne = [[ģeogrāfija]], [[mežzinātne]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Māris Laiviņš''' (dzimis 1942. gada 25. septembrī [[Alūksne|Alūksnē]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[ģeogrāfs]], [[biologs]] un [[mežzinātnieks]]. Bioloģijas un ģeogrāfijas [[zinātņu doktors]]. [[Latvijas Universitāte]]s profesors un [[Latvijas Valsts mežzinātnes institūts "Silava"|institūta "Silava"]] pētnieks.

sentences: '''Introdukcija''' [[bioloģija|bioloģijā]] ir [[dzīvnieki|dzīvnieku]], [[augi|augu]] vai citu dzīvo organismu sugu ievešana noteiktā teritorijā no citas teritorijas. Šie organismi pielāgojušies jaunajiem apstākļiem un spēj vairoties. Kādas sugas ieviešana apvidū, kur tā kādreiz mitusi, bet vēlāk izzudusi, ir '''reintrodukcija'''.

sentences: '''Oksidēšanas pakāpe''' ir [[ķīmiskais elements|ķīmiskā elementa]] [[atoms|atoma]] nosacīts [[elektriskais lādiņš]] [[molekula|molekulā]] (pieņemot, ka savienojums sastāv no [[jons|joniem]] un [[elektrons|elektronu]] pāreja no viena atoma pie otra ir pilnīga). Par oksidēšanas pakāpi (retumis '''oksidēšanas stāvokli''') šis lielums nosaukts tādēļ, ka elektronu atdošana, veidojoties [[ķīmiskā saite|ķīmiskajai saitei]], ir [[oksidēšanās]]. Oksidēšanas pakāpe ir pozitīva, ja elektroni ir atvilkti nost no atoma un negatīva, ja tie ir pievilkti klāt atomam.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Nīca
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Nīca, piemineklis represētajiem 2000-07-08.jpg
| image_caption            = Piemineklis represētajiem
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = <!-- paraksta izvietojums (left/right) -->
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Dienvidkurzemes novads]]
| subdivision_name2        = [[Nīcas pagasts]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 1560
| area_total_km2           = 7,61
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2015
| population_footnotes     = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3179&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref> tagiem -->
| population_total         = 1386
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd = 56 | latm = 20 | lats = 45 | latNS = N
| longd = 21 | longm = 3 | longs = 52 | longEW = E
| elevation_m              = 4
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3473
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Nīca''' ir apdzīvota vieta [[Kurzeme|Kurzemē]], [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novadā]]. [[Nīcas pagasts|Nīcas pagasta]] centrs. Izvietojusies [[Bārta (upe)|Bārtas]] kreisajā krastā 30 km no novada centra [[Grobiņa]]s un 22 km no [[Liepāja]]s.

sentences:
{{atsauces+}}
'''Baireitas festivāls''' ({{val-de|Bayreuther Festspiele}}) ir mūzikas festivāls, kas katru gadu norisinās [[Vācija]]s pilsētā [[Baireita|Baireitā]]. Šajā festivālā atskaņo vienīgi [[19. gadsimts|19. gadsimta]] vācu komponista [[Rihards Vāgners|Riharda Vāgnera]] skaņdarbus. Festivālu aizsāka pats Vāgners ar mērķi popularizēt savus skaņdarbus, it īpaši operas „[[Nībelunga gredzens]]” (''Der Ring des Nibelungen'') un „Parsifāls” (''Parsifal'').
Operas uzved Baireitas opernamā (''Bayreuth Festspielhaus''), kura celtniecību Vāgners uzraudzīja personiski. Ēkas dizainā ir izmantoti vairāki arhitektūras jaunievedumi, kas bija gan īpaši pielāgoti lielajiem [[orķestris|orķestriem]], kuri izpildīja Vāgnera darbus, gan atbilda komponista redzējumam par darbu iestudējumu. Opernamā ir unikāla akustika, orķestris skatītājiem nav redzams un būtībā ir paslēpts zem skatuves. Laika gaitā festivāls ir kļuvis par nozīmīgu galamērķi Vāgnera mūzikas cienītājiem, kuriem bieži vien nākas gaidīt pat vairākus gadus, lai iegādātos biļetes.

sentences: '''Zelta tīrradnis''' ir dabiski atrodams, tīrs [[zelts]]. Zelta tīrradņi visbiežāk ir atrodami [[ūdenstece|ūdenstecēs]], kur tos iegūst ar skalošanas paņēmienu.

sentences:
[[Kategorija:Tukums]]
[[Kategorija:Transports Latvijā pēc pilsētas|Tukums]]

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = ''Comtat de Barcelona''
|nosaukums_latv_val     = Barselonas grāfiste
|sugasvārds             = Barselonas grāfistes
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Francija<br />Spānija
|laikmets               = Viduslaiki
|statuss                =
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = [[Feodālisms|Feodāla monarhija]]
|
|gads_sākums            = 801
|gads_beigas            = 1162
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              =
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|event_post1             =
|date_post1              =
|
|p1                     = Spāņu marka
|flag_p1                =
|p2                     = Kordovas emirāts
|flag_p2                =
|s1                     = Aragonas kronis
|flag_s1                = Royal_Banner_of_Aragón.svg
|s2                     = Katalonijas firstiste
|flag_s2                = Royal_Banner_of_Aragón.svg
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              =
|image_map_caption      =
|
|galvaspilsēta          = [[Barselona]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        = [[katalāņu valoda|katalāņu]], [[latīņu valoda|latīņu]]
|reliģija               = [[Romas Katoļu baznīca|Katoļticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Panaja
|attēls              = Aklan river.jpg
|attēla paraksts     = Aklanas upe un Libakao kalni
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Visajas
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Panay''
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]], [[Visaju salas]]
|latd=11|latm=09 |lats= |latNS=N
|longd=122|longm= 29|longs= |longEW=E
|platība             = 12 297,1
|garums              = 190
|platums             = 120
|krasta līnija       = 679
|augstākais kalns    = [[Madjaass]]
|augstums            = 2117
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Rietumu Visajas]]
|iedzīvotāji         = 4 524 926 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 358
|pamatiedzīvotāji    = [[ilongi]], [[aklani]], [[kapisnoni]], [[karaji]]
|valsts lielpilsēta  = [[Iloilo]]
|piezīme =
}}
'''Panaja''' (''Panay'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, pēc platības sestā un pēc iedzīvotāju skaita ceturtā lielākā sala valstī.<ref>{{PZT|551}}</ref> Administratīvi ietilpst [[Rietumu Visajas|Rietumu Visaju]] reģionā; dalās četrās provincēs ([[Aklana]], [[Antike]], [[Iloilo (province)|Iloilo]] un [[Kapisa]]) un [[Iloilo]] neatkarīgā pilsēta. Apdzīvo vairākas [[visaji|visaju]] tautas. Lielākā pilsēta ir Rietumu Visaju reģiona un Iloilo provinces centrs [[Iloilo]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Siargao
|attēls              = Burgos Coastline viewpoint.jpg
|attēla paraksts     = Siargao piekraste pie Burgosas
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Filipīnas#Mindanao
|reljefa_karte = jā
|mark                =
|vietējais nosaukums = ''Siargao''
|izvietojums         = [[Filipīnu jūra]]
|arhipelāgs          = [[Filipīnas]]
|latd=9|latm=52 |lats= |latNS=N
|longd=126|longm= 03|longs= |longEW=E
|platība             = 416,1
|garums              = 30
|platums             = 25
|krasta līnija       = 122,4<ref>[https://web.archive.org/web/20190425105340/http://islands.unep.ch/IHE.htm#895 ISLAND DIRECTORY. Islands of Philippines]</ref>
|augstākais kalns    =
|augstums            = 291
|salu skaits         =
|valsts              = Filipīnas
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Karaga]]
|valsts adm vienības tips1  = Province
|valsts adm vienība1        = [[Ziemeļsurigao]]
|iedzīvotāji         = 94 273 <small>(2015)</small>
|blīvums             = 227
|pamatiedzīvotāji    = [[surigavieši]]
|valsts lielpilsēta  = [[Dapa]]
|piezīme =
}}
'''Siargao''' (''Siargao'') ir sala [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā, administratīvi ietilpst [[Karaga]]s reģiona [[Ziemeļsurigao]] provincē. Apdzīvo galvenokārt [[visaji|visaju]] tauta [[surigavieši]]. Administratīvi dalās astoņās municipalitātēs. Lielākā apdzīvotā vieta ir [[Dapa]] salas dienvidos ar {{nobr|29 000}} iedzīvotājiem municipalitātes robežās. Sala populāra [[sērfošana|sērfotāju]] aprindās un tiek uzskatīta par «Filipīnu sērfotāju galvaspilsētu».

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Veiktspēja''' datorikā sevī iekļauj tādu darbību kopumu, kas ļauj dažādos aspektos mērīt datora efektivitāti patērētā laika un resursu griezumā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada aprīlis}}
'''Uzlaide''' ir [[materiāls|materiāla]] slānis, kurš tiek atdalīts no sagataves, lai nodrošinātu tās atbilstību uzdotajiem izmēriem un virsmas kvalitātei. Tāpat kā apstrādājamās sagataves izmēriem, arī uzlaidei ir [[Pielaide (inženierija)|pielaides]], tāpēc pastāv minimālā ''Zmin'', nominālā ''Znom'' un maksimālā uzlaide ''Zmax''.

sentences:
'''Kērs''' var būt:
* [[Lauridss Kērs]] (''Laurids Kjær''; 1853—1932) — dāņu sporta šāvējs;
* [[Simons Kērs]] (''Simon Kjær''; 1989) — dāņu futbolists, aizsargs.

sentences: '''Simetrijas ass''' ir [[taisne]], kas sadala [[plakne]]s figūru divās daļās, kas ir viena otras [[spoguļattēls]] attiecībā pret šo taisni. Piemēram, jebkura taisne, kas iet caur [[Riņķis|riņķa]] centru, ir riņķa simetrijas ass.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija oksīda kristālrežģis, tāds pats kā [[nātrija hlorīds|nātrija hlorīdam]]
__ Ba2+     __ O2−
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1304-28-5
|      ķīmiskā formula = BaO
|              molmasa = 153,3
|              blīvums = 5700
|  kušanas temperatūra = 1923°
| viršanas temperatūra = ~2000 °C
| šķīdība ūdenī        = reaģē
|                 citi =
}}
'''Bārija oksīds''' (BaO) ir balta cietviela, kas veidojas, degot [[bārijs|bārijam]] vai termiski sadaloties bārija [[sāļi]]em. Tas ir bāziskais [[oksīds]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Svētā Bavo katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Sint-Baafskathedraal_(St._Bavo's_Cathedral)_Ghent_Belgium_October.jpg
| image_size            =
| caption               = Svētā Bavo katedrāle
| map_type              = Beļģija#Eiropa
| map_size              =
| map_label = Svētā Bavo katedrāle
| position = left
| latd  = 51.053 | latNS  = N
| longd = 3.727  | longEW = E
| location              = {{Vieta|Beļģija|Austrumflandrija|Gente}}
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    = [[romānika]]
| architect =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1274
| year_completed        = 14. - 16. gadsimts
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            = 89 metri
| capacity =
| materials             =
}}

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Krievijas latvieši
| native_name = ''Латыши в России''
| image =
| image_caption =
| population = 18 979 (2010)
| radi = [[lietuvieši]], [[latgalieši]]
| reliģija =
| regions = [[Krasnojarskas novads]], [[Maskava]], [[Omskas apgabals]], [[Sanktpēterburga]], [[Baškortostāna]] u.c.
| valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[krievu valoda|krievu]]
}}'''Krievijas latvieši''' ({{val|ru|Латыши в России}}) ir [[Latvieši|latviešu]] [[diaspora]] [[Krievija|Krievijas Federācijā]], kuras skaits pēc 2002. gada tautas skaitīšanas datiem bija 28 520 cilvēku, bet pēc 2010. gada tautas skaitīšanas — 18 979 cilvēki.

sentences: '''Plakanie gubumākoņi''' ({{val-la|Сumulus humilis}} (Cu hum)) ir pa visām debesīm izmētāti [[gubumākoņi]] ar diezgan stingru pamatu, bet tie ir ļoti maz attīstīti vertikālā virzienā. Tie atrodas 500—1000 m augstumā virs zemes. Galvenokārt novērojami [[vasara|vasarā]]. Parasti tie rodas no rīta, savu maksimālo attīstību sasniedz pirms dienas vidus, bet ap vakaru tie izklīst, pārejot jau par [[gubu slāņmākoņi]]em. Mērenajos platumos ziemā šie mākoņi ir ļoti reti. Cu hum esamība debesīs norāda uz to, ka būs labs laiks, tāpēc tos sauc arī par "labā laika mākoņiem".

sentences:
{{cita nozīme|valsti|pilsētu šajā valstī|Beliza (pilsēta)}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''Belize''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Beliza
|            valsts_nosaukums = Belize
|               karoga_attēls = Flag of Belize.svg
|            karoga_nosaukums = Belizas karogs
|              ģerboņa_attēls = Coat of arms of Belize.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Belizas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 95px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Land of the Free]]''
|               kartes_attēls = BLZ orthographic.svg
|             kartes_paraksts = Belizas atrašanās vieta Centrālamerikā
|               galvaspilsēta = [[Belmopana]]
| latd= 17 | latm= 15 | latNS= N | longd= 88 | longm= 46 | longEW= W
|             lielākā_pilsēta = [[Beliza (pilsēta)|Beliza]]
|              valsts_valodas = [[angļu valoda]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Parlamentāra demokrātija]] un [[konstitucionālā monarhija]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Belizas monarhs|Monarhs]]
|                valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Belizas ģenerālgubernators|Ģenerālgubernators]]
|               valsts_galva2 = [[Froila Calama]]
|       valsts_galvas_tituls3 = [[Belizas premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva3 = [[Džonijs Brisenjo]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Belizas vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]]
|          neatkarības_datums = {{dat|1981|9|21}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 22,966
|               platība_rangs = 150.
|              procenti_ūdens = 0,7
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2020
|          iedzīvotāju_skaits = 419 199
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 176.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 18
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 198.
|                     IKP_PPP = [[ASV dolārs|$]] 3,088 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2016
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = [[ASV dolārs|$]] 8 185
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{nemainījās}} 0,715
|                    HDI_gads = 2014
|              HDI_kategorija = augsts
|                   HDI_rangs = 101.
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Belizas dolārs]]
|                valūtas_kods = BZD
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -6
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns = [[.bz]]
|              tālsarunu_kods = 501
|                iso_kods_num = 084
|              iso_kods_alfa2 = BZ
|              iso_kods_alfa3 = BLZ
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
'''Dielektriķu polarizēšanās''' ir polāros [[Dielektriķis|dielektriķos]] esošo [[Dipols (elektrodinamika)|dipolu]] orientēšanās vai dipolu izveidošanās nepolāros dielektriķos [[Elektriskais lauks|elektriskā lauka]] intensitātes līniju virzienā.
== Elektriskais dipols ārējā elektriskajā laukā ==
Atšķirībā no [[Elektriskais vadītājs|vadītājiem]] [[Elektrons|elektroni]] dielektriķos ir saistīti [[Atoms|atomos]] vai [[Molekula|molekulās]], tātad dielektriķos lādiņnesēji nevar brīvi pārvietoties ārēja elektriskā lauka iedarbībā. Taču molekulas dielektriķos var būt polāras, tas ir, molekulu pozitīvie un negatīvie [[Elektriskais lādiņš|lādiņi]] var būt nobīdīti viens attiecībā pret otru un veidot elektriskos dipolus. Ārējā elektriskā lauka <math>\vec{E_0}</math> ietekmē arī nepolāros dielektriķos izveidojas dipoli.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Fizika|last=Valters|first=A.|publisher=Zvaigzne|year=1992|isbn=5-405-00110-4|pages=247.—252|last2=Apinis|first2=A.|last3=Ogriņš|first3=M.|last4=Danebergs|first4=A.|last5=Lūsis|first5=Dz.|last6=Okmanis|first6=A.|last7=Čudars|first7=J.}}</ref> Novietojot homogēnā elektriskajā laukā atsevišķu brīvu dipolu tā, ka tā plecs <math>\vec{l}</math> veido noteiktu leņķi ar elektriskā lauka intensitātes līnijām, uz dipola lādiņiem (<math>-q</math> un <math>+q</math>) sāk iedarboties savstarpēji paralēli spēki <math>\left (\left\vert \vec{F_+} \right\vert=\left\vert \vec{F_-} \right\vert=qE \right) </math> — šo spēku pāris darbojas uz dipolu ar [[Spēka moments|spēka momentu]] <math>\vec{M}=\vec{l}\times \vec{F_+}</math>. Spēka moments kļūst vienāds ar nulli, kad dipols pagriežas elektriskā lauka intensitātes līniju virzienā, ja šādā stāvoklī dipolam nav ātruma, tad dipols ir stabilā līdzsvara stāvoklī. No šāda stāvokļa izvirzītu dipolu līdzsvara stāvoklī atgriež spēku pāris un, ja pēc tam uz dipolu iedarbojas tikai elektriskā lauka spēki, tad dipols veic nerimstošas [[svārstības]], kas pie maziem novirzes leņķiem ir harmoniskas, ja uz dipolu iedarbojas arī pretestības spēki, svārstības ir rimstošas.

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Mūzikas žanra infokaste
| nosaukums              = Blūzs
| krāsa                  = yellow
| fona_krāsa             = #0000E1
| stila_izcelsme         = afroamerikāņu [[tautas mūzika]]
[[darba dziesma]]s
[[spiričuels (mūzika)|spiričueli]]
| kultūras_izcelsme      = [[19. gadsimts|19. gadsimta]] beigas, [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] dienvidi
| instrumenti            = [[ģitāra]], [[klavieres]], [[mutes harmonikas]], [[basģitāra]], [[bungas]], [[saksofons]], [[balss]], [[trompete]], [[trombons]]
| popularitāte           = plaši izplatīts kopš [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākuma
| atvasinātās_formas     = [[blūgrāss]], [[džezs]], [[ritmblūzs]], [[rokenrols]]
| apakšžanru_saraksts    =
| apakšžanri             =
| jauktie_žanri          =
| reģionos               =
| vietējā_estrāde        =
| citas_tēmas            =
}}
[[File:Taj Mahal Trio MQ2007-a.jpg|thumb|350px|Taj Mahal Blues Trio]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =King Cobra 25.jpg
| att_nosaukums ={{TaksoSaite|Ophiophagus hannah|Karaliskā kobra}}
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Reptilia
| klase_lv =Rāpuļi
| kārta =Squamata
| kārta_lv =Zvīņrāpuļi
| apakškārta =Serpentes
| apakškārta_lv =Čūskas
| infrakārta = Alethinophidia
| infrakārta_lv = Īstās čūskas
| infrakārta2 = Caenophidia
| infrakārta_lv2 = Augstākās čūskas
| binomial = Caenophidia <small>([[Hoffstetter]], 1939)</small>
| kategorijas = nē
| sinonīmi =
*''Xenophidia''
}}
'''Augstākās čūskas''' jeb '''augstāko čūsku infrakārta''' (''Caenophidia'') ir augstāk attīstīto čūsku grupa no divām [[īstās čūskas|īsto čūsku]] (''Alethinophidia'') infrakārtām.<ref name=rob/> Reizēm šī grupa sistemātikā tiek saukta par virsdzimtu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.markoshea.info/photography_caenophidia1.php |title=Advanced Snakes |access-date={{dat|2014|02|25||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130531031858/http://www.markoshea.info/photography_caenophidia1.php }}</ref> Tā apvieno kobras, odzes, jūrasčūskas un zalkšus, kopumā 8 dzimtas.<ref name=rob/> Šajā grupā ir vislielākā čūsku sugu dažādība, vairāk kā 3000 sugu. Gandrīz visas indīgo čūsku dzimtas pieder šai infrakārtai. Visām augstākajām čūskām ir pilnībā izzudis [[iegurnis|iegurņa]] un [[kājas|pakaļkāju]] rudiments, kas toties ir saglabājies [[zemākās čūskas|zemākajām čūskām]].<ref>[http://palaeos.com/vertebrates/squamata/macrostomata.html#Caenophidia Caenophidia]</ref> Visas augstākās čūsku sugas pieder arī pie [[īstās čūskas|platmutes čūsku grupas]] (''Macrostomata'').

sentences:
{{Skaitlis
|num = 18
|lv = Astoņpadsmit
}}
'''18''' ('''astoņpadsmit''') ir naturāls skaitlis, kas atrodas starp [[17 (skaitlis)|17]] un [[19 (skaitlis)|19]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls = Nostolepis gracilis zvīņa.jpg
| att_nosaukums = ''N. gracilis'' zvīņas vainags.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomatha
| infratips_lv =Žokļaiņi
| klase =Acanthodii
| klase_lv =Žokļžaunzivis
| kārta =Climatiiformes
| kārta_lv =Klimatijveidīgās
| dzimta =Climatiidae
| dzimta_lv =Klimatiīdas
| ģints =Nostolepis
| ģints_lv =Nostolepji
| suga =Nostolepis gracilis
| iedalījums =
| kategorijas =nē
}}

sentences:
saplūšana ar [[olšūna|olšūnu]]]]
'''Gameta''' (no {{val|grc|γαμετή}} (''gametḗ'') — 'sieva' vai ''γαμέτης'' (''gamétēs'') — ‘vīrs’) ir [[šūna]], kas veidojas organismos, lai vairotos [[dzimumvairošanās|dzimumiski]] un [[apaugļošanās]] laikā saplūst kopā ar citu pretējā dzimuma gametu, veidojot apaugļotu [[olšūna|olšūnu]] — [[zigota|zigotu]].

sentences:
{{Augstākā līmeņa domēna infokaste
|vārds                 = .gn
|background            = #CCF
|logo                  =
|atklāts               = 1994. gadā
|tips                  = [[Valsts augstākā līmeņa domēns]]
|statuss               = Aktīvs
|reģistrācija          = ''PSGnet''
|sponsors              = ''Centre National des Sciences Halieutiques de Boussoura''
|domātais-pielietojums = Ar [[Gvineja|Gvineju]] saistīta darbība
|reālais-pielietojums  = Nelielos apmēros izmanto saistībā ar Gvineju
|ierobežojumi          = Reģistrētājam ir jābūt saistītam ar Gvineju
|struktūra             = Reģistrācija ir iespējama tikai trešajā līmenī atkarībā no domēna otrā līmeņa
|dokumenti             = [http://psg.com/dns/gn/gn.txt Reģistrācijas noteikumi]
|strīdu-risināšana     =
|mājas-lapa            = [http://psg.com/dns/gn/ psg.com]
}}

sentences:
(centrā); [[astronomija]], [[zemes zinātne]], [[fizika]] un [[bioloģija]] (pulksteņrādītāja virzienā)]]
'''Dabaszinātnes''' ir [[zinātne|zinātņu]] nozares, kurās, izmantojot [[zinātniskā metode|zinātniskās metodes]], tiek pētīti un izprasti [[daba|dabā]] notiekošie procesi un [[dabas parādība|parādības]],<ref name="tezaurs"/> kā arī pēta to izmantošanas iespējas [[cilvēce]]s vajadzībām. Dabaszinātnes visu laiku attīstās. Cilvēks arvien pilnīgāk un dziļāk izzina dabas [[parādība]]s un noskaidro, kā tās var izmantot praktiskām vajadzībām. Dabas parādību zinātnisks izskaidrojums rada iespēju cīnīties pret [[reliģija|reliģiskiem]] aizspriedumiem.

sentences:
[[Kategorija:Katastrofas]]
[[Kategorija:Kuģu vraki]]
[[Kategorija:Okeāna laineri]]

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Nižņaja Kamas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = Национальный парк Нижняя Кама<br />Түбән Кама милли паркы
 |   iucn_category = II
 |           photo = Танаевские луга. Камско-Криушская пойма. Национальный парк "Нижняя Кама".jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption = Tanajevskas pļavas Ņižņaja Kamas nacionālajā parkā
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Tatarstāna#Krievijas Eiropas daļa
 |     map_caption =
 |      map_relief = yes
 |        map_size =
 |  latd = 55 |  latm = 48 |  lats = 04 |  latNS = N
 | longd = 52 | longm = 19 | longs = 24 | longEW = E
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = Tukajevskas un Jelabužskas rajoni, [[Tatarstāna]], [[Krievija]]
 |    nearest_city = [[Jelabuga]], [[Naberežnije Čelni]]
 |            area = 266,01
 |     established = 1991. gada 20. aprīlis
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = Federālā valsts iestāde "Nižņaja Kamas nacionālais parks"
 |         website = http://nkama-park.ru/
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
'''Nižņaja Kamas nacionālais parks''' ({{val|ru|Национальный парк Нижняя Кама}}; {{val|tt|Түбән Кама милли паркы}}; abās valodās: "Lejas Kamas nacionālais parks") ir [[nacionālais parks]] [[Krievija]]s centrālajā daļā, kas atrodas [[Tatarstāna]]s Tukajevskas un Jelabužskas rajonos. Tas tika izveidots 1991. gada 20. aprīlī, lai aizsargātu skujkoku (galvenokārt priežu) mežus [[Kama (upe)|Kamas upes]] krastos.<ref name="zap" />

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Equus''
| operators =
| attēls = Equusposter77.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Sidnijs Lūmets]]
| producents =
| scenārijs = [[Pīters Šefers]]
| aktieri = * [[Ričards Bērtons]]
* [[Pīters Fērts]]
* [[Dženija Egatere]]
* [[Džoana Plauraita]]
* [[Kolins Bleiklijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Equus''
| studija = ''Winkast Film Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1977|10|14}}
| ilgums = 137 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|4 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''Equus''''' ir 1977. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] psiholoģiska [[drāma]] filma, kuras režisors ir [[Sidnijs Lūmets]], bet scenārija autors [[Pīters Šefers]]. Filma ir balstīta uz Šefera 1973. gada lugu ar tādu pašu nosaukumu. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Bērtons]], [[Pīters Fērts]], [[Dženija Egatere]], [[Džoana Plauraita]] un [[Kolins Bleiklijs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Metoksetamīna struktūrformula un modulis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1239943-76-0
|      ķīmiskā formula = C15H21NO2
|              molmasa = 247,33
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra = 389,084 °C (pie 760 mmHg)
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Metoksetamīns''' ('''MXE''') jeb '''3-MeO-2-Oxo-PCE''' ir no [[ketamīns|ketamīna]] atvasināta [[arilcikloheksilamīni|arilcikloheksilamīnu]] grupas [[viela]]. Metoksetamīns darbojas kā [[NMDA receptoru antagonisti|NMDA receptoru antagonists]] un [[serotonīna transportviela]] (SERT).<ref name="MXE Binding Profile">{{cite web|title=ACMD Methoxetamine Report (2012)|url=http://www.homeoffice.gov.uk/publications/agencies-public-bodies/acmd1/methoxetamine2012?view=Binary|publisher=Advisory Council on the Misuse of Drugs|accessdate=2013. gada 6.februāris|pages=14–15|date=2012. gada oktobris}} {{en ikona}}</ref> Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām [[anestēzija]]s vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli [[pelēkais tirgus|pelēkajam tirgum]].<ref name="Interview with a ketamine chemist">Morris, H., [http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 Interview with a ketamine chemist: or to be more precise, an arylcyclohexylamine chemist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110813091725/http://www.viceland.com/int/v18n2/htdocs/interview-with-ketamine-chemist-704.php?page=1 |date={{dat|2011|08|13||bez}} }} (2011. gada 11. februāris). Vice Magazine. Atjaunots: {{dat|2011|02|11}}. {{en ikona}}</ref>

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = Antártida Argentina
|    pilnais_valsts_nosaukums = <small>Provincia de Tierra del Fuego, Antártida e Islas del Atlántico Sur</small>
|            valsts_nosaukums = Argentine Antarctica
|               karoga_attēls =Bandera_de_la_Provincia_de_Tierra_del_Fuego.svg
|            karoga_nosaukums = Ugunszemes, Antarktikas un Dienvidatlantijas salu provinces karogs
|              ģerboņa_attēls =Escudo_de_la_Provincia_de_Tierra_del_Fuego.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ugunszemes, Antarktikas un Dienvidatlantijas salu provinces ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 90px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna =
|               kartes_attēls = Antarctica,_Argentina_territorial_claim.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ušvaja]] ([[Ugunszeme|Ugunszemē]])
| latd= | latm= | latNS= | longd= | longm= | longEW= <!-- kordinātas galvaspilsētai -->
| largest_settlement_type = stacija
|             lielākā_pilsēta = [[Eduardofreja]] ([[Čīle]])
|              valsts_valodas = [[spāņu valoda|spāņu]]
|             etniskās_grupas =
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta =
|        valsts_galvas_tituls =
|                valsts_galva =
|       valsts_galvas_tituls2 =
|               valsts_galva2 =
|       valsts_galvas_tituls3 =
|               valsts_galva3 =
|        neatkarības_iegūšana = [[Argentīna]]s pretenzija Antarktikā
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = Nodibināta
|          neatkarības_datums = [[1908]].g. 21. jūlijā
|                 platība_km2 = 965597
|               platība_rangs =
|              procenti_ūdens =
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2008
|          iedzīvotāju_skaits = 165 - 300
|    iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    apdzīvotības_blīvums_km2 =
|  apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                     IKP_PPP =
|                IKP_PPP_gads =
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita =
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI =
|                    HDI_gads =
|              HDI_kategorija =
|                   HDI_rangs =
|                        Gini =
|                   Gini_gads =
|             Gini_kategorija =
|                  Gini_rangs =
|                      valūta =
|                valūtas_kods =
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = -2
|              laika_zona_DST =
|              utc_offset_DST =
|                      domēns =
|              tālsarunu_kods =
|                iso_kods_num =
|              iso_kods_alfa2 =
|              iso_kods_alfa3 =
}}
'''Argentīnas Antarktīda''' ({{val-es|Antártida Argentina}}) ir [[Argentīna]]s pretenzija [[Antarktika|Antarktikā]], kas oficiāli veido [[Tjerra del Fuego, Antarktīda un Dienvidatlantijas salas|Ugunszemes, Antarktīdas un Dienvidatlantijas salu]] provinces distriktu. Daļēji pārklājas ar [[Britu Antarktiskā Teritorija|Apvienotās Karalistes]] un [[Čīles Antarktiskā teritorija|Čīles]] pretenzijām. Teritoriju ierobežo 60° dienvidu paralēle un 25° un 74° rietumu garuma meridiāni. Teritorija aptver [[Antarktīdas pussala|Antarktīdas pussalu]], [[Dienvidorkneju salas|Dienvidorkneju]] un [[Dienvidšetlendu salas]], kā arī lielāko daļu [[Ronnes šelfa ledājs|Ronnes šelfa ledāja]].

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Vašingtona universitāte Sentluisā
| native_name       = Washington University in St. Louis
| image name = Attēls:WashUShielding.png
| image_size        = 200 px
| latin_name        = Universitas Washingtoniana
| motto             = ''Per veritatem vis''
| established       = 1853.gadā
| type              = Privāta
| endowment         = 5,7 miljardi [[ASV dolārs|US$]] (2013)<ref>[http://wuimc.wustl.edu/Pages/EndowmentStatistics.aspx Total Endowment Market Value as of June 30, 2013]. Washington University in St. Louis Investment Management Company. Retrieved May 10, 2014.</ref>
| budget            =
| officer_in_charge =
| chairman          =
| chancellor        =
| president         =
| vice-president    =
| superintendent    =
| provost           =
| vice_chancellor   =
| rector            =
| principal         =
| dean              =
| director          =
| head_label        =
| head              =
| academic_staff    =
| administrative_staff  =
| students          =
| undergrad         =
| postgrad          =
| doctoral          =
| other             =
| location          =
| coor              =
| campus            =
| former_names      =
| free_label        =
| free              =
| colors            =
| colours           =
| athletics         =
| sports            =
| nickname          =
| mascot            =
| affiliations      =
| website           = [http://www.wustl.edu/ wustl.edu]
| logo              =
| footnotes         =
}}

sentences: '''Divali''' (''Diwali'') ir [[hinduisms|hinduisma]] gaismu svētki, kas tiek atzīmēti katru gadu rudenī.<ref name="OED-Diwali" /><ref name="britannica" /> Vieni no populārākajiem svētkiem hinduismā, Divali simbolizē "gaismas uzvaru pār tumsu, labā uzvaru pār ļauno un zināšanu uzvaru pār nezināšanu". "Gaisma" ir zināšanu un apziņas [[metafora]].<ref name="Heiligman31" /><ref name="htoday" /><ref name="ReferenceA" />

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada februāris}}
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Kornēlija Birkmane
|     vārds_orig =
|        attēls =

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Mainava
|attēls              = Mainau,_Luftbild_2010.jpg
|attēla paraksts     = Mainava
|attēla izmērs       =
| map_type    = Vācija#Eiropa
| map_relief  = jā
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Bodenezers]]
|arhipelāgs          =
|latd=47.705556|latNS=N
|longd=9.194444|longEW=E
|platība             = 0,447584
|garums              = 1,1
|platums             = 0,6
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Šloshīgels
|augstums            = 425
|salu skaits         =
|valsts              = Vācija
|valsts adm vienības tips  = federālā zeme
|valsts adm vienība        = [[Bādene-Virtemberga]]
|iedzīvotāji         = 185
|iedzīvotāju gads    = 2008
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}

'''Mainava''' ({{val|de|Mainau}}) ir privātīpašumā esoša [[Bodenezers|Bodenezera]] sala, kas ar tiltu savienota ar cietzemi. Slavena ar iekoptiem parkiem, dārziem un tropisko siltumnīcu. Uz salas atrodas bijusī [[Teitoņu ordenis|Teitoņu ordeņa]] pils, kas mūsdienās pieder [[Zviedrija]]s karaliskajai [[Zviedrijas karaliskā ģimene|Bernadotu]] ģimenei. Pilī katru gadu notiek [[Lindavas Nobela prēmijas laureātu tikšanās]] noslēguma pasākumi. 2015. gadā šeit tika pieņemta [[Mainavas 2015. gada deklarācija|Mainavas deklarācija]] par pasākumiem pret [[globālā sasilšana|globālo sasilšanu]].

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-asparagīna molekulas modelis un struktūrformula
|ķīmiskā formula=C4H8N2O3
|molmasa=132,118
|blīvums=1543
|kušanas temperatūra=235 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,41
}}
'''Asparagīns''' ('''''Asn''''', asparagīnskābes monoamīds, C4H8N2O3) ir [[aminoskābe]]. Asparagīns ir bezkrāsaini rombiski kristāli.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Dzīvsudraba(II) cianīda molekulas modelis

Dzīvsudraba(II) cianīda kristālrežģis

Dzīvsudraba(II) cianīda struktūrformula
|       citi nosaukumi = dzīvsudraba cianīds, diciāndzīvsudrabs
|           CAS numurs = 592-04-1
|      ķīmiskā formula = Hg(CN)2
|              molmasa = 252,63
|              blīvums = 3996
|  kušanas temperatūra = 320 °C (sadalās)
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        = 9,3 g/100 ml (14 °C)
53,9 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Dzīvsudraba(II) cianīds''' ir [[dzīvsudrabs|dzīvsudraba]] un [[zilskābe]]s sāls. Hg(CN)2 ir bezkrāsaina ļoti indīga viela bez smaržas, bet ar ļoti pretīgu garšu.<ref>Г. Реми. ''Курс неорганической химии.'' Том II. Москва : Издательство иностранной литературы, 1966, 504. lpp. {{krieviski}}</ref> Kristalizējas kā [[tetraedrs|tetraedra]] formas kristāli. Gaisā pamazām sadalās un kļūst tumšs, tādēļ jāglabā stikla pudelē ar pieslīpētu aizbāzni. Lai arī dzīvsudraba(II) cianīds tiek uzskatīts par [[sāļi|sāli]], tā molekulā starp dzīvsudraba un [[ogleklis|oglekļa]] atomiem ir [[kovalentā saite]] un, šķīstot ūdenī, [[disociācija]] nenotiek. Dzīvsudraba(II) cianīda molekulai ir gandrīz lineāra forma.

sentences: '''20. marts''' ir gada 79. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (80. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 286 dienas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Lignīna struktūrformulas fragments
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 9005-53-2
|      ķīmiskā formula = C9H10O2, C10H12O3, C11H14O4
|              molmasa =
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
|        šķīdība ūdenī =
|                 citi =
}}
'''Lignīns''' (no {{val|la|lignum}} — 'koks, koksne') ir otrs izplatītākais biopolimērs [[Augi|augu]] valstī pēc [[Celuloze|celulozes]]. Lignīnu satur visi [[vaskulārie augi]]. Lignīnam ir sarežģīta neregulāra uzbūve un tā sastāvā ietilpst [[benzols|benzola]] gredzeni, skābekli saturoši piesātināti [[heterocikls|heterocikli]], alifātiskie atlikumi, [[hidroksilgrupa]]s −OH, [[metoksilgrupa]]s −O−CH3, [[aldehīdgrupa]]s −CHO, [[ketogrupa]]s −CO−, [[ogļhidrāti|ogļhidrātu]] atlikumi. Lignīns ir amorfa gaišdzelteni brūngana viela, ūdenī tā ir termoplastiska, bet koncentrētā [[sērskābe|sērskābē]] nešķīst. To var izšķīdināt, vārot kopā ar [[kalcija hidrogēnsulfīts|kalcija hidrogēnsulfītu]].

sentences: '''Magnētiskā ķēde''' ir secīgu [[Magnētiķis|magnētiķu]] kopa, caur kuru iet [[Magnētiskās indukcijas plūsma|magnētiskā plūsma]].

sentences: '''18. jūnijs''' ir gada 169. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (170. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 196 dienas.

sentences: '''Starptautiskā dzimtās valodas diena''' ir [[1999. gads|1999]]. gada novembrī [[UNESCO]] izveidota [[dzimtā valoda|dzimtās valodas]] piemiņas diena, kuru katru gadu atzīmē [[21. februāris|21. februārī]]. Tas izveidošanas mērķis ir veicināt [[valoda|valodu]] un [[kultūra|kultūru]] daudzveidību un daudzvalodību, jo aptuveni puse<ref name="puse"/> no valodām ir apdraudētas, un vairums no tām stāv uz izmiršanas sliekšņa.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls        = Equisetopsida.jpg
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Equisetophyta
| nodalījums_lv = Kosveidīgie
| klase         = Equisetopsida
| klase_lv      = Kosu klase
| klase_r       = Kosas
| rinda         = Equisetales
| rinda_lv      = Kosu kārta
| rinda_r       = Kosas
| dzimta        = Equisetaceae
| dzimta_lv     = Kosu dzimta
| dzimta_r      = Kosas
| ģints         = Equisetum
| ģints_lv      = Kosas
| suga          = E. telmarteia
| suga_lv       = Lielā kosa
| binomial      = Equisetum telmarteia
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Uzticības balsojums''' jeb '''balsojums par uzticības izteikšanu''' ir balsojums, kurā tiek lemts par kāda cilvēka (cilvēka grupas) atbilstību ieņemamajam amatam (amatiem). Šādi balsojumi sastopami daudzās valstīs to pārvaldes augstākajā līmenī, [[Parlaments|parlamenta]] deputātiem balsojot par uzticības izteikšanu [[valdība]]i, un zemākos līmeņos, [[Pašvaldība|pašvaldību]] domju vai citu vēlētu pārvaldes iestāžu deputātiem balsojot par uzticības izteikšanu šo iestāžu priekšsēdētājiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada maijs}}
{{atsauces+}}
'''Atbildes kods''', jeb '''Atgrieztais kods''' ({{val|en|Cause code, Reason code, Status code, Disconnect code utt.}}) — telekomunikācijās un programmnodrošinājumā — ciparu kods, kas veidots mezgla vaicājuma izpildes rezultātā, kas raksturo kādu [[Sakaru protokols|protokola]] notikumu vai tehnoloģiju, kas notikusi atbildes iekārtas pusē: sekmīga vai nesekmīga izpilde utt. Bieži atbildes kods tiek atspoguļots ar komentāru angļu valodā, bet atbildes ziņojumā kopā ar '''ciparu kodu''' un tā atšifrējumu var tikt nodota cita  informācija (piemēram, pieprasītie dati).

sentences: Mūsdienu valodā '''tirāns''' ir vienpersonisks valdnieks, kam ir absolūta vara valstī vai kādā organizācijā. Šāda valdnieka vadītu iekārtu sauc par tirāniju. Terminam ir negatīva pieskaņa, un tas tiek saistīts ar bargu un cietsirdīgu valdītāju, kurš rīkojas savās vai pavisam nelielas iedzīvotāju daļas interesēs. Vārds ir cēlies no [[grieķu valoda]]s vārda τύραννος (''tyrannos''), kas nozīmē "neleģitīms valdnieks".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Nedomā divreiz
| operators =
| attēls = Don't Think Twice (film).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Marks Bērbiglija]]
| producents =
| scenārijs = Marks Bērbiglija
| aktieri = * [[Kīgans Maikls Kejs]]
* [[Giliana Džeikobsa]]
* Marks Bērbiglija
* [[Keita Mikuči]]
* [[Kriss Gethards]]
* [[Tami Sagere]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Don't Think Twice''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2016|3|13}}
| ilgums = 92 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl92177921/|title=Don't Think Twice |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|10|28}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Nedomā divreiz"''' ({{Val|en|Don't Think Twice}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Marks Bērbiglija]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Kīgans Maikls Kejs]], [[GIliana Džeikobsa]], Marks Bērbiglija, [[Keita Mikuči]], [[Kriss Gethards]] un [[Tami Sagere]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Vienkāršākā silāna struktūrformula

Silāna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = Silīcija tetrahidrīds,
 silīcija hidrīds,
 monosilāns,
 silikāns
|           CAS numurs = 7803-62-5
|      ķīmiskā formula = SiH4
|              molmasa = 32,12
|              blīvums = 0,7 g/ml (šķidrums)
 1,342 kg/m3 (gāze)
|  kušanas temperatūra = 88 K (−185 °C)
| viršanas temperatūra = 161 K (−112 °C)
| šķīdība ūdenī        = nešķīst,
lēna hidrolīze
|                 citi =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pirms vētras
| attēls                   =  Serenity (2019 poster).png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Serenity''
| žanrs                    = fantāzija, trilleris
| režisors                 = [[Stīvens Naits]]
| producents               =
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Gajs Hīlijs]]
* Stīvens Naits
| scenārija autors         = Stīvens Naits
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Anna Hetaveja]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džimons Honsū]]
* [[Džeremijs Strongs]]
| mūzika                   = [[Bendžamins Volfišs]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Global Road Entertainment]]''
* ''[[Starlings Entertainment]]''
* ''[[Nebulastar]]''
* ''[[Shoebox Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Aviron Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|25|ASV|}}
| ilgums                   = 106 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019|title=Serenity|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate=October 6, 2019|archive-date={{dat|2019|10|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20191006142343/https://bbfc.co.uk/releases/serenity-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|25 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|8,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=serenity2018.htm|title=Serenity|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 6, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pirms vētras"''' ({{val|en|Serenity}}) ir 2019. gada trilleris, kura režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Stīvens Naits]]. Galvenās lomas atveido [[Metjū Makonahijs]], [[Anna Hetaveja]], [[Daiena Leina]], [[Džeisons Klārks]], [[Džimons Honsū]] un [[Džeremijs Strongs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|25||bez}} ASV.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Sedovs
|     vārds_orig = ''Георгий Яковлевич Седов''
|         attēls = Sedow georgy.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1877
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Sedove|Krivaja Kosa]], [[Krievija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1914
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Rūdolfa sala]], [[Krievija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Krievs
|   nodarbošanās = virsnieks, hidrogrāfs, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Georgijs Sedovs''' ({{val|ru|Георгий Яковлевич Седов}}; dzimis {{dat|1877|4|23}}, miris {{dat|1914|2|20}}) bija [[Krievija]]s flotes virsnieks, [[hidrogrāfija|hidrogrāfs]] un [[polārpētnieks]]. Vairāku [[Arktika|arktisko]] ekspedīciju dalībnieks un vadītājs, tajā skaitā neveiksmīgā mēģinājuma sasniegt [[Ziemeļpols|Ziemeļpolu]] 1914. gadā, kuras laikā gāja bojā. [[PSRS|Padomju]] laikā īpaši cildināts, jo cēlies no vienkāršas ģimenes.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Maikls Brauns
|          vārds_orig = ''Michael E. Brown''
|              attēls = Michael E Brown 1.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1965
|          dz_mēnesis = 06
|            dz_diena = 05
|            dz_vieta = [[Hantsvila]], [[Alabama]], {{USA}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|             tautība =
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Kalifornijas Tehnoloģiju institūts]]
|          alma_mater = [[Prinstonas Universitāte]] (bakalaurs)<br />[[Kalifornijas Universitāte (Bērkli)]] (maģistrs un doktors)
|             zinātne = [[astronomija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi = [[Erīda (pundurplanēta)|Erīdas]] atklāšana
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Maikls Brauns''' ({{val|en|Michael E. Brown}}; dzimis {{dat|1965|06|05}}) ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[astronomija|astronoms]], specializējies [[Transneptūna objekts|Transneptūna objektu]] pētniecībā.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =শ্রী অরবিন্দ
|          vārds_orig =Sri Ôrobindo
|              attēls =Sri aurobindo.jpg
|          att_izmērs =150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads =1872
|          dz_mēnesis =8
|            dz_diena =15
|            dz_vieta =[[Kolkata]], {{Flaga|Britu Indija}} [[Britu Indija]]
|              m_gads =1950
|           m_mēnesis =12
|             m_diena =5
|             m_vieta =[[Pondičeri]], {{IND}}
|           pilsonība =
|             tautība =[[bengāļi|bengālis]]
|            paraksts = Sri Aurobindo sign.jpg|rahmenlos|270 px|right
|               skola =[[joga]]
|           intereses =
|              idejas =[[integrālā joga]]
|          alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis = [[Kens Vilbers]] (''Ken Wilber'')
|               darbi =
|              valoda =[[angļu valoda]]<br />[[bengāļu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Šrī Aurobindo Gošs''' ({{val|bn|শ্রী অরবিন্দ (Sri Ôrobindo)}}, dzimis {{dat|1872|8|15}}, miris {{dat|1950|12|5}}) bija [[bengāļi|bengāļu]] izcelsmes [[Indija|indiešu]] [[nacionālisms|nacionālists]], [[dzeja|dzejnieks]], [[filozofija|filozofs]], [[mistika|mistiķis]], [[joga|jogs]] un [[guru]]. [[Integrālā joga|Integrālās jogas]] pamatlicējs.<ref>A. S. Dalal; A Greater Psychology, {{ISBN|1-58542-089-1}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Asmens II
| attēls                   = Blade II movie.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Blade II''
| žanrs                    = supervaroņu filma
| režisors                 = [[Stīvens Noringtons]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
* [[Veslijs Snaips]]
* [[Rons Pērlmans]]
* [[Kriss Kristofersons]]
* [[Leonora Varela]]
* [[Normans Rīduss]]
* [[Lūks Goss]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Marvel Studios]]''
| izplatītājs              = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2002|3|22|}}
| ilgums                   = 117 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/blade-ii-2002|title=Blade II|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 26, 2018|archive-date={{dat|2016|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160417172858/http://bbfc.co.uk/releases/blade-ii-2002}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = angļu
| budžets                  = {{ASV dolārs|54 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=blade2.htm |title=Blade II (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= June 26, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|155 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Asmens (filma)|Asmens]]"
| nākamā                   = "[[Asmens: Trīsvienība]]"
| imdb                     =
}}
'''"Asmens II"''' ({{val|en|Blade II}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[supervaronis|supervaroņu]] filma, kuras režisors ir [[Stīvens Noringtons]]. Filma ir balstīta uz ''[[Marvel Comics]]'' tāda paša nosaukuma tēlu. Filma ir turpinājums 1998. gada filmai "[[Asmens (filma)|Asmens]]". Filmai 2004. gadā iznāca turpinājums "[[Asmens: Trīsvienība]]".

sentences:
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika
|        vietējais_nosaukums = {{val|ne| लोकतान्त्रिक गणतन्त्र नेपाल}}
''Loktāntrik Ganatantra Nepāl''
|           valsts_nosaukums = Nepāla
|           karoga_nosaukums = Nepālas karogs
|              karoga_attēls = Flag of Nepal.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Nepālas ģerbonis
|            ģerboņa_platums =
|             ģerboņa_attēls =Emblem of Nepal.svg
|                valsts_moto =
|               valsts_himna = ''[[Sayaun Thunga Phool Ka|Sayaun Thunga Phulka]]''
|              kartes_attēls = Nepal_(orthographic_projection).svg
|             valsts_valodas = [[Nepāliešu valoda]]<ref>According to the [http://www.worldstatesmen.org/Nepal_Interim_Constitution2007.pdf Interim Constitution], Nepali is the country's only official language (article 5, point 2). Other languages spoken as the mother tongue in Nepal are the national languages (article 5, point 1). According to article 5, point 3, all languages are accepted as official languages at the regional level. Today's more than 90% people speak Nepali as a first language.</ref>
|              galvaspilsēta = [[Katmandu]]
| latd=27 |latm=42 |latNS=N |longd=85 |longm=19 |longEW=E
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_iekārta = [[Federācija (valsts)|Federāla]] [[Parlamentārisms|parlamentāra]] [[republika]]
|       valsts_galvas_tituls = Prezidents
|               valsts_galva = [[Rāms Candra Paudels]]
|      valsts_galvas_tituls2 = Premjerministrs
|              valsts_galva2 = [[Puspa Kamals Dāhāls]]
|                platība_km2 = 147 181
|              platība_rangs = 95.
|             procenti_ūdens = 2,8
|         iedzīvotāju_skaits = |    iedzīvotāju_skaita_gads = |   iedzīvotāju_skaits_rangs =
| population_census = 26 494 504<ref name=pre-cen>{{Tīmekļa atsauce |title=National Population and Housing Census 2011 (National Report) |url=http://cbs.gov.np/wp-content/uploads/2012/11/National%20Report.pdf |publisher=Central Bureau of Statistics (Nepal) |accessdate=26 November 2012 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130418041642/http://cbs.gov.np/wp-content/uploads/2012/11/National%20Report.pdf |archivedate={{dat|2013|04|18||bez}} }}</ref>
| population_census_year = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 180
| apdzīvotības_blīvums_rangs = 62.
|               IKP_PPP_gads = 2012
|                    IKP_PPP = {{nowrap|$40 miljardi<ref name=imf2>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=46&pr.y=13&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=558&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a= |title=Nepal |publisher=International Monetary Fund |accessdate=20 April 2012}}</ref>}}
|              IKP_PPP_rangs =
|         IKP_PPP_per_capita = $1400<ref name=imf2/>
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
| GDP_nominal = {{nowrap|$17,921 miljardi<ref name=imf2/>}}
| GDP_nominal_rank =
| GDP_nominal_year = 2012
| GDP_nominal_per_capita = $623 624<ref name=imf2/>
| GDP_nominal_per_capita_rank =
|                  Gini_gads = 2003–2004
| Gini_change =
|                       Gini = 47,2
| Gini_ref =
|                 Gini_rangs =
|                   HDI_gads = 2011
| HDI_change = increase
|                        HDI = 0,458
| HDI_ref = <ref name="UN">{{Tīmekļa atsauce |url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2011_EN_Tables.pdf |title=Human Development Report 2011. Human development index trends: Table G |publisher=The United Nations |accessdate=5 November 2011}}</ref>
|                  HDI_rangs = 157.
| FSI = 9300,6 {{samazinājās}} -19
| FSI_year = 2007
| FSI_rank = 1.
| FSI_category = Alert
|       neatkarības_iegūšana = Apvienošanās
|       neatkarības_notikums = Pasludināta karaliste
|         neatkarības_datums = 1768. gada 21. decembris
|      neatkarības_notikums2 = Pasludināta valsts
|        neatkarības_datums2 = 2007. gada 15. janvāris
|      neatkarības_notikums3 = Pasludināta republika
|        neatkarības_datums3 = 2008. gada 28. maijs
|                     valūta = [[Nepālas rūpija]]
|               valūtas_kods = NPR
|                 laika_zona = [[Nepal Time|NPT]]
|                 utc_offset = +5:45
| DST_note = nav
| drives_on = left
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = 977
|                     domēns = [[.np]]
[[.नेपाल]]
}}
'''Nepāla''' ({{val|ne|नेपाल}}), oficiāli '''Nepālas Federālā Demokrātiskā Republika''', ir valsts [[Āzija]]s dienvidu daļā, pasaules jaunākā [[republika]]. Tā robežojas ar [[Indija|Indiju]] dienvidos, austrumos, rietumos un [[Ķīna|Ķīnu]] ziemeļos. Ar 147 181 kvadrātkilometru platību un iedzīvotāju skaitu aptuveni 30 miljoniem, Nepāla ir pasaules 93. lielākā valsts<ref>{{Tīmekļa atsauce | url = https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html | title = The World Factbook : Rank order population | publisher = CIA | language = angliski | access-date = {{dat|2009|11|08||bez}} | archive-date = {{dat|2014|02|09||bez}} | archive-url = https://web.archive.org/web/20140209041128/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html }}</ref> un 41. apdzīvotākā valsts. Nepālas galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Katmandu]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Pauls Ivans Līvens
|     vārds_orig = ''Paul Iwan von Lieven''
|         attēls = Pauls Līvens pirms Pirmā pasaules kara.jpg
|     att_izmērs = 250px
|  att_nosaukums = Pauls Līvens savā automobilī
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1875
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1963
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 11
|        m_vieta = [[Londona]] {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Pauls Hermanis Līvens (1821—1881); Natālija fon der Pālena (1842—1920)
|          brāļi = [[Anatols Leonīds Līvens]] (1873—1937)
|          māsas = Marija (1877—1907); Aleksandra (1879—1974); Sofija (1880—1964)
|   dzīvesbiedrs = Natālija (fon Taube, 1876—1964)
|          bērni = Marija (1907), Leonīds (1909), Aleksandrs (1919—1988)
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = jā
|    citas daļas =
}}
'''Pauls Līvens''' ({{val|de|Paul von Lieven}}, 1875—1963) bija [[Smiltenes muiža]]s īpašnieks, [[firsts]] ([[kņazs]]). [[Dzelzceļa līnija Ainaži—Valmiera—Smiltene|Dzelzceļa līnijas Ainaži—Valmiera—Smiltene]] projekta autors (1908—1911).

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Sweet Smell of Success''
| operators =
| attēls = Sweet Smell of Success (1957 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', drāma
| režisors = [[Aleksandrs Makkendriks]]
| producents = [[Džeimss Hills]]
| scenārijs = * [[Klifords Odetss]]
* [[Ernests Lēmans]]
* Aleksandrs Makkendriks
| aktieri = * [[Bērts Lankasters]]
* [[Tonijs Kērtiss]]
| mūzika = [[Elmers Bērnstīns]]
| oriģinālnos = ''Sweet Smell of Success''
| studija = * ''Hecht-Hill-Lancaster Productions''
* ''Norma Productions''
* ''Curtleigh Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[United Artists]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1957|6|27}}
| ilgums = 96 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,4 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Sweet Smell of Success''''' ir 1957. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' drāmas filma, kuras režisors ir [[Aleksandrs Makkendriks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Bērts Lankasters]] un [[Tonijs Kērtiss]].

sentences:
[[File:Kur Fraternity, Krakow.jpg|thumb|Poļu ''Kur'' brālība svinībās [[Krakova|Krakovā]] ]]
Jēdziens '''brālība''' parasti apzīmē dažādas sabiedriskas vai sociālas organizācijas, kā, piemēram, [[Brīvmūrniecība]], [[Rotari]], [[Rožkrustieši]], [[studentu korporācijas]]. Tradicionāli brālību biedri ir vīrieši.

sentences: '''Oglekļa šķiedra''' ir materiāls, kurš sastāv no [[šķiedra|šķiedrām]] aptuveni 5–10 μm diametrā un satur pārsvarā [[ogleklis|oglekļa]] atomus. Oglekļa atomi ir sasaistīti [[kristāls|kristālos]], kuri ir vairāk vai mazāk izlīdzināti paralēli šķiedras garākajai asij. Kristālu izlīdzinājums dod šķiedrai augstu izturības/apjoma attiecību (padara to stipru savam izmēram). Vairāki tūkstoši oglekļa šķiedru tiek savīti kopā, veidojot pavedienu, kuru var izmantot atsevišķi vai saaust [[audums|audumā]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada decembris}}
'''Rasima''' var būt:

sentences: '''Eratostena siets''' ir vienkāršs [[algoritms]] visu to [[pirmskaitlis|pirmskaitļu]] atrašanai, kas nepārsniedz kādu dotu [[naturāls skaitlis|naturālu skaitli]]. Algoritmu izdomāja sengrieķu matemātiķis [[Eratostens]].

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Dornohas katedrāle
| infobox_width         =
| image                 = Dornoch_Cathedral_(11470582694).jpg
| image_size            =
| caption               = Dornohas katedrāle
| map_type              = Skotija#Lielbritānija
| map_size              =
| map_label             = Dornohas katedrāle
| position              = left
| latd                  = 57.881128
| longd                 = -4.029622
| location              = {{vieta|Lielbritānija|Skotija|Hailenda|Dornoha}}
| religious_affiliation = [[Skotijas Baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = draudzes baznīca
| leadership            =
| website               =
| architect             =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1224. gads
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
}}
<mapframe text="Dornohas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q975891"
}
</mapframe>
'''Dornohas katedrāle''' ({{val|en|Dornoch Cathedral}}) ir [[Skotijas Baznīca]]s draudzes baznīca, kas atrodas [[Skotija]]s ziemeļos, [[Hailenda|Hailendā]], [[Dornoha]]s pilsētā. Tā kā Skotijas Baznīca pieturas pie [[kalvinisms|kalvinisma]] [[prezbiteriāņi|prezbiteriānisma]] novirziena, katedrāles nosaukums dievnamam ir tikai tradīcija.

sentences: '''Aberācija''' [[astronomija|astronomijā]] ir parādība, kas rada debess objektu šķietamu kustību ap to patieso atrašanās vietu atkarībā no novērotāja ātruma. Tās rezultātā objekti šķiet pārvietoti novērotāja kustības virzienā, salīdzinot ar to redzamo stāvokli, kad novērotājs ir nekustīgs. [[Grāds (leņķis)|Leņķa]] izmaiņas ir v/c, kur c ir [[gaismas ātrums]] un v novērotāja ātrums. "Zvaigžņu" vai "ikgadējās" aberācijas gadījumā [[zvaigzne]]s redzamā pozīcija novērotājam uz [[Zeme]]s periodiski mainās gada laikā, mainoties Zemes kustības virzienam, kad tā riņķo ap [[Saule|Sauli]], ar maksimālo leņķi aptuveni 20 loka sekundes.

sentences: '''Konda''' jeb '''Kondijas kņaziste''' ({{val-ru|Кондинское княжество}}) bija mansu apdzīvotās teritorijas nosaukums [[Kondas upe]]s baseinā 16. gadsimtā, sākumā Pelimas valsts sastāvdaļa. Galvenā apdzīvotā vieta bija Kartauža (''Картауж, Кондинский городок''), bet nodevas jeb ''jasaks'' [[Krievijas cari]]em tika maksātas [[Toboļska|Toboļskā]]. Tagad [[Hantu-mansu autonomais apvidus-Jugra|Hantu-mansu autonomā apvidus-Jugras]] daļa [[Irtiša]]s un [[Oba]]s kreisajā krastā.

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
| image_file=
| image_size=
| title="Cūka"
| artist=[[Teodors Zaļkalns]]
| year=1937
| type=[[granīts]]
| dimensions=71 cm
| city={{vieta|Latvija|Rīga}}
| museum=[[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs]]
}}

sentences:
'''Leto''' var būt:
* [[Leto (dieviete)|Leto]] — dieviete grieķu mitoloģijā.

sentences:
{{jāuzlabo|jāpārtulko bez apdoma saliktās atsauces}}
{{Infobox medical condition (new)|
| types         =
| frequency     =
| prognosis     =
| medication    =
| treatment     = Simptomātiska vai atbalstoša ārstēšana
| prevention    =
| differential  =
| diagnosis     = Ambulatorais asins spiediens, tāpat arī EKG monitorēšana
| risks         = [[Alkoholisms]] un [[Cukura diabēts|diabēts]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ninds.nih.gov/Disorders/All-Disorders/Dysautonomia-Information-Page|title=Dysautonomia Information Page {{!}} National Institute of Neurological Disorders and Stroke|website=www.ninds.nih.gov|access-date=2021-08-22}}</ref>
| causes        = Simpātisku vai parasimpātisku autonomās nervu sistēmas sastāvdaļu neadekvātums<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ninds.nih.gov/Disorders/All-Disorders/Dysautonomia-Information-Page|title=Dysautonomia Information Page {{!}} National Institute of Neurological Disorders and Stroke|website=www.ninds.nih.gov|access-date=2021-09-14}}</ref>
| duration      = |
| onset         =
| complications =
| symptoms      = Anhidroze vai hiperhidroze, neskaidra redze, tuneļa redze, [[ortostatiska hipotensija]], aizcietējums, caureja, disfāgija, zarnu nesaturēšana, urīna aizture vai urīna nesaturēšana, reibonis, smadzeņu migla, fiziskās slodzes nepanesamība, tahikardija, vertigo, vājums un nieze. <ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://emedicine.medscape.com/article/1173756-clinical|title=Autonomic Neuropathy Clinical Presentation: History, Physical, Causes|website=emedicine.medscape.com|access-date=2021-08-22}}</ref>
| field         = [[Neiroloģija]]
| pronounce     =
| caption       = [[Veģetatīvā nervu sistēma|Veģetatīvās nervu sistēmas]] iedalījums simpātiskajā un parasimpātiskajā nervu sistēmā.
| alt           =
| image         = The Autonomic Nervous System.jpg
| synonyms      = somatoforma veģetatīvā disfunkcija (SVD), neirocirkulāra distonija (disautonomijas apakštipi), veģetatīvā distonija
| name          = Disautonomija
| deaths        =
}}

sentences:
{{Aizsargājamas dabas teritorijas infokaste
 |            name = Kutinirpākas nacionālais parks
 |        alt_name =
 |     native_name = Quttinirpaaq
ᖁᑦᑎᓂᕐᐹᖅ
 |   iucn_category = II
 |           photo = Quttinirtaaq 6 1997-08-05.jpg
 |     photo_width =
 |   photo_caption =
 |          photo2 =
 |    photo2_width =
 |  photo2_caption =
 |             map = Kanāda#Nunavuta
 |     map_caption =
 |      map_relief = jā
 |        map_size =
 |  latd = 82|  latm = 13|  lats =  |  latNS = N
 | longd = 72| longm = 13| longs =  | longEW = W
 |            type =
 |   prot_category =
 |        location = {{CAN}}
{{CA-NU}}
 |    nearest_city = [[Alerta]]
 |            area = {{mērv|km2=37 775}}
 |     established = {{dat|1988|||N|bez}}
 |  visitation_num =
 | visitation_year =
 |  governing_body = ''Parks Canada''
 |         website = {{URL|https://www.pc.gc.ca/en/pn-np/nu/quttinirpaaq|Quttinirpaaq National Park}}
 |       footnotes =
 |        embedded =
}}
<mapframe text="Kutinirpākas nacionālais parks" width=290 height=290 zoom=4 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1327341"
}
</mapframe>
'''Kutinirpākas nacionālais parks''' ({{val|en|Quttinirpaaq National Park}}, {{val|iu|ᖁᑦᑎᓂᕐᐹᖅ ᒥᕐᖑᐃᓱᕐᕕᒃ ᑲᓇᑕᒥ}}, ''Quttinirpaaq Mirnguisirvimi Kanatami'') ir [[Kanāda]]s otrs lielākais un vistālāk ziemeļos izvietotais [[nacionālais parks]]. Atrodas [[Kanādas Arktiskais arhipelāgs|Kanādas Arktiskā arhipelāga]] [[Elsmīra sala]]s ziemeļos. Parka nosaukums [[inuītu valoda|inuītu valodā]] nozīmē ‘Pasaules virsotne’.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Lophophanes_cristatus_-Aviemore,_Scotland-8.jpg
 | att_nosaukums = [[Cekulzīlīte]] (''Lophophanes cristatus'')
 |    att_izmērs = 240px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Paridae
 |     dzimta_lv = Zīlīšu dzimta
 |         ģints = Lophophanes
 |      ģints_lv = Cekulzīlītes
 |      binomial = Lophophanes <small>([[Johann Jakob Kaup|Kaup]], 1829)
 |   kategorijas = nē
 |     izplatība =
}}
'''Cekulzīlītes, cekulzīlīšu ģints''' (''Lophophanes'') ir [[zīlīšu dzimta]]s (''Paridae'') ģints, kas apvieno divas sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/waxwings/ World Bird List: Waxwings and their allies, tits & penduline tits, 2018]</ref> Viena suga ([[cekulzīlīte]]) sastopama [[Eiropa]]s lielākajā daļā, otra ([[pelēkcekula zīlīte]]) [[Ķīna]]s centrālās daļas dienvidos.<ref name=world/>

sentences: '''Tālskatis''' ir [[optika|optisks]] instruments, kas paredzēts, lai ar aci novērotu tālus priekšmetus. Tālskata optiskā sistēma sastāv no divām daļām: [[objektīvs|objektīva]] (tas veido apgrieztu attēlu fokālajā plaknē) un [[okulārs|okulāra]], kas paredzēts attēla palielināšanai (darbojas līdzīgi [[lupa]]i).

sentences: {{commonscat|Painters by period|Gleznotāji pēc laikmeta vai virziena}}

sentences:
{{Vikitikšanās
| nosaukums  = Otrā kopienas sanāksme šogad
| datums     = {{dat|2019|4|24}}
| laiks      = 18:30
| vieta      = Bufete "Gauja"
| apraksts   = Kopienas aktualitāšu apspriešana
| virtuve    = uzkodas un dzērieni bārā
| wifi       = Jā
| adrese     = Stabu iela 32, Rīga [http://osm.org/go/0wMIgSugo?m= (karte)]
| dalībnieki = Pieteikušies:
# {{u|Papuass}}
# {{u|Egilus}}
# {{u|silraks}}
# {{u|Juzeris}}
# {{u|Feens}}
# {{u|Edgars2007}}
}}

sentences:
{{noformējums+}}
{{atsauces+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
'''Multivides''' ir [[ierīce]]s vai [[datorprogramma]]s, kas ietver [[video]], [[Kompaktdisks|CD-ROM]] enciklopēdijas, [[skaņas datne]]s vai [[prezentācija]]s. Šim vajadzībām ir izveidotas daudzas programmas, kas spētu atskaņot vai parādīt multivides [[datne]]s, piemēram, ''[[Winamp]]'', ''[[Windows Media Player]]'', ''[[Nerro]]'' un citas.
Tātad, ja multivide ir ierīce vai programma, kas ietver sevī kādu no multivides rakstura datnēm, tad multivides apmācības programmas ir uz multivides datnēm bāzētas apmācības programmas, kuras video, skaņas vai prezentāciju veidā lietotājiem sniedz priekšstatu, kā jāizmanto jaunā programma. Multivides apmācības programmas var būt bāzētas uz dažādu multivides datņu bāzēm. Skolās visbiežāk tās ir uz ''[[MS Power Point]]'' bāzes veidotas prezentācijas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| krāsa         =
| vārds         = Emīls Krēpelins
| vārds_orig = ''Emil Kraepelin''
|  attēls       = E. Kraepelin.jpg
| att_izmērs    = 200px
| att_nosaukums =
| dz_gads       = 1856
| dz_mēnesis    = 2
| dz_diena      = 15
| dz_vieta      = {{vieta|Vācija|Neištrēlica}}
| m_gads        = 1926
| m_mēnesis     = 10
| m_diena       = 7
| m_vieta       = {{vieta|Vācija|Minhene}}
| dzīves_vieta  =
| pilsonība     =
| tautība       =
| alma_mater    = [[Leipcigas Universitāte]], [[Vircburgas Universitāte]]
| darba_vietas  = [[Minhenes Universitāte]], [[Tērbatas Universitāte]], [[Heidelbergas Universitāte]]
| zinātne       = [[psihiatrija]]
| pasniedzēji   = [[Vilhelms Vunts]]
| sasniegumi    =
| apbalvojumi   =
| paraksts      =
| piezīmes      =
| kategorijas   = nē
}}

sentences: '''Osteoklasts''' ir daudzkodolaina [[šūna]], kas atrodas [[Kaulaudi|kaulaudos]]. Osteoklasti izdala aktīvus [[Enzīms|enzīmus]] un rada skābu vidi, kas noārda kaulaudus, tādējādi paaugstinot brīvā kalcija līmeni asinīs. Osteoklastu darbību netieši ietekmē [[Epitēlijķermenīši|epitēlijķermenīšu]] izdalītais [[parathormons]] — jo augstāks līmenis, jo aktīvāk darbojas osteoklasti un noārda kaulaudus. Osteoklasti veidojas analogi kā makrofāgi — no kaula smadzeņu cilmes šūnām. Asinīs cirkulējošie monocīti iekļūst kaulā un saplūst kopā, parasti viens osteoklasts veidojas no 6-12 [[monocīti]]em un dzīvo aptuveni 2 nedēļas.<ref name=WHEATERS2006p337>{{cite book|last=Young |first=Barbara |last2=Heath |first2=John W. |last3=Stevens |first3=Alan |last4=Burkitt |first4=H. George |title=Wheater's functional histology: a text and colour atlas |year=2006 |publisher=Churchill Livingstone/Elsevier |location=Edinburgh |isbn=978-0-443-06850-8 |edition=5th |page=}}</ref>

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Afrikātas''' (sauktas arī par '''afrikatīviem slēdzeņiem''') ir [[Koartikulācija|koartikulēti]] [[divcentru līdzskanis|divcentru]] [[līdzskanis|līdzskaņi]], kas sākas kā [[slēdzenis|slēdzeņi]] (kā {{IPA|[t]}} vai {{IPA|[d]}}). Atšķirībā no slēdzeņiem slēgums netiek pārrauts pēkšņi, bet pāriet spraugā: aktīvais runas orgāns (parasti [[mēle]]) pamazām attālinās no pasīvā, vaidojot spraugu, kā rezultātā skaņas realizācija ir [[berzenis]]ka (kā {{IPA|[s]}} vai {{IPA|[z]}}), vai, atsevišķos gadījumos, kā berzeniski [[trills|trilli]]. Saplūstot abām artikulācijām, nerodas ne attiecīgajam slēdzenim, ne berzenim raksturīgs troksnis, bet īpatnējs, nedalāms troksnis, kam nav iespējams noteikt robežu starp abiem elementiem.<ref>{{Laua}}</ref>

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Uvulāri epiglotāls līdzskanis''' ir [[Dubultā artikulācija|dubultās artikulācijas līdzskanis]], izrunājot vienlaicīgi [[Uvulārs līdzskanis|uvulāru līdzskani]] un [[epiglotāls līdzskanis|epiglotālu līdzskani]].

sentences:
{{Atsauces+}}
 smokingā]]
'''Smokings''' (no {{val|en|smoking jacket}} — 'smēķējamā žakete') melnas krāsas vakara [[žakete]] ar atsegtu krūšu daļu un gariem, ar [[Zīds|zīdu]] apšūtiem atlokiem. Pie smokinga piederas balta, iestīvināta [[krūteža]], stāva [[apkaklīte]] ar nolocītiem stūriem, melna [[kaklasaite]] — "taurenītis", smalkas ādas, bet ne lakotas [[kurpes]], melna [[veste]] vai īpaša vidukli aptveroša josta (''cummerbund'').

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kenedija Kosmosa centrs
| native_name         = ''Kennedy Space Center''
| former_names        =
| alternate_names     =
| status              =
| image               = {{Photomontage|position=center
  |photo1a = VAB and SLS.jpg
  |photo2a = Artemis I - First Joint Launch Countdown Simulation (cropped).jpg
  |photo2b = Lunar planetary landscape and runway at KSC built to test Morpheus lander.jpg
  |photo3a = <!-- KSC new HQ building.jpg -->
  |photo3b = NASA’s SLS and SpaceX’s Falcon 9 at Launch Complex 39A & 39B (KSC-20220406-PH-JBP01-0001).jpg
  |photo4a = Aerial view of most of the KSC visitor complex.jpg
  | size = 250
  | spacing = 2
  | color = #FFFFFFu
  | border = 0
  | foot_montage =
    }}
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]]
| current_tenants     =
| location            = {{USA}}, [[Florida]]
| address             =
| location_town       =
| location_country    =
| pushpin_map         = ASV#Florida
| latd  = 28| latm  = 31| lats  = 27| latNS  = N
| longd = 80| longm = 39| longs = 04| longEW = W
| map_caption         =
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          = 1962
| completion_date     =
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = {{url|http://www.nasa.gov/}}
| embedded            =
| references          =
}}
'''Džona Kenedija Kosmosa centrs''' ({{val|en|John F. Kennedy Space Center}}, '''KSC''') ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[kosmodroms]] uz [[Merita]]s salā pie [[Kanaverala rags|Kanaverala zemesraga]] [[Florida|Floridā]]. Kosmodroms atrodas [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] pārziņā pilotējamo programmu realizēšanai.

sentences: '''Melnā Gulbja teorija''' ir [[metafora]], kas apraksta notikumu, kas nāk kā pārsteigums, un kam ir liela ietekme. Teorijas nosaukums balstīts uz senu tautas [[paruna|parunu]], ka  [[Melnais gulbis|melni gulbji]] neeksistē. Tā domāja [[Eiropa|eiropieši]], pirms uzzināja, ka melni gulbji tomēr eksistē — tos atklāja 18. gadsimtā [[Austrālija|Austrālijā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.nytimes.com/2007/04/22/books/chapters/0422-1st-tale.html|title=The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable|publisher=nytimes.com}}</ref> Šo metaforu ieviesa statistiķis un riska analītiķis [[Nasims Nikolass Talebs]], kas ir grāmatas "Melnais Gulbis: ļoti neiespējamā ietekme" ({{val|en|The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable}}) autors. Grāmatā analizētas nejaušas parādības un sabiedrības nespēja precīzi saprast un novērtēt šīs parādības.

sentences: '''Sociālā antropoloģija''' ir cilvēku [[Sabiedrība|sabiedrību]] un [[Kultūra|kultūru]] uzvedības modeļu izpēte. Sociālantropologi pēta cilvēku sociālo attiecību struktūru, tostarp [[Tradīcija|tradīcijas]], [[Ekonomika|ekonomisko]] un [[Politika|politisko]] darbību, [[Likumdošanas vara|likumdošanu]], [[paražu tiesības]], iedibinātos patēriņa un apmaiņas modeļus, radniecības un ģimenes struktūru, attiecības starp dzimumiem, pusaudžu nobriešanu un [[Socializācija|socializāciju]], [[Reliģija|reliģiju]] utt. Pētījuma metodes sociālajā antropoloģijā ietver novērošanu, statistiskās aptaujas un intervijas.

sentences: '''Laidars''' ir [[mājlopi]]em domāts [[aploks]] tieši pie [[kūts]]. Reizēm ar šo vārdu apzīmē arī jebkādu aploku (''lauka laidars''), dažos apvidos arī lielu kūti.<ref>[https://lv.oxforddictionaries.com/skaidrojums/laidars Oxford Dictionaries]{{Novecojusi saite}}</ref> Laidara izmēri var būt ļoti dažādi atkarībā no saimniecības rakstura un lopu skaita. Vasarās laidaros slauca govis un ēdināja lopus. Ja lopus pastāvīgi tur laidaros, nelaižot ganībās, tad to sauc par laidaru sistēmu.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.tezaurs.lv/llvv/ |title=“Latviešu literārās valodas vārdnīca”: Laidars |access-date={{dat|2017|11|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20171129174310/http://www.tezaurs.lv/llvv/ |archivedate={{dat|2017|11|29||bez}} }}</ref> Vidzemē laidara iežogojums parasti tika novietots kūts priekšā, Kurzemē un Zemgalē šādam mērķim izmantoja leņķveidā būvētas kūts iekšpagalmu, Latgalē to izvietoja starp kūti un dzīvojamo ēku, reizēm pārklājot ar kūts jumta spārnu.<ref>“Latvijas Padomju Enciklopēdija”, 5-1. sējums, 1984., 689. lpp.</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija hidroksīda kristālrežģis

Kālija hidroksīda granulas
|       citi nosaukumi = kālija sārms
|           CAS numurs = 1310-58-3
|      ķīmiskā formula = KOH
|              molmasa = 56,11
|              blīvums = 2044
|  kušanas temperatūra = 406 °C
| viršanas temperatūra = 1320 °C
| šķīdība ūdenī        = 1,1 kg/l
|                 citi =
}}
'''Kālija hidroksīds''' (KOH) ir balta kristāliska viela, kas labi šķīst ūdenī. Tas ir stiprs [[sārms]]. Kālija hidroksīdu parasti iegūst, [[elektrolīze|elektrolizējot]] [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] šķīdumu, vai arī metāliskā [[kālijs|kālija]] reakcijā ar ūdeni. Kālija hidroksīds ir stiprāka bāze nekā [[nātrija hidroksīds]], tas arī ir dārgāks. Kālija hidroksīdu ir iespējams lietot gandrīz visur, kur lieto nātrija hidroksīdu. Kālija hidroksīdu lieto šķidro [[ziepes|ziepju]] ražošanai.

sentences:
'''Ekvinokcija''' ({{val|la|aequus}} — ‘vienāds’; ''nox'' — ‘nakts’) jeb '''vienādības''' ir brīdis, kad [[Saule]]s centrs šķērso debess [[ekvators|ekvatoru]]. Uz Zemes šāds brīdis ir divas reizes gadā. Pirmo reizi ekvinokcija ir [[marts|martā]] ([[20. marts|20.]] vai [[21. marts|21. martā]]), ko dēvē par [[pavasaris|pavasara]] ekvinokciju, bet otro reizi — [[septembris|septembrī]] ([[22. septembris|22.]] vai [[23. septembris|23. septembrī]]), ko dēvē par [[rudens]] ekvinokciju. Ekvinokcijas brīdī [[terminators (astronomija)|terminators]] iet caur abiem Zemes [[ģeogrāfiskais pols|poliem]], bet [[diena]]s un [[nakts]] ilgumi ir aptuveni vienādi.
Ekvinokcijas brīdī iestājas astronomiskais [[pavasaris]] vai astronomiskais [[rudens]].

sentences:
[[Kategorija:Pašreizējie valstu vadītāji]]
[[Kategorija:Monarhi| ]]

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Greblis
| abbreviation = Cae
| name_latin = Caelum
| RA = 5
| dec = −40
| areatotal = 125
| arearank = 81. vieta
| numbermainstars = 4
| numberstarsplanets = 0
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 0
| brighteststarname = ''α Cae''
| starmagnitude = 4,45
| neareststarname = ''α Cae''
| stardistance = 65,7
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Balodis (zvaigznājs)|Balodis]]
[[Zaķis (zvaigznājs)|Zaķis]]
[[Eridāna]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Zelta Zivs]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
| r_latvija = nav novērojams
| latmax = 40
| latmin = 90
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Plūtarhs
|         vārds_orig = {{gree|Πλούταρχος}}
|             attēls = Plutarch.gif
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt = ap [[46]]. gadu
|            dz_gads =
|         dz_mēnesis =
|           dz_diena =
|           dz_vieta = [[Heroneja]], [[Beotija]], [[Romas impērija]]
({{GRE}})
|          m_dat_alt = ap [[120]]. gadu (74 gadu vecumā)
|             m_gads =
|          m_mēnesis =
|            m_diena =
|            m_vieta = [[Delfi]], [[Fokida]], [[Romas impērija]]
({{GRE}})
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = [[Romas impērija]]
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = biogrāfs, esejists, priesteris, sūtnis,
| rakstīšanas valoda = [[grieķu valoda]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''Βίοι Παράλληλοι''; ''Ἠθικά''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Plūtarhs''' ({{val|grc|Πλούταρχος}}, ''Ploútarkhos'') bija [[senie grieķi|grieķu]] cilmes [[romieši|romiešu]] [[vēsturnieks]], biogrāfiju [[rakstnieks]], [[eseja|esejists]].

sentences:
[[File:FluorescentCells.jpg|thumb|Šūnas zem [[mikroskops|mikroskopa]]]]
'''Citoloģija''' ({{val|gr|kytos}} — 'šūna' + ''logos'' — 'mācība') ir [[bioloģija]]s nozare, kas pēta dzīvas [[šūna]]s, to uzbūvi, [[funkcija]]s, [[vairošanās|vairošanos]], novecošanos un bojāeju. Citoloģija apskata gan vienšūnu [[organisms|organismus]], kā [[baktērija|baktērijas]] un [[vienšūņi|vienšūņus]], gan specializētas šūnas sarežģītākos organismos.

sentences:
{{Commonscat|Chechnya|Čečenija}}
[[Kategorija:Krievijas Federācijas republikas]]
[[Kategorija:Kaukāzs]]

sentences:
{{Pašgājējartilērijas infokaste
|      nosaukums=TKS-D
|        attēls=TKS-D (02).jpg
|    virsraksts=
|        valsts={{POL}}
|         kgads={{1936. gads}}
|      razosana=1936 — 1937
|      daudzums=2
|     brunojuma={{POL}}
|       apkalpe= 4 clv.
|        garums= 2,85 m (3,26 m ar lielgabalu)
|       platums= 1,8 m
|      augstums= 1,24 m
|          masa= 3,1 t
|        bruņas= 4-6 mm
|     primārais= [[37 mm Bofors prettanku lielgabals|37 mm prettanku lielgabals wz. 36]]
|   sekundārais=
|       dzinējs=Polski Fiat 122B
| dzinēja_jauda= 62,5 zs (46 kW)
|ātrums_uz ceļa= 42 km/h
| zs_koeficents= 14,8 zs/t
|maks. attālums= 220 km
}}
'''TKS-D''' ({{val-pl|czolgowa laweta dzialka piechoty Bofors 37 mm}}) tulkojumā ''37 mm Bofors kājnieku lielgabala tanka lafete'' - [[Polija]]s [[tankete]]-[[pašgājējartilērija]].

sentences: '''16. augusts''' ir gada 228. diena (229. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 137 dienas.

sentences:
. Attēlā Atēnas statuja [[Luvra|Luvras muzejā]]]]
'''Gudrība''' ir vispārināta īpašība, kam raksturīgas plašas [[zināšanas]], attīstīta [[domāšana]], bagātīga [[pieredze]],<ref name="tezaurs"/> [[izpratne]], [[piesardzība]] un spēja rast risinājumus [[problēma|problēmām]]. Dažos gadījumos gudrību var identificēt ar [[prāts|prātu]] vai [[intelekts|intelektu]].

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=TiCl4
|molmasa=189,71
|blīvums=1730
|kušanas temperatūra=-24 °C
|viršanas temperatūra=136,4 °C
}}
'''Titāna tetrahlorīds''' (TiCl4) ir bezkrāsains, caurspīdīgs, smags šķidrums. Šo savienojumu iegūst, hlorējot [[titāns|titāna]] rūdu (kas sastāv no netīra [[titāna dioksīds|titāna dioksīda]]). Titāna tetrahlorīds ir stabilākais titāna hlorīds, to attīra destilējot. Titāna tetrahlorīdu lieto par visu pārējo titāna savienojumu izejvielu. Titāna tetrahlorīds ir viens no dažiem metālu hlorīdiem, kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[šķidrums]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Sanktpeltene
 | official_name            = ''St. Pölten''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sankt Poelten.jpg
 | image_caption            =
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = AUT Sankt Poelten COA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austrija
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_type1        = Federālā zeme
 | subdivision_name1        =  [[Lejasaustrija]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 108.48
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. janvārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 52048
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 48 | latm = 12 | lats =  | latNS = N
 | longd = 15 | longm = 37 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 3100
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 267
 | website                  = {{url|http://www.st-poelten.gv.at/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: Par '''tirdzniecības uzcenojumu''' sauc starpību starp [[prece]]s [[Vairumtirdzniecība|vairumcenu]] un pārdošanas cenu [[Mazumtirdzniecība|mazumtirdzniecībā]]. Tirdzniecības uzcenojumu veido [[pievienotās vērtības nodoklis]] un citas papildu izmaksas,<ref>{{grāmatas atsauce|title=Tūrisma un viesmīlības terminu skaidrojošā vārdnīca|date=2008|location=Rīga}}</ref> kā arī tirgotāja [[peļņa]].

sentences: '''Tranzē''', vēlāk arī '''Tranzē-Rozeneki''' ({{val|de|von Transehe-Roseneck}}) ir [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas 16. gadsimta vidū ieceļoja [[Livonija|Livonijā]] un vēlāk izplatījās arī [[Zviedrija|Zviedrijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Krievija|Krievijā]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Havjers Peress-Kapdevila
|     vārds_orig = ''Javier Pérez Capdevila''
|         attēls = Perez-Capdevila.jpg
|     att_izmērs = 275px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1963
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = Gvantanamo, [[Kuba]]
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
}}
'''Havjers Peress-Kapdevila''' ir [[Kuba]]s zinātnieks, starptautiski atzīts, piemērojot matemātikas zinātni vides, zināšanu pārvaldīšanas, ekonomikas un grāmatvedības jautājumos. Viņš ir Zinātnes, Tehnoloģijas un Vides ministrijas vecākais padomnieks, kā arī padomnieks Gvantanamo delegācijā un profesors Gvantanamo Universitātē.

sentences:
{{Citas nozīmes|luterāņu baznīcu|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca|Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca}}
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Rīgas Svētās Trīsvienības baznīca
| image                 = Rīga, Sv. Trīsvienības luterāņu baznīca 2002-09-28.jpg
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Rīga
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 52.23 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 7 | longs = 29.79 | longEW = E
| religious_affiliation = [[LELB]]
| rite                  =
| location              = {{vieta|Latvija|Rīga|Sarkandaugavas 10|3s=Sarkandaugavas iela (Rīga)}}
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| heritage_designation  =
| leadership            =
| website               = {{URL|http://www.3vienbaznica.net/lv/}}
| architecture          =
| architect             = [[Johans Daniels Felsko]]
| architecture_type     =
| architecture_style    = [[neogotika]]
| general_contractor    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        = 1876
| year_completed        = 1878
| construction_cost     =
| specifications        =
| capacity              =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| dome_quantity         =
| dome_height_outer     =
| dome_height_inner     =
| dome_dia_outer        =
| dome_dia_inner        =
| minaret_quantity      =
| minaret_height        =
| spire_quantity        =
| spire_height          =
| materials             =
| embedded              =
}}
'''Rīgas Svētās Trīsvienības (Trijādības) Evaņģēliski luteriskā baznīca''' ir [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā Baznīca|Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīca]]s dievnams [[Sarkandaugavas iela (Rīga)|Sarkandaugavas ielā]] 10, [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Augusto De Luka
 |           image = Augusto De Luca.jpg
 |       imagesize =
 |         caption =
 |       birthname =
 |       birthdate = {{ddv|1955|7|1}}
 |        location = {{vieta|Itālija|Neapole}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |     nationality = Itālis
 |           field = [[Fotogrāfija]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Augusto De Luka''' ({{val|it|Augusto De Luca}}; dzimis {{dat|1955|7|1}}) ir itāļu mākslinieks un fotogrāfs. 1970. gadu vidū kļuva par profesionālu fotogrāfu. Ir vairāk nekā desmit grāmatu autors.

sentences: '''Ekspozīcija''' [[fotogrāfija|fotogrāfijā]] ir kopējs [[gaisma]]s daudzums, kurš nonāk uz fotoattēlu reģistrējošas virsmas ([[foto filma|foto filmu]] vai fotokameras [[sensors|sensoru]]) [[fotoattēls|fotoattēla]] uzņemšanas laikā. Ekspozīcija tiek mērīta luksos sekundē ([[lux]]/s), un to var izrēķināt ar ekspozīcijas vērtības (EV) un kadra laukuma apgaismojuma noteiktajā vietā.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada maijs}}
]]
'''Kristietība Armēnijā''' ir lielākā [[reliģija]] valstī. Tā parādījās mūsu ēras 1. gadsimtā, kad šajā valstī sludināja [[Jēzus Kristus]] apustuļi [[Apustulis Tadejs|Tadejs]] un [[Svētais Bartolomejs|Bartolomejs]]. 4. gadsimta sākumā karalis [[Trdats III]] pasludināja [[Kristietība|kristietību]] par valsts reliģiju, tādējādi Armēnija kļuva par pirmo kristīgo valsti pasaulē.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://armenianprelacy.org/education/church-history/|title=History of the Armenian Church|website=Armenian Prelacy|access-date=2023-05-08|language=en-US}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada janvāris}}
'''Stiepjamība''' ir [[Metāli|metāla]] īpašība, kas raksturo metāla spēju veidot garas [[Vadi|stieples]] vai diegus ar mazu [[Diametrs|diametru]]. Vislabāk stiepjami ir [[zelts]], [[sudrabs]] un [[varš]]. Maza stiepjamība ir [[Bismuts|bismutam]], [[Mangāns|mangānam]] un [[Antimons|antimonam]]. Metāli ar mazu stiepjamību ir [[Izturība|trausli]]. Trauslumu nosaka [[Kovalentā saite|kovalentās saites]], kas līdz ar metālisko saiti pastāv starp trauslo metālu [[Atoms|atomiem]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Ķīmija 11.klasei|last=Kaksis|first=Āris|publisher=Lielvārds|year=2010. gads|isbn=978-9984-11-303-6}}</ref>

sentences: '''Šāhnāme''' ({{val|fa|شاهنامه}}, ''Šāhnāmeh'' — "Valdnieku grāmata") ir persiešu dzejnieka [[Firdousī]] no 977. līdz 1010. gadam sarakstīts [[eposs]]. Tas ir [[Irāna]]s nacionālais eposs, kā arī viens no ievērojamākiem darbiem [[persiešu literatūra|persiešu literatūrā]]. Lai arī darbā ir daudzas [[mitoloģija|mitoloģiskas]] iezīmes, tajā ir aprakstīta [[persieši|persiešu]] vēsture no pasaules radīšanas laikiem līdz [[islāms|islāma]] ieviešanai 7. gadsimtā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{DISPLAYTITLE:Playstation 5}}
{{Konsoles infokaste|attēls=PlayStation_5_and_DualSense.jpg|logo=PS5_logo.svg|logo_izm=155px|attēls_izm=255px|paraksts=PlayStation 5 konsole un [[DualSense]] kontrolieris|gimene=[[PlayStation]]|media=[[Blu-ray]], [[DVD]]|kontrolieri={{Unbulleted list
| [[DualSense]]
| [[DualShock 4]]
| [[PlayStation Move]]
}}|sakt=12. novembrī, 2020|izveidotājs=[[Sony]]|razotajs=[[Sony]]|operetajsistema=PlayStation 5 sistēmas programmatūŗa|priekstecis={{Unbulleted list
| Faktiski: [[PlayStation 4 Pro]]
| Bez versijām un revīzijam: [[PlayStation 4]]
}}|cena={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': USD$499, EUR€499
| '''PlayStation 5 Digital''': USD$399, EUR€399
}}|atmina=SSD 825 GB|svars={{Unbulleted list
| '''PlayStation 5''': 4.5 kg
| '''PlayStation 5 Digital''': 3.9 kg
}}}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Doktors Dūlitls 2
| attēls                   = Dr dolittle two ver2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Dr. Dolittle 2''
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 = [[Stīvs Karrs]]
| producents               = [[Džons Deiviss (producents)|Džons Deiviss]]
| scenārija autors         = [[Lerijs Levins]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Reivena-Simona]]
* [[Kristena Vilsone]]
* [[Džefrijs Džonss]]
* [[Kevins Pollāks]]
* [[Kaila Preta]]
| mūzika                   = [[Deivids Ņūmens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Davis Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[20th Century Studios|20th Century Fox]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2001|6|22}}
| ilgums                   = 84 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/dr-dolittle-2-2001|title=Dr. Dolittle 2|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609133056/https://bbfc.co.uk/releases/dr-dolittle-2-2001}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|70 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=drdolittle2.htm|title=Dr. Dolittle 2 (2001)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|176,1 miljons}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              = "[[Doktors Dūlitls (filma)|Doktors Dūlitls]]"
| nākamā                   = "[[Doktors Dūlitls 3]]"
| imdb                     =
}}
'''"Doktors Dūlitls 2"''' ({{val|en|Dr. Dolittle 2}}) ir 2001. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir [[Stīvs Karrs]]. Galvenās lomas atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Reivena-Simona]], [[Kristena Vilsone]], [[Džefrijs Džonss]], [[Kevins Pollāks]] un [[Kaila Preta]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1999|3|5||bez}}. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "[[Doktors Dūlitls (filma)|Doktors Dūlitls]]", savukārt 2006. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Doktors Dūlitls 3]]".

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Zebra Botswana edit.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| iedalījums =
* '''Zebru apakšģints''' (''Hippotigris'')
* '''Tuksneša zebru apakšģints''' (''Dolichohippus'')
| binomial=Hippotigris un Dolichohippus
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
{{Personas infokaste
| vārds_orig = ''Евгений Понасенков''
| attēls = Ponasenkov 2021.jpg
| dz_gads = 1982
| dz_mēnesis = 03
| dz_diena = 13
| dz_vieta = {{vieta|PSRS|Krievijas PFSR|Maskava|td=Krievija}}
| tautība = [[krievi|krievs]]
| nodarbošanās = [[publicistika|publicists]], [[vēsturnieks]], [[režisors]], [[videoblogs|videoblogeris]]
| dzimums = V
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| nosaukums = Entolomataceae Kotl. & Pouzar (1972)
| attēls = 2011-04-17 Entoloma vernum 2 65791.jpg
| att_nosaukums= [[Pavasara sārtlapīte]] (''Entoloma vernum'')
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase = Hymenomycetes
| klase_lv = Himēnijsēnes
| rinda = Agaricales
| rinda_lv = Atmateņu rinda
| dzimta = Entolomataceae
| dzimta_lv = Sārtlapīšu dzimta
| sinonīmi =
| iedalījums=
* ģints: ''[[Clitopilus]]''
* ģints: ''[[Entoloma]]''
* ģints: ''[[Rhodocybe]]''
* ģints: ''[[Rhodocybella]]''
* ģints: ''[[Rhodogaster]]''
* ģints: ''[[Richoniella]]''
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Apo
| Nosaukums2       = ''Apo''
| Photo            = Mount Apo view from Aeon Tower (Davao City; 11-26-2021).jpg
| Paraksts         = [[Davao]] pilsēta ar Apo vulkānu fonā
| Augstums         = 2954
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Mindanao
| reljefa_karte    = jā
| latd= 6 |latm= 59 |lats= 15 |latNS= N
| longd= 125 |longm= 16 |longs= 15 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Mindanao}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = [[holocēns]]
| First ascent         =
}}
'''Apo''' ({{val|fil|Bundok Apo}}, {{val|en|Mount Apo}}) ir potenciāli aktīvs snaudošs [[stratovulkāns]] [[Mindanao]] salā [[Filipīnas|Filipīnās]], valsts augstākā virsotne. Atrodas salas dienvidaustrumos {{nobr|20 km}} no [[Davao līcis|Davao līča]] piekrastes, administratīvi atrodas [[Kotabato]] un [[Dienviddavao]] provinču un [[Davao]] pilsētas robežu krustpunktā. Kalnam trīs virsotnes, augstākajā no tām krāteris 500 m diametrā ar nelielu ezeriņu. Nogāzēs karstie avoti, izplūst sēra un ogļskābā gāze.<ref>{{PZT|51}}</ref> Ģeoloģiskā vēsture vāji izpētīta, tiek lēsts, ka pēdējais izvirdums noticis [[holocēns|holocēnā]].<ref>[https://volcano.si.edu/volcano.cfm?vn=271030 Global Volcanism Program. Smithsonian Institution. Apo]</ref> Apkārtējām tautām vulkāns ir svēts, tā nosaukums tiek tulkots kā ‘cienījamais sirmgalvis’. Vulkāna apkārtnē kopš 1966. gada izveidots Apo kalna dabas parks {{nobr|640 km²}} platībā, kurā mīt 272 putnu sugas, no kurām 111 endēmas, tajā skaitā viens no pasaulē lielākajiem ērgļiem — apdraudētais [[Filipīnu ērglis]] (''Pithecophaga jefferyi'').<ref>[https://forestry.denr.gov.ph/b+wiser/index.php/sites/mount-apo-natural-park Mount Apo Natural Park]</ref>

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 38
 | lv  = Trīsdesmit astoņi
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Laidu pagasts
| karte             = Laidu_pagasts_LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = LVA Laidu pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Laidu pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Kuldīgas novads
| centrs            = Laidi
| platība           = 114,97
| iedzīvotāji       = 1119<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1119 / 115 round 1}}
| izveidots         = 1954
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         =
}}
'''Laidu pagasts''' ir viena no [[Kuldīgas novads|Kuldīgas novada]] administratīvajām teritorijām. Tas robežojas ar sava novada [[Turlavas pagasts|Turlavas]], [[Snēpeles pagasts|Snēpeles]], [[Raņķu pagasts|Raņķu]] un [[Rudbāržu pagasts|Rudbāržu]] pagastiem un [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] [[Kazdangas pagasts|Kazdangas]] pagastu.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Caniformia 2021 Montage.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| apakškārta = Caniformia
| apakškārta_lv = Suņveidīgie
| binomial = Caniformia <small>([[Kretzoi]], 1943)</small>
}}
'''Suņveidīgo apakškārta''' (''Caniformia'') ir viena no divām [[plēsēji|plēsēju]] apakškārtām. Visiem suņveidīgajiem dzīvniekiem ir raksturīgs pagarināts purns un [[nagi]], kurus nevar ievilkt un paslēpt ķepās, kas ir tieši pretēji [[kaķveidīgo apakškārta]]s (''Feliformia'') dzīvniekiem. Vēl viena pazīme, kas tos atdala no kaķveidīgajiem, ir tā, ka suņveidīgajiem ir vairāk [[zobi|zobu]], kā arī suņveidīgie dzīvnieki ir [[visēdāji]], izņēmums ir [[lielā panda]], kas pārtiek vienīgi no [[augi|augu]] barības.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Abhurīts
|attēls=
|klase=[[Halīds]], oksihalogenīds, atakamīta sērija
|ŠtruncaID=3/D.05-10
|ķīm_formula=Sn21<nowiki>[</nowiki>O6<nowiki>|</nowiki>(OH)14<nowiki>|</nowiki>Cl16<nowiki>]</nowiki>
|singonija=[[Trigonālā singonija|Trigonālā]]
|krāsa=Bezkrāsas, bāli dzeltens
|svītra=Balta
|habituss=Bieži veido eliptiskus kristālus
|skaldnība=Nav novērota
|lūzums=Adatains, nelīdzens
|cietība=2
|spīdums=Pērļains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=
|pleohroisms=Nav
|blīvums=4,31
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
'''Palasjoss''' var būt:

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    = Atzalis
|nosaukums_latv_val     = Atzele
|sugasvārds             = senlatviešu zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = [[lībiešu valoda|līvu]]: ''Atsele'', {{val|la|terra Agzele}}, {{val|ru|Очела}}, {{val|de|land tho Adsel}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra demokrātija, Tālavas pavalsts, reizēm maksāja meslus [[Pleskavas kņazi]]em, vēlāk [[Livonijas bīskaps|Livonijas bīskapa]] vasaļvalsts
|
|gads_sākums            = 10. gadsimts{{!}}pirms 10. gadsimta
|gads_beigas            = 1224
|
|event_start            = [[Letgaļi]] pakļāva pirms tam [[Baltijas somi|Baltijas somu]] apdzīvoto teritoriju
|date_start             =
|event_end              = Sadalīja [[Livonijas bīskapija]] (2/3) un [[Livonijas ordenis]] (1/3)
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Atzele.jpg
|image_map_caption      = Atzeles (Adzeles) 12.—13. gs. valsts teritorijas variācijas pēc dažādām vēstures kartēm
|
|galvaspilsēta          = [[Gaujiena]] (vācu:''Adzel''), [[Alūksne]] (krievu: ''Olysta'')
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]/ [[pareizticība]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          =
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Tele2 Baltic Beach Party''''' bija viens no lielākajiem [[izklaide]]s pasākumiem [[Latvija|Latvijā]]. Kopš [[2001. gads|2001]]. gada, tas reizi gadā norisinājās [[Baltijas jūra]]s krastā, Liepājā. No [[2001. gads|2001]]. līdz [[2004]]. gadam pasākuma nosaukums bija '''''Caines Beach Party'''''. Katru gadu tas notika [[Liepāja]]s pludmalē. Pasākuma galvenie organizatori bija [[brāļi Mediņi]]. [[2007. gads|2007]]. gadā festivālu apmeklēja aptuveni 60 000 cilvēku,<ref>[http://diena.lv/lat/izklaide/festivali/baltic-beach-party-varetu-apmeklet-ap-50-tukstosiem-cilveku Baltic Beach Party varētu apmeklēt ap 50 tūkstošiem cilvēku], Diena.lv (24.07.2008), informācija iegūta 27.07.2008</ref> kas radīja pilsētas veikalu, ēdināšanas uzņēmumu un viesnīcu pārslodzi. [[2008. gads|2008]]. gadā festivāls norisinājās 25. un 26. jūlijā<ref>[http://www.diena.lv/lat/izklaide/festivali/sakas-tele2-baltic-beach-party Sākas Tele2 Baltic Beach Party], Diena.lv (25.07.2008), informācija iegūta 27.07.2008</ref> ar pašā jūras krastā uzstādītām divām estrādēm, atrakciju karuseļiem, daudzām āra kafejnīcām un citu dažādu izklaides pasākumu teltīm.

sentences:
{{Artikulācijas vieta}}
'''Postalveolārus līdzskaņus''' izrunā ar [[Mēle|mēli]] skarot [[Alveola|alveolas]] aizmugurējo daļu mazliet tālāk, nekā artikulējot [[alveolārs līdzskanis|alveolāros līdzskaņus]], bet ne tik tālu pie cietajām aukslējām, kā artikulējot [[palatāls līdzskanis|palatālos līdzskaņus]].<ref>{{Ladefoged}}</ref>

sentences: '''Datu šķirošanas algoritms''' ir [[algoritms]], kas dota saraksta elementus sakārto noteiktā kārtībā. Visbiežāk izmantotās ir [[Skaitlis|skaitliskā]] un [[Burts|leksikogrāfiskā]] šķirošana.

sentences: '''Ampērmetrs''' ir [[mērierīce]], ar kuru mēra [[elektriskā strāva|elektriskās strāvas]] [[strāvas stiprums|stiprumu]]. Tā skala ir graduēta strāvas stipruma vienībās: [[ampērs|ampēros]] (A), miliampēros (mA) vai mikroampēros (µA). Pirmā ampērmetra funkcionalitāte balstījās uz [[Zemes magnētiskais lauks|Zemes magnētisko lauku]]. 19. gadsimta beigās tika veikti uzlabojumi un ampērmetru varēja novietot jebkādā pozīcijā, un mērījumiem bija lielāka precizitāte.

sentences: '''Tetrahidrokanabinols''' (zināms arī kā '''THC''' un '''delta-9-tetrahidrokanabinols''') ir galvenā [[kaņepes|kaņepju]] augu psihoaktīvā viela. Tas pirmoreiz tika ekstraktēts tīrā veidā 1964. gadā.<ref name="doi10.1021/ja01062a046">{{Laikraksta atsauce |doi=10.1021/ja01062a046 |year=1964 |last1=Gaoni |first1=Y. |last2=Mechoulam |first2=R. |journal=Journal of the American Chemical Society |volume=86 |issue=8 |pages=1646–1647}}</ref><ref>[http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml Interview with the winner of the first ECNP Lifetime Achievement Award: Raphael Mechoulam, Israel] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110430032241/http://matters.ecnp.nl/number11/interview2.shtml |date={{dat|2011|04|30||bez}} }} 2007. gada februāris</ref><ref>{{Laikraksta atsauce |last1=Geller |first1=Tom |year=2007 |url=http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080619013348/http://chemicalheritage.org/pubs/ch-v25n2-articles/feature_cannabinoids.html |archivedate={{dat|2008|06|19||bez}} |title=Cannabinoids: A Secret History |journal=Chemical Heritage Newsmagazine |volume=25 |issue=2 |accessdate={{dat|2008|05|31||bez}} }}</ref> Aukstumā THC ir stiklaini cieta viela, bet sasilis tas kļūst viskozs un lipīgs.

sentences: '''Dafnids un Hloja''' ir ievērojamākais mīlestības [[romāns]] [[Antīkā literatūra|antīkajā literatūrā]]. To sarakstījis [[Senā Roma|Romas]] laika [[Sengrieķi|sengrieķu]] autors [[Longs]] (ap 2. vai 3. gs.), rādot divu jauniešu [[Mīlestība|mīlestību]] no pašām pirmajām, tikko apjaustajām, neizprastajām jūtām līdz tās piepildījumam.

sentences: '''Lielvārdes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 110 [[Lielvārde]]s [[iela]]s.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/varis/100003501?type=city#|title=Valsts adrešu reģistra dati: Lielvārde, Ogres nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2021|11|04||bez}}}}</ref>

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|binomial=Eriophorum vaginatum|autors=L.|suga_lv=Makstainā spilve|suga=Eriophorum vaginatum|ģints_lv=Spilves|ģints=Eriophorum|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Eriophorum vaginatum Wełnianka pochwowata 2010-05-15 03.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|sinonīmi=}}'''Makstainā spilve''' ({{val|la|Eriophorum vaginatum}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama [[Ziemeļu puslode|ziemeļu puslodē]] [[Ziemeļpols|polam]] tuvos apvidos, tostarp diezgan bieži visā [[Latvija]]s teritorijā, sūnu, retāk pārejas [[Purvs|purvos]], purvainos priežu mežos un pārpurvotos ezeru krastos.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/eriophorum-vaginatum-l/|title=makstainā spilve - Eriophorum vaginatum L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-05-22}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Octopus2.jpg
| att_nosaukums =[[Astoņkājis]] (''Octopus vulgaris'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| virstips =Lophotrochozoa
| virstips_lv =Spirālveidīgie
| tips =Mollusca
| tips_lv =Gliemji
| klase =Cephalopoda
| klase_lv =Galvkāji
| apakšklase=Coleoidea
| apakšklase_lv=Divžauņi
| kohorta=Neocoleoidea
| kohorta_lv=Mūsdienu divžauņi
| iedalījums =
* virskārta {{TaksoSaite|Octopodiformes|Astoņkājveidīgie}}
* virskārta {{TaksoSaite|Decapodiformes|Desmitkājveidīgie}}
| kategorijas =nē
| binomial=Neocoleoidea <small>([[Bather]], 1888)</small>
}}
'''Mūsdienu divžauņi''' (''Neocoleoidea'') ir [[galvkāji|galvkāju]] [[divžauņu apakšklase]]s (''Coleoidea'') kohorta, kas apvieno visus mūsdienu [[divžauņi|divžauņus]]. Otra divžauņu kohorta ir [[senie divžauņi]] (''Belemnoidea''), kas apvieno izmirušos, aizvēsturiskos divžauņus. Mūsdienu divžauņus iedala 2 lielās grupās: [[astoņkājveidīgie|astoņkājveidīgajos]] (''Octopodiformes'') un [[desmitkājveidīgie|desmitkājveidīgajos]] (''Decapodiformes''). Mūsdienu divžauņiem viens taustekļu pāris ir vai nu zaudēts, vai izmainījies. [[desmitkājveidīgie|Desmitkājveidīgajiem]] (''Decapodiformes'') ceturtais taustekļu pāris ir kļuvis ļoti garš, ar piesūcekņiem to kubveida galos. [[astoņkājveidīgie|Astoņkājveidīgajiem]] (''Octopodiformes'') ir mainījies otrais taustekļu pāris: [[vampīrkalmāri]]em tas ir kļuvis ievērojami īsāks, un tiek izmantots tikai kā maņu orgāns, bet [[astoņkāji]]em šis taustekļu pāris ir izzudis pilnībā.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Ankangīts
|attēls=
|klase=Oksīdu minerāls, [[kriptomelāns|kriptomelāna]] grupa
|ŠtruncaID=4/D.08-35
|ķīm_formula=Ba(Ti,V3+,Cr)8O16
|singonija=[[Tetragonālā singonija|tetragonālā]]
|krāsa=Melna
|svītra=Pelēki melna
|habituss=Prizmatiski, labi izteikti kristāli
|skaldnība=Nav?
|lūzums=
|cietība=6,5
|spīdums=Dimanta, stikla
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=-
|blīvums=4,44
}}
__NOTOC__

sentences: '''"Cūkas driķos"''' arī '''"Cūkas griķos", "Bejas Cūkdriķis"''' ir divdaļīga pāru rotaļdeja jeb [[dancis]], kas [[Latvija|Latvijā]] pierakstīts [[Alūksnes novads|Alūksnes novadā]]. Latvijā, [[Lietuva|Lietuvā]] un [[Igaunija|Igaunijā]] mūsdienās par pāru deju daudz izplatītāks un iemīļotāks ir variants diviem pāriem, kas dejo krustā. Igaunijā to sauc par "Kaera Jaan" un dejo ar atbilstošās tautas dziesmas tekstu. Lietuvā šai dejai "Kiaulė grikiuos" ir teksts [[Lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]].

sentences: '''Berlīnes kongress''' noritēja [[Vācijas Impērija]]s galvaspilsētā [[Berlīne|Berlīnē]] no 1878. gada 13. jūnija līdz 13. jūlijam. Kongresa mērķis bija apmierināt Eiropas lielvaru — [[Lielbritānija]]s un [[Austroungārija]]s — intereses [[Balkānu pussala|Balkānos]], kuros pēc [[Krievu—turku karš (1877—1878)|1877.-1878. gada krievu-turku kara]] bija pārāk palielinājusies [[Krievijas Impērija]]s ietekme.<ref>[https://www.britannica.com/event/Congress-of-Berlin Congress of Berlin]</ref>

sentences: '''6. februāris''' ir 37. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 328 dienas (329 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada janvāris}}
'''Diferenciālvienādojums''' var būt '''homogēns''' kādā no diviem gadījumiem: 1) diferenciālā formā dota pirmās pakāpes [[Diferenciālvienādojums|diferenciālvienādojuma]] saskaitāmo koeficienti  ir homogēnas mainīgo funkcijas; 2) jebkuras kārtas lineāra diferenciālvienādojuma gadījumā nav konstanta saskaitāmā.

sentences: '''Benzpirēni''' ir perikondensēti [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži]] ar formulu C20H12. Tos var uzskatīt par [[pirēns|pirēna]] atvasinājumiem, kas veidojas, pirēna molekulai ar vienu malu pievienojoties vēl vienam [[benzols|benzola]] gredzenam. Ir iespējami divi benzpirēna [[izomēri]], ko sauc par benz[''a'']pirēnu un  benz[''e'']pirēnu. Benz[''a'']pirēns ir izplatītāks un bīstamāks, tādēļ ar terminu 'benzpirēns' parasti saprot šo izomēru.

sentences: '''"Piektā kolonna"''' ({{val-es|Quinta columna}}) ir apzīmējums ārvalstu savervētiem vai tām simpatizējošiem [[aģentūra|aģentiem]], kas nodarbojas ar karaspēka, valsts iedzīvotāju demoralizēšanu, piemēram, spiegojot, musinot uz nemieriem, ceļot paniku, veicot [[diversija]]s un citas pretvalstiskas darbības.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Opa Muurikka Oy''
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             = pievienots ''[[Pisla (uzņēmums)|Pisla]]''
| predecessor      = ''[[U-cont]]''
| successor        = ''[[Pisla (uzņēmums)|Pisla]]''
| foundation       = 2000. gads
| founder          =
| defunct          = 2020. gads
| location_city    = [[Mikeli]]
| location_country = {{FIN}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         = ēdiena gatavošanas un galda piederumi
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    = ~30
| parent           = ''[[Pisla (uzņēmums)|Pisla]]'', {{FIN}}
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://opamuurikka.fi opamuurikka.fi]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''Opa Muurikka''''' ir [[Somija]]s uzņēmuma ''[[Pisla (uzņēmums)|Pisla]]'' [[virtuve]]s un ēdienu ārā gatavošanas piederumu produktu grupa. ''Opa Muurikka'' birojs un ražotne atrodas [[Mikeli]]. Produkcija tiek izplatīta gan Somijā, gan citās valstīs.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hartmann zebra hobatere S.jpg
| att_nosaukums =''Equus zebra hartmannae'' [[Hartmaņa kalnu zebra]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Perissodactyla
| kārta_lv =Nepārnadži
| dzimta =Equidae
| dzimta_lv =Zirgu dzimta
| ģints =Equus
| ģints_lv =Zirgi
| apakšģints =Hippotigris
| apakšģints_lv =Zebras
| suga =Equus zebra
| suga_lv =Kalnu zebra
| izplatība =

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada oktobris}}
'''Efektīvs portfelis''' ({{val|en|Efficient Portfolio}}, dažkārt dēvē arī par "optimālo portfeli") ir [[finanšu portfelis]], kura struktūra ir veidota tā, lai varētu sasniegt noteiktu sagaidāmo [[peļņa|peļņu]]. Pastāv dažādas portfeļa strukturēšanas metodes, kas galvenokārt ir atkarīgas no [[risks|riska]] līmeņa, ko [https://capital.com/lv/iegulditajs-definicija ieguldītājs] uzskata par pieņemamu, pieņemot lēmumu iegādāties [[Vērtspapīrs|vērtspapīrus]]. Citiem vārdiem sakot, jebkurš ieguldītājs vēlas izvēlēties tos vērtspapīrus, kuru iegāde būs saistīta ar minimālu riska līmeni, kura pieņemšana ir nepieciešama, lai iegūtu vēlamo peļņu.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Lepidolīts
|attēls=
|klase= [[Silikātu minerāls]]
|ŠtruncaID= 09.EC.20
|ķīm_formula= K(Li,Al)3(Al,Si,Rb)4O10(F,OH)2
|singonija= [[Monoklīnā singonija|Monoklīnā]]
|krāsa=Rozā, gaiši violeta, balta
|svītra=Balta
|habituss=Veido prizmatiskus kristālus vai lielas slēptkristāliskas masas ar izteikti slāņainu struktūru vertikālā virzienā
|skaldnība=Ļoti labs
|lūzums=Nelīdzens
|cietība= 2,5-3
|spīdums=Stiklveida, pērļains
|caurspīdīgums= Pārredzams, caurspīdīgs
|laušanas_koef= nα=1.525–1.548, nβ=1.551–1.58, nγ=1.554–1.586
|pleohroisms=X= gandrīz bezkrāsains,Y=Z=rozā, gaiši violeta
|blīvums=
}}
'''Lepidolīts''' ir rozā krāsas minerāls ar sarežģītu ķīmisko uzbūvi. Tā sastāvā ietilpst [[kālijs]], [[litijs]], [[alumīnijs]], [[silīcijs]] un [[fluors]]. Tas veidojas, kad litija [[alumosilikāts|alumosilikāta]] slāņos tiek saistīti [[kālija joni]]. Lepidolīts ir bieži sastopams tajās pašās vietās, kur [[turmalīns|turmalīna]] un [[spodumens|spodumena]] paveidi, jo visi šie minerāli satur litiju.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = RhinocerosHornbill.jpg
 | att_nosaukums =
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Bucerotiformes
 |      kārta_lv = Degunragputnveidīgie
 |        dzimta = Bucerotidae
 |     dzimta_lv = Degunragputnu dzimta
 |         ģints = Buceros
 |      ģints_lv = Degunragputni
 |          suga = Buceros rhinoceros
 |       suga_lv = Malajas degunragputns
 |      binomial = Buceros rhinoceros <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)</small>
 |   kategorijas = nē
}}
'''Malajas degunragputns''' (''Buceros rhinoceros'') ir liela auguma [[degunragputnu dzimta]]s (''Bucerotidae'') putnu suga. Tam ir trīs pasugas.<ref name=world>[https://www.worldbirdnames.org/bow/mousebirds/ World Bird List: Mousebirds, Cuckoo Roller, trogons, hoopoes, hornbills, 2020]</ref> Tas mājo [[Dienvidaustrumāzija]]s tropiskajos un subrtropiskajos [[lietus mežs|lietus mežos]], gan ielejās, gan kalnos līdz 1400 metriem [[virs jūras līmeņa]]. Malajas degunragputnu sastopams [[Borneo]], [[Sumatra|Sumatrā]], [[Java (sala)|Javā]], [[Malakas pussala|Malakas pussalā]], [[Singapūra|Singapūrā]] un [[Taizeme]]s dienvidos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/22682450/0 IUCN: Buceros rhinoceros]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Arnolds Moltrehts
|     vārds_orig = ''Arnold Moltrecht''
|         attēls = Arnold Moltrecht.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1873
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Matīši]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]<br />([[Valmieras novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1952
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 13
|        m_vieta = [[Baireita]], [[Bavārija]], {{GER}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, dabas pētnieks
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - Kārlis Moltrehts, māte - Matilde, dzimusi Millere
|          brāļi = [[Kārlis Moltrehts]]
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Agaricus devoniensis Jymm 02.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. devoniensis
| suga_lv =Smiltāju atmatene
| binomial = Agaricus devoniensis
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mana bosa meita
| attēls                   = My bosss daughter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''My Boss's Daughter''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Deivids Cakers]]
| producents               =
* [[Džils Neters]]
* [[Džons Džeikobss]]
| scenārija autors         = [[Deivids Dorfmans]]
| galvenajās lomās         =
* [[Eštons Kučers]]
* [[Tara Reida]]
* [[Džefrijs Tambors]]
* [[Endijs Rihters]]
* [[Maikls Madsens]]
* [[Džons Ebrehemss]]
* [[Terenss Stemps]]
* [[Mollija Šenona]]
| mūzika                   = [[Tedijs Kasteluči]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Gil Netter Productions]]''
* ''[[John Jacobs Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Dimension Films]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2003|8|22||bez}}
| ilgums                   = 86 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/my-bosss-daughter-2003|title=My Boss's Daughter|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 24, 2019|archive-date={{dat|2019|03|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190324150344/http://www.bbfc.co.uk/releases/my-bosss-daughter-2003}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|14 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|18,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=mybosssdaughter.htm|title=My Boss's Daughter (2003)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Mana bosa meita"''' ({{val|en|My Boss's Daughter}}) ir 2003. gada romantiska komēdija, kuras režisors ir [[Deivids Cakers]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Eštons Kučers]], [[Tara Reida]], [[Džefrijs Tambors]], [[Endijs Rihters]], [[Maikls Madsens]], [[Džons Ebrehemss]], [[Terenss Stemps]] un [[Mollija Šenona]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2003|8|22||bez}}.

sentences: '''Svētbilžu grautiņi''' Livonijā bija [[svētbilde|svētbilžu]] un grezno [[baznīca (celtne)|baznīcas]] iekārtu iznīcināšana, ko izraisīja greznības un svētbilžu kulta noliegums [[reformācija]]s laikā, 1524. gadā. Lielākajās [[Livonijas Konfederācija]]s pilsētās notika reformācijas piekritēju iebrukumi baznīcās, tās vispirms izpostot, bet pēc tam konfiscējot daļu baznīcas piederumu.

sentences: '''Mīts''' ir sens tautas [[izdomājums]] jeb nostāsts par [[dievs|dievu]], [[dievība|dievību]] vai [[varonis|varoņu]] dzīves gaitām, [[pasaules rašanās|pasaules rašanos]], aizvēsturiskiem notikumiem. Termins "mīts" ikdienā tiek lietots kā [[sinonīms]] vārdam "[[leģenda]]", lai gan daudzi speciālisti uzskata, ka ir būtiska atšķirība starp šiem diviem terminiem. Leģenda ir stāsts par kādu neparastu [[Persona|personu]] vai [[Notikums|notikumu]].

sentences:
'''Vailders''' ({{val|en|Wilder}}) ir angļu uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* [[Alans Vailders]] (''Alan Wilder''; dzimis 1959. gadā), angļu mūziķis;
* [[Billijs Vailders]] (''Billy Wilder''; 1906—2002), amerikāņu kinorežisors;
* [[Džīns Vailders]] (''Gene Wilder''; 1933—2016), amerikāņu aktieris, režisors un rakstnieks.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Oktavio Pass
|         vārds_orig = ''Octavio Paz''
|             attēls = Paz0.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1914
|         dz_mēnesis = 3
|           dz_diena = 31
|           dz_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1998
|          m_mēnesis = 4
|            m_diena = 19
|            m_vieta = {{vieta|Meksika|Mehiko}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = Meksikānis
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = Spāņu
|            periods = 1931—1965
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni = [[Sirreālisms]], [[eksistenciālisms]]
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Oktavio Pass Lozano''' ({{val|es|Octavio Paz Lozano}}; dzimis {{dat|1914|3|31}}, miris {{dat|1998|4|19}}) bija meksikāņu rakstnieks, dzejnieks un diplomāts. 1990. gadā saņēmis [[Nobela prēmija literatūrā|Nobela prēmiju literatūrā]]. 1981. gadā saņēmis augstāko literāro apbalvojumu spāņvalodīgajās valstīs — Servantesa balvu. Dzīves laikā bijis vairāku žurnālu vadītājs. Viņa dzejoļi ir apkopoti krājumos ''Poemas 1935-1975'' un ''Collected Poems, 1957-1987''.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1990/paz-bio.html#|title=Biogrāfija|publisher=Nobelprize.org|accessdate={{dat|2012|2|26||bez}}}}</ref>

sentences: '''Enkurs''' ir daļa no enkura ierīces. Tas ir kā saite enkurķēdei ar grunti, tā nodrošinot kuģa stāvēšanu uz enkura, kā arī tā atdošanu un pacelšanu. Enkuru masa un to daudzums atkarīgs no kuģa tipa, garuma, platuma, [[borts|borta]] augstuma un tā kuģošanas rajona, un to nosaka Kuģu klasifikācijas un uzraudzības (Reģistra) inspekcija. Jūras kuģi apgādāti ar diviem darba un vienu rezerves enkuru, kuriem ir vienāda masa un tips, kā arī ar vairākiem palīgenkuriem (darba enkura masa no 0,3 līdz 7 t). Lielākais no palīgenkuriem ir stopenkurs, kura masa veido trešdaļu no darba enkura masas.

sentences:
{{Organizācijas infokaste
|name         = Latvijas Mikologu biedrība
|bgcolor      =
|fgcolor      =
|image        = Mikobiedribas logo.png
|image_border =
|size         = 145px
|alt          = <!-- alt text; see [[WP:ALT]] -->
|caption      =
|map          = <!-- optional -->
|msize        = <!-- map size, optional, default 200px -->
|malt         = <!-- map alt text -->
|mcaption     = <!-- optional -->
|abbreviation = LMB
|motto        =
|formation    = 2002. gads, reģistrācija {{dat|2003|1|16}}
|extinction   =
|type         = Biedrība
|status       =
|purpose      = Latvijas mikologu un lihenologu apvienošana sēņu un ķērpju izpētei Latvijā
|headquarters = [[Latvijas Nacionālais dabas muzejs]]
|location     = [[Krišjāņa Barona iela (Rīga)|Krišjāņa Barona iela]] 4, Rīga, Latvija {{flaga|Latvija}}
|coords       = <!-- Coordinates of location using a coordinates template -->
|region_served = Latvija
|membership   = fiziskas un juridiskas personas
|language     = latviešu
|leader_title = Goda priekšsēdētājs
|leader_name  = [[Edgars Vimba]]
|main_organ   =
|parent_organization =
|affiliations = Apvienība "Latvijas Trifeļu dārzi"
|num_staff    =
|num_volunteers =
|budget       =
|website      = [http://www.senes.lv/xpages/MUSU_BIEDRIBA.htm Mājaslapa]
|remarks      =
|}}
'''Latvijas Mikologu biedrība''' ('''LMB''') ir biedrība, kurā apvienojušies Latvijas [[sēnes|sēņu]] un [[ķērpji|ķērpju]] pētnieki ([[mikoloģija|mikologi]] un [[lihenoloģija|lihenologi]]), kā arī sēņu un ķērpju izpētes entuziasti amatieri. LMB dibināta 2002. gadā. Pirms tam mikologi un lihenologi līdzdarbojās [[Latvijas Botāniķu biedrība|Latvijas Botāniķu biedrībā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.senes.lv/xpages/MUSU_BIEDRIBA.htm|title=Latvijas Mikologu biedrība|website=www.senes.lv|access-date=2023-01-11}}</ref> Biedrība darbojas [[Latvijas Dabas muzejs|Latvijas Nacionālā dabas muzeja]] paspārnē. Ar biedrību sadarbojas apvienība "Latvijas Trifeļu dārzi", kura nodarbojas ar pazemes sēņu ieaudzēšanu Latvijā.

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
| Vārds = Armins van Bīrens
| Attēls = Armin van Buuren Armin Only Embrace 2017.jpg
| Att_izm = 260px
| Apraksts =
| Fons = instrumentālists_bez_vokāla
| Vieta_dz = {{flag|Nīderlande}}
| Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1976|12|25}}
| Žanrs = [[Transs (mūzika)|Trance]], [[Progressive]]
| Nodarbošanās = [[Diskžokejs|DJ]], [[Mūzikas producents|producents]]
| Gadi = [[1995]] — pašlaik
| Izdevējkompānija = [[Armada]]
| Mlapa = [http://www.arminvanbuuren.com/ arminvanbuuren.com]
| Dzimums = V
| Paraksts = Armin van Buuren Autograph.png
}}
'''Armins Jozefs Jakobs Daniels van Bīrens''' ({{val|nl|Armin Jozef Jacobus Daniël van Buuren}}, dzimis [[1976]]. gada [[25. decembris|25. decembrī]]) ir [[Transs (mūzikas žanrs)|trans]] mūzikas producents un dīdžejs. Dzimis [[Nīderlande]]s pilsētā Leidenē, bet uzaudzis nelielā ciematā Kaudekerkā pie Reinas.

sentences:
{{Infobox military conflict
| conflict          = 1798. gada īru sacelšanās
| partof            = [[Atlantijas revolūcija]]s un [[Francijas revolucionārie kari|Francijas revolucionārajiem kariem]]
| colour_scheme     = background:#bbcccc
| image             = MAXWELL(1845) p184 Defeat at Vinegar Hill.jpg
| image_size        = 300px
| caption           = 1798. gada īru sacelšanās
| date              = 1798. gada 24. maijs — 12. oktobris
| place             = {{flaga|IRL}} [[Īrija]]
| result            = Kroņa spēku apspiešana
* [[Lielbritānijas un Īrijas ūnijas akts|Īrijas parlamenta atcelšana]] un [[Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas un Īrijas Apvienotās Karalistes]] izveidošana 1801. gadā
* Mēģinājums atjaunot sacelšanos ar [[Īru sacelšanās 1803. gadā|dumpi Dublinā]] 1803. gadā
* partizānu karš turpinās [[Entrimas grāfiste|Entrimā]] līdz 1800. gadam,  [[Viklovas grāfiste|Viklovā]] līdz 1803. gadam un [[Veksfordas grāfiste|Veksfordā]] līdz 1804. gadam
| combatant1        = {{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Apvienoto īru savienība]]
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Aizsargi (Īrija)|Aizsargi]]
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Francijas Pirmā republika]]
| combatant2        = [[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Lielbritānijas Karaliste]]
* [[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Īrijas Karaliste]]
| commander1        = {{resize|95%|{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Teobalds Volfs Tons]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Henrijs Džojs Makkrakens]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Viljams Eilmers]] (kritis gūstā)
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Entonijs Perijs]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Beginals Hārvijs]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Henrijs Manro]]#†
{{Flagicon image|Green harp flag of Ireland.svg}} [[Džons Mērfijs]]#†
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Žans Ambērs]]}} (kritis gūstā)
[[File:Flag of France.svg|25px]] [[Žans Bompārs]] (kritis gūstā)
| commander2        = {{resize|95%|[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Džons Prets]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Čārlzs Kornvoliss]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Ralfs Aberkrombijs]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Džerards Leiks]]
[[File:Saint Patrick's Saltire.svg|25px]] [[Sers Džordžs Nagents]]
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Viljams Pits Jaunākais]]}}
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Džons Vorenss]]
[[File:Flag of Great Britain (1707–1800).svg|25px]] [[Roberts Stjuarts]]
| strength1         = {{resize|95%|50 000 Apvienotie īri
4100 Franču [[Franču revolucionārā armija|karavīri]]
10 [[Francijas Kara flote]]s kuģi<ref>[https://www.bbc.co.uk/history/british/empire_seapower/irish_reb_01.shtml The 1798 Irish Rebellion] (BBC).</ref>}}
| strength2         = {{resize|95%|40 000 [[Milicija (Lielbritānija)|milicija]]
30 000 Britu [[Britu armija|karavīri]]
~25 000 [[brīvprātīgie kavalēristi]]
~1000 [[Hesenes algotņi|Hesenieši]]}}
| casualties1       = {{resize|95%|10 000<ref>Thomas Bartlett, ''Clemency and Compensation, the treatment of defeated rebels and suffering loyalists after the 1798 rebellion, in Revolution, Counter-Revolution and Union, Ireland in the 1790s'', Jim Smyth ed, Cambridge, 2000, p. 100</ref>–50 000<ref name="thomas1969">[[Thomas Pakenham (historian)|Thomas Pakenham]], p. 392 ''The Year of Liberty'' (1969) {{ISBN|0-586-03709-8}}</ref> aptuvenie karavīru un civiliedzīvotāju upuri
3500 Franči sagūstīti
7 Franču kuģi sagrābti}}
| casualties2       = {{resize|95%|500–2000 karavīri miruši<ref>Bartlett, p. 100</ref>
apmēram 1000 [[Lojālisms|lojālistu]] civiliedzīvotāji miruši<ref>Richard Musgrave (1801). ''Memoirs of the different rebellions in Ireland'' (see Appendices)</ref>}}
| campaignbox       =
}}
'''1798. gada īru sacelšanās''' ([[Īru valoda|īru]]: ''Éirí Amach 1798'') bija [[Īri|īru]] sacelšanās [[Īrijas karaliste|Īrijas karalistē]] pret [[Britu impērija|Britu Impērijas varu]], kas notika [[Francijas revolucionārie kari|Revolucionāro karu]] laikā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Deivids Frolijs
|         attēls = David Frawley.jpg
|     att_izmērs = 150px
|     vārds_orig = ''David Frawley''
|dzimšanas_vārds =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1950
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 21
|       dz_vieta = Lakrosa, [[Viskonsina]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|        tautība = amerikānis
|   nodarbošanās = [[Ājurvēda]], [[joga]], [[psiholoģija]], [[astroloģija]] rakstniecība
|          darbi =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada februāris}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Sergejs Buturļins
|     vārds_orig = ''Сергей Александрович Бутурлин''
|         attēls = Serguéi_Buturlín.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1872
|     dz_mēnesis = 09
|       dz_diena = 22
|       dz_vieta = {{vieta|Šveice|Vo kantons|Montrē}}
|         m_gads = 1938
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 22
|        m_vieta = {{vieta|PSRS|Maskava}})<br/>(tagad {{vieta|Krievija}})
|      m_dat_alt =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ornitologs, medniecības speciālists
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Gubu pārslveidīgie mākoņi''' ''Altocumulus floccus'' (Ac fl) ir balti, pa malām saplēsti [[mākoņi]], kuri ātri maina savu formu. Veidojas 2—6 km augstumā gaisa konvektīvās kustības dēļ. Nokrišņi var būt vienīgi kā daži pilieni vai sniegpārslas. Atšķirībā no gubu spalvmākoņiem, tiem var būt tumšs pamats, kurš parasti sastāv no ūdens pilieniem. Gubu pārslveidīgie mākoņi parasti rodas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī pirms aukstās frontes tuvošanās, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc šo mākoņu esamība debesīs norāda uz to, ka drīz būs [[lietusgāze]] vai [[pērkona negaiss]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''Roger Penrose''
| attēls = Roger Penrose at Festival della Scienza Oct 29 2011.jpg
| att_izmērs = 200px
| att_nosaukums = Rodžers Penrouzs 2011. gadā
| dz_gads = 1931
| dz_mēnesis = 8
| dz_diena = 8
| dz_vieta = [[Kolčestera]], [[Eseksa]], {{GBR}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība = {{GBR}}
| tautība =
| vecāki = [[Laionels Penrouzs]]
| darba_vietas = [[Londonas Universitāte]],
[[Oksfordas Universitāte]]
| alma_mater = [[Kembridžas Universitāte]],
[[Londonas Universitāte]]
| zinātne = [[matemātika]], [[kosmoloģija]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi = [[matrica]]s [[Mūra-Penrouza pseidoinversija]], [[Penrouza mozaīka]], [[tvistoru teorija]] ''(twistor theory)'', [[kosmiskās cenzūras hipotēze]], [[spinu tīkls]] (''spin network''), [[laiktelpa]]s ģeometrija
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (2020)
| paraksts =
| piezīmes =
}}
'''Sers Rodžers Penrouzs''' ({{val|en|Sir Roger Penrose}}, dzimis {{dat|1931|8|8}}) ir [[Lielbritānija|britu]] [[matemātiķis]] un [[fiziķis]]. Viņš ir emeritēts profesors [[Oksfordas Universitāte|Oksfordas Universitātē]]. Pazīstams ar pētījumiem [[relativitātes teorija|vispārīgajā relativitātes teorijā]], un līdz ar [[Stīvens Hokings|Stīvenu Hokingu]] ir viens no mūsdienu pazīstamākajiem [[kosmoloģija|kosmologiem]]. Penrouzs ir darbojies arī atpūtas matemātikā un [[Zinātnes filozofija|zinātnes filozofijā]].

sentences:
== Tukšs paraugs ==
<pre>{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             =
| native_name      =
| logo             =
| logo_size        =
| logo_caption     =
| image            =
| image_size       =
| image_caption    =
| type             =
| traded_as        =
| genre            =
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       =
| founder          =
| defunct          =
| location_city    =
| location_country =
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         =
| products         =
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              =
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = {{URL|www.example.com}}
| footnotes        =
| intl             =
}}</pre>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums    =
|          vārds    = Francis Verfels
|     vārds_orig    = ''Franz Werfel''
|         attēls    = Werfel.jpg
|     att_izmērs    =
|  att_nosaukums    =
|     dz_dat_alt    =
|        dz_gads    = 1890
|     dz_mēnesis    = 9
|       dz_diena    = 10
|       dz_vieta    = [[Prāga]], [[Austroungārija]]<br>({{CZE}})
|      m_dat_alt    =
|         m_gads    = 1945
|      m_mēnesis    = 8
|        m_diena    = 26
|        m_vieta    = [[Beverlihilsa]], [[Kalifornija]], {{USA}}
|   dzīves_vieta    =
|      pilsonība    =
|        tautība    =
|        dzimums    = V
|         vecāki    =
|          brāļi    =
|          māsas    =
|   dzīvesbiedrs    = [[Alma Mālere]]
|          bērni    =
|       paraksts    = Franz Werfel (signature ca 1945).gif
|     pseidonīms    =
|   nodarbošanās    = rakstnieks, dramaturgs un dzejnieks
|rakstīšanas valoda = [[vācu valoda]]
|        periods    = [[20. gadsimts]]
|          žanri    =
|         temati    =
|   lit virzieni    = [[ekspresionisms]]
|slavenākie darbi   = ''Die vierzig Tage des Musa Dagh'', 1933
|    ietekmējies    =
|     ietekmējis    =
|     alma_mater    =
|    apbalvojumi    =
|       piezīmes    =
|    kategorijas    = jā
}}

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
'''Zīmolvedība''' ir stratēģiska [[Zīmols|zīmola]] attīstība un vadība, veidojot tā unikālo un atšķirīgo identitāti [[Tirgus|tirgū]]. Zīmolvedībā izmanto zīmola stratēģiju, kas definē zīmola galveno doto vērtību tā lietotājiem un iemeslus, kāpēc ticēt zīmola dotajai vērtībai. Stratēģija parasti arī apraksta dažas galvenās zīmola personības šķautnes. Zīmolvedība ar zīmolu strādā ilgākā laika posmā, veidojot zīmola vērtību, kuru ir iespējams aprēķinās naudas izteiksmē.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-cma.org/disciplines/brand |title=Brand Management |access-date={{dat|2017|11|14||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170606173735/https://www.the-cma.org/disciplines/brand |archivedate={{dat|2017|06|06||bez}} }}</ref> Spēcīgs zīmols, kas uztur savu solījumu patērētājiem, ražotājam dod [[konkurence]]s priekšrocības tirgū, ko nodrošina [[patērētāju lojalitāte]] un atkārtotie pirkumi.

sentences:
{{Valodas infokaste
 | name          = Ivrits
 | nativename    = {{lang|he|עִבְרִית}} ''{{lang|he-Latn|'Ivrit}}''
 | pronunciation = {{IPA|[ʔivˈrit]}} (standarta Izraēlas),
{{IPA|[ʕivˈɾit]}} (Izraēlas [[Sefardi|sefardu]]),
{{IPA|[ʕivˈriθ]}} ([[Mizrahi ebreji|mizrahi]]),
{{IPA|[ˈivʀis]}} ([[aškenazi]])
 | region        = [[Izraēla]] un citas zemes, to vidū [[Argentīna]], [[Beļģija]], [[Brazīlija]], [[Čīle]], [[Kanāda]], [[Zviedrija]] [[Francija]], [[Vācija]], [[Irāna]], [[Libāna]], [[Nīderlande]], [[Nigērija]], [[Krievija]], [[Panama]], [[Lielbritānija]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] un [[Urugvaja]]. [[Jūdaisms|Jūdaisma]] [[liturģiskā valoda]] vairāk nekā 3500 gadus
 | speakers      = 9 miljoni<ref name=israel-hayom-hebrew-speakers/><ref name=Behadrey-Haredim/>
izzudusi kā saziņas valoda kopš 4. gadsimta; 1880. gados sefardu atdzīvināta
 | familycolor   = Afroaziātu
 | fam1          = [[Afroaziātu valodas|Afroaziātu]]
 | fam2          = [[Semītu valodas|Semītu]]
 | fam3          = [[Rietumsemītu valodas|Rietumsemītu]]
 | fam4          = [[Centrālās semītu valodas|Centrālās semītu]]
 | fam5          = [[Ziemeļrietumsemītu valodas|Ziemeļrietumsemītu]]
 | fam6          = [[Kanaaniešu valodas|Kanaaniešu]]
 | script        = [[ebreju alfabēts]]
 | nation        = {{ISR}}
 | agency        = [[Ebreju valodas akadēmija]]
({{val-he|האקדמיה ללשון העברית}}, {{Unicode|''HaAqademia LaLashon Ha‘Ivrit''}})
 | iso1          = he
 | iso2          = heb
 | lc1= heb | ld1= Mūsdienu ivrits | ll1= Ivrits
 | lc2= hbo | ld2= Senebreju valoda
|image=|caption=Fragments no [[Jesajas grāmata|Jesajas grāmata]] 2. gs. p.m.ē. manuskripta}}

sentences: '''Daudzdimensiju analīze''' ir [[datu analīze]]s process [[statistika|statistikā]] un [[ekonometrija|ekonometrijā]], kas sagrupē [[dati|datus]] divās vai vairāk kategorijās: datu [[dimensija|dimensijās]] un novērojumos. Piemēram, datu krājums par Latvijas iedzīvotāju skaitu reģionos konkrētā gadā ir uzskatāms par vienas dimensijas datiem. Savukārt Latvijas reģionu iedzīvotāju skaita izmaiņas pa gadiem ir divdimensiju datu krājums. Viens no daudzdimensiju analīzes piemēriem ir [[klasteru analīze]].

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Franča Jozefa Zeme
|attēls              = Map of Franz Josef Land-en.svg
|attēla paraksts     = Franča Jozefa Zemes karte
|attēla izmērs       =
|vietaskarte        = Arhangeļskas apgabals viss#Krievija
|reljefa_karte       = jā
|alt                 =
|mapwidth            =
|label               =
|label_position      = right
|mark                =
|map_custom          = no
|vietējais nosaukums = {{val-ru|Земля Франца-Иосифа}}
|valodas saite       =
|izvietojums         = [[Ziemeļu Ledus okeāns]]
|latd= 80|latm= |lats= 34|latNS= N|longd= 54|longm= |longs= 47|longEW= E
|arhipelāgs          =
|salu skaits         = 192
|galvenās salas      = 10
|platība             = 16 134
|platība_ha          =
|garums              =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = [[Forbsa ledājs]]
|augstums            = 620
|valsts                            = Krievija
|valsts adm vienības tips          = Apgabals
|valsts adm vienība                = [[Arhangeļskas apgabals]]
|valsts adm vienības tips1         =
|valsts adm vienība1               =
|valsts adm vienības tips2         =
|valsts adm vienība2               =
|valsts galvaspilsēta              =
|valsts lielpilsēta                =
|valsts ciems                      =
|valsts lielpilsētas iedzīvotāji   =
|valsts vadoņa tituls              =
|valsts vadoņa vārds               =
|iedzīvotāji      = 0
|iedzīvotāju gads =
|blīvums          =
|pamatiedzīvotāji =
|piezīme          =
}}
'''Franča Jozefa Zeme''' ({{val|ru|Земля Франца-Иосифа}}) ir [[arhipelāgs]] [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeānā]] ziemeļos no [[Novaja Zemļa]]s, un austrumos no [[Svalbāra]]s. Arhipelāgs pieder [[Krievijas Federācija]]i un ir iekļauts [[Arhangeļskas apgabals|Arhangeļskas apgabalā]]. Franča Jozefa Zeme sastāv no 192 ar ledu klātām salām, kuru kopējā platība ir {{nobr|16 134 km2}}. Arhipelāgā nav pastāvīgo iedzīvotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.franz-josef-land.info/index.php?id=689 |title=Franz-Joseph-Land: Die Inseln |access-date={{dat|2019|12|27||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|27||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191227110203/https://www.franz-josef-land.info/index.php%3Fid%3D689 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191227110203/https://www.franz-josef-land.info/index.php%3Fid%3D689 |date={{dat|2019|12|27||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Fimbulheimens
|attēls                 = Drygalskiberge.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = [[Drigalska grēda]] [[Orvina kalni|Orvina kalnos]].
|lat_dir =S |lat_deg =72 |lat_min =00 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =5 |lon_min =30 |lon_sec =
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Antarktīda]]
|novietojums            =
|ģeo_apgabals           = [[Karalienes Modas Zeme]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 500
|platums                = 40-100
|kalns                  = [[Jēkulkirhja]]
|augstums               = 3148
|pilsētas               =
}}
'''Fimbulheimens''' ({{val|no|Fimbulheimen}}) ir ap 500 km gara un līdz 80 km plata kalnu sistēma [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]] [[Antarktīda|Antarktīdā]]. Stiepjas no [[Jūtulstreumens|Jūtulstreumena]] [[glečers|glečera]] rietumos līdz [[Sērrondanes kalni]]em austrumos. Atrodas ap 200 km uz dienvidiem no okeāna piekrastes ([[Princeses Martas krasts]] un [[Princeses Astridas krasts]]), kuru klāj [[Fimbulisens|Fimbulisena]], [[Nivlisens|Nivlisena]] un [[Lazareva šelfa ledājs|Lazareva]] [[šelfa ledājs|šelfa ledāji]]. Augstākā virsotne ir [[Jēkulkirhja]]s kalns (3148 m).

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
 |           vārds = Pols Kagame
 |       vārds_orģ = ''Paul Kagame''
 |          attēls = Paul Kagame 2016-10-14.jpg
 |         att_izm =
 |        apraksts =
<!------ Pirmais amats ------>
 |           amats = Ruandas prezidents
 |     term_sākums = {{dat|2000|04|22|N}}
 |     term_beigas = ''pašlaik''
 |  viceprezidents =
 |    vicepremjers =
 |       vietnieks =
 |        premjers =
 |     priekštecis = [[Pastērs Bizimungu]]
 |        pēctecis =
<!------ Personas dati ------>
 |       dzim_dati = {{ddv|1957|10|23}}
 |      dzim_vieta = {{flagicon image|Flag of Belgium.svg}} Tambve, [[Ruanda-Burundi]]
 |    dzīves_vieta =
 |        mir_dati =
 |       mir_vieta =
 |       apglabāts =
 |         tautība =
 |         partija = Ruandas Patriotiskā fronte
 |       apvienība =
 |       dinastija =
 |            tēvs =
 |            māte =
 |         dzīvesb =
 |           bērni =
 |       profesija = militārpersona, politiķis
 |      alma_mater =
 |        reliģija =
 |        paraksts =
 |    paraksts_izm =
 |        piezīmes =
}}
'''Pols Kagame''' ({{val|fr|Paul Kagame}}; dzimis {{dat|1957|10|23}}) ir pašreizējais [[Ruanda]]s prezidents, Ruandas Patriotiskās frontes dibinātājs, ģenerālis. Amatā stājies 2000. gadā. Viņš palīdzēja izbeigt asinsizliešanu un [[Ruandas genocīds|etnisko tīrīšanu Ruandā]].

sentences:
'''Aleirolīts''' ir sablīvējies, sacementēts [[nogulumiezis]], kura sastāvā ir virs 50% [[aleirīts|aleirītiskā]] materiāla (frakcija 0,01-0,1 mm). Aleirolītus cementē mālviela, dzelzs oksīdi un hidroksīdi, karbonāti u.c.<ref name="ld">{{Latvijas daba|1|41}}</ref> Izšķir vairākus aleirolīta veidus:
* Oligomiktais aleirolīts (sastāv galvenokārt no divu minerālu veidu [[drupu materiāls|drupu materiāla]] un saucas, piemēram, [[Kvarcs|kvarca]]-laukšpata, [[Laukšpats|laukšpata]]-kvarca, [[glaukonīts|glaukonīt]]-kvarca u.t.t.)
* Polimiktais aleirolīts (pēc sastāva neviendabīgs aleirolīts, kas veidots no dažāda [[Minerāls|minerālā]] vai [[Ieži|iežu]] sastāva graudiem.)
* Opokoveidīgais aleirolīts (cementēts ar bazālu, homogēnu vai neskaidri mikroglobulāru [[opāls|opāla]] cementu, ārīgi atgādina [[opoka]]s, bet atšķiras ar vieglumu, mazu cietību, gliemežveida lūzuma virsmu. Reizēm var saturēt [[Krams|krama]] [[Organisms|organismu]] paliekas.)

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:250px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | <big>'''Resnais vīrs'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Oriģinālā "Resnā vīra" reprodukcija
|-
| '''Klasifikācija''' || [[Kodolieroči]]
|-
| '''Izcelsme''' || {{flaga|ASV}} [[ASV]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Izmantošanas vēsture'''
|-
| '''Laiks''' || no [[1945]]. līdz [[1949]]. gadam
|-
| '''Izmantoja''' || [[ASV]]
|-
| '''Kari''' || [[Otrais pasaules karš]]
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Ražošanas vēsture'''
|-
| '''Izveidots''' || [[1945]]. gadā
|-
| '''Ražotāji''' || [[Losalamosas Nacionālā laboratorija]]
|-
| '''Ražoja''' || no [[1945]]. līdz [[1949]]. gadam
|-
| '''Skaits''' || 120 vienības
|-
| colspan=2 bgcolor=#99BADD align=center | '''Parametri'''
|-
| '''Masa''' || 4,6 [[tonna|t]]
|-
| '''Garums''' || 3,3 [[metrs|m]]
|-
| '''Platums''' || 1,5 m
|-
| '''Augstums''' ||
|-
| '''Apkalpe''' ||
|}

sentences: s karte XIII. gs. vidū. Kuršu un zemgaļu karaspēks ar kuģiem ieradās Daugavas grīvā un ieņēma nocietināto Daugavgrīvas klosteri.]]

sentences:
{{infokaste+}}
'''Rameka''' jeb '''Ramēķis''' (tekstos: ''Rameko'', ''Rameke'') bija [[Tālava]]s valdnieka [[Tālivaldis|Tālivalža]] dēls, kas no 1214./1215. gada kā [[Alberts fon Bukshēvdens|bīskapa Alberta]] vasalis valdīja tēva zemēs, pirms tās tika sadalītas starp [[Livonijas bīskaps|Livonijas bīskapu]] un [[Zobenbrāļu ordenis|Zobenbrāļu ordeni]] 1224. gadā.

sentences: {{Commonscat|Languages of Italy|Itālijas valodas}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Hanss Joass
|     vārds_orig = Hans Joas
|         attēls =HansJoasFotoThalerTamas.JPG
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1948
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = {{vieta|Vācija|Minhene}}
|      pilsonība =
|        tautība =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Heidrūna Joasa Bohme
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Čikāgas Universitāte]], Erfurtes Universitāte, Freiburgas Alberta-Ludviga universitāte
|     alma_mater = Minhenes Universitāte, Berlīnes Universitāte
|        zinātne = [[Socioloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Hanss Joass''' (''Hans Joas''; dzimis {{dat|1948|11|27}}, [[Minhene|Minhenē]]) ir [[Vācija|vācu]] sociologs un sociālais teorētiķis.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Gasterosteus_microcephalus.JPG
| att_nosaukums = [[Sīkgalvas stagars]] (''Gasterosteus microcephalus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|      divīzija = Acanthopterygii
|   divīzija_lv = Dzelkņstarzivis
|         kārta = Perciformes
|      kārta_lv = Asarveidīgās
|    apakškārta = Cottoidei
| apakškārta_lv = Platgalvju apakškārta
|    infrakārta = Gasterosteales
| infrakārta_lv = Stagaru infrakārta
|        dzimta = Gasterosteidae
|     dzimta_lv = Stagaru dzimta
|         ģints = Gasterosteus
|      ģints_lv = Stagari
|      binomial = Gasterosteus <small>([[Linnaeus]], 1758)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada februāris}}
'''Lūpukrāsas indekss''' ({{val|en|lipstick index}}) ir Leonarda Laudera, [[kosmētika]]s kompānijas "''[[Estée Lauder Companies]]''" valdes priekšsēdētāja, ieviests [[Ekonomisks rādītājs|ekonomikas rādītājs]], ar kuru viņš aprakstīja kosmētikas izstrādājumu pārdošanas apjomu palielināšanos 2000. gadu sākuma recesijas laikā. Lauders apgalvoja, ka pieprasījums pēc kosmētikas apgriezti [[Korelācija|korelējas]] ar ekonomisko labklājību.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Mordehajs Eliasbergs
|     vārds_orig = מרדכי אליאשברג
|         attēls = Mordechai_Eliasberg.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = 1817
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kauņas guberņa|Čeķisķe|td=Lietuva|Kauņas rajona pašvaldība}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1889
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Krievijas Impērija|Kurzemes guberņa|Bauska|td=Latvija}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = reliģisks un sabiedrisks darbinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Dioptrija''' ({{val-el|dia}} — caur, ''optos'' — redzams<ref>Zinātnes un tehnikas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 156. lpp.</ref>) ir [[lēca]]s stipruma [[mērvienība]] un ar to izsaka lēcas [[optiskais stiprums|optisko stiprumu]]. Tas ir apgriezts lielums [[Fokuss (optika)|fokusa attālumam]]. Ja fokusa attālums ir 1 m, tad optiskais stiprums ir 1 dioptrija (m<sup>-1</sup>). Gaismu sakopojošām lēcām stiprums dioptrijās ir pozitīvs, bet izkliedējošām — negatīvs. Dioptrija nav [[SI sistēma|SI]] mērvienība, taču to plaši lieto [[Optika|optikā]] un [[oftalmoloģija|oftalmoloģijā]]. Dioptrijās mēdz izteikt ne tikai [[brilles|briļļu]] optisko stiprumu, bet arī [[redze]]s novirzes no normas. Piemēram, ja cilvēka [[tuvredzība]]s lielums ir –3 dioptrijas (D vai ''dpt''), tad viņam jānēsā brilles, kuru lēcu stiprums ir –3 dioptrijas. [[Tālredzība|Tālredzīgiem]] cilvēkiem briļļu lēcu stiprums ir pozitīvs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Nozieguma dzīve
| attēls                   = Life of Crime Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Life of Crime''
| žanrs                    = melnā komēdija, kriminālfima
| režisors                 = [[Daniels Šekters]]
| producents               =
* [[Maikls Sīgels]]
* [[Elizabete Destro]]
* [[Elēna Goldsmita-Veina]]
* [[Džordans Keslers]]
* [[Lī Stolmans]]
* [[Ašoks Amritrajs]]
* [[Dženifere Anistone]]
| scenārija autors         = Daniels Šekters
| galvenajās lomās         =
* Dženifere Anistone
* [[Jasīns Bejs]]
* [[Aila Fišere]]
* [[Vills Forts]]
* [[Marks Būns Juniors]]
* [[Tims Robinss]]
* [[Džons Hokss]]
* [[Deivids Servero]]
| mūzika                   =
* [[Džordans Galands]]
* Ņūtonu brāļi
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[The Gotham Group]]''
* ''[[Hyde Park Entertainment]]''
* ''[[Image Nation]]''
* ''[[Venture Forth]]''
* ''[[Echo Films]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Lionsgate]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2013|9|15|Toronto kinofestivāls|2014|8|29|ASV|}}
| ilgums                   = 97 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/life-crime-2013|title=Life of Crime|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 14, 2018|archive-date={{dat|2016|04|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160417053656/http://www.bbfc.co.uk/releases/life-crime-2013}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|12 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,5 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=lifeofcrime.htm|title=Life of Crime (2014) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 14, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Nozieguma dzīve"''' ({{val|en|Life of Crime}}) ir 2013. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Daniels Šekters]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Jasīns Bejs]], [[Aila Fišere]], [[Vills Forts]], [[Marks Būns Juniors]], [[Tims Robinss]], [[Džons Hokss]] un [[Deivids Servero]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2013|9|15||bez}} Toronto Starptautiskais kinofestivālā.

sentences: '''Astrofizika''' (no {{val|grc|ἀστήρ}} — 'zvaigzne' un {{val|grc|φυσικά}} — 'daba') ir [[astronomija]]s nozare, kas, izmantojot [[fizika]]s un [[ķīmija]]s pētniecības principus, pēta kosmisko objektu ([[zvaigzne|zvaigžņu]], [[galaktika|galaktiku]], u.c.) fizikālās īpašības, ķīmisko sastāvu un to mijiedarbību. Matērijas fiziskās īpašības lielos apmēros un [[visums|visuma]] rašanos pēta [[kosmoloģija]].

sentences:
{{Programmatūras infokaste
| name                   = SPSS
| logo                   =
| screenshot             = {{URL|http://spss.software.informer.com/screenshot/}}
| caption                = SPSS
| developer              = [[IBM|IBM Corporation]]
| operating system       = [[Microsoft Windows]], [[Mac OS X]], [[Linux]]
| license                = Proprietary
| released               = 1986
| latest release version = 27.0
| programming language = [[Java (valoda)|Java]] (GUI)
| genre                  = [[prognozējošā analītika]] un [[statistiskā analīze]]
| website                = {{URL|www.spss.com}}
}}
'''SPSS''' (''Statistical Package for the Social Sciences'') ir [[prognozējošā analītika|prognozējošās analītikas]] un [[statistiskā analīze|statistiskās analīzes]] programmatūras pakotne. Tā ir viena no vadošām programmatūrām šajā jomā pasaulē.{{fact}}

sentences:
{{Coord|55|42|10|N|37|31|50|E|region:RU-MOW_type:edu|display=title}}
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = M. Lomonosova Maskavas Valsts universitāte<br />''Московский государственный университет имени М. В. Ломоносова''
|attēla_nos   = Maskavas Universitātes logo.jpg
|att_izm      = 150px
|att_apraksts = Universitātes ģerbonis
|moto         =
|dibin        = [[1755]]. gadā
|valsts       = Krievija
|vieta        = [[Maskava]]
|tips         = Publiskā
|dotācijas    =
|rektors      = [[Viktors Sadovņičijs]]
|pasniedz     =
|studenti     = 40 756<ref>[http://www.msu.ru/science/2009/sci-study.html Universitātes statistika (2009 — 2010)] {{ru ikona}}</ref>
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = {{URL|www.msu.ru}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Bišumuiža]]
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Bišumuiža]]

sentences: {{cita nozīme|ķermeņa daļu|radiostaciju|Radio NABA}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss
| vārds_orģ           = ''Ludwig Wilhelm Kerkovius''
| attēls              = Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Rīgas pašvaldības vadītājs|Rīgas pilsētas galva]]
| term_sākums         = 1890
| term_beigas         = 1901
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            = [[Georgs Armitsteds]]
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           = {{dat|1831|2|21}}
| dzim_vieta          = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|1904|7|18|1831|2|21}}
| mir_vieta           = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}
| apglabāts           = [[Lielie kapi]]
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss''' ({{val|de|Ludwig Wilhelm Kerkovius}}; dzimis {{dat|1831|2|21}}, miris {{dat|1904|7|18}})<ref name="LAT">{{LAT e|3|369|}}</ref> bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedrisks darbinieks un [[Rīga]]s pārvaldes darbinieks, tirgotājs, Rīgas [[Lielā ģilde|Lielās ģildes]] vecākais.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                   = ''Wikibase''
| logo                   = Wikibase Logo – symbol.svg
| caption                = Wikibase logo
| author                 =
| repo                   = {{URL|https://gerrit.wikimedia.org/g/mediawiki/extensions/Wikibase}}
| released               = 2012<ref>[https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/cc/Strategy_for_Wikibase_Ecosystem.pdf Strategy for the Wikibase Ecosystem] (August 2019)</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://eu-rm.roadmunk.com/publish/6c62c9c28e6e6544fb9911af0c956af91fd15810 |title=Wikibase Roadmap 2020 |access-date={{dat|2022|09|08||bez}} |archive-date={{dat|2022|10|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20221018132338/https://eu-rm.roadmunk.com/publish/6c62c9c28e6e6544fb9911af0c956af91fd15810 }}</ref>
| website                = {{URL|https://wikiba.se/}}
}}

sentences: [[Image:Von_Neumann_Architecture-lv.svg|thumb|250px|Fon Neimana arhitektūras shēma]]

sentences:
{{Skaitlis
|num = 29
|lv = Divdesmit deviņi
}}
'''29''' ('''divdesmit deviņi''') ir kārtas skaitlis, kurš atrodas starp [[28 (skaitlis)|28]] un [[30 (skaitlis)|30]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = The Breadwinner
| attēls                   = The Breadwinner (film) poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = animācijas filma, drāma
| režisors                 = [[Nora Tvomija]]
| producents               =
| scenārija autors         =
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2017|9|8|Toronto kinofestivāls|2017|11|17|ASV|}}
| ilgums                   = 91 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/breadwinner-2017|title=The Breadwinner|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 17, 2018|archive-date={{dat|2018|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180824082043/http://www.bbfc.co.uk/releases/breadwinner-2017}}</ref>
| valsts                   =
* {{CAN}}
* {{IRL}}
* {{LUX}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = [[Dolārs|$]]10 miljoni
| ienākumi                 = [[Dolārs|$]]1,5 miljoni<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thebreadwinner.htm|title=The Breadwinner (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= August 17, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Breadwinner''''' ir 2017. gada [[Kanāda]]s, [[Īrija]]s un [[Luksemburga]]s animācijas filma, kuras režisore ir [[Nora Tvomija]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|9|8||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
]]
'''Lezginka''' ({{val|lez|Лезги кьуьл}}, {{val|ru|Лезги́нка}}) ir populāra dažādu [[Kaukāzs|Kaukāza]] [[Etniskā grupa|etnisko grupu]] [[deja]], ko mēdz dejot [[lezgīni]] un citas tautas [[Dagestāna|Dagestānā]], kā [[azerbaidžāņi]], [[gruzīni]], [[osetīni]], [[adigi]], arī [[armēņi]] un [[inguši]], [[čečeni]] un [[Karačaja-Čerkesija|karačajieši]]. Izplatīta kļūda ir šo deju attiecināt tikai uz lezgīniem.

sentences:
'''Lynch''' var būt:
* [[Deivids Linčs]] — amerikāņu režisors;
* [[Džeina Linča]] — amerikāņu aktrise.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
n-butanola struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9OH
|molmasa=74,12
|blīvums=809,8
|kušanas temperatūra=−89,5 °C (183,7 K)
|viršanas temperatūra=117,73 °C (390,9 K)
}}
'''Butanols''' (butilspirts, propilkarbinols, C4H9OH) ir vienvērtīgs [[spirts]] ar četriem oglekļa atomiem molekulā. Butanolam ir 4 [[izomēri|struktūrizomēri]].

sentences:
{{Rotaļlietas Infokaste
| vārds = Beibleidi
| attēls =
| citi nosaukumi = ''Beyblade''
| izgudrotājs =
| valsts = {{JAP}}
| kompānija = ''[[Takara Tomy]]''
| mājaslapa = https://beyblade.com
}}
'''"Beibleidi"''' jeb '''''Beyblade''''' ({{val|ja|ベイブレード, Beiburēdo}}) ir [[Vilciņi (rotaļlieta)|vilciņu]] [[zīmols]], [[galda spēle]], kā arī [[anime]] seriāls. Pirmie Beibleidu zīmola vilciņi iznāca 1999. gadā. Beibleidi no citiem vilciņu brendiem atšķiras ar to, ka tiem iespējams viegli nomainīt detaļas, tādējādi dodot iespēju pielāgot tā izskatu. "Beibleida viesulis" ({{val|en|Beyblade burst}}) sērijas vilciņi izjūk kad atsitas pret citiem vilciņiem. Beibleidus iegriež ar īpašu iegriešanas mehānismu. Mehānisma apakšā uzstutē beibleidu, tad ar īpašu rāvējslēdzēju to iegriež un tad tas nokrīt spēles laukumā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums = 250px
| attēls =Olinguito_ZooKeys_324,_solo.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassaricyon
| ģints_lv=Olingi
| suga=Bassaricyon neblina
| suga_lv=Mazais olings
| binomial=Bassaricyon neblina <small>([[Helgen]], 2013)</small>
| kategorijas =nē
| izplatība =

sentences:
{{infokaste+}}
'''Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs''' (''von Ungern-Sternberg'', 1753—1796) bija [[Vidzeme]]s [[muižniecība|muižnieks]] un [[Krievijas Impērijas armija]]s [[pulkvedis]]. Viņš bija [[Rīgas loža "Apollo"|Rīgas brīvmūrnieku ložas „Apollo”]] brālis 5. grādā (1785).

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Portobello mushrooms.jpg
| att_nosaukums=Dārza atmatenes brūnā varietāte
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| kārta =Agaricales
| kārta_lv =Atmateņu rinda
| dzimta =Agaricaceae
| dzimta_lv =Atmateņu dzimta
| ģints = Agaricus
| ģints_lv = Atmatenes
| suga =A. bisporus
| suga_lv =Dārza atmatene
| binomial = Agaricus bisporus
| kategorijas =nē
}}

sentences: '''Brāļi un māsas''' ir pirmās pakāpes [[radinieks|radinieki]], kuriem ir kopīgi [[vecāki]]. Kad kopīgs ir tikai viens vecāks, šie cilvēki arī ir brāļi un māsas, bet dažreiz šajos gadījumos mēdz izmantot jēdzienu '''pusbrālis''' vai '''pusmāsa'''. Vīrišķais dzimums ir [[brālis]], bet sievišķais dzimums ir [[māsa]]. Saviem vecākiem šī radinieku grupa ir [[bērns|bērni]] — [[dēls]] vai [[meita]]. Personu, kurai nav ne brāļu, ne māsu, sauc par [[vienīgais bērns|vienīgo bērnu]]. Lielākoties brāļi un māsas aug kopā, kas starp tiem izraisa spēcīgu emocionālo saiti.

sentences: '''Svina baltums'''<ref>''Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca''. Rīga : Norden AB, 2001, 649. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> jeb '''svina baltais''' (''flake white'', ''Kremnitzerweiss'', ''blanc d'argent'') ir mākslīgi iegūts [[svins|svinu]] saturošs [[baltā krāsa|balts]] [[pigments]]. Pēc sastāva tas ir [[svina karbonāts|svina karbonāta]] (apmēram 70 %) maisījums ar [[svina hidroksīds|svina hidroksīdu]] (30 %). Šo savienojumu proporcijas katrā pigmenta šķirnē ir citādas. Svina baltais ir pazīstams no seniem laikiem, to apraksta sengrieķu un romiešu autori, [[viduslaiki|viduslaikos]] to ražoja [[Venēcijas Republika|Venēcijā]] un [[Holande|Holandē]]. Ievērojamas ražošanas vietas bija [[Ungārija]]s pilsēta [[Kremnica]], vēlāk [[Austrija]]s pilsēta [[Kremsa]]. Šo pilsētu nosaukumus nes labākās svina baltā šķirnes. Svina balto ieguva ar vairākām metodēm, kas ietver sevī vai nu metāliskā svina pakļaušanu [[etiķskābe]]s tvaiku un [[oglekļa dioksīds|ogļskābās gāzes]] iedarbībai vai arī svina savienojumu un to šķīdumu apstrādi ar ogļskābo gāzi. Modernāka metode ir svina baltā iegūšana [[elektrolīze|elektrolītiski]].

sentences:
Šajā uzskaitījumā apkopoti '''[[Maļorka]]s karaļi'''. [[Maļorkas karaliste]] tika izveidota [[1231]]. gadā un beidza pastāvēt [[1715]]. gadā, kad tika iekļauta Spānijas sastāvā, kaut gan jau no [[1516]]. gada visu tagadējās [[Spānija]]s teritoriju pārvaldīja viens karalis. Jau kopš izveidošanas Valensijas karaliste atradās [[Aragonas kronis|Aragonas kroņa]] pakļautībā.
== Uzskaitījums ==
=== Maļorkas karaliste (1231—1715) ===
{{colbegin|4}}
{{legend| purple | [[Barseloniešu dinastija]] |border=1px solid #AAAAAA}}
{{legend| blue | [[Trastamaru dinastija]] |border=1px solid #AAAAAA}}
{{legend| orange | [[Hābsburgi|Hābsburgu dinastija]] |border=1px solid #AAAAAA}}
{{legend| yellow | [[Burboni|Burbonu dinastija]] |border=1px solid #AAAAAA}}
{{colend}}

sentences: '''Autors''' ir [[fiziska persona]], kas rada jaunu radošu darbu, piemēram, raksta grāmatu ([[rakstnieks|rakstnieki]]), sacer mūziku ([[komponists|komponisti]]), glezno gleznas ([[mākslinieks|mākslinieki]]), projektē būves ([[arhitekts|arhitekti]]). Autora personisko nemantisko un mantisko tiesību kopumu uz paša radītu intelektuālo darbu tā materiālajā formā sauc par [[autortiesības|autortiesībām]].

sentences:
'''Mēslojums''' ir dabiskas vai sintētiskas izcelsmes organisku vai neorganisku materiālu kopums, kas tiek pievienots [[augsne]]i, lai pievienotu vai papildinātu tajā esošās dzīvībai svarīgās [[barības vielas]].
Izmantojot mēslojumu, var palielināt novāktās ražas daudzumu. Mūsdienās aptuveni 40—60% ražas tiek izaudzētas, izmantojot komerciāli iegādātu mēslojumu.<ref name="Stewart et al., 2005">{{Laikraksta atsauce|last1=Stewart|first1=W.M.|last2=Dibb|first2=D.W.|last3=Johnston|first3=A.E.|last4=Smyth|first4=T.J.|year=2005|title=The Contribution of Commercial Fertilizer Nutrients to Food Production|journal=Agronomy Journal|volume=97|pages=1–6|doi=10.2134/agronj2005.0001}} {{en ikona}}</ref> Tiek prognozēts, ka [[Eiropa]]s mēslojumu tirgus līdz 2018. gadam būs sasniedzis 15,3 miljardus eiro.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers |title=Market Study on Fertilizers |publisher=Ceresana.com |access-date={{dat|2012|11|27||bez}} |archive-date={{dat|2012|11|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20121105111950/http://www.ceresana.com/en/market-studies/chemicals/fertilizers/ }} {{en ikona}}</ref>

sentences: '''Nīlsena reitings''' ({{val|en|Nielsen ratings}}) ir [[plašsaziņas auditorija]]s reitinga sistēma, ko veido ''[[Nielsen Media Research]]'', kas pēta un uzskaita [[auditorija]]s lielumu un [[ētera plānošana|televīzijas programmu]] saturu Amerikas Savienotajās Valstīs izmantojot konkrēto reitinga sistēmu.

sentences:
{{Nepilnīgs}}
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
| name                 = ''Google Earth''
| logo                 =
| screenshot           =
| caption              = ''Google Earth'' 9 izskats, izmantojot ''[[Google Chrome]]''.
| author               =
| developer            = ''Google''
| released             = {{dat|2001|6|11}}
| frequently updated   = Yes
| programming language = [[C++]]
| operating system     = ''[[Microsoft Windows|Windows]]'', ''[[macOS]]'', ''[[Linux]]''<br>''[[Xbox One]]'', {{nobr|''[[Android]] 4.1''+}}, {{nobr|''[[iOS]] 11''+}}
| size                 = {{Plainlist|
* ''Windows'': 12.5 [[Megabaits|MB]]
* ''macOS'': 35 MB
* ''Linux'': 24 MB
* ''Android'': 11.57 MB
* ''iOS'': 185.6 MB
}}
| language             = dažādas
| status               = aktīvs
| genre                = [[Virtuālais globuss]]
| license              = [[Bezmaksas programmatūra|bezmaksas]]
| website              = {{URL|earth.google.com}}
}}
__NOTOC__
'''''Google Earth''''' ir ''[[Google]]'' uzturēta bezmaksas virtuālā [[globuss|globusa]] programma, ar kuru var izpētīt [[Zeme|Zemi]]. Šobrīd visjaunākā versija ir ''Google Earth 9.3''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2022. gada augusts}}
'''Vimmers''' var būt:

sentences: '''Risks''' ir [[jēdziens]], ar kuru parasti apzīmē dažādu [[vērtība|vērtību]] iespējamu [[zaudēšana|zaudēšanu]] nākotnē. Ikdienā šis [[termins]] tiek lietots, kā [[sinonīms]] varbūtībai kaut ko zaudēt. Tātad, risks pēc būtības ir [[varbūtība]], ka dažādu [[notikums|notikumu]] rezultātā galaiznākums ir vēl sliktāks nekā sākuma [[situācija|situācijā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūlija Peresiļda
|     vārds_orig = ''Юлия Пересильд''
|         attēls = Юлия Пересильд 2017.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = J. Peresiļda 2017. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1984
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Pleskava]], {{USSR}} (tagad {{RUS}})
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{RUS}}
|        tautība = [[Krievi|krievs]]
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = 2 meitas
|       paraksts =
|       piezīmes =
|   nodarbošanās = [[aktieris|aktrise]]
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[kosmonauts|kosmiskā lidojuma dalībnieks]]
| nodarbošanās =
| kos_koplaiks = 11 d 16 h 13 min
| kos_iesaukums = 2021. gads
| kos_misija =
| kos_kuģi = ''[[Sojuz MS-19]]''↑, ''[[Sojuz MS-18]]''↓
}}
}}
'''Jūlija Peresiļda''' (''Юлия Сергеевна Пересильд'', dzimusi {{dat|1984|9|5}}) ir [[Krievija]]s teātra un kino [[aktieris|aktrise]], [[kosmonauts|kosmonaute]]. 2018. gadā viņa ieguva Krievijas Federācijas nopelniem bagātās aktrises goda nosaukumu. Peresiļda ir Maskavas drāmas teātra Mazās Bronnajas ielā vadošā aktrise.
2021. gada oktobrī viņa kosmosa kuģī ''[[Sojuz MS-19]]'' devās kosmosā, lai piedalītos filmas "[[Izsaukums (filma)|Izsaukums]]" uzņemšanā.

sentences: {{Citas nozīmes|pārakmeņotiem sveķiem|dzintars (nozīmju atdalīšana)|dzintars}}

sentences: '''Pilnā magnētiskās indukcijas plūsma''' jeb '''plūsmas saķēdējums''' ir [[fizikāls lielums]], kopējā [[magnētiskās indukcijas plūsma]], kas iet caur noslēgtu, no vairākiem vijumiem veidotu [[Elektriskais vadītājs|elektrovadošu]] kontūru (parasti tā ir [[induktivitātes spole]]). Apzīmē ar ''Ψm'', [[Starptautiskā mērvienību sistēma|''SI'']] mērvienība ir [[Vēbers (mērvienība)|vēbers]] (Wb).

sentences:
{{Likumdevēja infokaste
| name              = Skotijas parlaments
| native_name       = Pàrlamaid na h-Alba
| legislature       = 6. Parlaments
| coa_pic           = Royal Coat of Arms of the Kingdom of Scotland.svg
| coa-pic           =
| session_room      = Scotland Parliament Holyrood.jpg
| house_type        = Vienpalātas
| leader1_type      = Prezidējošā virsnieku
| leader1           = Alisone Džonstona
| party1            = [[Skotu Zaļā partija]]
| election1         = {{dat|2021|5|6|ģ|bez}}
| members           = 129
| political_groups1 =
* {{colorbox|#FFFF00}} [[Skotu nacionālā partija]] (64)
* {{colorbox|#0087DC}} [[Skotu konservatīvā partija]] (31)
* {{colorbox|#DC241F}} [[Skotu leiboristu partija]] (22)
* {{color box|#009900}} [[Skotu zaļā partija]] (8)
* {{colorbox|#fdbb30}} [[Skotu liberālie demokrāti]] (4)
* {{color box|#DDDDDD}} [[Nepiederoši deputāti]] (0)
| structure1        = Scottish-parliament.svg
| structure1_res    = 250px
| voting_system1    =
| last_election1    = 2021. gada 6. maijs
| meeting_place     = {{vieta|Skotija|Edinburga|Skotijas parlamenta ēka}}
| website           = {{URL|http://www.scottish.parliament.uk}}
}}
'''Skotijas parlaments''' ({{val|gd|Pàrlamaid na h-Alba}}, {{val|sco|Scottish Pairlament}}<ref name="NameInScots1">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm |title=Scottish Parliament Web Site |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |archive-date=2011-10-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111008130404/http://scottish.parliament.uk/vli/language/scots/index.htm }}</ref><ref name="NameInScots2">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/scots/makingYourVoiceHeard/index.htm |title="Makkin Yer Voice Heard in the Scottish Pairlament" |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10}}</ref><ref name="NameInScots3">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf |title=SPCB Leid Policy |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2007-02-10 |format=PDF |archive-date=2011-07-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110720232141/http://www.scottish.parliament.uk/vli/language/languagePolicy/SPCB%20Language%20Policy_Scots.pdf }}</ref><ref>No [[skotu valoda]]s ''Scottish'' faktiski ir '''[https://dsl.ac.uk/entry/snd/scots Scots]'''.</ref>) ir vienpalātas [[Skotija]]s nacionālā [[likumdevēja iestāde]], kura atrodas [[Holirūda]]s (''Holyrood'') apgabalā [[Edinburga|Edinburgā]]. Tamdēļ to arī dažreiz tā dēvē - par '''Holirūdu'''<ref name="HolyroodName">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.scottish.parliament.uk/vli/education/resources/teachingResources/wordBank.htm |title=Scottish Parliament Word Bank |publisher=Scottish Parliament |accessdate=2006-11-14}}</ref> (tāpat kā [[Apvienotās Karalistes parlaments|Apvienotās Karalistes parlamentu]] par Vestminsteru). Parlamentā [[demokrātija|demokrātiski]] uz četriem [[gads|gadiem]] tiek ievēleti 129 locekļi, kurus dažreiz saīsināti dēvē par MSPs (''Members of the Scottish Parliament'').

sentences: {{Commonscat|Higher education institutions in Bangladesh|Universitātes Bangladešā}}

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Naksa
| native_name    = {{gree|Νάξος}}
| image          = Naksas aizsargmuris.JPG
| image_size     =
| caption        = Naksas aizsargmūris
| map_type       = Itālija
| map_caption    =
| map_size       =
| latd = 37| latm = 49| lats = 22| latNS = N
| longd = 15| longm = 16| longs = 21| longEW = E
| location       = {{vieta|Itālija}}
| region         =  [[Sicīlija]]
| type           = Apdzīvota vieta
| area           =
| built          = 734. gads pr.Kr.
| abandoned      =
| cultures       = grieķu, romiešu
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      = Drupas
| management     =
| public_access  = Arheoloģiskais parks
| notes          =
| designation    =
}}
'''Naksa''' ({{val|grc|Νάξος}}) bija [[Senā Grieķija|sengrieķu]] pilsēta [[Lielā Grieķija|Lielajā Grieķijā]], [[Sicīlija]]s ziemeļaustrumu piekrastē, netālu no Giardini Naksas pilsētas, Mesīnas provincē, [[Itālija|Itālijā]]. [[Arheoloģiskie izrakumi|Izrakumi]] atklāja dažas pilsētas daļas, kas pašlaik ir publiski pieejamas. Pilsētu dibināja 734. gadā pr.Kr. halkīdieši, un tā pastāvēja līdz 403. gadam pr.Kr., kad tās iedzīvotājus [[Sirakūzu Dionīsijs]] pārdeva verdzībā. Šī ir pirmā grieķu kolonija Sicīlijā. Pašlaik tur ir izveidots arheoloģiskais parks ar muzeju.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{vikisaites+}}
{{iw+}}
'''Globālā stratifikācija''' ir pasaules valstu noslāņošanās, šķiriskais iedalījums arkarībā no dažādiem faktoriem, piemēram, varas, ietekmes, valsts bagātības. Globālā stratifikācija ir situācija, kurā katrai valstij globālā ziņā ir sava nozīme. Neviena valsts mūsdienās vairs nav nošķirta no pārējam, tās visas ir globāli saistītas. Socioloģijā tiek iedalīti trīs šāda veida darbības modeļi jeb trīs teorijas, kas skaidro globālo stratifikāciju valstiskā līmenī - modernizācijas teorija, atkarības teorija un pasaules sistēmas teorija.

sentences: '''Tērauds''' ir [[dzelzs]] sakausējums ar labām tehnoloģiskām īpašībām un pietiekošu plastiskumu, kas ļauj izgatavot jebkuras formas un izmēru konstrukcijas, kā arī pielietot dažādas tehnoloģiskās apstrādes metodes: liešanu, velmēšanu, kalšanu, [[metināšana|metināšanu]], griešanu u.tml.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 260px
 |        attēls = Arctic_Warbler_4683b.jpg
 | att_nosaukums = [[Ziemeļu ķauķītis]] (''Phylloscopus borealis'')
 |    att_izmērs = 220px
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 |    apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |        dzimta = Phylloscopidae
 |     dzimta_lv = Ķauķīšu dzimta
 |         ģints = Phylloscopus
 |      ģints_lv = Ķauķīši
 |      binomial = Phylloscopus <small>([[Friedrich Boie|Boie]], 1826)</small>
 |     izplatība =
 |   kategorijas = nē
}}
'''Ķauķīši''' jeb '''lapuķauķi'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 |title=Letonika: Ķauķi |access-date={{dat|2021|12|22||bez}} |archive-date={{dat|2021|03|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20210305173115/https://www.letonika.lv/groups/default.aspx?q=%C4%B7au%C4%B7%C4%ABtis&n=15&s=15&w=0&sp=1&nw=0&lng=1062&g=1 }}</ref> (''Phylloscopus'') ir viena no divām [[ķauķīšu dzimta]]s (''Phylloscopidae'') ģintīm, kas apvieno 66 sugas.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/bushtits/ World Bird List: Bushtits, leaf warblers, reed warblers, 2018]</ref> Tā ir lielākā no abām ģintīm un apvieno lielāko daļu ķauķīšu dzimtas putnu.<ref name=world/> Nesenā pagātnē ķauķīši tika sistematizēti [[ķauķu dzimta|ķauķu dzimtā]] (''Sylviidae''), bet saskaņā ar jaunākajiem [[DNS]] atklājumiem 2006. gadā tika izveidota ķauķīšu dzimta.<ref>Alström, Per; Ericson, Per G.P.; Olsson, Urban & Sundberg, Per (2006): Phylogeny and classification of the avian superfamily Sylvioidea. Molecular Phylogenetics and Evolution 38(2): 381–397. doi:10.1016/j.ympev.2005.05.015 PMID 16054402</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Europäischer Nerz.jpg
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Chordata
| tips_lv = Hordaiņi
| klase = Mammalia
| klase_lv = Zīdītāji
| kārta = Carnivora
| kārta_lv = Plēsēji
| dzimta = Mustelidae
| dzimta_lv = Sermuļu dzimta
| apakšdzimta = Mustelinae
| apakšdzimta_lv = Sermuļu apakšdzimta
| ģints = Mustela
| ģints_lv = Sermuļi
| suga = Mustela lutreola
| suga_lv = Eiropas ūdele
| binomial = Mustela lutreola <small>([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1761)</small>
| izplatība =

sentences:
{{infokaste+}}
'''Ross Šteins''' ({{val|en|Ross Stein}}) ir [[seismologs]] no [[ASV Ģeoloģijas institūts|ASV Ģeoloģijas institūta]]. Ross Šteins kopā ar [[Džeimss Dītrihs|Džeimsu Dītrihu]] izvirzīja jaunu [[teorija|teoriju]] par to, ka lielāka [[zemestrīce]] vienā un tajā pašā [[teritorija|teritorijā]] var izraisīt vairākus citu citam sekojošus [[satricinājums|satricinājumus]], kas dod [[cerība]]s sagaidīt [[diena|dienu]], kad būs iespējams izstrādāt uzticamu [[risks|riska]] novērtējumu.

sentences:
simbols [[Tukss]], šī zīmola pārstāvētās vērtības ir atvērtība un nekomercialitāte]]
'''Zīmols''' ir produkta vai uzņēmuma [[Korporatīvā identitāte|vizuālās identitātes]] elements, kas veido izmērāmu emocionālu un finansiālu vērtību. Tas var būt vārds, apzīmējums, zīme, [[simbols]], dizains vai šo elementu kopums, kas atšķir konkrēto produktu vai uzņēmumu no tā konkurentiem.<ref> Philip Kotler, Principles of Marketing, 12th Edition</ref> Zīmols sabiedrībai saistās ar noteiktām produkta vērtībām. Uzņēmumu [[tirgzinība]]s kampaņas mēdz apzināti kultivēt vērtības, ar kurām identificējas tā esošie klienti vai potenciālie klienti. Šo procesu sauc par [[Zīmolvedība|zīmolvedību]]. Zīmols ir tik pat skaidri atpazīstams kā nosaukums, ko uzņēmums sabiedrībā izmanto, lai tā atšķirtu uzņēmuma piedāvāto no jebkura cita uzņēmuma piedāvājumiem. Tā atpazīstamība attiecas uz patērētāja zināšanām, pieredzi vai lojalitāti pret reklamēto zīmolu.<ref> Gerard Tellis, Effective Advertising. 9.-125.lpp. </ref>

sentences: '''Prāgas pavasaris''' bija [[liberalizācija]]s periods [[Čehoslovākija|Čehoslovākijas Sociālistiskajā republikā]], kas sākās {{dat|1968|01|05}}, kad [[Aleksandrs Dubčeks]] tika ievēlēts par [[komunisms|Komunistiskās]] partijas vadītāju, un beidzās {{dat|1968|08|20}}, kad [[Padomju Savienība|PSRS]] vadītā [[varšavas pakts|Varšavas pakta]] bruņotie spēki iebruka valstī.

sentences:
{{Citas nozīmes|Mārtiņu Luteru|Luters (nozīmju atdalīšana)|Luters|uzvārds}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Mārtiņš Luters
|          vārds_orig = ''Martin Luther''
|              attēls = Lucas Cranach (I) workshop - Martin Luther (Uffizi).jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums = "Mārtiņš Luters" — [[Lūkass Krānahs Vecākais|Lūkasa Krānaha Vecākā]] glezna (1529. gads)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1483
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 10
|            dz_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|              m_gads = 1546
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 18
|             m_vieta = {{flaga|Svētā Romas impērija}} [[Eislēbene]], [[Svētā Romas impērija]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|            paraksts = Autograf, Martin Luther, Nordisk familjebok.png
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
{{Protestantisms}}
'''Mārtiņš Luters''' ({{val|de|Martin Luther}}; {{dat|1483|11|10|N}} — {{dat|1546|2|18|N}}) bija katoļu [[Augustīniešu ordenis|augustīniešu ordeņa]] [[mūks]], [[mācītājs]], [[teologs]], [[profesors]], [[Kristīgā baznīca|baznīcas]] reformu [[ideoloģija|ideologs]].

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Olīvija Vailda
 | vārds_orig              = ''Olivia Wilde''
 | attēls                  = Olivia Wilde at SXSW Booksmart Red Carpet (cropped).jpg
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               = Olīvija Vailda 2019. gadā
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1984|3|10}}
 | dz. vieta               = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = aktrise, kinorežisore
 | darbības gadi           = 2003—pašlaik
 | dzīvesbiedrs            =
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | akadēmijasbalva         =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = S
}}
'''Olīvija Vailda''' ({{val|en|Olivia Wilde}}; dzimusi '''Olīvija Džeina Kokbērna''' (''Olivia Jane Cockburn'') {{dat|1984|3|10}}) ir amerikāņu aktrise un kinorežisore.

sentences: '''Kredītportfelis''' [[komercija|komercijā]] ir kredītiestādes izsniegto [[kredīts|kredītu]] kopums, [[grāmatvedība|grāmatvedībā]] [[aktīvs]], kas [[kredītu pārvaldība|kredītu pārvaldībā]] parasti tiek klasificēts pēc kredītriska pakāpes. Kredītportfeļa kvalitātes analīze un novērtēšana ļauj [[banka]]s vadītājiem efektīvi pārvaldīt aizdevumu operācijas. Mūsdienās starptautiskajā [[banka|banku]] praksē kredītportfeli skaidro kā aizdevumu kategorijas noslēgto līgumu kopumu.<ref>Charles Smithson, Credit Portfolio Management, {{ISBN|978-0-471-32415-7}} (angliski)</ref> Kredītportfelī ietilpst gan [[kredīts|kredītu]] darījumi, gan [[faktūrkreditēšana]]s operācijas, gan [[izpirkumnoma]], [[vekselis|vekseļu]] diskontēšana, komercbankas garantiju un galvojumu saistību izpilde un citi darījumi.

sentences:
{{Televīzijas seriāla infokaste
| show_name          = Policijas iecirknis 31
| image              =
| genre              = [[krimināldrāma]]<br />[[ziepju opera]]
| format             =
| picture_format = [[1080i]] [[16:9]] ([[Augstas izšķirtspējas televīzija|HDTV]])
| audio_format =
| runtime            = 22 minūtes
| creator            = [[Luc Dionne|Liks Dions]]
| starring           =
* [[Magalija Lepina-Blondo]]
* [[Vincent-Guillaume Otis|Vensāns Gijoms Otiss]]
* [[Michel Charette|Mišels Šarets]]
* [[Gildor Roy|Gildors Ruā]]
* [[Hélène Bourgeois Leclerc|Helēna Buržuā-Leklēra]]
* [[Sébastien Delorme|Sebastjēns Delorms]]
* [[Luc Picard|Liks Pikārs]]
| country            = {{CAN}}
| language           = [[Franču valoda|franču]]
| location           =
| network            = ''[[ICI Radio-Canada Télé]]''
| company            = ''AETIOS Productions''
| first_aired        = {{dat|2016|9|12|n|bez}}
| last_aired         = {{dat|2022|4|21|n|bez}}
| num_seasons        = 6
| num_episodes       = 716
| channel_LV         =
| list_episodes      =
| related            =
| website            = https://ici.radio-canada.ca/district31/
| production_website =
}}
'''"Policijas iecirknis 31"'''<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ltv.lsm.lv/lv/raidijums/policijas-iecirknis-31/par|title=Par raidījumu - Policijas iecirknis 31|website=ltv.lsm.lv|access-date=2023-07-21|language=lv}}</ref> ({{val|fr|District 31}}) ir [[Franču valoda|frančvalodīgs]] [[Kanāda]]s televīzijas seriāls. To no 2016. gada 12. septembra līdz 2022. gada 21. aprīlim pārraidīja Kanādas sabiedriskās televīzijas ''[[Ici Radio-Canada Télé]]'' kanālā. Seriālam ir iznākušas 716 sērijas (6 sezonas). Seriālu Latvijā pārraida [[Latvijas Televīzija|LTV7]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://tvepg.eu/sl/latvia/channel/ltv7/review/20230327201500/policijas_iecirknis_31|title=LTV7 - Policijas iecirknis 31 - pon 27 mar 2023 20:15 EEST}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://ltv.lsm.lv/lv/raidijums/policijas-iecirknis-31/visi|title=Visi raidījumi - Policijas iecirknis 31|website=ltv.lsm.lv|access-date=2023-09-16|date=2023-09-15|language=lv}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|mūsdienu pagastu Dobeles novadā|Bērzes pagastu Jelgavas apriņķī|Jaunbērzes pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Bērzes pagasts
| karte             = Bērzes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dobeles novads
| centrs            = Šķibe
| platība           = 80,6
| iedzīvotāji       = 1946<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 1946 / 80.62 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- www.berze.lv -->
}}
'''Bērzes pagasts''' ir viena no [[Dobeles novads|Dobeles novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļaustrumos. Robežojas ar sava novada [[Dobele|Dobeles pilsētu]] un [[Krimūnu pagasts|Krimūnu]], [[Dobeles pagasts|Dobeles]] un [[Jaunbērzes pagasts|Jaunbērzes]] pagastiem, kā arī [[Jelgavas novads|Jelgavas novada]] [[Līvbērzes pagasts|Līvbērzes]] un [[Glūdas pagasts|Glūdas]] pagastiem.

sentences:
{{cita nozīme|pilsētu|dabas parku|Bauska (dabas parks)}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Bauska
| native_name =
| settlement_type = Novada pilsēta
| other_name =
| nickname =
| motto =
| image_skyline = pils_jaunais.tif
| imagesize =
| image_caption = [[Bauskas pils]]
| image_flag = Bauska flag.svg
| flag_link = Bauskas karogs
| image_shield = Bauska COA.svg
| shield_link = Bauskas ģerbonis
| pushpin_map = Latvia (novadi)
| pushpin_label_position =
| latd = 56
| latm = 24
| lats = 25
| latNS = N
| longd = 24
| longm = 11
| longs = 11
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Bauskas novads]]
| subdivision_type2 =
| subdivision_name2 =
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš 1609. gada
| seat_type = Citi
nosaukumi
| seat = {{val|de|Bauske}}
| leader_title =
| leader_name =
| area_total_km2 = 6.3
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Bauska}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| population_density_sq_mi =
| population_urban =
| population_metro =
| population_density =
| population_density_rank =
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = [[Austrumeiropas laiks|EEST]]
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3901
LV-3902
| website = [http://www.bauska.lv/ www.bauska.lv]
| footnotes = {{VAKP objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Bauskas pilsētas vēsturiskais centrs
|      numurs = 7425
|       grupa = valsts nozīmes
| tipol_grupa = pilsētbūvniecība
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|16|N|bez}}
}}
}}

sentences:
{{Šauruma infokaste
| šaurums       = Franklina šaurums
  | citvalsts         =
  | citnosaukums      =
  | citvaloda         =
  | citvaloriģin      =
  | citvalsts1        =
  | citnosaukums1     =
  | citvaloda1        =
  | citvaloriģin1     =
| attēls       =
| paraksts     =
| vieta        = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| ietilpst     =
| savieno      = [[Pīla šaurums]]
| savieno1     = [[Larsena šaurums]]
| atdala       = [[Velsas Prinča sala (Kanāda)|Velsas Prinča sala]]
| atdala1      = [[Būtijas pussala]]
| vietaskarte  = Kanāda#Nunavuta
| relief = jā
| alt =
| plat_d=71| plat_m=30| plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=96| gar_m=30 | gar_s= | gar_EW=W
| platība      =
| garums       = 100
| platums      = 32
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| baseins      =
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     =
}}

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Ligūrijas jūra
|attēls=LigurijasJura.JPG
|attēls_izm     = 300
 |vietaskarte   = Vidusjūra#Itālija#Francija
| relief = jā
 |latd = 43 |latm = 30 |lats =  |latNS = N
 |longd = 9 |longm = 00 |longs =  |longEW = E
 |paraksta_izvietojums =
| okeāns        = Atlantijas okeāns
|platība=15 000
|garums=
|platums=
|Max_dziļums    = 2850
|Vid_dziļums    = 1200
|temperatūra    = 13—23,5
|sāļums         = 38
|valstis={{FRA}}
{{ITA}}
{{MON}}
|pilsētas=[[Dženova]] (Itālija)
[[Livorno (pilsēta)|Livorno]] (Itālija)
[[Nica]] (Francija)
[[Spēcija]] (Itālija)
}}
'''Ligūrijas jūra''' ({{val-fr|mer Ligurienne}}, {{val-it|mar Ligure}}, {{val|co|mari Licuru}}) ir [[Vidusjūra]]s daļa starp Itālijas un Francijas krastiem ([[Rivjēra]]), [[Korsika|Korsiku]] un [[Elba (sala)|Elbas]] salu. Dienvidaustrumos robežojas ar [[Tirēnu jūra|Tirēnu jūru]]. Ziemeļu daļā atrodas [[Dženovas līcis]]. Lielākā pieteka ir [[Arno]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada oktobris}}
'''Meiers''' (sieviešu dzimtē '''Meiere''') ir uzvārds. Personas ar šādu uzvārdu:

sentences: {{Commonscat|Gymnasts from Sweden|Zviedrijas vingrotāji}}

sentences: '''Hipiji''' ir [[subkultūra]] un [[jauniešu kustība]], kas izveidojās [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] 1960. gadu vidū un vēlāk izplatījās pārējā pasaulē. [[Etimoloģija|Etimoloģiski]] termins "hipijs" ir cēlies no vārda "[[hipsteris]]", ar ko tajā laikā apzīmēja [[bītņiki|bītņikus]]. Agrīnie hipiji pauda [[Zudusī paaudze|zudušās "bītņiku" paaudzes]] [[1960. gadu kontrkultūra|kontrkultūras vērtības]], veidoja kolektīvus, klausījās [[psihodēliskais roks|psihodēlisko roku]], centās īstenot [[seksuāla revolūcija|seksuālo revolūciju]] un daudzi izmantoja dažādas substances, kā [[marihuāna|marihuānu]], [[LSD]] un [[psilocibīna sēnes|maģiskās sēnes]], lai nonāktu [[mainīgie apziņas stāvokļi|citos apziņas stāvokļos]].

sentences: '''Vilhelms Littens''' (1880–1932) bija [[Vācija]]s [[diplomāts]], orientālists, rakstnieks un tulkotājs. No 1920. līdz 1924. gadam viņš bija Vācijas konsuls [[Liepāja|Liepājā]] un [[Liepājas loža "Enkurs"|Liepājas ložas "Enkurs"]] vadītājs (1921–1924). Latviešu valodas pašmācības grāmatas autors.

sentences:
" (angliski)]]
'''Fermioni''' (no itāļu fiziķa [[Enriko Fermi]] uzvārda) ir [[elementārdaļiņas|daļiņas]] ar pusveselu [[spins|spina]] vērtību. Fermioni pakļaujas [[Fermi—Diraka statistika]]i, kas nozīmē, ka vienā [[kvants|kvantu]] stāvoklī var atrasties tikai viena daļiņa. Tādēļ fermionus dažkārt sauc arī par "matērijas daļiņām". No nepāra skaita fermioniem sastāvoša kvantu sistēma kopumā arī ir fermions. Vienkāršoti runājot, no fermioniem sastāv [[matērija]], bet [[bozoni]] ir [[Mijiedarbība|fundamentālās mijiedarbību]] pārnesēji.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Georgijs Markovs
|     vārds_orig = ''Георги Марков''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1929
|     dz_mēnesis = 03
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = {{vieta|Bulgārija|Sofija}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1978
|      m_mēnesis = 09
|        m_diena = 11
|        m_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Londona}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[bulgāri|bulgārs]]
|        dzimums = v
|         vecāki = Ivans Markovs
|          brāļi = Nikolajs, Vasīlijs
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = [[prozaiķis]], [[dramaturgs]], [[scenārists]], [[publicists]]
|rakstīšanas valoda =
|        periods = 1951—1978
|          žanri = [[proza]], [[eseja]], [[luga]], [[novele]]
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies =
|     ietekmējis =
|     alma_mater = Sofijas Valsts Politehniskais institūts
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Datu integritāte''' ir noteikumu kopums, kas nodrošina [[Dati|datu]] pareizības, nepretrunīguma un pilnības saglabāšanu. Datu integritāti ir svarīgi saglabāt pēc datu atjaunināšanas vai dzēšanas.

sentences:
. "Misionāra stāsts" (1883). [[Metropoles mākslas muzejs|Metropolitēna mākslas muzejs]]]]
'''Misionārs''' (no {{val|la|missio}} — 'paka, pasūtījums') ir cilvēks, kas savā dzimtajā zemē vai citās zemēs izplata kādu [[reliģija|reliģiju]] ar mērķi pievērst tai neticīgos vai citu reliģiju pārstāvjus. Parasti sastopams universālajās vispasaules reliģijās, un nav izplatīts nacionālajās reliģijās. Tiek nodalīta "ārējā" misija (citās valstīs) un "iekšējā" misija (starp neticīgajiem viņu pašu kanoniskajā teritorijā). Misionāru darbs dažkārt ir atšķirīgs no [[prozelītisms|prozelītisma]], tomēr nav skaidras atšķirības starp misionāru darbu un prozelītismu. Mēdz notikt, ka tie, kurus misionāri cenšas pievērst savai ticībai, šos mēģinājumus noraida, un dažreiz mēdz pat nogalināt tos, kas pie viņiem nākuši ar šādiem nolūkiem. Tā tas notika ar pieciem protestantu misionāriem no [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[1956. gads|1956. gadā]], kad tie mēģināja pievērst protestantismam vaorani cilts indiāņus [[Ekvadora]]s [[Amazone]]s baseinā.<ref>[http://www.20min.ch/news/wissen/story/Der-gefaehrlichste-Indianerstamm-20778227 Der gefährlichste Indianerstamm] 16.05.09</ref> Līdzīga traģēdija notika [[19. gadsimts|XIX gadsimta]] 30. gadu beigās [[Eromangas sala|Eromangas]] salā [[Jaunhebridu salas|Jaunhebridu]] salās (tagad [[Vanuatu]] daļa), kad vietējie iedzīvotāji nogalināja misionārus un pēc tam apēda viņu līķus.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.newsru.com/religy/08dec2009/aufgegessen.html|title=Туземцы попросили прощения за то, что съели миссионера|website=NEWSru.com|access-date=2021-05-16|date=2009-12-08|language=ru}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|pagastu Talsu novadā|pagastu Talsu apriņķī līdz 1925. gadam|Laidzes pagasts}}
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Valdgales pagasts
| karte             = Valdgales pagasts LocMap.png
| karte2            =
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Coat of Arms of Valdgales pagasts.svg
| ģerboņa_nosaukums = Valdgales pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = Valdgale parish flag.png
| karoga_nosaukums  = Valdgales pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Talsu novads
| centrs            = Pūņas
| platība           = 205,5
| iedzīvotāji       = 1333<ref>{{PMLPiedz|2016-1}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1333 / 205.5 round 1}}
| izveidots         = 1945
| likvidēts         =
| mājaslapa         = www.valdgale.lv
| nos_vācu          = Waldegalen
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Вальдегаленская
| ref_krievu        =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                 tips = lantanīds
 |      kārtas skaitlis = 70
 |             6. čaula = 2
 |             5. čaula = 8
 |             4. čaula = 32
 |             3. čaula = 18
 |             2. čaula = 8
 |             1. čaula = 2
 |              simbols = Yb
 |             atommasa = 173,04
 |   valences elektroni = [Xe]4f146s2
 |       tabulas attēls =
 |               attēls =
Iterbija paraugi
 |  oksidēšanas pakāpes = '''+3''', +2
 |  elektronegativitāte = 1,1
 |              blīvums = 6965,4
 |  kušanas temperatūra = 1097 K (824 °C)
 | viršanas temperatūra = 1496 K (1169 °C)
 |   trīskāršais punkts =
 |    kritiskais punkts =
 |  īpatnējā pretestība =
 |        skaņas ātrums =
 | Van der Vālsa rādiuss =
}}

sentences:
{{Ezera infokaste
|ezers=Juglas ezers
|attēls=Juglas ezers pie Berģiem.jpg
| map = Rīga
| plat_d=56 | plat_m=58.6 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=24 | gar_m=17 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=5,7
|garums=4,6
|Vid_dziļums=1,7
|Max_dziļums=5
|tilpums=0,0097
|augstums_vjl=0,2
|izteka=[[Jugla (Ķīšezera pieteka)|Jugla]]
|ietekas=[[Jugla (Ķīšezera pieteka)|Jugla]], [[Piķurga]]
|baseins=1710
|salas=[[Sudrabsaliņa]]
|pilsētas=[[Rīga]]
}}
'''Juglas ezers''' (agrāk — '''Ropažu ezers''') ir [[ezers]] [[Rīga]]s austrumu daļā. Robežojas ar [[Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs|Etnogrāfisko brīvdabas muzeju]] (ziemeļaustrumos), [[Berģi (Rīga)|Berģiem]] (austrumos), [[Juglas papīrfabrikas ciemats|Juglas papīrfabrikas ciematu]] (dienvidos), Juglas zvēraudzētavas ciematu (rietumos) un [[Jugla (Rīga)|Juglas mikrorajonu]] (ziemeļrietumos).<ref>[http://www.ezeri.lv/database/1956/ ezeri.lv]</ref>

sentences:
{{Ledāja infokaste
| ledājs        = Pasterce
| attēls       = Johannisberg_(Hohe_Tauern)_2.jpg
| paraksts     =
| karte        = <!-- karte kā attēls -->
| vietaskarte  = Austrija#Eiropa
| relief = yes
| paraksta_izvietojums = left
| kontinents   = [[Eiropa]]
| atrodas      =
| vieta        = {{vieta|Austrija|Karintija|Augstais Tauerns}}
| sākas        =
| ieplūst      =
| plat_d=47 | plat_m=05| plat_s=08| plat_NS=N
| gar_d=12| gar_m=43| gar_s=24| gar_EW=E
| platība      = 18,5 (2006. gads)
| garums       = 8,3 (2006. gads)
| platums      =
| kritums      = 1353
| ātrums       =
| caurplūde    =
| tilpums      =
| baseins      =
| pietekas     = <!-- galvenās pietekas -->
| valstis      =
| salas        = <!-- ja vairākas, caur "<br />" -->
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Bārija karbonāta struktūrformula

Pulverveida bārija karbonāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 513-77-9
|      ķīmiskā formula = BaCO3
|              molmasa = 197,336
|              blīvums = 4286,5
|  kušanas temperatūra = 962 °C
| viršanas temperatūra = 1555 °C (sadalās)
| šķīdība ūdenī        = 0,0024 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Bārija karbonāts''' (BaCO3) ir cieta, balta, kristāliska, ūdenī nešķīstoša viela.

sentences: '''Ragi''' ir roku [[žests]], ko izveido, iztaisnojot rādītājpirkstu un mazo pirkstiņu, pa to laiku turot vidējos pirkstus ar īkšķi. Žestam ir vulgāra nozīme [[Vidusjūra]]s reģiona valstīs un dažādas citas nozīmes citās kultūrās. Žests ir izplatīts arī smagās [[mūzika]]s izpildītāju un klausītāju vidū.

sentences:
{{Sporta infokaste
 |   nosaukums = Krikets
 |      attēls = Cricketer bowled.jpg
 |     att_izm = 235px
 |    apraksts =
 |   savienība = {{nobr|[[Starptautiskā Kriketa padome]]}}
 |     pirmais = 16. gadsimts, {{ENG}}s dienvidi
 | reģistrētie =
 |       klubi =
 |     komanda = 11 spēlētāji komandā
 | kategorijas = [[komandu sports]], [[nūjas un bumbiņas spēles|nūjas un bumbiņas spēle]]
 |   ekipējums = [[kriketa bumbiņa]], [[kriketa nūja]], [[kriketa vārti]]
 |    kontakts = nē
 |   olimpisks = [[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gadā]]
}}

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Tišas vecticībnieku lūgšanu nams
| infobox_width         =
| image                 =
| image_size            =
| caption               =
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Tišas lūgšanu nams
| position = left
| latd  = 56.296420 | latNS  = N
| longd = 26.875820 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Preiļu novads|Rušonas pagasts|Tiši}}
| religious_affiliation = [[vecticībnieki]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        =
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
'''Naumova''' var būt:
* [[Naumova (ciems)|Naumova]] — apdzīvota vieta Alūksnes novada Pededzes pagastā;
* [[Naumova (upe)|Naumova]] — upe Latvijā, Kūdupes pieteka;
* [[Darja Naumova]] (''Дар’я Сяргееўна Навумава''; dzimusi 1996. gadā) — baltkrievu svarcēlāja;
* [[Marija Naumova]] — Latvijas dziedātāja (dzimusi 1973. gadā);

sentences: '''Mutvārdu tradīcija''' ir tautas, novada vai ļaužu grupas [[kultūra]]s mantojuma sastāvdaļa, kuru veido no paaudzes uz paaudzi nodotais mantojums. Mutvārdu vai orālo tradīciju veido ticējumi, reliģiski vai mitoloģiski stāsti, tautas dziesmas ([[dainas]]) pasakas, anekdotes u.c. 20.gs. uzsākta intensīva dažādu vēl mutvārdu vidē dzīvojošu tautu un cilšu kultūru pētniecība. Pazīstamākie pētnieki Milmans Perijs (Milman Parry), Alberts Lords (Albert Lord) un Valters Ongs (Walther J.Ong). Apkopotie dati norāda uz vairākām mutvārdu tradīcijas pazīmēm.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =
| att_nosaukums =
| valsts = Animalia
| valsts_lv = Dzīvnieki
| tips = Arthropoda
| tips_lv = Posmkāji
| klase = Insecta
| klase_lv = Kukaiņi
| infraklase = Neoptera
| infraklase_lv = Jaunspārņi
| virskārta = Exopterygota
| virskārta_lv = Nepilnas pārvērtības kukaiņi
| kārta = Embioptera
| kārta_lv = Embiji
| dzimta = Australembiidae
| kategorijas = nē
| binomial= Australembiidae <small>Ross, 1963</small>
}}
'''''Australembiidae''''' ir embiju dzimta. Tajā ietilpst viena ģints '''''Australembia''''' Ross, (1963) un apmēram 20 sugas.<ref name="Miller.etal2012"/> Iepriekš dzimtā bija divas ģintis, ''Australembia'' un ''Metoligotoma'' Davis, (1936), taču pēc dzimtas revīzijas tās tika apvienotas.<ref name="Miller.etal2012"/>

sentences:
{{Pieminekļa infokaste
|monument_name = Armēņu genocīda memoriālais komplekss
|native_name   =
|image         = Astela near Armenian Genocide Museum-Institute (3-1).JPG
|image_size    = 300
|caption       =
|map_image     = Erevāna
|map_text      =
|map_width     = 300
|latd  = 40 | latm  = 11 | lats  =  9 | latNS  = N
|longd = 44 | longm = 29 | longs = 26 | longEW = E
|location      = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|designer      =
|type          =
|material      =
|area          =
|length        =
|width         =
|height        = 44 m
|begin         =
|complete      =
|open          = 1967
|governing     =
|dedicated_to  = [[armēņu genocīds|Armēņu genocīda]] upuru piemiņai
|visitors      =
* ap 200 000<ref>{{cite news|title=On April 24 about 100 thousand visitors at Armenian Genocide Museum-Institute|url=http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|agency=[[Armenpress]]|date=24 April 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616154103/http://armenpress.am/eng/news/759393/on-april-24-about-100-thousand-visitors-at-armenian-genocide-museum-institute.html|archivedate=16 June 2014}}</ref>
* (līdz 150 000 cilvēkiem, izņemot 24. aprīli)<ref>{{cite news|title=Ցեղասպանությունն` օտարների աչքերով [The Armenian Genocide in the eyes of foreigners]|url=http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|agency=[[Yerkir Media]]|date=23 April 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140616155306/http://www.yerkirmedia.am/wap.php?act=news&lan=hy&id=88|archivedate=16 June 2014|location=Yerevan|language=hy|quote=Ծիծեռնակաբերդի հուշահամալիր` չհաշված ապրիլի 24-ը, տարեկան է 120-150 հազար մարդ է այցելում: Նրանցից 80 հազարն օտարազգի են, այդ թվում եւ թուրքեր:}}</ref>
|public_transit=
|extra         =
}}
<mapframe text="Armēņu genocīda memoriālais komplekss" width=300 height=300 zoom=14 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q154775"
}
</mapframe>
'''Armēņu genocīda memoriālais komplekss''' ({{val|hy|Հայոց ցեղասպանության զոհերի հուշահամալիր}}, ''Hayots tseghaspanut'yan zoheri hushahamalir'') ir oficiālais [[Armēnija]]s memoriāls, kas veltīts [[armēņu genocīds|armēņu genocīda]] upuru piemiņai. Izveidots 1967. gadā Cicernakaberda pakalnā valsts galvaspilsētā [[Erevāna|Erevānā]].

sentences:
{| class="infobox"
|+CHA2DS2–VASc rezultāts
! class="infobox-label" scope="row" | Mērķis
| class="infobox-data" | insulta risks (nereimatiskas priekškambaru fibrilācijas gadījumā)
|}
'''CHADS2 rādītājs''' un tā atjauninātā versija, '''CHA2DS2-VASc rādītājs''', ir klīniskas prognozēšanas noteikumi, lai novērtētu [[Smadzeņu insults|insulta]] risku cilvēkiem ar nereimatisku [[Priekškambaru mirdzēšana|priekškambaru fibrilāciju]] (AF), izplatīta un nopietna [[sirds aritmija]], kas saistīta ar trombembolisku [[Smadzeņu insults|insultu]]. Šāds rādītājs tiek izmantots, lai noteiktu, vai ir nepieciešama ārstēšana ar antikoagulācijas terapiju vai antitrombocītu terapiju,<ref name="pmid15477396">{{Publikācijas atsauce|displayauthors=etal|vauthors=Gage BF, van Walraven C, Pearce L|year=2004|title=Selecting patients with atrial fibrillation for anticoagulation: stroke risk stratification in patients taking aspirin|journal=Circulation|volume=110|issue=16|pages=2287–92|doi=10.1161/01.CIR.0000145172.55640.93|pmid=15477396|doi-access=free}}</ref> jo AF var izraisīt asiņu stāzi augšējos [[sirds]] kambaros, izraisot sienas tromba veidošanos, kas var izspiesties asins plūsmā, sasniedzot smadzenes, kur tas pārtrauc asins piegādi smadzenēm un izraisa insultu.

sentences:
{{Mēneši}}
'''Decembris''' ({{val|la|December}}) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] ir [[gads|gada]] divpadsmitais [[mēnesis]]. Decembrī ir 31 [[diena]]. Decembris ir [[ziema]]s pirmais un [[gads|gada]] pēdējais mēnesis. Decembrī ir ziemas [[saulgrieži]], kad [[diena]] ir visīsākā un [[nakts]] visgarākā.

sentences: '''Patērētāju lojalitāte''' ir patērētāju uzticība kādam [[uzņēmums|uzņēmumam]], [[produkts|produktam]], [[pakalpojums|pakalpojumam]] vai [[zīmols|zīmolam]], kas izpaužas ar atkārtotiem [[pirkums|pirkumiem]].<ref>Customer Loyalty: How To Earn It How To Keep It, Griffin G, p.18, 2002</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dž. Edgars
| attēls                   = J. Edgar Poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''J. Edgar''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, drāma
| režisors                 = [[Klints Īstvuds]]
| producents               =
* [[Braiens Greizers]]
* [[Roberts Lorenzs]]
* Klints Īstvuds
Clint Eastwood
Brian Grazer
Robert Lorenz
| scenārija autors         = [[Dastins Lenss Bleks]]
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Armijs Hammers]]
* [[Džošs Lūkass]]
* [[Džūdija Denča]]
| mūzika                   = Klints Īstvuds
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Imagine Entertainment]]''
* ''[[Malpaso Productions]]''
* ''[[Wintergreen Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Warner Bros.|Warner Bros. Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|11|3|Amerikāņu Filmu institūta festivāls|2011|11|9|ASV|}}
| ilgums                   = 134 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/j-edgar-2011|title=J. Edgar|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 24, 2018|archive-date={{dat|2016|11|10||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161110082938/http://bbfc.co.uk/releases/j-edgar-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=jedgar.htm|title=J. Edgar (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 24, 2018}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|84,9 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Dž. Edgars"''' ({{val|en|J. Edgar}}) ir 2011. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska drāma, kuras režisors, mūzikas autors un viens no producentiem ir [[Klints Īstvuds]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Naomi Votsa]], [[Armijs Hammers]], [[Džošs Lūkass]] un [[Džūdija Denča]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|3||bez}} Amerikāņu Filmu institūta festivālā.

sentences:
nogulas apkārt fumarolu izplūdes vietai]]
'''Fumarolas''' ({{val-it|fumo}} — 'dūmi') ir virs 200 °C sakarsēta [[tvaiks|tvaika]] un vulkānisko [[gāze|gāzu]] strūklas, kas izplūst no vulkāniskas izcelsmes plaisām.<ref>Ilustrētā svešvārdu vārdnīca. R:, Avots, 2005, 241. lpp. {{ISBN|9984-757-37-4}}</ref> Par fumarolām sauc arī pašas atveres, no kurām izplūst šīs gāzes. Fumarolas iedala primārajās, kas rodas tieši no [[magma|magmā]] izšķīdušajām gāzēm, un sekundārajās, kas nav tieši saistītas ar [[vulkāns|vulkānu]], bet rodas no vēl neatdzisušas [[lava]]s.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Maltas vanags
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,8 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|375 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 101 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1941|10|3}}
| izplatītājs = ''Warner Bros.''
| studija = ''[[Warner Bros.]]''
| operators = [[Arturs Edesons]]
| oriģinālnos = ''The Maltese Falcon''
| mūzika = [[Ādolfs Doičs]]
| aktieri = * [[Hamfrijs Bogarts]]
* [[Mērija Astore]]
* [[Gladisa Džordža]]
* [[Pēters Lorre]]
* [[Bārtons Makleins]]
* [[Lī Patriks]]
* [[Sidnijs Grīnstrīts]]
| scenārijs = Džons Hjūstons
| producents =
| režisors = [[Džons Hjūstons]]
| žanrs = ''film noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = The Maltese Falcon (1941 film poster).jpg
| imdb =
}}'''"Maltas vanags"''' ({{Val|en|The Maltese Falcon}}) ir 1941. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Džons Hjūstons]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Hamfrijs Bogarts]], [[Mērija Astore]], [[Gladisa Džordža]], [[Pēters Lorre]], [[Bārtons Makleins]], [[Lī Patriks]] un [[Sidnijs Grīnstrīts]]. Filma ir balstīta uz [[Dešils Hemets|Dešila Hemeta]] 1931. gada grāmatas ar tādu pašu nosaukumu.

sentences: '''Brahmans''' ({{val|sa|ब्रह्मन्}}, ''brahman'') [[hinduisms|hinduismā]] ir pasaules [[dvēsele]], visa pirmsākums, absolūts, dievišķs [[Visums|Visuma]] gars. Hindu filozofijā brahmans ir neizsakāma, nesaskatāma, nesaprātīga un neaprakstāma absolūtā realitāte, kas pilda visu eksistenci. Tas ir vienīgais un vispārējais principa avots, kas piepilda visu.

sentences:
[[Kategorija:Kamerūna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Āfriku|Kamerūna]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Kamerūna]]

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Dienvidlanao
| official_name = ''Lanao del Sur''
| image_skyline = Marawi lake.jpg
| imagesize =
| image_caption = [[Lanao ezers]] pie [[Maravi]]
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Lanao del Sur in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Bangsamoro]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1959
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 3872.89
| population_total = 1195518
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd = 8 | latm = 00 | lats =| latNS = N
| longd =124 | longm = 17 | longs =| longEW = E
| seat_type = Galvaspilsēta
| seat = [[Maravi]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 40
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Maravi]]
| p3 = '''39 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[lanaji]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-LAS
| website                  =
}}
'''Dienvidlanao''' ({{val|fil|Lalawigan ng Timog Lanao}}, {{val|en|Province of Lanao del Sur}}, {{val|mrw|Pagabagatan Ranao}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts dienviddaļā, [[Bangsamoro]] autonomajā reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 39 municipalitātēs un sīkāk 1159 barangajās. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir [[Maravi]].

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Semantic Web|Semantiskais tīmeklis}}

sentences: '''Duets''' (no {{val|it|duetto}}, kas saukārt no no {{val|la|duo}} — 'divi') ir [[vokāls]] [[skaņdarbs]] divām balsīm vai instrumentāls skaņdarbs diviem [[mūzikas instruments|mūzikas instrumentiem]], kā arī šāda skaņdarba abi izpildītāji.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte
| attēls = The-best-exotic-marigold-hotel.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Best Exotic Marigold Hotel''
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Greiems Brodbents]]
* [[Pīters Czernins]]
| scenārija autors = [[Ols Pārkers]]
| galvenajās lomās = * [[Džūdija Denča]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Penelope Viltone]]
* [[Devs Patels]]
* [[Selija Imrija]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika = [[Tomass Ņūmens]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[Participant Media]]''
* ''[[Imagenation Abu Dhabi FZ]]''
* ''[[Blueprint Pictures]]''
| izplatītājs = ''[[Searchlight Pictures|Fox Searchlight Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2011|11|30|Pirmizrāde|2012|2|24|Apvienotā Karaliste|2012|3|30|Latvija|2012|5|4|ASV}}
| ilgums = 121 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 17, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190517170231/https://bbfc.co.uk/releases/best-exotic-marigold-hotel-2011|archivedate={{dat|2019|05|17||bez}}}}</ref>
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=bestexoticmarigoldhotel.htm|title=The Best Exotic Marigold Hotel|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 17, 2019}}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|136,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā = "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]"
| imdb =
}}
'''Vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte''' ({{val|en|The Best Exotic Marigold Hotel}}) ir 2011. gada Apvienotās Karalistes kinokomēdija, kas balstīta uz Deboras Mogačas romānu ''These Foolish Things''. Filmas režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džūdija Denča]], [[Bills Naijs]], [[Penelope Viltone]], [[Devs Patels]], [[Selija Imrija]] un [[Megija Smita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|30||bez}}. 2015. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Vēl viena vislabākā eksotiskā viesnīca Kliņģerīte]]".

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =

Dimetiltriptamīna struktūrformula un molekulas modelis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 61-50-70
|      ķīmiskā formula = C12H16N2
|              molmasa = 188,269
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra = 40—59 °C
| viršanas temperatūra = 160 °C
|        šķīdība ūdenī =
}}

sentences: '''18. decembris''' ir gada 352. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (353. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 13 dienas.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste v2
| name             = ''Visuotinė lietuvių enciklopedija''
| attēls           = Visuotine liet. enciklopedija.JPG
| att_izm          = 275px
| image_caption    = VLE sējums
| author           =
| translator       =
| illustrator      =
| cover_artist     =
| country          = {{LTU}}
| language         = [[lietuviešu valoda|lietuviešu]]
| series           =
| subject          = Vispārēja
| genre            = [[Enciklopēdija]]
| publisher        = [[Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs]] (''Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras'')
| pub_date         =
| izdota latviski  =
| media_type       =
| pages            = 20 000
| isbn             =
| oclc             =
| masa-izmērs      =
| formāts          = 26 sējumi cietos vākos<br>elektroniskā versija
| preceded_by      =
| followed_by      =
}}
'''''Visuotinė lietuvių enciklopedija''''' (''''VLE'''') ir vispārēja [[enciklopēdija]] [[lietuviešu valoda|lietuviešu valodā]]. Enciklopēdijas izdevējs ir [[Zinātnes un enciklopēdiju izdošanas centrs]] (''Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras''). VLE redakcija sāka darbu 2001. gadā.<ref name="Voruta">{{Cite web|url=http://www.voruta.lt/lietuva-jau-turi-uzbaigta-visuotine-lietuviu-enciklopedija/|title=Lietuva jau turi užbaigtą „Visuotinę lietuvių enciklopediją“|date=2014-07-08|website=Voruta|access-date=2020-04-09}}</ref> Patlaban izdoti 26 sējumi, kuru ap 20 000 lappusēs ir vairāk nekā 100 000 šķirkļu. Enciklopēdijas elektronisko versiju atvēra 2017. gada 5. jūnijā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.alfa.lt/straipsnis/50181055/visuotine-lietuviu-enciklopedija-jau-ir-internete|title=„Visuotinė lietuvių enciklopedija“ – jau ir internete|website=[[alfa.lt]]|access-date=2019-02-25}}</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               =Mordehajs Nuroks
| vārds_orģ           =
| attēls              =Mordechai Nurok, 1951.jpg
| apraksts            =
| amats               = [[1. Saeima|1.]], [[2. Saeima|2.]], [[3. Saeima|3.]] un [[4. Saeima]]s deputāts
| term_sākums         = [[1922]]. gads
| term_beigas         = [[1934]]. gads
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
| dzim_dati           ={{dat|1884|11|7}}
| dzim_vieta          =[[Tukums]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{LAT}})
| mir_dati            ={{miršanas datums un vecums|1962|11|8|1884|11|7}}
| mir_vieta           =[[Telaviva]], {{ISR}}
| tautība             =[[Latvijas ebreji|ebrejs]]
| partija             =[[Cionistu organizācija "Mizrahi"|''Mizrahi'']]
| dzīvesb             =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| piezīmes            =
}}
'''Mordehajs (Markuss) Nuroks''' ({{dat|1884|11|7|N}} — {{dat|1962|11|8|N}}) bija [[Latvijas ebreji|Latvijas ebreju]]  [[rabīns]], [[Latvija]]s un [[Izraēla]]s politiķis. Partijas ''[[Cionistu organizācija "Mizrahi"|Mizrahi]]'' vadītājs, pirmo četru [[Saeima|Saeimu]] deputāts no [[Ebreju bloks|Ebreju nacionālā bloka]].
[[Izraēla]]s [[knesets|kneseta]] deputāts.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls = Panthera tigris corbetti 090901.jpg
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| dzimta =Felidae
| dzimta_lv =Kaķu dzimta
| ģints =Panthera
| ģints_lv =Panteras
| suga =P. tigris
| suga_lv =Tīģeris
| pasuga =P. t. corbetti
| pasuga_lv = Indoķīnas tīģeris
| binomial =Panthera tigris corbetti <small>([[Mazák]], 1968)</small>
|kategorijas= nē
}}
'''Indoķīnas tīģeris''' (''Panthera tigris corbetti'') ir viena no [[tīģeris|tīģera]] pasugām. Tas sastopams [[Mjanma|Mjanmā]], [[Taizeme|Taizemē]], [[Laosa|Laosā]] [[Vjetnama|Vjetnamā]], [[Kambodža|Kambodžā]] un [[Ķīna]]s dienvidrietumos.<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/136853/0 IUCN: Panthera tigris ssp. corbetti]</ref> Saskaņā ar [[Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība|Starptautiskās dabas un dabas resursu aizsardzības savienības]] datiem Indoķīnas tīģeris ir apdraudēts, strauji tuvojoties kritiski apdraudēta statusa iegūšanai.<ref name=iuc/> 2011. gadā savvaļā bija sastopami 342 pieauguši īpatņi.<ref name=iuc/> Lielākā populācija (189—252 īpatņi) mājo Taizemē.<ref>[http://www.todayonline.com/world/asia/tiger-population-grows-50-cent-thai-wildlife-sanctuaries Tiger population grows 50 per cent in Thai wildlife sanctuaries]</ref> Apmēram 85 tīģeri dzīvo Mjanmā un tikai 20 īpatņi Laosā.<ref name=iuc/> Kambodžā, Vjetnamā un Ķīnā kopš 2007. gada tas tiek uzskatīts par izmirušu.<ref name=iuc/><ref>[https://www.theguardian.com/environment/2016/apr/06/tigers-declared-extinct-in-cambodia Tigers declared extinct in Cambodia]</ref><ref name=az/><ref name=dino/> Apmēram 60 īpatņi mājo dažādos pasaules [[zoodārzs|zoodārzos]].<ref name=bio/>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Karvakrola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H14O
|molmasa=150,22
|blīvums=976
|kušanas temperatūra=0 °C
|viršanas temperatūra=236-238 °C
}}
'''Karvakrols''' (2-metil-5-izopropilfenols, cimofenols, C10H14O) ir p-[[cimols|cimola]] (1-metil-4-izopropilbenzola) oksiatvasinājums un pieder pie [[fenoli]]em. Tā kā cimols ir [[terpēni|terpēns]], tad karvakrols ir pieskaitāms [[terpenoīdi]]em. Karvakrols ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar īpatnēju [[ķimene|ķimeņu]] smaržu.

sentences:
{{iw+}}
'''Augu augšanas un attīstības regulācija''' kā [[augu fizioloģija]]s virziens pēta morfoloģiskās un fizioloģiskās izmaiņas augos to augšanas un attīstības laikā, pievēršot uzmanību vides apstākļu ietekmei, vides signālu uztveršanai, atbildes reakcijām un [[augu hormoni]]em kā augšanas procesu regulatoriem.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Volmārs Antons fon Šlipenbahs
|     vārds_orig = ''Wolmar Anton von Schlippenbach''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1653
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = [[Zviedru Vidzeme]], [[Zviedrija]]
({{LAT}} vai {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1721
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 27
|        m_vieta = [[Maskava]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = karavīrs, muižnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{catmain}}
[[Kategorija:Deja]]
[[Kategorija:Skatuves māksla]]

sentences: '''Maskavas latviešu lasāmie vakari''' bija sanāksmes, kurās [[Krišjānis Valdemārs|Krišjāņa Valdemāra]] ierosināti, [[Fricis Brīvzemnieks|Friča Brīvzemnieka]] vadībā Maskavas latviešu inteliģence 19. gadsimta otrajā pusē sanāca kopā, diskutēja un lasīja referātus.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada janvāris}}
'''Kazakevičs''' var būt:
* [[Dainis Kazakevičs]] — Latvijas futbola treneris un funkcionārs (dzimis 1981. gadā);
* [[Igors Kazakevičs]] — Latvijas vieglatlēts, soļotājs (dzimis 1980. gadā).

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Džordžs Būls
|     vārds_orig = ''George Boole''
|         attēls = George Boole color.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1815
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Linkolnšīra|Linkolna|4s=Linkolna (Anglija)}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1864
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 8
|        m_vieta = {{vieta|Īrija|Korka}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Anglis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater =
|        zinātne = [[Matemātika]], [[loģika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = {{plainlist|
* [[Būla algebra]]
* [[Būla funkcija]]
* [[Būla mainīgais]]
}}
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Džordžs Būls''' ({{val|en|George Boole}}; dzimis {{dat|1815|11|2}}, miris {{dat|1864|12|8}}) bija angļu [[matemātiķis]], [[filozofs]] un [[loģiķis]].

sentences:
{{atsauces+}}
'''Intelektuālais attīstības koeficients''' jeb '''IQ''' ir vispārējā [[intelekts|intelekta]] jeb saprātīguma koeficients, ko var noteikt ar intelektuāliem testiem. Šie testi palīdz atspoguļot cilvēka garīgo spēju līmeni, kā arī prasmi izmantot akadēmiskās zināšanas. Vidēji populācijā no IQ koeficients ir līmenī no 50% līdz 100%.

sentences:
{{Citas nozīmes|administratīvi teritoriālu vienību|Valsts (nozīmju atdalīšana)|Valsts}}
'''Valsts''' ir politiska organizācija, kas, balstoties uz tiesisku varu, nodrošina sabiedrības vadīšanu un esošās politiskās iekārtas pastāvēšanu noteiktā apdzīvotā teritorijā. Valsts trīs pamatpazīmes — [[teritorija]], [[iedzīvotāji]] un [[suverenitāte|suverēna]] vara. Valsts ietver tādas institūcijas kā [[likumdevējs|likumdevēja]] vara ([[parlaments]], [[Saeima]] u.c.), [[izpildvara]] ([[valdība]]), [[karaspēks|bruņotie spēki]], [[tiesa]]s, [[policija]] un citi.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Schizosteus striatus muguras plātne.jpg
| att_nosaukums = ''Sch. striatus'' muguras plātne (nepilna).
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Schizosteus
| ģints_lv =
| suga = Schizosteus striatus
| suga_lv =
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Schizosteus striatus <small>(Gross, 1933)</small>
}}
'''''Schizosteus striatus''''' ir [[Piknosteīdas|piknosteīdu]] dzimtas [[bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] suga, kas dzīvoja [[devona periods|devona periodā]] [[Igaunija|Igaunijā]]. Sugu pirmo reizi kā ''Psammloepis striata'' aprakstīja [[Valters Gross]] 1933. gadā. [[Dmitrijs Obručevs]] 1940. gadā, izveidojot jaunu ģinti ''Schizosteus'', sugu iekļāva [[šizosteji|šizosteju]] ģintī. ''Sch. striatus'' [[holotips]] ir branhialās plātnes priekšējās daļas fragments, kas tika atrasts Gorodenkas upītes ([[Narva (upe)|Narvas]] pieteka) atsegumā, [[Igaunija|Igaunijā]] ([[vidusdevons]], [[narvas svīta]]). Nosaukums ''Schizosteus striatus'' nozīmē (''striatus'' — strīpains) strīpainais šizostejs. Suga ir sastopama Igaunijā pie Narvas [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas apgabalā]] [[Luga (upe)|Lugas]] un [[Ļemovža]]s upju rajonā, un pie [[Gatčina]]s, [[vidusdevons|vidusdevona]] narvas svītā un [[arukilas svīta]]s apakšdaļā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =
| att_nosaukums =
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    apakškārta = Serpentes
| apakškārta_lv = Čūskas
|        dzimta = Viperidae
|     dzimta_lv = Odžu dzimta
|  apakšdzimta = Viperinae
| apakšdzimta_lv = Odžu apakšdzimta
| ģints = Vipera
| ģints_lv = Odzes
| suga = Vipera shemakhensis
| suga_lv = Azerbaidžānas odze
|      binomial = Vipera shemakhensis
| kategorijas =nē
| sinonīmi =
* Pelias shemakhensis
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
ar glosatora skaidrojošo tekstu.]]
'''Glosatori''' (no {{val|el|γλῶσσα}} (''glōssa'') — 'mēle, valoda, grūti saprotams, mazlietots vārds'<ref name="sd">Svešvārdu vārdnīca. Rīga: Liesma, 1978. gads, 256. lpp.</ref>) bija [[viduslaiki|viduslaiku]] juristi (tiesību doktori vai studenti), kas nodarbojās ar [[romiešu tiesības|romiešu tiesību]] studēšanu un tekstuālu sakārtošanu, izskaidrošanu. Darbojās no [[11. gadsimts|11.]] līdz [[13. gadsimts|13. gadsimtam]]. Sākotnēji radās Itālijā, kur pirmais glosatoru centrs bija [[Boloņas Universitāte|Boloņas Universitātē]] itāļu jurista [[Inērijs|Inērija]] vadībā.<ref>[http://www.slovarion.ru/2/195/219307.html Глоссаторы. Большой Энциклопедический словарь.] {{ru ikona}}</ref> Vēlāk glosatori parādījās arī Vācijā un Francijā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Aigars Fadejevs
 |      vārds_orig =
 |          attēls =
 |         att_izm =
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1975|12|27}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Valka|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 175 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 68 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]<br />[[maratons]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ([[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996]], [[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|2000]], [[2004. gada vasaras olimpiskās spēles|2004]])
 |            pc-a = 4 ([[1997. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1997]], [[1999. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|1999]], [[2001. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2001]], [[2003. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2003]])
 |            pc-t = 0
 |            rc-a = 3 ([[1994. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|1994]], [[1998. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|1998]], [[2002. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2002]])
 |            rc-t = 0
 |            reg1 = Eiropas
 |            reg2 = EČ
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 1:19.36
 |           PR1_d = 20 km soļojums
 |             PR2 = 3:43.18
 |           PR2_d = 50 km soļojums
 |             PR3 = 2:18.19
 |           PR3_d = Maratons
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{MedalCompetition|VOS}}
{{MedalSilver|[[2000. gada vasaras olimpiskās spēles|Sidneja 2000]]|50 km}}
{{MedalCompetition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{MedalSilver|Budapešta 1998|20 km}}
}}

sentences: '''Mūžīgais sasalums''' ir sauszemes daļa, kurā vairāku gadu laikā neizkūst un saglabājas [[ledus]]. [[Augsne]]s temperatūra daudzu gadu laikā nepaceļas virs 0 °C. Mūžīgā sasaluma joslā gruntsūdeņi ir ledus veidā, bet paša sasaluma dziļums var sasniegt 1000 metrus. Mūžīgā sasaluma josla uz Zemes aizņem 35 miljonus km2. Tā atrodas galvenokārt [[Ziemeļamerika]]s ziemeļos ([[Aļaska|Aļaskā]], [[Kanāda|Kanādā]]), [[Eiropa]]s un [[Āzija]]s ziemeļos un [[Ziemeļu Ledus okeāns|Ziemeļu Ledus okeāna]] salās. Mūžīgā sasaluma procesus pēta [[ģeokrioloģija]].

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Deguns
| Latin        = nasus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Neus1.jpg
| Width        = 200
| Caption      = Cilvēka deguns profilā
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences: '''Taivānas aborigēni''' ({{val-zh|原住民}}, [[piņjiņs]] - ''yuánzhùmín'', [[taivāniešu dialekts|taivāniešu]] - ''gôan-chū-bîn'') ir termins, kurš tiek lietots, lai apzīmētu [[Taivāna (sala)|Taivānā]] dzīvojošos [[pirmiedzīvotāji|pirmiedzīvotājus]]. Lai gan ir vairāki [[nostāsts|nostāsti]] par Taivānas aborigēnu [[izcelsme|izcelsmi]], zinātniskie pētījumi liecina, ka to priekšteči dzīvoja uz salas pirms aptuveni 8000 gadiem, pirms [[17. gadsimts|17. gadsimtā]] norisinājās masveida [[ķīnieši|ķīniešu]] ieceļošana.<ref>Robert Blust (1999) "Subgrouping, circularity and extinction: some issues in Austronesian comparative linguistics" ''Selected papers from the Eighth International Conference on Austronesian Linguistics'' lpp. 31.–94.</ref> Taivānas aborigēnus pieskaita pie [[austronēziešu tautas|austronēziešu tautām]], tie gan ģenētiski, gan lingvistiski ir radniecīgi tām tautām, kuras apdzīvo [[Filipīnas]], [[Malaizija|Malaiziju]], [[Indonēzija|Indonēziju]], [[Madagaskara|Madagaskaru]] un [[Okeānija|Okeāniju]].<ref>Catherine Hill, Pedro Soares & Maru Mormina (2007). A Mitochondrial Stratigraphy for Island Southeast Asia. ''American Journal of Human Genetics'' 291:1735–1737.</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Programmatūras infokaste
|                   name = ''Microsoft Excel''
|                   logo = Microsoft Excel 2013-2019 logo.svg
|             screenshot = Microsoft Excel 2013 Default Screen.png{{!}}border
|                caption = ''Microsoft Excel 2013'' ''[[Windows 8]]'' operētājsistēmā
|              developer = ''[[Microsoft]]''
| latest_release_version = 2013 (15.0.4433.1506)
|    latest_release_date = {{dat|2012|12|11||bez}}
| latest_preview_version =
|    latest_preview_date =
|       operating_system = ''[[Microsoft Windows]]''
|                  genre = [[Izklājlapa]]
|                license = [[Izplatāmprogrammatūra]]<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Microsoft Office Excel 2010|url=http://download.cnet.com/Microsoft-Office-Excel-2010/3000-2077_4-15245.html|work=[[Download.com]]|publisher=[[CBS Interactive]]|accessdate=February 7, 2013}}</ref>
|                website = {{URL|http://office.microsoft.com/lv-lv/excel}}
}}
'''''Microsoft Excel''''' ir izklājlapu lietojumprogrammatūra, ko izstrādājis ''[[Microsoft]]''. Tajā lietotājs var veikt skaitļošanas procedūras, tāpat te ir iekļauti dažādi grafiskie līdzekļi, šķērstabulas un ''[[Visual Basic for Applications]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Chirodipterus rhenanus piastra dentaria.jpg
| att_nosaukums =  ''[[Chirodipterus rhenanus]]'' pterigoīdās zobu plātnes.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| apakštips =Vertebrata
| apakštips_lv =Mugurkaulnieki
| infratips =Gnathostomata
| infratips_lv =Žokļaiņi
| virsklase = Osteichthyes
| virsklase_lv = Kaulzivis
| klase = Sarcopterygii
| klase_lv = Daivspurzivis
| apakšklase = Dipnoi
| apakšklase_lv = Divējādelpojošās zivis
| kārta = Dipteridiformes
| kārta_lv = Dipterīdveidīgās
| dzimta = Chirodipteridae
| dzimta_lv = Hirodipterīdas
| ģints = Chirodipterus
| ģints_lv = Hirodipteri
| iedalījums =
|   binomial = Chirodipterus Gross, 1933
|   kategorijas = nē
}}
'''Hirodipteri''' (''Chirodipterus'') ir izmirušu [[Dipterīdveidīgās|dipterīdveidīgo zivju]] ģints no [[Divējādelpojošās zivis|divējādelpojošo zivju]] virskārtas. Dzimtu 1933. gadā izdalīja vācbaltiešu paleontologs [[Valters Gross]]. Zivis dzīvoja [[Augšdevons|augšdevona]] laikā [[Eiropa|Eiropā]], [[Ķīna|Ķīnā]] un [[Austrālija|Austrālijā]]. Ģints tipveida suga ir ''[[Chirodipterus wildungensis]]'' Gross, 1933 no Reinas apgabala [[Frānas stāvs|frānas stāva]] nogulumiem [[Vācija|Vācijā]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Pieres kauls |
  Latin        = os frontale |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray134.png |
  Caption      = Pieres kauls |
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
  MeshName     = |
  MeshNumber   = |
  DorlandsPre  = |
  DorlandsSuf  = |
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''The Big Sick''
| oriģinālnos =
| attēls = The Big Sick.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = romantiska komēdija
| režisors = [[Maikls Šovolters]]
| producents = * [[Džads Apatovs]]
* [[Berijs Mendels]]
| scenārijs = * [[Kumails Nandžiani]]
* [[Emīlija V. Gordone]]
| aktieri = * Kumails Nandžiani
* [[Zoja Kazana]]
* [[Hollija Hantere]]
* [[Rejs Romāno]]
| mūzika = [[Maikls Endrjūss]]
| operators =
| montāža =
| studija = * ''[[FilmNation Entertainment]]''
* ''[[Apatow Productions]]''
| izplatītājs = * ''[[Amazon Studios]]''
* ''[[Lionsgate]]''
| izdošana = {{filmas datums|2017|1|20|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|6|23|ASV|}}
| ilgums = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/big-sick-2017|title=The Big Sick|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 25, 2018|archive-date={{dat|2018|04|30||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180430193518/http://www.bbfc.co.uk/releases/big-sick-2017}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thebigsick.htm|title=The Big Sick (2017)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 25, 2018}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''''The Big Sick''''' ir 2017. gada romantiska komēdija, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maikls Šovolters]]. Galvenās lomas atveido [[Kumails Nandžiani]], [[Zoja Kazana]], [[Hollija Hantere]] un [[Rejs Romāno]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|20||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Glengarry Glen Ross''
| operators =
| attēls = Glengarrymovie.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džeimss Foulijs]]
| producents =
| scenārijs = [[Deivids Memits]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Džeks Lemons]]
* [[Aleks Boldvins]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Alans Ārkins]]
* [[Kevins Speisijs]]
* [[Džonatans Praiss]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''Glengarry Glen Ross''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[New Line Cinema]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1992|10|2}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|10,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl1851033089/weekend/|title=Glengarry Glen Ross |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|7|13}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Glengarry Glen Ross''''' ir 1992. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāmas filma, kuras režisors ir [[Džeimss Foulijs]], bet scenārija autors [[Deivids Memits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Džeks Lemons]], [[Aleks Boldvins]], [[Eds Heriss]], [[Alans Ārkins]], [[Kevins Speisijs]] un [[Džonatans Praiss]]. Filma balstīta uz Memita 1984. gada [[Pulicera balva|Pulicera balvu]] ieguvušo tāda paša nosaukuma lugu.

sentences: '''Jonu dzinējs''' ir reaktīvā [[raķešdzinējs|raķešdzinēja]] veids, kurā par darbvielu izmanto jonizētu [[gāze|gāzi]] (tipiski [[ksenons|ksenonu]], [[Argons|argonu]], [[Slāpeklis|slāpekli]], [[Amonjaks|amonjaku]], [[Cēzijs|cēziju]], [[Indijs|indiju]] u.c.), kas paātrināta [[Elektriskais lauks|elektriskajā]] vai [[Elektromagnētiskais lauks|elektromagnētiskajā laukā]]. Zemās [[jauda]]s dēļ jonu dzinējs nav izmantojams [[kosmosa kuģis|kosmosa kuģa]] palaišanai no [[Zeme]]s, taču atklātā [[kosmoss|kosmosā]] ilgākā [[laiks|laikā]] ļauj sasniegt daudz lielāku [[ātrums|ātruma izmaiņu]] nekā [[ķīmiskais raķešdzinējs|ķīmiskais dzinējs]].

sentences:
{{Vielas infokaste
 |               attēls =
Amonjaka struktūrformula un molekulas modelis
 |       citi nosaukumi =
 |      ķīmiskā formula = NH3
 |              molmasa = 17,027
 |              blīvums = [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] 0,7625<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | title= Ammonia - Density at Varying Temperature and Pressure | publisher= Engineering ToolBox | language= en | accessdate= 2019. gada 6. augustā | archiveurl= https://web.archive.org/web/20190605002639/https://www.engineeringtoolbox.com/ammonia-density-temperature-pressure-d_2006.html | archivedate= 2019. gada 5. Jūnijs }}</ref>
 |  kušanas temperatūra = 195,42 K (-78,27 °C)
 | viršanas temperatūra = 240,74 K (-33,49 °C)
 |        šķīdība ūdenī = 89,9 g/100ml (pie 0 °C)
 |                 citi =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Leopolds fon Buhs
|     vārds_orig = ''Leopold von Buch''
|         attēls = Leopold von buch.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1774
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = Štolpe pie Oderas, [[Brandenburgas markgrāfiste]]
([[Angerminde]]s daļa, [[Brandenburga (zeme)|Brandenburga]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1853
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 4
|        m_vieta = [[Berlīne]], [[Prūsijas karaliste]]
({{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Freibergas Universitāte]], [[Halles Universitāte]], [[Getingenes Universitāte]]
|        zinātne = [[ģeoloģija]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-tirozīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C9H11NO3
|molmasa=181,19
|blīvums=1456
|kušanas temperatūra=295 °C (lēni karsējot; sadalās)
343 °C (ātri karsējot; sadalās)
|viršanas temperatūra=-
|izoelektriskais punkts=5,66
}}
'''Tirozīns''' ('''''Tyr''''', 2-amino-3-(4-hidroksilfenil)-propānskābe, β-''p''-oksifenilalanīns, C9H11NO3) ir dzīvo organismu [[aminoskābe]]. Tirozīns pieder pie aromātiskajām aminoskābēm un atšķiras no [[fenilalanīns|fenilalanīna]] tikai ar [[hidroksilgrupa|hidroksilgrupu]] pie benzola gredzena. Tirozīns kristalizējas no ūdens kā zīdaini, bezkrāsaini adatveida kristāli.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums =
|          platums = 260px
|           attēls =Feuersalamander DE.jpg
|       att_izmērs = 240px
|    att_nosaukums = [[Uguns salamandra]] (''Salamandra salamandra'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|        virsklase = Tetrapoda
|     virsklase_lv = Četrkājaiņi
|            klase = Amphibia
|         klase_lv = Abinieki
|  kārta=Caudata
|  kārta_lv=Astainie abinieki
| apakškārta = Salamandroidea
| apakškārta_lv = Salamandru apakškārta
| dzimta = Salamandra
| dzimta_lv = Salamandru dzimta
| ģints = Salamandra
| ģints_lv = Salamandras
|         binomial = Salamandra <small>([[Laurenti]], 1768)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Salamandras, salamandru ģints''' (''Salamandra'') ir viena no [[salamandru dzimta]]s (''Salamandridae'') ģintīm, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas [[abinieki|abinieku]] sugas,<ref name=caud>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml |title=Caudata: Salamandra |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2010|06|11||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20100611221536/http://www.caudata.org/cc/species/Salamandra/Salamandra_sp.shtml }}</ref> no kurām četras koši plankumainās sugas pieņemts saukt par '''uguns salamandrām'''. Šīs ģints sugas sastopamas [[Eiropa|Eiropā]], [[Ziemeļāfrika|Ziemeļāfrikā]] un [[Āzija]]s rietumos.<ref name=tol>{{Tīmekļa atsauce |url=http://tolweb.org/Salamandridae/15445 |title=Tolweb: Salamandridae |access-date={{dat|2015|03|14||bez}} |archive-date={{dat|2015|03|18||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20150318002610/http://tolweb.org/Salamandridae/15445 }}</ref>

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Grieķu alfabēts
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = [[grieķu valoda]]
 |laiks              = 8. gadsimts p.m.ē. — mūsdienas
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu raksts]]
 |atvasinājumi       = [[latīņu raksts]], [[gotu raksts]], [[glagolica]], [[kirilica]], [[koptu alfabēts]], [[senitāļu raksts]]
 |radinieki          =
 |unicode            = ''Greek''
 |iso15924           = Grek (200)
 |sample             = Greekalphabet.svg
 |caption            =
 |image_size         = 260px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
<!-- {{Grieķu alfabēts (sānjosla)}} -->
'''Grieķu alfabēts''' ({{val-el|ελληνικό αλφάβητο}}) ir [[alfabēts]], kas sastāv no 24 [[burts|burtiem]] un tiek lietots [[grieķu valoda]]s pierakstīšanai kopš [[8. gadsimts p.m.ē.|8. gadsimta p.m.ē]].<ref name="Cook"/> Tas radies uz [[feniķiešu alfabēts|feniķiešu alfabēta]] pamata, taču, atšķirībā no feniķiešu alfabēta, grieķu alfabētā ar burtiem tika apzīmēti ne tikai [[līdzskanis|līdzskaņi]], bet arī [[patskanis|patskaņi]]. Grieķu alfabēta burti tika lietoti arī [[skaitlis|skaitļu]] apzīmēšanai. Mūsdienās grieķu alfabēta burti tiek plaši izmantoti dažādu [[fizikāls lielums|fizikālu lielumu]] apzīmēšanai zinātnē. No grieķu alfabēta izveidojies [[latīņu alfabēts]], [[kirilica]]<ref name="Coulmas"/>, [[koptu alfabēts]] un citi alfabēti.

sentences: '''Hutu''' ir [[Etniskā grupa|etniskā]] vai sociālā grupa [[Centrālā Āfrika|Āfrikas centrālajā daļā]], [[Ruanda]]s un [[Burundija]]s lielākā iedzīvotāju grupa. Saskaņā ar [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|Centrālās izlūkošanas pārvaldes]] datiem 84 % Ruandas iedzīvotāju un 85 % Burundijas iedzīvotāju ir hutu.

sentences:
{{atsauces+}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Marija Jaremčuka
|          Attēls = Mariya Yaremchuk, ESC2014 Meet & Greet 01 (crop).jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts =
|        Dz_vārds = Marija Jaremčuka
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1993|3|2}}
|        Vieta_dz = {{Vieta|Ukraina|Černivci}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = [[Popmūzika|Pops]]
|    Nodarbošanās = Dziedātāja
|            Gadi = 2012—''pašlaik''
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = S
}}

sentences: '''Galamērs''' (arī '''garuma galamērs''', '''plakanparalēlais galamērs''', '''[[Kārlis Edvards Johansons|Johansona]] bloki''') ir garuma [[etalons]], kas izveidots kā taisnstūra [[paralēlskaldnis]] vai [[cilindrs]].

sentences:
un [[Aristotelis]]]]
'''Filozofs''' ({{val|grc|φιλόσοφος}}), sieviešu dzimtē — '''filozofe''', ir [[filozofija]]s speciālists. Filozofi bieži tiek iedalīti pēc pārstāvētās filozofijas skolas vai kustības. Ievērojamākie apbalvojumi, kurus var saņemt filozofi, ir [[Kioto balva mākslā vai filozofijā]], [[Rolfa Šoka prēmija]], [[Avicennas balva]] un [[Berggrēna prēmija]]. Filozofu svētie aizstāvji ir [[Svētā Katrīna no Aleksandrijas|Svētā Katrīna]], [[Alberts Lielais]], [[Justīns Moceklis]] un [[Akvīnas Toms]].

sentences:
{{Infobox Anatomija
| Name         = Liesa
| Latin        = Lien
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Illu spleen.jpg
| Caption      = Liesa
| Image2       =
| Caption2     =
| Precursor    =
| System       =
| Artery       =
| Vein         =
| Nerve        =
| Lymph        =
}}

sentences:
un [[magones]]]]
'''Tīrums''', arī '''lauks''', ir zemes daļa, kas paredzēta [[lauksaimniecības kultūra|lauksaimniecības kultūru]] audzēšanai. Parasti vienā tīrumā audzē vienu noteiktu kultūru, bet var audzēt arī vairāku augu kopu, piemēram, [[zirņi|zirņus]] ar [[lēcas|lēcām]], kuriem ir līdzīgi augšanas apstākļi. [[Labība]]s laukus mēdz saukt par '''druvu'''.

sentences:
(''Louis Janmot'') glezna "Dvēseles lidojums" (''Le Vol de l’âme'')]]
'''Garīgums''', arī '''dvēseliskums''', ir garīgā kultūra un garīgā attīstība, tā ir koncentrēšanās lietām un pasaulei, kas saistīta ar cilvēku [[psihe|psihi]] un [[intelekts|intelektu]]. Garīgums nereti tiek saistīts ar [[reliģija|reliģiju]]. Garīgumu uzskata par vienu no nozīmīgākajām personības dimensijām, daži autori uzskata, ka to var likt personības modeļa centrā.<ref name="Myers, Sweeney"/>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2017. gada janvāris}}
{{nosaukums slīprakstā|string=Commerzbank}}
{{Augstceltnes infokaste
|ekas nosaukums         = ''Commerzbank'' tornis
|alternat nosaukums     = ''Commerzbank Tower''
|attēls                 = Frankfurt Am Main-Commerzbank Tower vom Rathenauplatz-20100808.jpg
|attēla_paraksts        =
|koordinātu karte       =
|latd = 50| latm = 06| lats = 38| latNS =N
|longd = 8| longm = 40| longs = 27| longEW =E
|valsts                 = {{vieta|Vācija|Frankfurte pie Mainas}}
|adrese                 =
|apkaime                =
|statuss                =
|celtnieciba            =
|pamatakmens            = 1994
|iecer pabeigt          =
|pabeigts               =
|atverts                = 1997
|ekspluatācijā no       =
|rekonstrukcija         =
|nojaukts               =
|iznicinats             =
|pielietojums           = Biroji
|antena spice           = 300,1
|jumts                  = 258,7
|augsej stava           =
|skatu lauk             =
|stavu skaits           = 56
|liftu skaits           =
|izmaksas               =
|platiba                = 109 200
|stāva platība          =
|arhitekts              =
|arhit birojs           =
|projekta vad           =
|inzinieris             =
|buvnieks               =
|attistitajs            =
|ipasnieks              = ''[[Commerzbank]]''
|parvaldnieks           =
|atsauces               =
|emporis nr             =
|areja saite            =
}}
'''''Commerzbank'' tornis''' ({{val|en|Commerzbank Tower}}) ir debesskrāpis, kas atrodas [[Frankfurte pie Mainas|Frankfurtē pie Mainas]], [[Vācija|Vācijā]]. Torņa pamatakmens tika ielikts 1994. gadā, bet būvniecība pabeigta 1997. gadā. Būvniecība izmaksāja ap 600 miljoniem [[Vācijas marka|Vācijas marku]]. Tornis atrodas Frankfurtes biznesa rajonā. Tornis ir būvēts Vācijas bankas [[Commerzbank]] vajadzībām un tajā ir izvietota bankas galvenā mītnes vieta.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
'''Ana''' var būt:

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Jezupovas Svētā Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Jezupovas Svētā Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīca.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Jezupovas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 250
| map_label             = Jezupovas baznīca
| position        = left
| latd  = 55  | latm  = 55  | lats  = 35  | latNS  = N
| longd = 26  | longm = 43  | longs = 22  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Augšdaugavas novads]], [[Naujenes pagasts]], [[Juzefova (Naujenes pagasts)|Juzefova]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1989]]
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Pāvels Raciņš
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        = 1934
| year_completed        = 1961
| length                = 40m
| width                 = 20m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = tēsti [[laukakmens|laukakmeņi]]
}}
'''Jezupovas Svētā Pētera un Pāvila Romas katoļu baznīca''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub541 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Augšdaugavas novads|Augšdaugavas novada]] [[Naujenes pagasts|Naujenes pagasta]] [[Juzefova (Naujenes pagasts)|Juzefovā]].

sentences:
{{Slimnīcas infokaste
| name = Rīgas psihiatrijas un narkoloģijas centrs
| image = Riga Psychiatry and Narcology Centre 03.jpg
| image_size = 250px
| network = Ambulatorais centrs “Pārdaugava”, Rīgā, Viļa Plūdoņa iela 1 <br>Ambulatorais centrs “Veldre”, Rīgā, Veldres iela 1a
| location = Tvaika iela 2, Rīga, Latvija
| website = {{URL|https://rpnc.lv/}}
| karte = Rīga
| latd  = 56 | latm  = 59 | lats  = 43 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 07 | longs = 19 | longEW = E
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Quiet Days in Hollywood''
| attēls                   = Quiet Days in Hollywood.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Džozefs Rusnaks]]
| producents               = [[Jorgs Bundšuhs]]
| scenārija autors         =
* [[Roberts Dž. Brauns]]
* Džozefs Rusnaks
| galvenajās lomās         =
* [[Hilarija Svonka]]
* [[Čeds Lovs]]
* [[Nataša Gregsone Vāgnere]]
| mūzika                   = [[Haralds Klozers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Kick Film]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1997|7|17|}}
| ilgums                   = 95 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{GER}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
|ienākumi                  =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Quiet Days in Hollywood''''' (zināma arī kā '''''The Way We Are''''') ir 1997. gada drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Džozefs Rusnaks]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Hilarija Svonka]], [[Čeds Lovs]] un [[Nataša Gregsone Vāgnere]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|7|17||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Ģenētika]]
[[Kategorija:Bioķīmija]]
[[Kategorija:Mikrobioloģija]]
[[Kategorija:Medicīnas ētika]]
[[Kategorija:Bioētika]]

sentences: '''Saules iedegums''' ir [[Melanīni|melanīna]] daudzuma palielināšanās ādas virsslānī ([[Epiderma|epidermā]]) ilgstošas atrašanās tiešā [[saules gaisma]]s ietekmē. Bieži vien novērojama arī [[Āda|ādas]] kairināšana, sliktā gadījumā var sākties ādas lobīšanās. Var palielināt ādas [[Vēzis (slimība)|vēža]] risku. Preventatīvi mēdz lietot pretiedegšanas krēmu.

sentences: '''3. jūnijs''' ir gada 154. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (155. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 211 dienas.

sentences:
{{infokaste+}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#b80048 align=center | <big>'''Gajs Jūlijs Cēzars
''Gaius Iulius Caesar'''''</big>
|-
| colspan=2 align=center | [[Romas Republika]]s diktators
|-
| colspan=2 align=center |
Jūlija Cēzara krūšutēls
|-
| '''Valdīšana''' || no [[49. gads p.m.ē|49. gada p.m.ē]] oktobra
līdz [[44. gads p.m.ē|44. gada p.m.ē.]] martam
|-
| '''Dzimis''' || [[100. gads p.m.ē|100. gada p.m.ē]] [[13. jūlijs|13. jūlijā]]<ref name="dzimgads" />
|-
| '''Dzimšanas vieta''' || [[Roma]], [[Romas Republika]]
|-
| '''Miris''' || [[44. gads p.m.ē|44. gada p.m.ē.]] [[15. marts|15. martā]]
|-
| '''Miršanas vieta''' || [[Roma]], [[Romas Republika]]
|-
| '''Priekštecis''' || [[Lūcijs Kornēlijs Sulla]] (kā Romas Republikas diktators)
|-
| '''Pēctecis''' || [[Oktaviāns|Augusts Oktaviāns]] (kā Romas imperators)
|-
| '''Dzīvesbiedres''' || 1. [[Kornēlija Cinilla]] (no 84. līdz 68. gadam p.m.ē.)
2. [[Pompeja Sulla]] (no 68. līdz 63. gadam p.m.ē.)
3. [[Kalpurnija Pizonisa]] (no 59. līdz 44. gadam p.m.ē.)
|-
| '''Pēcnācēji''' || [[Oktaviāns]] (adoptēts)<ref>Tiek uzskatīts, ka Cēzaram ar Kleopatru bija arī kopīgs dēls — [[Cēzarions]], bet to pats Cēzars esot noliedzis.</ref>
|-
| '''Dinastija''' || [[Jūlija-Klaudija dinastija]]
|-
| '''Tēvs''' || [[Gajs Jūlijs Cēzars vecākais]]
|-
| '''Māte''' || [[Aurēlija Kotta]]
|}

sentences: '''Agnosticisms''' ({{val|grc|ἄγνωστος}} ''ágnōstos'' — ‘neizzināmais’) ir [[filozofija|filozofisks]] uzskats, ka dažu pieņēmumu vai propozīciju patiesums vai aplamums nav zināms vai nevar būt zināms principā. Šis [[jēdziens]] tiek īpaši attiecināts uz [[teoloģija|teoloģiskām]] doktrīnām.<ref>{{Enciklopēdijas atsauce | title= agnosticism | encyclopedia= The Oxford Dictionary of Philosophy | first= Simon | last= Blackburn | publisher= Oxford University Press | year= 1996 | url= http://www.oxfordreference.com/views/ENTRY.html?subview=Main&entry=t98.e69}}</ref> Ikdienā tas tiek saprasts kā uzskats, ka nevaram zināt, vai kristiešu [[Dieva esamība|Dievs pastāv vai nepastāv]]. Atšķirībā no [[ateisms|ateisma]], agnosticismā netiek noliegta dieva esamība. Agnosticisms radās kā antitēze [[metafizika]]s filozofiskajiem uzskatiem. Agnosticisms ir pielīdzināms [[skepticisms|skepticismā]] izplatītajiem apcerējumiem par reliģijas jautājumiem, īpaši ar [[kristietība|kristīgo]] uzskatu noraidīšanu mūsdienu zinātniskajos pieņēmumos. Klasiskā agnosticisma pamatlicēji ir skotu filozofs [[Deivids Hjūms]] un vācu filozofs [[Imanuels Kants]].

sentences: '''Spalvu skeletveidīgie mākoņi''' ''Cirrus vertebratus'' (Ci ve) ir plāni [[mākoņi]] ar blīvāku vidusdaļu, no kuras uz abām pusēm iziet diegiem līdzīgi spalvu mākoņi. Ārējais izskats atgādina zivs skeletu. Parasti sastāv no [[ledus]] kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis un tiem ir pārtraukta forma. Visbiežāk Ci vert vērojami labos laikapstākļos, kā arī ja ir augšupejoša [[gaiss|gaisa]] plūsma un [[turbulence]] augšējā [[troposfēra|troposfērā]]. Pamata augstums ir 7—10 km, bet tropos var sasniegt arī 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Ci vert ir causpīdīgi, cauri tiem spīd [[Saule]], [[Mēness]] un spožas [[zvaigzne]]s. Dienā tie nesamazina apgaismojumu.

sentences:
{{Jūras infokaste
|jūra=Samaras jūra
|attēls=<small>Saliņas pie [[Manipipi]] Samaras jūrā</small>
| vietaskarte  = Filipīnas
| alt_karte = Philippines relief location map.jpg
| paraksta_izvietojums = left
|latd=11 |latm=50 |lats=0 |latNS=N |longd=124|longm=30 |longs=0 |longEW=E
|platība= 3870<ref>[http://www.bfar.da.gov.ph/images/pdf/CNFIDP.pdf Comprehensive National Fisheries Industry Development Plan]</ref>
|garums= 160
|platums= 60
|Vid_dziļums= 200
|valstis={{PHL}}
|pilsētas= [[Katbalogana]]
}}
'''Samaras jūra''' ({{val|en|Samar Sea}}, {{val|tl|Dagat Samar}}) ir [[Klusais okeāns|Klusajam okeānam]] piederīga starpsalu [[jūra]] [[Filipīnas|Filipīnu]] arhipelāgā. To norobežo [[Lusona]]s sala ziemeļos, [[Samara (sala)|Samaras]] sala austrumos, [[Leite]]s sala dienvidos un [[Masbate]]s sala rietumos. [[Sanbernardino šaurums]] ziemeļaustrumos to savieno ar [[Filipīnu jūra|Filipīnu]] jūru, [[Tikao šaurums|Tikao]] un [[Masbates šaurums|Masbates]] šaurumi ziemeļrietumos — ar [[Sibujanas jūra|Sibujanas jūru]], šaurums dienvidrietumos — ar [[Visaju jūra|Visaju jūru]] un [[Sanhuaniko šaurums]] dienvidos — ar [[Leites līcis|Leites līci]]. Jūrā daudz salu, lielākā no kurām ir [[Bilirana]].

sentences:
{{pareizrakstība+}}
'''Dienvidrietumāzija''' (bieži tiek jaukta ar [[Tuvie Austrumi|Tuvajiem Austrumiem]]) ir [[Āzija]]s dienvidrietumu daļa. Termins '''Rietumāzija''' parasti tiek lietots rakstos par arheoloģiju un šī reģiona aizvēsturi. Atšķirībā no termina "Tuvie Austrumi", ar kuru pamatā saprot reģionu, kas sevī iekļauj arī Āfrikas valsti [[Ēģipte|Ēģipti]], Rietumāzija ir tīri ģeogrāfisks termins, ar kuru saprot Āzijas dienvidrietumu daļu.

sentences:
{{Kontinenta infokaste
|title               = Austrālija
|image               =
|area                = 8 600 000 [[kvadrātkilometrs|km2]]
|population          = 36 [[miljons|miljoni]]
|density             = 4,2 cilv./km2
|demonym             =
|countries           = 4 ([[Austrālija]], [[Papua-Jaungvineja]], [[Austrumtimora]], kā arī daļa [[Indonēzija]]s)
|list_countries      =
|dependencies        =
|unrecognized        =
|languages           = [[Angļu valoda|Angļu]], [[Indonēziešu valoda|Indonēziešu]], [[Pidžins|pidžina]], [[Hiri Motu]], 269 Papuāņu un Austronēziešu, kā arī 70 Austrālijas [[Austrālijas aborigēni|aborigēnu]] valodas
|time                = [[GMT+10]], [[GMT+9.30]], [[GMT+8]]
|internet            = [[.au]], [[.pg]], [[.tl]], [[.tp]], [[.id]]
|cities              = [[Sidneja]], [[Brisberna]], [[Melburna]], [[Pērta]], [[Adelaida]], [[Goldkosta]]
|peak                =
|organization        =
|north               =
|south               =
|west                =
|east                =
|blank1              =
|blank1_label        =
|blank2              =
|blank2_label        =
|blank3              =
|blank3_label        =
|blank4              =
|blank4_label        =
|blank5              =
|blank5_label        =
}}
'''Austrālija''' ir 7 686 850 kvadrātkilometrus liels kontinents uz [[Indoaustrālijas plātne]]s. To ieskauj [[Indijas okeāns|Indijas]], [[Dienvidu okeāns|Dienvidu]] un [[Klusais okeāns]]. No Āzijas to atdala [[Arafuru jūra|Arafuru]] un [[Timoras jūra]]s. Austrālijai ir 25 760 kilometrus gara krasta līnija, tā ir vismazākais un visplakanākais Zemes kontinents. Visu kontinenta teritoriju aizņem viena valsts — [[Austrālija]]. Pēdējos 10 000 gadu no kontinenta atdalījās, ūdens līmenim paceļoties, Tasmānijas un [[Jaungvineja]]s salas. Austrālija ir sausākais kontinents, kas atrodas D puslodē. Austrālija ir vienīgais kontinents, kurā nav aktīvu vulkānu un mūsdienu apledojuma.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Kontinentu ģeogrāfija 7. klasei|last=Lipsberga|first=Agra|publisher=Lielvārds|year=1998|isbn=9984111172|location=Lielvārds|pages=196}}</ref>{{fact}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Zelta Zivs
| abbreviation = Dor
| name_latin = Dorado
| RA = 5
| dec = -65
| areatotal = 179.173
| arearank = 72. vieta
| numbermainstars = 3
| numberstarsplanets = 4
| numberbrightstars = 0
| numbernearbystars = 2
| brighteststarname = [[α Dor]]
| starmagnitude = 3.27
| neareststarname =[[ζ Dor]]
| stardistance = 38
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Greblis]]
[[Pulkstenis (zvaigznājs)|Pulkstenis]]
[[Tīkliņš (zvaigznājs)|Tīkliņš]]
[[Dienvidu Hidra]]
[[Galds (zvaigznājs)|Galds]]
[[Lidojošā Zivs (zvaigznājs)|Lidojošā Zivs]]
[[Gleznotājs (zvaigznājs)|Gleznotājs]]
| r_latvija =nav novērojams
| latmax = 20
| latmin = 90
}}

sentences:
{{catmore}}
[[Kategorija:Ķīmiskie elementi]]
[[Kategorija:Halogēni]]

sentences:
[[Kategorija:Jelgavas novada pagasti]]
[[Kategorija:Zemgale]]
{{catmore|Kalnciema pagasts}}

sentences:
{{Neenciklopēdisks}}
{{Tirdzniecības centra infokaste
|nosaukums          = Tirdzniecības centrs "Galerija Centrs"
|logo               =Galerija Centrs logo.jpg
|logo izmērs        =250px
|attēls             =Galerija Centrs 2010.jpg
|attēla paraksts    ="Galerija Centrs" 2010. gadā
|pilsēta lokatīvā   = [[Rīga|Rīgā]]
|koordinātu_karte   =Rīga
|latd               =56 | latm =56 | lats =52 | latNS =N
|longd              =24 | longm =06 | longs =45 | longEW =E
|valsts           = {{flag|Latvija}}
|pilsēta          =  [[Rīga]]
|priekšpilsēta    =
|apkaime          =[[Vecrīga]]
|adrese           = [[Audēju iela]] 16
|atklāts          = [[1938. gads|1938. gadā]] <ref name=":0"/>
|rekonstrukcija   =[[1967. gads|1967. gadā]], [[1997. gads|1997. gadā]], [[1998. gads|1998. gadā]], [[2006. gads|2006. gadā]].
|īpašnieks        = ''Newsec''
|platība        = 29 300 m²
|tirdz platība  = 18 900 m²
|veikalu sk     = 140
|autostāvvieta  =
|apmeklētāji    = 8 milj. (2014)
|apgrozījums    = 65.4 milj. Eur (2014)
|mājas lapa   = {{URL|http://www.galerijacentrs.lv/lv/}}
}}
'''"Galerija Centrs"''' ir tirdzniecības centrs [[Audēju iela (Rīga)|Audēju ielā]] [[Rīga|Rīgā]].
Mūsdienās ēka novērtēta kā izcils dizaina objekts.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.galerijacentrs.lv/lv/par_galeriju_centrs/vesture/ |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|06|04||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150806021310/http://www.galerijacentrs.lv/lv/par_galeriju_centrs/vesture/ |archivedate={{dat|2015|08|06||bez}} }}</ref> Tirdzniecības centrs iekļauj [[Rīdzenes iela (Rīga)|Rīdzenes ielu]], kas izbūvēta kā stiklota pasāža.
Tirdzniecības centrā saglabātas vēsturiskās liecības, kas ļauj izjust „Galerija Centrs” unikālo arhitektūru kā neatņemamu [[Vecrīga]]s elegances daļu. Uz tirdzniecības centra ēkas sienām var ieraudzīt [[Hermejs|Hermeju]] — sengrieķu tirgotāju un ceļotāju dievu.

sentences: '''16. jūnijs''' ir gada 167. diena (168. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 198 dienas.

sentences:
{{Citas nozīmes|datortehniku|ARM (nozīmju atdalīšana)|ARM}}
 ARM procesors, ko pamatā izmanto [[maršrutētājs|maršrutētājos]].]]
'''ARM''' ir 32 bitu [[RISC]] [[centrālais procesors|procesoru]] arhitektūra, kas tiek plaši lietota [[iegultā sistēma|iegultajās sistēmās]]. Pateicoties savām enerģijas taupīšanas īpašībām, ARM procesori dominē mobilo iekārtu tirgū, kur zems enerģijas patēriņš ir ļoti svarīgs.

sentences: '''Stendes pilsētas ielu uzskaitījumā''' iekļautas 37 [[Iela|ielas]] [[Stende|Stendē]].<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.kadastrs.lv/|title=Valsts adrešu reģistra dati: Stende, Talsu nov.|website=kadastrs.lv|accessdate={{dat|2023|11|8||bez}}}}</ref>

sentences:
[[Kategorija:Gruzijas cilvēki|Monarhi]]
[[Kategorija:Gruzijas vēsture|Monarhi]]
[[Kategorija:Monarhi]]
[[Kategorija:Eiropas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Āzijas karaliskā vara]]
[[Kategorija:Valsts vadītāji pēc valsts]]

sentences: '''Brusketa'''<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://skrivanek.lv/bruseta-pret-brusceta-pret-brusketa/ |title= Brušeta pret bruščeta pret brusketa |publisher= [[Skrivanek]] |date= 2019. gada 22. novembris |accessdate= 2020. gada 11. novembrī |quote=Ar itāļu valodā rakstīto nosaukumu „bruschetta” apzīmē grauzdētu maizi, parasti baltmaizi, ar tomātiem, ķiplokiem un olīveļļu. Atbilstoši izrunai oriģinālvalodā latviešu valodā maizes nosaukums rakstāms „brusketa”.}}</ref> ({{val|it|bruschetta}}, {{ipa2|bruˈsketta}}, no ''bruscare'' — ‘cept uz oglēm’) ir tradicionāla [[Itālija|itāļu]] uzkoda. Pagatavo no grauzdētas [[maize]]s (parasti [[čabata]]s), ko ieziež ar [[ķiploks|ķiploku]] un [[olīveļļa|olīveļļu]]; bieži vien papildina ar tomātiem, [[prošuto]] šķiņķi, [[baziliks|baziliku]], [[mocarella|mocarellu]], olīvām u.c sastāvdaļām. Lieto kā ''antipasto'' pirms pamatēdiena vai kā atsevišķu uzkodu.<ref>[https://archive.today/20121208184234/http://www.annamariavolpi.com/bruschetta.html Toasted Garlic Bread. Bruschetta Classica]</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada februāris}}
'''Nevienmērīgas maksājumu plūsmas''' ({{val|en|uneven cash flow}}) ir atšķirīgu summu periodiski maksājumi ar fiksētiem starplaikiem noteiktā laika posmā.

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus euphratica|attēls=Populus euphratica kz04.jpg|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus euphratica|suga_lv=Eifratas papele|kategorijas=nē|sinonīmi=Populus diversifolia <i>Schrenk</i>|attēls2=Populus diversifolia, Ekhiin-Gol oazis, Shinejinst sum, Bayankhongor province, Mongolia, Gobi desert.JPG}}

sentences:
{{Enciklopēdisks stils}}
'''Komunikatīvās kompetences''' pamatā ir skolēna prasme izmantot zināšanas par valodu, saprast un lietot valodu atbilstoši situācijai, kurā notiek sazināšanās. Komunikatīvās kompetences saturu kritiski komunikatīvajā modelī veido izvērtējot komunikatīvās kompetences un valodas funkcijas, kas nepieciešamas dažādos amatos un profesijās, svarīgi ievērot, kuras komunikatīvās kompetences ir specifiskas, saistītas ar konkrēto profesiju vai amatu un kuras ir vispārējās kompetences.
Komunikatīvās kompetences un valodas funkcijas, kas nepieciešamas dažādos amatos un profesijās, svarīgi ievērot, kuras komunikatīvās kompetences ir specifiskas, saistītas ar konkrēto profesiju vai amatu un kuras ir vispārējās kompetences.

sentences: '''Apakšnodalījums''' ({{val|la|subdivisio}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā apakšvienība]], kas ir atvasināta no nodalījuma. Apakšnodalījums ir nākamā vienība zem [[Nodalījums (botānika)|nodalījuma]]. Zem nodalījuma atrodas vai nu [[Klase (bioloģija)|klase]], vai [[Virsklase|virsklase]]. Taksonomisko vienību "apakšnodalījums" lieto [[Botānika|botānikā]], bet [[Zooloģija|zooloģijā]] šai vienībai atbilst [[apakštips (bioloģija)|apakštips]].

sentences: {{Commonscat|Books from the United States}}

sentences: '''Somugri''' ir cilšu un tautu grupa, kas dzīvo [[Ziemeļeiropa|Ziemeļeiropā]], [[Austrumeiropa|Austrumeiropā]], [[Ziemeļāzija|Ziemeļāzijā]] un [[Vidusdonavas zemiene|Vidusdonavas zemienē]]. Somugri galvenokārt runā [[somugru valodas|somugru valodās]], bet daļa ir asimilējušies un ikdienā runā citā valodā. Lielākās somugru tautas ir [[ungāri]] (13—14 miljoni), [[somi]] (6—7 miljoni), [[igauņi]] (1,1 miljons) un [[mordvieši]] (0,7 miljoni).

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2010. gada jūlijā,}}
'''Standartatmosfēra''' — vertikālais temperatūru, [[atmosfēras spiediens|spiediena]] un gaisa blīvuma sadalījums [[Zemes atmosfēra|Zemes atmosfērā]], kurš atbilst tās ilggadējiem vidējiem rādītājiem.

sentences:
{{infokaste+}}
'''Dons Kjūpits''' ({{val|en|Don Cupitt}}; dzimis 1934. gada 22. maijā [[Oldema|Oldemā]], [[Lankašīra|Lankašīrā]]) ir [[angļi|angļu]] [[filozofija|filozofs]] un [[Teoloģija|teologs]]. Kjūpits bijis [[Anglikānisms|anglikāņu]] [[priesteris]] un [[Kembridžas Universitāte]]s profesors, bet šķiet ir plašāk pazīstams kā [[rakstnieks]], strīdīgs [[reliģija|reliģisko]] uzskatu komentētājs,<ref>[http://en.citizendium.org/wiki/Don_Cupitt Komentētājs Kjūpits {{en ikona}}]</ref> "radikālo teoloģiju" sludinātājs un "sekulārs kristietis."<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |title=Kjūpita raksts: Esmu sekulārs kristietis {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|08|08||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130124091105/http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |archivedate={{dat|2013|01|24||bez}} }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130124091105/http://www.londoninsight.org/images/uploads/DC_A_Secular_Christian.pdf |date={{dat|2013|01|24||bez}} }}</ref><ref>[{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.thatreligiousstudieswebsite.com/Religious_Studies/Theologians/don_cupitt.php |title=Kritika {{en ikona}} |access-date={{dat|2014|08|08||bez}} |archive-date={{dat|2014|10|31||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20141031180206/http://www.thatreligiousstudieswebsite.com/Religious_Studies/Theologians/don_cupitt.php }} Kritika {{en ikona}}]</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Emīlija Ozoliņa
|     vārds_orig =
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1895
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 24
|       dz_vieta = [[Katlakalna pagasts|Katlakalna pagastā]], [[Rīgas apriņķis|Rīgas apriņķī]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1975
|      m_mēnesis = 9
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Rīga|Rīgā]], [[Latvija|Latvijā]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|        dzimums = sieviete
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = [[botānika]], [[pedagoģija]]
|          grāds =
|   darba_vietas = [[Latvijas Universitāte]], [[LU Botāniskais dārzs]], [[Rīgas Pedagoģiskais institūts]], [[Daugavpils Pedagoģiskais institūts]].
|     akad_amats = vecākā pasniedzēja
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|    pasniedzēji = [[Nikolajs Malta]], [[Pauls Galenieks]], [[Aleksandrs Zāmelis]], [[Heinrihs Skuja]].
|       studenti = [[Laima Tabaka]], [[Kornēlija Birkmane]], [[Alfons Piterāns]], [[Voldemārs Langenfelds]]
|     sasniegumi = Usmas ezera veģetācijas pētījumi, mācību grāmatas Augstāko auga sistemātika līdzautore
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Aknīstes pagasts
| karte             = Aknīstes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Aknīstes pagasta ģerbonis
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Aknīstes pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Aknīste
| platība           = 129,7
| iedzīvotāji       = 531<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 531 / 129.7 round 1}}
| izveidots         = 1863
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}

sentences:
{{Ūdenskrituma infokaste
| name           = Kukenanas ūdenskritums
| photo          = SaltoKukenan.jpg
| photo_width    =
| photo_caption  =
| map_type       = Venecuēla#Dienvidamerika
| relief = jā
| map_caption    =
| latd  = 5 | latm  = 31 | lats  =  | latNS  = N
| longd = 61 | longm = 56 | longs =  | longEW = W
| region         =
| location       = {{VEN}}
| type           =
| elevation      =
| height         = 674
| height_longest = 674
| number_drops   = 1
| width          = 61
| average_width  =
| watercourse    = [[Kukenana]]
| average_flow   =
| world_rank     = 11
}}
'''Kukenanas ūdenskritums''' ({{val|es|Salto Cuquenán}}) ir [[ūdenskritums]] [[Karoni]] pietekā [[Kukenana]]s upē [[Venecuēla|Venecuēlā]].<ref>{{PZT|397}}</ref> Trešais augstākais ūdenskritums Venecuēlā, 11. augstākais pasaulē un otrs augstākais pasaulē viena kritiena ūdenskritums. Atrodas [[Lagransabana]]s plakankalnē un krīt no Kukenana tepuja 674 m augstumā līdz tā pamatnei. Iekļauts [[Kanaimas nacionālais parks|Kanaimas nacionālā parka]] teritorijā.<ref>[https://web.archive.org/web/20110611072814/http://www.world-waterfalls.com/waterfall.php?num=23 World Waterfalls Database. Kukenaam, Salto]</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Nactus serpensinsulae IleRonde 860513.jpg
| att_nosaukums  = ''Nactus serpensinsulae durrelli'' no [[Raunda]]s
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Nactus
| ģints_lv       =
| suga           = Nactus serpensinsula
| suga_lv        = Sērpentas gekons
| suga_r         = Sērpentas gekons
| binomial       = Nactus serpensinsula, <small>([[Arthur Loveridge|Loveridge]], 1951)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi =
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Loveridge, 1951)''
* ''Cyrtodactylus serpensinsula'' ''(Underwood, 1954)''
* ''Gymnodactylus serpensinsula'' ''(Wermuth, 1965)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1983)''
* ''Cyrtodactylus (Mascarenogecko) serpeninsula)'' ''(Ulber & Gericke, 1988)''
* ''Nactus serpensinsula'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Nactus serpensinsula durrelli'' ''(Arnold & Jones, 1994)''
* ''Nactus serpensinsula durrellorum'' ''(Michels & Bauer, 2004)''
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
|-
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
|-
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
|-
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
|-
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. februāris|1]]
|-
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
|-
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
|-
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
|-
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. marts|1]]
|-
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
|-
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
|-
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
|-
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
|-
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
|-
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
|-
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
|-
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
|-
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
|-
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
|-
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
|-
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
|-
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
|-
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
|-
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
|-
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
|-
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
|-
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
|-
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
|-
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
|-
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
|-
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
|-
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
|-
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
|-
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
|-
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
|-
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
|-
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
|-
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
|-
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
|-
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
|-
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
|-
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
|-
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. novembris|1]]
|-
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
|-
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
|-
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
|-
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
|-
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
|-
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
|-
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
|-
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
|-
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Sadursme
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|187,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0113277/|title=Heat (1995) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2021|11|26}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|60 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 170 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1995|12|15}}
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros.]]''
| studija = * ''[[Regency Enterprises]]''
* ''[[Forward Pass]]''
| operators = [[Dante Spinoti]]
| oriģinālnos = ''Heat''
| mūzika = [[Eliots Goldentāls]]
| aktieri = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Toms Saizmors]]
* [[Daiena Venora]]
* [[Eimija Brenemana]]
* [[Ešlija Džuda]]
* [[Mikelti Viljamsons]]
* [[Vess Studi]]
* [[Teds Levins]]
* [[Džons Voits]]
* [[Vels Kilmers]]
| scenārijs = Maikls Manns
| producents = * Maikls Manns
* [[Ārts Linsons]]
| režisors = [[Maikls Manns]]
| žanrs = krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Heatposter.jpg
| imdb =
}}'''"Sadursme"''' ({{Val|en|Heat}}) ir 1995. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāma. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Maikls Manns]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts De Niro]], [[Toms Saizmors]], [[Daiena Venora]], [[Eimija Brenemana]], [[Ešlija Džuda]], [[Mikelti Viljamsons]], [[Vess Studi]], [[Teds Levins]], [[Džons Voits]] un [[Vels Kilmers]].

sentences:
{{cita nozīme|provinci|pussalu|Bataanas pussala}}
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name = Bataana
| official_name = ''Bataan''
| image_skyline = Bataan Mariveles 2.JPG
| imagesize =
| image_caption = Marivelesas vulkāns provinces dienvidos
| settlement_type = [[Filipīnu provinces|province]]
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
| image_map = Bataan in Philippines.svg
| map_caption =
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_name = {{PHI}}
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_name1 = [[Centrālā Lusona]]
| established_title        = Dibināta
| established_date         = 1757
| total_type = Kopā
| area_total_km2 = 1372.98
| population_total = 853373
| population_as_of = 2020
| population_density_km2 = auto
| coor_pinpoint =
| latd =14 | latm = 41 | lats =| latNS = N
| longd =120 | longm = 27 | longs =| longEW = E
| seat_type = Centrs
| seat = [[Balanga]]
| parts_type = Iedalījums
| parts = 12
| p1 = '''1 pilsēta'''
| p2 = [[Balanga]]
| p3 = '''11 municipalitātes'''
| p4 =
| p5 =
| p6 =
| population_blank02_title = Etniskais sastāvs
| population_blank02 = [[tagali]]
| timezone                 = PST
| utc_offset               = +8
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
 | blank_name              = [[ISO 3166-2]]
 | blank_info              = PH-BAN
| website                  = {{URL|http://bataan.gov.ph/}}
}}
'''Bataana''' ({{val|fil|Lalawigan ng Bataan}}, {{val|en|Province of Bataan}}) ir viena no [[Filipīnas|Filipīnu]] provincēm valsts rietumdaļā, [[Centrālā Lusona|Centrālās Lusonas]] reģionā. Administratīvi dalās 1 pilsētā un 11 municipalitātēs un sīkāk 237 barangajās. Provinces centrs ir [[Balanga]]. Provinci apdzīvo galvenokārt [[tagali]] (88 %), [[pampangi]] (4 %) un [[sambali]] (2 %).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Politetrafluoretilēna struktūrformula

Neliela politetrafluoretilēna molekulas fragmenta modelis
|       citi nosaukumi = teflons, fluorplasts-4, PTFE
|           CAS numurs = 9002-84-0
|      ķīmiskā formula = CnF2n+2
|              molmasa = -
|              blīvums = 2200
|  kušanas temperatūra = 327 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = nešķīst
|                 citi =
}}
'''Politetrafluoretilēns''' ir [[polimērs]], kas sastāv tikai no [[ogleklis|oglekļa]] un [[fluors|fluora]]. To var uzskatīt par [[polietilēns|polietilēna]] atvasinājumu, kura molekulā visi [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomi aizvietoti ar fluora atomiem:
:−(−CF2−CF2−)n−
Politetrafluoretilēnu biežāk pazīst ar zīmola nosaukumu '''teflons'''. Teflonā ārkārtīgi garas oglekļa atomu ķēdes ir it kā "ietītas" fluora atomos, turklāt ķīmiskā saite starp fluoru un oglekli ir ļoti stipra. Tādēļ teflons ir ķīmiski ļoti inerts materiāls, kas nereaģē pat ar [[karaļūdens|karaļūdeni]]. Teflons ir ārkārtīgi slidens materiāls, jo tam piemīt neliels [[Berze|berzes koeficients]]. Šis materiāls ir [[Karstumizturība|karstumizturīgs]] un ķīmiski noturīgs.<ref>{{Grāmatas atsauce|title="Tehnika" Nozīmīgi dati, fakti, notikumi un ievērojamas personas|last=Ročāns|first=Gints|publisher="Avots"|year=2008.gads|isbn=978-9984-800-45-5}}</ref>

sentences:
s virsmas aizņem [[sauszeme]]. Pārējais ir [[okeāns]], kura vidējais dziļums ir {{nobr|4 km}} un ko ieskauj {{nobr|380 000 km}} [[piekraste]]s.|alt=Two views of the ocean from space]]
'''Jūras bioloģija''' (arī '''bioloģiskā okeanogrāfija''')<ref>[http://priede.bf.lu.lv/grozs/HidroBiologjijas/Biookeanografija/Biookeanogr_1lekc_ievads.pdf Bioloģiskā okeanogrāfija]{{Novecojusi saite}}</ref> ir [[bioloģija]]s un [[okeanogrāfija]]s robežnozare, daļa no [[hidrobioloģija]]s. Tā ir zinātne par [[jūra]]s [[ekosistēma|ekosistēmām]], kas pēta jūru un [[okeāns|okeānu]] organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] bioloģisko norišu un procesu kopumu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Maiguma valoda
| attēls                   =  Terms of Endearment, 1983 film.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Terms of Endearment''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Džeimss Brukss]]
| producents               = Džeimss Brukss
| scenārija autors         = Džeimss Brukss
| galvenajās lomās         =
* [[Šērlija Makleina]]
* [[Debra Vingere]]
* [[Džeks Nikolsons]]
* [[Denijs DeVito]]
* [[Džons Litgovs]]
| mūzika                   = [[Maikls Gors]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1983|11|23|Ierobežots vietu skaits|1983|12|9|ASV|}}
| ilgums                   = 126 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/terms-endearment-1983|title=Terms of Endearment|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 8, 2019|archive-date={{dat|2019|06|08||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190608115540/https://bbfc.co.uk/releases/terms-endearment-1983}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|8 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=termsofendearment.htm|title=Terms of Endearment (1983)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 8, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|108,4 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Maiguma valoda"''' ({{val|en|Terms of Endearment}}) ir 1983. gada komēdija, kas balstīta uz Lerija Makmērtija tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors, scenārija autors un producents ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas atveido [[Šērlija Makleina]], [[Debra Vingere]], [[Džeks Nikolsons]], [[Denijs DeVito]] un [[Džons Litgovs]]. Filmas pirmizrāde ierobežotā vietu skaitā ASV notika {{dat|1983|11|23||bez}}.

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums = [[50 Cent]]
|Image = 50centinBKK.JPG
|Image size = 160px
|Caption = 50 Cent
|Studio = 4
|Studio link = Studijas albumi
|Compilation = 3
|Comp link = Dziesmu izlases
|Singles = 19
|Singles link = Singli
|Music videos = 20
|MV link = Video
|Soundtrack = 1
|Soundtrack link = Skaņas celiņi
|Option = 1
|Option name = Neizdoti albumi
|Option link = Neizdoti
|Option color = Pink
|1Option = 7
|1Option name = Mixtapes
|1Option link = Mixtapes
|1Option color = Orange
|2Option = 2
|2Option name = DVD
|2Option color = Crimson
|References =
|Ref link =
}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Edgara Kauliņa Lielvārdes Vidusskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Gaismas iela (Lielvārde)|Gaismas iela]] 17, [[Lielvārde]], LV-5070, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   =
|map_type               = Latvija
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 42 | lats  = 49 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 49 | longs = 9  | longEW = E
|established            = 1945
|headmaster             = Kristīne Balta
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 492 (2023)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.vidusskolalielvarde.lv/}}
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Ēkas infokaste
 | name               = ''Mōdo gakuen kokūn tawā''
 | native_name        = モード学園コクーンタワー
 | native_name_lang   = ja
 | image              = Coccoon-Tower.jpg
 | image_size         = 200px
 | caption            =
 | location           = {{vieta|Japāna|Tokija|Sindzuku|1-7-3 Nisi-Sindzuku|4s=Nisi-Sindzuku}}
 | coordinates        = {{coord|35|41|30|N|139|41|49|E|region:JP-13_scale:4000|display=inline,title}}
 | status             =
 | start_date         = 2006. gadā
 | completion_date    = 2008. gadā
 | opening            = 2008. gada oktobrī
 | building_type      = [[augstceltne]]
 | antenna_spire      =
 | roof               = 204 metri
 | top_floor          =
 | floor_count        = 50 stāvi virs zemes<br>3 pazemes stāvi
 | elevator_count     =
 | cost               =
 | floor_area         =
 | architect          = [[Kendzo Tange]] (''Tange Associates'')
 | structural_engineer= ''[[Arup Group]]''
 | main_contractor    = ''[[Shimizu Corporation]]''
 | developer          =
 | owner              =
}}

sentences:
]]
'''Starptautiskais grāmatas standartnumurs''' ({{val|en|International Standard Book Number}}, ISBN) ir unikāls [[grāmata|grāmatu]] starptautisks identifikatornumurs. ISBN ir veidots, vadoties pēc 9 ciparu grāmatas standartnumuru sistēmas (SBN), kuru izveidoja Gordons Fosters 1960. gados. ISBN sistēmu lieto vairāk nekā 150 valstīs. Šis kods tiek piešķirts publiski pieejamiem monogrāfiskiem izdevumiem. 13 ciparu garais kods sastāv no pieciem elementiem (kas katrs ir jāatdala viens no otra): prefikss, reģistrācijas grupa, reģistrants, publikācija, [[kontrolcipars]].

sentences:
{{Infobox Anatomija |
  Name         = Lāpstiņa |
  Latin        = Scapula |
  GraySubject  = |
  GrayPage     = |
  Image        = Gray204.png |
  Caption      = Lāpstiņu novietojums uz [[krūškurvis|krūškurvja]]|
  Image2       = |
  Caption2     = |
  Precursor    = |
  System       = |
  Artery       = |
  Vein         = |
  Nerve        = |
  Lymph        = |
}}
'''Lāpstiņa''' ({{val|la|scapula}}) ir [[augšējā ekstremitāte|augšējās ekstremitātes]] [[plecu josla]]s [[kauls]], kas savieno [[augšdelma kauls|augšdelma kaulu]] ar [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]]. Lāpstiņa atrodas laterāli no [[mugurkauls|mugurkaula]] un piekļaujas [[krūškurvis|krūškurvja]] ārējai virsmai no mugurpuses (2.-7. [[riba]]i). Tai ir trīsstūra forma un kopā ar [[atslēgas kauls|atslēgas kaulu]] veido nenoslēgtu kaulu gredzenu.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Gaida Ābele
|     vārds_orig =
|         attēls =

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Arnis Rumbenieks
 |          attēls = Arnis Rumbenieks.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Arnis Rumbenieks 2011. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1988|4|4}}
 |         dz_viet = {{vieta|PSRS|Latvijas PSR|Valmiera|td=Latvija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{LAT}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=175}}<ref name="london2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.london2012.com/athlete/rumbenieks-arnis-1089465/|title=2012. gada Olimpisko spēļu profils|publisher=London2012.com|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120718081634/http://www.london2012.com/athlete/rumbenieks-arnis-1089465/|archivedate={{dat|2012|07|18||bez}}}}</ref>
 |           svars = {{mērvienība|kg=65}}<ref name="london2012" />
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[soļošana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris = [[Aivars Rumbenieks]]
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 3 ({{oss|V=2012}}, {{oss|V=2016}}, {{oss|V=2020}})
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
 |             PR4 =
 |           PR4_d =
 |             PR5 =
 |           PR5_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Arnis Rumbenieks''' (dzimis {{dat|1988|4|4}} [[Valmiera|Valmierā]]) ir [[latvieši|latviešu]] [[vieglatlēts]], startē [[soļošana]]s sacensībās, dažkārt arī [[maratons|maratona]] skrējienā. Viņa treneris ir tēvs [[Aivars Rumbenieks]],<ref name="londona-2012">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.olimpiade.lv/londona/olimpiska-delegacija/sportisti/vieglatletika/15-arnis-rumbenieks|title=Arnis Rumbenieks|publisher=Olimpiade.lv|accessdate={{dat|2012|7|21||bez}}|archive-date={{dat|2012|07|27||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20120727011728/http://www.olimpiade.lv/londona/olimpiska-delegacija/sportisti/vieglatletika/15-arnis-rumbenieks}}</ref> savulaik bijis soļotājs.

sentences: '''Antoloģija''' ({{val|grc|ἀνθολογία}} (''anthología''), no (''ἄνθος'') (''ánthos'') — 'zieds', ''λέγω'' (''légō'') — 'vācu, lasu') ir krājums, kurā ietverti dažādu [[Autors|autoru]] daiļdarbu, to fragmentu vai izteicienu izlase.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Nummulite Naturhistorisches Museum Basel 27102013.jpg
|     att_nosaukums= Numulīta čaula skatā no iekšpuses.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Globothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Rotaliida
|         kārta_lv = Rotaliīdas
|       virsdzimta = Nummulitoidea
|    virsdzimta_lv = Numulītu virsdzimta
|           dzimta = Nummulitidae
|        dzimta_lv = Numulītu dzimta
|         binomial = Nummulitidae <small>Blainville, 1827</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kalna pagasts
| karte             = Kalna pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Kalna pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Kalna pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jēkabpils novads
| centrs            = Vidsala
| platība           = 173,1
| iedzīvotāji       = 700<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 700 / 173.1 round 1}}
| izveidots         = 1945
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Kalna pagasts''' ir viena no [[Jēkabpils novads|Jēkabpils novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Ābeļu pagasts|Ābeļu]], [[Leimaņu pagasts|Leimaņu]], [[Salas pagasts (Salas novads)|Salas pagastu]], [[Viesītes pagasts|Viesītes]], [[Elkšņu pagasts|Elkšņu]] un [[Aknīstes pagasts|Aknīstes]] pagastiem.

sentences: '''Iekšējā jūra''' ir ar [[sauszeme|sauszemi]] gandrīz pilnībā noslēgta [[Pasaules okeāns|Pasaules okeāna]] daļa. Iekšējās jūras ūdens apmaiņa ar pārējā okeāna ūdeni notiek vāji un jūras straumju režīmu nosaka pašas iekšējās jūras temperatūru un sāļuma atšķirības.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Augustovas Svētās Elizabetes Romas katoļu baznīca
| infobox_width         = 300px
| image                 = Kapunes baznīca 2000-07-28.jpg
| image_size            = 250px
| caption               = Augustovas katoļu baznīca
| map_type              = Latvia
| map_size              = 250
|map_label = Augustovas baznīca
| position        = left
| latd  =56 | latm  =57 | lats  =41  | latNS  = N
| longd =27  | longm =4  | longs =12  | longEW = E
| location              = {{Flag|Latvija}}, [[Balvu novads]], [[Lazdukalna pagasts]], [[Kapūne]]
| religious_affiliation = [[Romas katoļu baznīca]]
| consecration_year     = [[1828]] indults
| status                = [[Rēzeknes-Aglonas diecēze]]
| functional_status     = [[Baznīca (celtne)|baznīca]]
| leadership            = [[prāvests]] Oļģerts Misjūns
| website               =
| architecture_style    =
| facade_direction      = R
| groundbreaking        =
| year_completed        = [[1828]]
| length                = 12 m
| width                 = 8 m
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             = [[koks]]
}}
'''Augustovas Svētās Elizabetes Romas katoļu baznīca''', saukta arī '''Kapūnes baznīca,''' ir Romas katoļu [[Rīgas metropolija]]s [[Rēzeknes-Aglonas diecēze|Rēzeknes—Aglonas diecēze]]s draudzes baznīca.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1 |title=www.catholic.lv |access-date={{dat|2011|09|15||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120310042930/http://www.catholic.lv/main.php?parent=235&show=1#sub450 |archivedate={{dat|2012|03|10||bez}} }}</ref> Tā atrodas [[Balvu novads|Balvu novada]] [[Lazdukalna pagasts|Lazdukalna pagasta]] [[Kapūne|Kapūnē]].Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis (Nr. 2854).

sentences:
{{noformējums+}}
'''Koha postulāti''', kurus [[Roberts Kohs]] un [[Frīdrihs Loflers]] noformulēja 1884. gadā [[infekcijas slimība]]s izraisītāja identificēšanai, ir:

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Krusttēvs 2
| attēls = Godfather part ii.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Godfather Part II''
| žanrs =
| režisors = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| producents =
| scenārija autors =
| galvenajās lomās = * [[Als Pačīno]]
* [[Roberts Djuvals]]
* [[Daiena Kītone]]
* [[Roberts De Niro]]
* [[Talija Šaira]]
* [[Morgana Kinga]]
* [[John Cazale|Džons Kazale]]
* [[Marianna Hill|Marianna Hila]]
* [[Lī Strasbergs]]
* [[Michael V. Gazzo|Maikls Gaco]]
| mūzika = [[Nino Rota]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|1974|12|20|ASV}}
| ilgums = 200 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * angļu
* sicīliešu
| budžets = {{ASV dolārs|13 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|47,6 miljoni}}
| iepriekšējā = "[[Krusttēvs (filma)|Krusttēvs]]"
| nākamā = "[[Krusttēvs 3]]"
| imdb = 0071562
}}
'''"Krusttēvs 2"''' ({{val|en|The Godfather Part II}}) ir 1974. gada amerikāņu kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Filmas sižets daļēji ir balstīts uz [[Mario Pjuzo]] 1969. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu. Šis ir turpinājums 1972. gada filmai "[[Krusttēvs (filma)|Krusttēvs]]". Visa filmu triloģija ir stāsts par [[Ņujorka]]s [[Sicīlija|sicīliešu]] [[mafija]]s Korleone ģimeni. Galvenās lomas filmā atveido [[Als Pačīno]], [[Roberts Djuvals]], [[Daiena Kītone]], [[Roberts De Niro]], [[Talija Šaira]], [[Morgana Kinga]], [[John Cazale|Džons Kazale]], [[Marianna Hill|Marianna Hila]], [[Lī Strasbergs]] un [[Michael V. Gazzo|Maikls Gaco]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig = ''ئىلھام توختى''
| attēls = Professor Ilham Tohti.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1969
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 25
| dz_vieta = [[Ķīna]]
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta=
| pilsonība =[[Ķīna]]
| tautība = [[Uiguri|Uigurs]]
| darba_vietas = [[Ķīnas_Tautību_universitāte|Ķīnas Tautību universitāte]]
| zinātne = [[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi = [[Saharova balva]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Centrbēdzes svārsts''' ir speciāli aprīkots ritošais sastāvs, kas ļauj, tam esot kustībā, pa speciāli apzīmētiem transporta infrastruktūras maršrutiem ([[sliežu ceļš]], autoceļš) izbraukt ceļa plāna līknes un ar sānsveres svārstību kompensēt nedzēsto centrbēdzes paātrinājumu, izmantojot ritošā sastāva virsbūves svara gravitācijas spēku.

sentences:
{{Reliģiskas ēkas infokaste
| building_name         = Nītaures evaņģēliski luteriskā baznīca
| infobox_width         =
| image                 = Nītaures_luterāņu_baznīca_2000-08-19.jpg
| image_size            =
| caption               = Nītaures luterāņu baznīca
| map_type              = Latvija
| map_size              =
| map_label = Nītaures luterāņu baznīca
| label_position = top
| latd  = 57.072536 | latNS  = N
| longd = 25.188850 | longEW = E
| location              = {{vieta|Latvija|Cēsu novads|Nītaures pagasts|Nītaure}}
| religious_affiliation = [[Latvijas Evaņģēliski luteriskā baznīca]]
| consecration_year     =
| status                =
| functional_status     =
| leadership            =
| website               =
| architecture_style    =
| architect             = [[Pauls Kundziņš]]
| facade_direction      =
| groundbreaking        =
| year_completed        = 1770. gads (1928. gads)
| length                =
| width                 =
| width_nave            =
| height_max            =
| materials             =
| embedded            =
}}

sentences:
{{Infobox
| bodyclass   = vcard plainlist
| aboveclass  = fn org
| abovestyle  = font-weight:normal; background-color:#D4D0BA;
| above      = {{br separated entries
   |1='''{{ifempty|{{{monument_name|{{{nosaukums|}}}}}}|{{PAGENAME}}}}'''
   |2={{#if:{{{native_name|{{{vietējais_nosaukums|}}}}}}|{{{native_name|{{{vietējais_nosaukums|}}}}}}}}
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Neibergs''' var būt:

sentences:
[[Kategorija:Baltkrievijas sportisti|Vingrotāji]]
[[Kategorija:Vingrotāji]]
[[Kategorija:Baltkrievi]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Pievilcīgs, ļauns un slikts
| attēls                   =  Extremely Wicked, Shockingly Evil, and Vile poster.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile''
| žanrs                    = biogrāfiska filma, kriminālfilma, trilleris
| režisors                 = [[Džo Berlingers]]
| producents               =
* [[Maikls Kostigans]]
* [[Nikolass Čārtjers]]
* Džo Berlingers
* [[Maikls Simkins]]
* [[Āra Kešišians]]
| scenārija autors         = [[Marks Vērvijs]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Efrons]]
* [[Lilija Kolinsa]]
* [[Kaja Skodelario]]
* [[Džons Malkovičs]]
| mūzika                   =
* [[Marko Beltrami]]
* [[Deniss Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[COTA Films]]''
* ''[[Third Eye Motion Picture Company]]''
* ''[[Voltage Pictures]]''
| izplatītājs              = ''[[Netflix]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2019|1|26|[[Sandensas kinofestivāls]]|2019|5|2|Pasaules pirmizrāde|}}
| ilgums                   = 110 minūtes<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/extremely-wicked-shockingly-evil-and-vile-2019|title=Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 12, 2019|archive-date={{dat|2019|05|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190504074059/http://www.bbfc.co.uk/releases/extremely-wicked-shockingly-evil-and-vile-2019}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Pievilcīgs, ļauns un slikts"''' ({{val|en|Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile}}) ir 2019. gada biogrāfisks krimināltrilleris, kas balstīts uz Elizabetes Kendalas memuāriem ''The Phantom Prince: My Life with Ted Bundy''. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Džo Berlingers]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Efrons]], [[Lilija Kolinsa]], [[Kaja Skodelario]] un [[Džons Malkovičs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2019|1|26||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{vērtīgs raksts}}
{| class="infobox vcard" style="width:235px; font-size:90%; line-height:1.40em; text-align:left; background-color:#F9F9F9; border: 1px solid #D9D9D9;"
|-
| colspan=2 bgcolor=#d3daed align=center | <big>'''Heila—Bopa komēta'''</big>
|-
| colspan=2 align=center |
Heila—Bopa komēta 1997. gadā
|-
| '''Atklājēji''' || [[Alans Heils]]
[[Tomass Bops]]
|-
| '''Atklāšanas
datums''' || {{dat|1995|7|23|N}}
|-
| '''Citi nosaukumi''' || C/1995 O1
1997. gada Lielā komēta
|-
| '''Epoha''' || 2450465,5<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.oaa.gr.jp/~oaacs/nk/nk1553.htm|author=Nakano, S.|title=NK 1553 — C/1995 O1 (Hale-Bopp)|work=|publisher=OAA computing section circular|date=2008. gada 12. februārī | accessdate =2008. gada 10. novembrī|description=|language=angliski}}</ref>
({{dat|1997|3|13}})
|-
| '''Afēlijs''' || 370,8 [[astronomiskā vienība|AU]]<ref name=jpldata>{{Tīmekļa atsauce |date=2007-10-22 last obs  |title=JPL Small-Body Database Browser: C/1995 O1 (Hale-Bopp) |url=http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=Hale-Bopp | accessdate= 2008. gada 5. decembrī}}</ref>
|-
| '''Perihēlijs''' || 0,914 AU<ref name=jpldata/>
|-
| '''Lielā pusass''' || 186 AU
|-
| '''Ekscentritāte''' || 0,995086
|-
| '''Apriņķošanas
periods''' || 2533 gadi<ref name=jpldata/>
|-
| '''Orbītas slīpums''' || 89,4°
|-
| '''Pēdejais
perihēlijs''' || {{dat|1997|4|1}}<ref name=jpldata/>
|}

sentences: '''Ivana kapi''' ({{val|ru|Ива́новское кла́дбище}}) ir [[kapsēta]] [[Rīga|Rīgā]] starp [[Kalna iela (Rīga)|Kalna]], [[Daugavpils iela (Rīga)|Daugavpils]], [[Jēkabpils iela (Rīga)|Jēkabpils ielām]] un dzelzceļu. Pie kapsētas galvenās ieejas, Lielajā Kalna ielā 21, atrodas [[Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas baznīca|Rīgas Kazaņas Dievmātes ikonas pareizticīgo baznīca]].

sentences: '''Metroloģija''' (no [[Sengrieķu valoda|sengrieķu]] ''μέτρον'' [metros] — "mērs" un ''λόγος'' [logos] — "vārds, mācība") ir zinātne par [[mērīšana|mērīšanu]]. Metroloģija ietver mērīšanas teorētiskos un praktiskos aspektus.

sentences: '''23. janvāris''' ir gada 23. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 342 dienas (343 [[garais gads|garajā gadā]]).

sentences: '''Smilšu kaste''' ir bērnu [[Rotaļāšanās|rotaļām]] paredzēta brīvdabas konstrukcija. Parasti tiek izgatavota no [[koksne|koka]] dēļiem ar vai bez dibena un vāka un tiek pildīta ar [[smiltis|smiltīm]]. Tiek izgatavotas arī plastmasas smilšu kastes. Daudzdzīvokļu namu [[mikrorajons|mikrorajonos]] bērnu [[rotaļu laukums|rotaļu laukumos]] tiek izveidotas stacionāras smilšu kastes.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Bushy tailed olingo.jpg
| att_nosaukums =[[Ziemeļu olings]] (''Bassaricyon gabbii'')
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Carnivora
| kārta_lv =Plēsēji
| apakškārta =Caniformia
| apakškārta_lv =Suņveidīgie
| virsdzimta =Musteloidea
| virsdzimta_lv =Sermuļu virsdzimta
| dzimta=Procyonidae
| dzimta_lv=Jenotu dzimta
| ģints =Bassaricyon
| ģints_lv=Olingi
| binomial=Bassaricyon <small>([[Joel Asaph Allen|Allen]], 1876)</small>
| izplatība=
| kategorijas =nē
}}
'''Olingi''', '''olingu ģints''' (''Bassaricyon'') ir viena no [[jenotu dzimta]]s (''Procyonidae'') ģintīm, kas apvieno četras [[suga]]s. Sastopamas [[Centrālamerika]]s un [[Dienvidamerika]]s tropu [[lietus mežs|lietus mežos]], sākot ar [[Nikaragva|Nikaragvu]] ziemeļos un beidzot ar [[Peru]] dienvidos līdz 2000 metriem [[virs jūras līmeņa]].<ref name=helg/> Olingi ir nakts dzīvnieki un to mājvieta ir koku lapotne.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Tadaiķu pagasts
| karte             = Tadaiķu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Dienvidkurzemes novads
| centrs            = Lieģi
| platība           = 77,6
| iedzīvotāji       = 866<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 866 / 77.6 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Tadaiķu pagasts''' ir viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada [[Durbe]]s pilsētu un [[Dunalkas pagasts|Dunalkas]], [[Durbes pagasts|Durbes]], [[Bunkas pagasts|Bunkas]], [[Gaviezes pagasts|Gaviezes]], [[Grobiņas pagasts|Grobiņas]] un [[Medzes pagasts|Medzes]] pagastiem.

sentences: '''Spīķeru promenāde''' atrodas [[Daugava]]s labajā krastā posmā no [[Dzelzceļa tilts (Rīga)|Dzelzceļa]] līdz [[Salu tilts|Salu tiltam]]. Tā tika atklāta 2013. gada 1. augustā, pēc tam kad bija noslēgušies [[Lastādijas iela|Lastādijas]], [[Krasta iela (Rīga)|Krasta]] un [[Vilhelma Purvīša iela (Rīga)|Vilhelma Purvīša]] ielas kvartāla degradētās teritorijas revitalizācijas darbi.

sentences: '''Arhaisms''' (no {{val|grc|ἀρχαϊκός}} (''archaios'') — 'sens, senlaiku')<ref name="sv">{{Grāmatas atsauce |title=Svešvārdu vārdnīca |last=Cepurniece |first=S. |last2= Gūtmanis|first2= A.|last3=Lukstiņš |first3= G.|last4= Strazdiņa|first4= V.|last5=Vīlipa |first5= R.|last6= Feldhūns|first6= A. |year=1978 |publisher=Liesma |location=Rīga |page=66}}</ref> [[leksikoloģija|leksikoloģijā]] ir [[vecvārds]], kura apzīmētais jēdziens ir saglabājies līdz mūsdienām, bet tagad tā nosaukšanai izmanto citu vārdu, piemēram, ''nēzdogs'' "mutauts, kabatlakats", ''secen'' "garām",<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Latviešu valodas rokasgrāmata: tabulas, shēmas |last=Romane |first=Anita |year=2000 |publisher=Zvaigzne ABC |location=Rīga |isbn=9984-17-102-7 |page=5}}</ref> ''kamieši'' "[[pleci]]", ''diet'' "dejot". Arhaismus daudz lieto [[rakstnieks|rakstnieki]], lai padarītu daiļradi senatnīgāku un ar svinīgāku noskaņu.

sentences:
s kolekcijas).]]
'''Kloti no Jirgensburgas (Zaubes)''' ({{val-de|Clodt a.d.H. Jürgensburg}}) jeb '''Kloti fon Jirgensburgi''' (''Clodt von Jürgensburg'') bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Zviedrijā, Krievijā un Vācijā.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Dietilētera struktūrformula

Dietilētera molekulas modelis
|ķīmiskā formula=CH3CH2−O−CH2CH3
|molmasa=74,12
|blīvums=713,4
|kušanas temperatūra=156,85 K (-116,3 °C)
|viršanas temperatūra=307,75 K (34,6 °C)
}}
'''Dietilēteris''' (etoksietāns, CH3CH2−O−CH2CH3) ir plašāk pazīstamais [[ēteri]]s. Bieži vien ar vārdu "ēteris" saprot tieši dietilēteri. Dietilēteris ir bezkrāsains, caurspīdīgs, viegli gaistošs un degtspējīgs šķidrums. Tas slikti šķīst ūdenī. Ētera tvaiki ir smagāki par gaisu.

sentences:
'''Kolagēns''' ir galvenais strukturālais [[proteīns]], kas veido dzīvnieku [[Saistaudi|saistaudus]]. Tas sastāda 25-35% no ķermeņa kopējā proteīnu daudzuma.<ref name=":0">Di Lullo, Gloria A.; Sweeney, Shawn M.; Körkkö, Jarmo; Ala-Kokko, Leena & San Antonio, James D. (2002). "Mapping the Ligand-binding Sites and Disease-associated Mutations on the Most Abundant Protein in the Human, Type I Collagen".</ref> Kolagēns visvairāk atrodams [[Cīpsla|cīpslās]], [[Saite (anatomija)|saitēs]], [[āda|ādā]], [[Skrimslis|skrimšļos]], [[kauli|kaulos]], starpskriemeļu diskos u. c. Kolagēnu lielākoties izdala saistaudu šūnas — [[fibroblasts|fibroblasti]]. Pastāv vismaz 16 kolagēna veidi.<ref>Molecular Cell Biology. 4th edition. Section 22.3 Collagen: The Fibrous Proteins of the Matrix http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK21582/
</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Lielais drudzis
| operators =
| attēls = The Big Heat (1953 poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = ''film noir'', kriminālfilma
| režisors = [[Frics Langs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenns Fords]]
* [[Glorija Greiema]]
* [[Džoslina Brando]]
* [[Lī Mārvins]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Big Heat''
| studija = ''[[Columbia Pictures]]''
| montāža =
| izplatītājs = ''Columbia Pictures''
| izdošana = {{Filmas datums|1953|10|14}}
| ilgums = 90 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi = {{ASV dolārs|1,25 miljoni}}
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Lielais drudzis"''' ({{Val|en|The Big Heat}}) ir 1953. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'' kriminālfilma, kuras režisors ir [[Frics Langs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenns Fords]], [[Glorija Greiema]], [[Džoslina Brando]] un [[Lī Mārvins]].

sentences:
[[Kategorija:Zinātne]]
[[Kategorija:Informācija]]
[[Kategorija:Starpdisciplināras nozares]]

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Seulas Nacionālā universitāte
|native_name   = 서울대학교
|image_name    = Seoul national university emblem.svg
|latin_name        = ''Universitas Nationalis Seulensis''
|motto             = ''	Veritas lux mea''
|tagline           =
|established       = 1946
|vision            =
|type              = Nacionālā universitāte
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Dienvidkoreja#Āzija
| latd  = 37.46 | latNS  = N
| longd = 126.9525 | longEW = E
| academic_staff    = 2 130 (2019)
| administrative_staff  =
|students          = 27 784 (2019)
|postgrad          = 11 228 (2019)
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Korejas Republika|Seula}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne}}
|logo              = Seoul national university logotype.svg
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|            Fons = solists
|           Vārds = Plasido Domingo
|          Attēls = Plácido Domingo, 2008.jpg
|         Att_izm =
|        Apraksts = Plasido Domingo 2008. gadā
|        Dz_vārds =
|      Pseidonīms =
|          Dzimis = {{dzimšanas datums un vecums|1941|1|21}}
|        Vieta_dz = {{vieta|Spānija|Madride}}
|           Miris =
|        Vieta_mr =
|           Vieta =
|           Žanrs = Opera
|    Nodarbošanās = operdziedātājs, diriģents
|     Instrumenti =
|            Gadi = 1957—pašlaik
|Izdevējkompānija =
|   Darbojies_arī =
|           Mlapa =
|         Dzimums = V
}}
'''Hosē Plasido Domingo Embils''' ({{val|es|José Plácido Domingo Embil}}; dzimis {{dat|1941|1|21}} [[Madride|Madridē]], [[Spānija|Spānijā]]) ir spāņu [[tenors]] un [[diriģents]]. Pazīstams ar savu daudzpusīgo un spēcīgo balsi. Domingo izpildījis 149 lomām operās. Starp tām bijušas tādas lomas kā Karavadosi operā "[[Toska]]", Hofmanis operā "[[Hofmaņa stāsti]]", Dons Hosē operā "[[Karmena (opera)|Karmena]]", Kanio operā "[[Pajaci]]". Īpašu atzinību guvis ar titullomām operās "[[Otello (opera)|Otello]]" un "[[Simons Bokanegra]]". 1990. gadā Domingo sāka uzstāties kopā ar vēl diviem tenoriem — [[Lučāno Pavaroti]] un [[Hosē Karerass|Hosē Kaserasu]], kopā izveidojot plašu popularitāti ieguvušo solistu ansambli "[[Trīs tenori]]".

sentences: [[Algebra|Algebrā]] '''substitūcija''' (no {{val|la|substitūtiō}} — 'aizstāšana, aizvietošana') ir kādas sākumā dotas [[Mainīgais lielums|mainīgo]] izteiksmes aizstāšana ar citu mainīgo<ref name=":2">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra 10.—12. klasei, I daļa.|last=Kriķis|first=Dainis|last2=Šteiners|first2=Kārlis|publisher=Zvaigzne ABC|year=1998.|isbn=9984-17-178-7|location=|pages=}}</ref>, tādējādi reducējot uzdevumu uz tādu, kuram ir jau zināma risināšanas gaita.<ref name=":0">{{Grāmatas atsauce|title=Algebra un elementārās funkcijas|last=Kalniņš|first=R.|publisher=Izdevniecība "Zvaigzne"|year=1969|isbn=|location=Rīga|pages=}}</ref>

sentences:
{{cita nozīme|objektu Stambulā|objektu Kijivā|Kijivas Svētās Sofijas katedrāle}}
{{Ēkas infokaste|architectural_style=|building_type=[[Muzejs]]|end_date=537|height=55 m|image=Hagia Sophia Mars 2013.jpg|latNS=N|latd=41|latm=00|lats=31|longEW=E|longd=28|longm=58|longs=48|location={{vieta|Turcija|Stambula}}|map=Stambula|name=Svētā Sofija|start_date=532|completion date=537}}
'''Svētā Sofija''', '''Svētā gudrība''', jeb mūsdienu '''Ajasofjas mošeja''', ir bijusī [[Austrumu pareizticīgā baznīca|Austrumu pareizticīgo]] [[Baznīca (celtne)|baznīca]], kuru [[1453]]. gadā [[Osmaņu impērija|Osmaņu]] turki pārveidoja par [[mošeja|mošeju]] un 1935. gadā — par [[muzejs|muzeju]]. 2020. gadā tā tika atkal pārveidota par mošeju.<ref>[https://apnews.com/article/4bc9aeea3f21e438187a6c2b76c52aa0 AP:Turkey's president formally makes Hagia Sophia a mosque]</ref><ref>[https://ria.ru/20200710/1574182372.html RIA: Эрдоган подписал указ сделать собор Святой Софии мечетью]</ref> Katedrāle atrodas [[Sirkedži|Sirkedži mikrorajonā]] ([[Eminēnī rajons]], [[Stambula]], [[Turcija]]) un tā vēsturē tiek uzskatīta par vienu no diženākajām pasaules celtnēm. [[Konstantinopoles krišana|Konstantinopoles krišanu]] un šīs ēkas nokļūšanu [[Osmaņu impērija|Osmaņu]] varā [[Grieķu pareizticīgā baznīca]] uzskata par vienu no lielākajām [[kristietība]]s traģēdijām.

sentences:
[[Kategorija:Ielas Rīgā pēc apkaimes|Purvciems]]
[[Kategorija:Purvciems]]

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = lantanīds
|      kārtas skaitlis = 58
|             6. čaula = 2
|             5. čaula = 9
|             4. čaula = 19
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ce
|             atommasa = 140,116
|   valences elektroni = [Xe]4f15d16s2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Cērija paraugs ampulā [[argons|argona]] aizsargatmosfērā
|  oksidēšanas pakāpes = '''+4''', +3, +2
|  elektronegativitāte = 1,12
|              blīvums = 6770
|  kušanas temperatūra = 1068 K (795 °C)
| viršanas temperatūra = 3716 K (3443 °C)
}}

sentences:
{{Artikulācijas veids}}
'''Slēdzenis''', '''eksplozīvs slēdzenis''', vai '''oklūzīvs''' ir [[līdzskanis]], ko rada pārtraucot gaisa plūsmu [[Balss trakts|balss traktā]]. Terminus ''slēdzenis'' un ''eksplozīvs slēdzenis'' parasti lieto vienā nozīmē, bet tie nav sinonīmi. Eksplozīvie ir slēdzeņi ar [[pulmonālā ekspirācija|pulmonālas ekspirācijas]] [[Gaisa plūsmas mehānisms|gaisa plūsmas mehānismu]]. Šo terminu arī izmanto lai apzīmētu [[Orāls līdzskanis|orālos]] (nenazālos) slēdzeņus. Daudzi lingvisti '''[[Nazāls līdzskanis|nazāla slēdzeņa]]''' apzīmēšanai lieto terminu '''nazāls kontinuants'''. Jāpiezīmē, ka šajā rakstā šos "nazālos kontinuantus" iztirzā kā ''nazālos slēdzeņus''.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada decembris}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
'''Laga''' ([[Angļu valoda|angliski]] — ''chip log'', [[Krievu valoda|krieviski]] - ''Лаг'') ir navigācijas instruments, kuru jūrnieki izmanto, lai noteiktu kuģa ātrumu attiecībā pret ūdeni.
Laikā gaitā lagas uzbūve un darbības princips ir mainījies.

Senākos laikos, kā arī mūsdienās uz nelieliem peldlīdzekļiem, izmantoja koka dēlīti, kurš bija piesiets pie līnes, kurā, savukārt, bija noteiktos attālumos iesieti mezgli. Dēlīti pārmeta pār [[Borts|bortu]] un līnei ļāva ritināties noteiktu laiku, skaitot mezglus. Pēc mezglu daudzuma noteica ātrumu. Tādējādi radās ātruma noteikšana [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezglos]]. 1 [[Mezgls (ātruma mērvienība)|mezgls]] atbilst 1 [[jūras jūdze]]i stundā.

sentences:
dalībnieks. Eksperimenta laikā mēģina noskaidrot, vai pastāv telepātija]]
'''Telepātija''' ({{val|grc|τῆλε}}, ''têle'' un {{gree|πάθος}}, ''páthos'' — ‘tāla sajūta’) ir hipotētiska [[informācija]]s un [[sajūtas|sajūtu]] pārraide un uztvere no viena organisma uz otru, neizmantojot tradicionālos veidus (bez [[valoda]]s, [[mīmika]]s, [[žests|žestiem]]). Citiem vārdiem sakot, telepātija ir kādas personas vai subjekta tieša [[domāšana|domu]] nolasīšana.

sentences:
[[Kategorija:Eirovīzijas dziesmu konkurss]]
[[Kategorija:Dziesmas]]

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Gevins Makiness
 | vārds_orig              = ''Gavin McInnes''
 | attēls                  = Gavin-McInnes-2015.png
 | komentārs               = Makiness 2015. gadā
 | dz. vārds               = Gevins Mailss Makiness
 | dz. datums              = {{dzimšanas datums un vecums|1970|7|17}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Hitčina}}
 | miršanas datums         =
 | miršanas vieta          =
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = Uzņēmējs, redaktors, reportieris, rakstnieks, aktieris, komiķis
 | reliģija                = Romas katolis
 | mājaslapa               =  censored.tv
 | paraksts                =
 | afibalva                =
 | arielabalva             =
 | BFTMAbalva              =
 | cēzarabalva             =
 | emibalva                =
 | filmfarebalva           =
 | geminibalva             =
 | zeltateļabalva          =
 | zeltaglobusabalva       =
 | zeltaavenesbalva        =
 | gojasbalva              =
 | gremībalva              =
 | iftbalva                =
 | lorensaolivjēbalva      =
 | NAACPbalva              =
 | nacionālāsfilmasbalva   =
 | SAGbalva                =
 | tonijasbalva            =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}
'''Gevins Mailss Makiness''' ({{val|en|Gavin Miles McInnes}}; dzimis [[1970. gads|1970]]. gada 17. jūlijā Hitčinā, [[Anglija|Anglijā]]) ir kanādiešu izcelsmes amerikāņu rakstnieks, aktieris, komiķis un digitālo mediju aģentūras ''[[Vice Media]]'' līdzdibinātājs. Bijušais ''Compound Media'', galēji labējo izdevumu ''Rebel Media'' (šobrīd ''Rebel News'') un ''Taki's Magazine'' korespondents, kā arī regulārs viesis televīzijas kanālos ''[[Fox News Channel|Fox News]]'' un ''TheBlaze''. Šobrīd vada raidījumu "Get Off My Lawn" ''CRTV'' tīklā.<ref>{{ziņu atsauce|url=http://www.dailywire.com/news/3335/dear-feminists-men-have-it-worse-all-areas-chase-stephens|title=McInnes: Dear Feminists, Men Have It Worse In All Areas Including Being Raped|access-date=August 7, 2016|date=February 12, 2016|last=Stephens|first=Chase|website=[[The Daily Wire]]|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180620051107/https://www.dailywire.com/news/3335/dear-feminists-men-have-it-worse-all-areas-chase-stephens|archivedate={{dat|2018|06|20||bez}}}}</ref>
Makiness ir grāmatu ''How to Piss in Public'', ''Street Boners'', ''The Death of Cool'' autors.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/17571198-how-to-piss-in-public-from-teenage-rebellion-to-the-hangover-of-adultho|title=How to Piss in Public|website=www.goodreads.com}}</ref><ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://www.goodreads.com/work/best_book/10467775-street-boners-1-764-hipster-fashion-jokes|title=Street Boners|website=www.goodreads.com}}</ref><ref>https://www.amazon.com/Death-Cool-Rebellion-Hangover-Adulthood/dp/1451614187</ref>

sentences: '''Dobeles draudzes novads''' jeb '''Dobeles ķiršpēle'''<ref name="Bienenstamm1841">{{Grāmatas atsauce|author=Herbord Karl Friedrich Bienemann von Bienenstamm|title=Neue geographisch-statistische Beschreibung des kaiserlich-russischen Gouvernements Kurland: Durchgesehen von E. A. Pfingsten - S. 67|url=http://books.google.com/books?id=w5RKAAAAcAAJ|accessdate=16 November 2020|year=1841|publisher=G. A. Reyher}}</ref> ({{val|de|Kirchspiel Doblehn}}) bija administratīva vienība [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]s [[Jelgavas virspilskunga iecirknis|Jelgavas virspilskunga iecirkņa]] Dobeles pilskunga iecirkņa (''Hauptmannschaft Doblen''), vēlākā [[Kurzemes guberņa]]s [[Dobeles apriņķis|Dobeles apriņķa]] (1819—1918) sastāvā.

sentences: [[Edvīns Holls|Edvīna Holla]] vārdā nosauktais '''Holla efekts''' apraksta [[elektriskais spriegums|elektriskā sprieguma]] rašanos [[Elektriskais vadītājs|elektriskajā vadītājā]], pa kuru plūst [[elektriskā strāva]] un kurš atrodas stacionārā [[magnētiskais lauks|magnētiskajā laukā]]. Spriegums rodas perpendikulāri gan strāvas, gan magnētiskā lauka virzienam un saucas '''Holla spriegums''' <math>U_{\mathrm{H}}</math>.

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Batļo māja
| native_name         = ''Casa Batlló''
| former_names        =
| alternate_names     =
| map                 = Barselona#Spānija#Eiropa
| status              =
| image               = Casa_Batllo_Overview_Barcelona_Spain_cut.jpg
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             =
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style = [[jūgendstils]]
| structural_system   =
| owner               =
| current_tenants     =
| location            = [[Barselona]], [[Katalonija]], {{ESP}}
| latd  = 41.391667 | latNS  = N
| longd = 2.165 | longEW = E
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1904. gads - 1907. gads
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| height              =
| floor_count         =
| floor_area          =
| architect           = [[Antonio Gaudi]]
| architecture_firm   =
| rooms               =
| parking             =
| url                 = https://www.casabatllo.es/
| embedded            =
| references          =
}}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Ermita salas
|attēls              = Hermite.Islands.JPG
|attēla paraksts     = Ermita salu ainava
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Čīle
|alt karte = Relief Map of Chile.jpg
|mapwidth            = 180
|mark                = Orange pog.svg
|position = top
|label = Ermita salas
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Dreika šaurums]]
|arhipelāgs          =
|latd=55|latm=50|lats=0|latNS=S |longd=67|longm=25|longs=0|longEW=W
|platība             =
|garums              = 58
|platums             = 19
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            = 516
|salu skaits         =
|valsts              = Čīle
|valsts adm vienības tips  = Reģions
|valsts adm vienība        = [[Magaljanesa un Čīles Antarktika]]
|iedzīvotāji         = 0
|iedzīvotāju gads    =
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Ermita salas''' ({{val|es|Islas Hermite}}) ir [[Čīle]]i piederošs neliels neapdzīvots [[vulkāns|vulkānisks]] [[arhipelāgs]] [[Dienvidamerika]]s dienvidu galā. Administratīvi ietilpst [[Magaljanesa un Čīles Antarktika|Magaljanesas un Čīles Antarktikas]] reģiona [[Čīles Antarktika]]s provincē. Izvietojies {{nobr|100 km}} no [[Ugunszeme]]s piekrastes. [[Franklina šaurums]] tās atdala no [[Vulastona salas|Vulastona salām]] ziemeļos. Lielākās arhipelāga salas ir [[Ermita sala]], [[Heršela sala]], [[Disēta sala]] un [[Hornas sala]]. Hornas salas dienvidu galā atrodas Dienvidamerikas galējais dienvidu punkts [[Hornas rags]] (neskaitot [[Djego Ramiresa salas]]). Ermita salas kopā ar Vulastona salām ietilpst 1945. gadā izveidotajā [[Hornas raga nacionālais parks|Hornas raga nacionālajā parkā]]. Salas nosauktas par godu holandiešu admirālim Žakam Ermitam (''Jacques L'Hermite'', 1582-1624).<ref>[http://www.capehorn-pilot.com/immagini/Charts/10.7%20Cabo%20de%20Hornos.htm Cabo de Hornos]</ref>

sentences: '''Uzi Narkiss''' ([[Ivrits|ivritā]]: עוזי נרקיס, [[Angļu valoda|angļu]]: ''Uzi Narkiss''; dzimis {{dat|1925|1|6|bez}}, [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]], miris {{dat|1997|12|17|bez}}, turpat) bija Izraēlas [[ģenerālis]], kas 1967. gada [[Sešu dienu karš|Sešu dienu kara]] laikā komandēja [[Izraēlas Aizsardzības armija|Izraēlas Aizsardzības spēku]] Centrālo fronti.

sentences:
{{Citas nozīmes|dzelzceļa staciju|Pabaži|Pabaži}}
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Pabaži
| tips                = pieturas punkts
| attēls              = File:Pabažu stacija 2021.jpg
| attēla_apraksts     = Pabažu stacija 2021. gadā
| karte               = Latvijas dzelzceļi
| līnijā              = [[Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte|Zemitāni—Skulte]]
| atvērta             = 1934
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       = pasažieru
| arhitekts           =
| platformas          = 2
| platformu_tips      = malas
| sliežu_ceļi         = 2
| adrese              =
| latd  = 57| latm  = 14| lats  = 31.2432| latNS  = N
| longd = 24| longm = 24| longs = 29.6316| longEW = E
| tuvākās_stacijas    = [[Saulkrasti (stacija)|Saulkrasti]] (3 km)
 [[Lilaste (stacija)|Lilaste]] (8 km)
| tuvākie_pp_un_cp    = [[Zvejniekciems (stacija)|Zvejniekciems]] (8 km)
 [[Ķīšupe (stacija)|Ķīšupe]] (5 km)
 [[Inčupe (stacija)|Inčupe]] (2 km)
| attālums_līdz_Rīgai = 45
}}
{{Rīga—Skulte|collapse=yes}}

sentences: '''Oglekļa pēdas nospiedums''' ir kopējais [[siltumnīcefekta gāzes|siltumnīcefekta gāzu]] izmešu apjoms, kas rodas no [[prece|precēm]] un [[pakalpojums|pakalpojumiem]] to radīšanas, izplatīšanas un lietošanas laikā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|last=|first=|authorlink=|coauthors=|title=What is a carbon footprint? {{en ikona}}|work=|publisher=UK Carbon Trust|date=|url=http://www.carbontrust.co.uk/solutions/CarbonFootprinting/what_is_a_carbon_footprint.htm|doi=|accessdate=2009-07-24|archive-date=2009-05-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20090511102744/http://www.carbontrust.co.uk/solutions/CarbonFootprinting/what_is_a_carbon_footprint.htm}}</ref>

sentences:
s lielpilsētas teritorijas satelītuzņēmums naktī]]
'''Lielpilsētas teritorija''',<ref>{{tīmekļa atsauce | url= https://termini.gov.lv/atrast/lielpils%C4%93tas%20teritorija | title= Lielpilsētas teritorija | publisher= Latvijas Nacionālais terminoloģijas portāls | accessdate= 2023-10-04}}</ref> arī '''metropoles reģions''', ir blīvi apdzīvota [[lielpilsēta]], tās [[aglomerācija]] un apkārtējās teritorijas ar [[rūpniecība]]s kvartāliem, [[transporta mezgls|transporta mezgliem]], [[guļamrajons|guļamrajoniem]], [[parks|parkiem]] un tā tālāk. Lielpilsētas teritoriju var veidot arī vairāk nekā viena lielpilsēta un tām pieguļošās [[piepilsēta]]s un priekšpilsētas. Lielpilsētu teritorijas definīcija dažādās valstīs atšķiras.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Čārlzs Renī Makintošs
|     vārds_orig = ''Charles Rennie Mackintosh''
|         attēls = Charles-Rennie-Mackintosh.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1868
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Glāzgova]], [[Skotija]], {{GBR}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1928
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Londona]], {{GBR}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts, dizainers, mākslinieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2020. gada septembris}}
'''Černijs''' var būt:

sentences: '''22. aprīlis''' ir gada 112. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (113. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 253 dienas.

sentences: '''29. aprīlis''' ir gada 119. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (120. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 246 dienas.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Mapeti
| attēls                   = Muppets ver4.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Muppets''
| žanrs                    = komēdija, muzikāla filma
| režisors                 = [[Džeimss Bobins]]
| producents               =
* [[Deivids Hobermans]]
* [[Tods Lībermans]]
| scenārija autors         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Nikolass Stollers]]
| galvenajās lomās         =
* [[Džeisons Sīgels]]
* [[Eimija Adamsa]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Rašida Džounsa]]
| mūzika                   = [[Kristofs Beks]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2011|11|4|Savannas filmu festivāls|2011|11|23|ASV|}}
| ilgums                   = 104 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/muppets-2011|title=The Muppets|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=March 22, 2019|archive-date={{dat|2019|03|22||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190322174516/http://www.bbfc.co.uk/releases/muppets-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|45 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=themuppets.htm|title=The Muppets (2011)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= March 22, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|165,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = ''[[Muppets Most Wanted]]''
| imdb                     =
}}
'''"Mapeti"''' ({{val|en|The Muppets}}) ir 2011. gada muzikāla komēdija, kuras režisors ir [[Džeimss Bobins]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeisons Sīgels]], [[Eimija Adamsa]], [[Kriss Kūpers]] un [[Rašida Džounsa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|11|4||bez}} Savannas filmu festivālā. 2014. gadā filmai iznāca turpinājums ''[[Muppets Most Wanted]]''.

sentences:
'''16. janvāris''' ir 16. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 349 dienas (350 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
[[Lida (personvārds)|Lida]], [[Lidija (personvārds)|Lidija]]

sentences: {{Commonscat|Books by year|Grāmatas pēc izdošanas gada}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nātrija peroksīda kristālrežģis
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 1313-60-6
|      ķīmiskā formula = Na2O2
|              molmasa = 78
|              blīvums = 2800
|  kušanas temperatūra = 675 °C
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = strauji reaģē
|                 citi =
}}
'''Nātrija peroksīds''' (Na2O2) ir iedzeltena kristāliska viela — [[nātrijs|nātrija]] sadegšanas produkts. Tas ir stiprs oksidētājs.

sentences: '''Šveices sistēma''' ir bieži lietots [[turnīrs|turnīru]] izspēles veids [[šahs|šahā]], [[bridžs|bridžā]], [[skovošs|skvošā]] un citās spēlēs, kur spēlētajiem vai komandām jāspēlē vienam pret otru. Šis turnīru veids pirmoreiz tika izmantots [[1895]]. gada [[Cīrihe]]s šaha turnīrā, no kurienes arī cēlies nosaukums.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Kocēnu pagasts
| karte             = Kocēnu pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| ģerboņa_platums   = <!-- tikai gadījumos, kad nepieciešams nestandarta izmērs (YYpx)-->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Valmieras novads
| centrs            = Kocēni
| platība           = 184,8
| iedzīvotāji       = 3168<ref>{{pmlp2010}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2010
| blīvums           = {{#expr: 3168 / 184.8 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
| nos_vācu          = Kokenhof
| ref_vācu          =
| nos_krievu        = Кокенская
| ref_krievu        =
}}
'''Kocēnu pagasts''' ir viena no [[Valmieras novads|Valmieras novada]] administratīvajām teritorijām [[Gauja]]s labajā krastā. Robežojas ar sava novada [[Vaidavas pagasts|Vaidavas]], [[Dikļu pagasts|Dikļu]], [[Zilākalna pagasts|Zilākalna]], [[Bērzaines pagasts|Bērzaines]], [[Burtnieku pagasts|Burtnieku]], [[Valmieras pagasts|Valmieras]], [[Kauguru pagasts|Kauguru]] pagastiem un [[Valmiera]]s pilsētu, [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Stalbes pagasts|Stalbes pagastu]] un [[Liepas pagasts|Liepas pagastu]].

sentences:
, ievests un naturalizēts [[Amerika|Amerikā]] no [[Eirāzija]]s kā nezāle.]]
'''Sveša suga''' (''alien species'') — konkrētai [[teritorija]]i vai konkrētam [[biotops|biotopam]] neraksturīga [[suga]], kura teritorijā vai biotopā nokļuvusi dabiski vai ar [[cilvēks|cilvēka]] palīdzību.

sentences: '''Kardioloģija''' ({{val|el|καρδία}} – '[[sirds]]', ''λογος'' – 'mācība') ir [[medicīna]]s nozare, kas pēta sirds un [[asinsvadi|asinsvadu]] slimības, to ārstēšanu un profilaksi. Kardioloģija pēta [[Asinsrites orgānu sistēma|sirds un asinsvadu sistēmas]] darbību, uzbūvi, attīstību un izstrādā iedarbīgas diagnostikas un ārstēšanas metodes, kā arī nodarbojas ar sirds un asinsvadu slimnieku medicīnisko [[rehabilitācija|rehabilitāciju]]. Par patstāvīgu nozari kardioloģija kļuva 20. gadsimtā. Aktuālākās kardioloģijas problēmas – [[miokarda infarkts]], [[ateroskleroze]], [[hipertoniskā slimība]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 235px
 |        attēls = Common kestrel falco tinnunculus.jpg
 | att_nosaukums = Lauku piekūna tēviņš
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Falconiformes
 |      kārta_lv = Piekūnveidīgie
 |        dzimta = Falconidae
 |     dzimta_lv = Piekūnu dzimta
 |         ģints = Falco
 |      ģints_lv = Piekūni
 |          suga = F. tinnunculus
 |       suga_lv = Lauku piekūns
 |      binomial = Falco tinnunculus ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
 |     izplatība =

{{legend|yellow|Sastopams ligzdošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopams visu gadu kā nometnieks}}
(sastopams arī Āzijā)
 |      sinonīmi =
* ''Falco rupicolus''
* ''Cerchneis tinnunculus''
 |   kategorijas = nē
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2017. gada aprīlis}}

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Agusana
| attēls   = MacapagalBridge2.jpg
| paraksts    = Tilts pār Agusanu [[Butuana|Butuanā]]
| attēla_izmērs      =
| karte             = Agusan river watershed.png
| kartes_paraksts   = Agusanas baseins
| kartes_izmērs     =
  | vietaskarte       = Filipīnas#Mindanao
  | reljefs           = jā
| garums            = 349
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 1022
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 11 937
| baseins_latvijā   =
| augštece          =
| izteka             = Maitums
| ieteka             = [[Butuanas līcis]]
| tek_caur           = {{PHL}}
| baseina_valstis    =
| pietekas      =
  | sāk_plat_d= 7 | sāk_plat_m= 26 | sāk_plat_s= 35 | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 126 | sāk_gar_m= 13 | sāk_gar_s= 16 | sāk_gar_EW=E
  | iet_plat_d= 9 | iet_plat_m= 01 | iet_plat_s= 00 | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 125 | iet_gar_m= 30 | iet_gar_s= 40 | iet_gar_EW=E
}}

sentences: '''Esperanto slengs''' ir [[Mākslīgā valoda|mākslīgi konstruētās]] [[Esperanto|esperanto valodas]] leksikas slānis, kurš visumā nav piemērots neitrālām situācijām. Tāpat kā citi slengi, lietojams vai nu attiecīgā vidē/situācijā vai tās aprakstā, vai humora dēļ. Atšķirībā no latviešu valodas, kur slengs jeb žargonismi tiek skaidri nošķirti no vienkāršrunas,<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/leksikologija-frazeologija-3488/re-9dbc52cf-fada-4951-b025-872b73396ecc |title=9. klases latviešu valodas mācību grāmata: Vārdi ar īpašu stilistisku nokrāsu |access-date={{dat|2020|04|29||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180906145347/http://www.uzdevumi.lv/p/latviesu-valoda/9-klase/leksikologija-frazeologija-3488/re-9dbc52cf-fada-4951-b025-872b73396ecc |archivedate={{dat|2018|09|06||bez}} }}</ref><!-- info par latviešu valodu un saite dotas tikai kārtējo neadekvāto labojumu profilaksei --> esperanto valodā dalījums nav tik strikts.

sentences: '''Siņdzjanas pāraudzināšanas nometnes''' ({{val|ug|قايتا تەربىيەلەش لاگېرى}}), ({{val|zh|新疆}}:再教育营|zàijiàoyùyíng), arī '''internēšanas nometnes''', ir [[Ķīnas Tautas Republika]]s [[Siņdzjana|Siņdzjanas autonomā apgabala]] valdības un [[Ķīnas komunistiskā partija|Ķīnas komunistiskās partijas]] Siņdzjanas provinciālās komitejas uzturētas masu ieslodzījuma vietas. Nometnes ir daļa no asimilācijas un pretekstrēmisma kampaņas, ko pret Siņdzjanā dzīvojošajām mazākumtautībām veic Ķīnas valdība.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2019-0247_LV.html|title= Rezolūcijas priekšlikums B9-0247/2019|accessdate=2021-08-29 |work= Eiropas Parlamenta rezolūcija par uiguru stāvokli Ķīnā (China cables)|publisher= Eiropas Parlaments|date= 2019-12-16}}</ref> Nometnēs ieslodzīto skaits pārsniedz vienu miljonu iedzīvotāju.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= https://www.lsm.lv/raksts/zinas/arzemes/uiguru-kulturas-masveida-iznicinasana--kinas-sleptais-genocids.a337754/|title= Uiguru kultūras masveida iznīcināšana – Ķīnas slēptais genocīds|accessdate=2021-08-15 |work= |publisher= [[lsm.lv]]|date= 2019-11-17}}</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Futbola kluba infokaste
| text_color      = #000000
| bg_color        = #FFEE00
| nos             = ''VVV-Venlo''
| logo_links      = VVV-Venlo logo.svg
| logo_izm        = 160px
| pilns           = ''Venlose Voetbal Vereniging Venlo''
| iesauka         =
| pilsēta         = {{Vieta|Nīderlande|Venlo}}
| līga            = ''[[Eerste Divisie]]''
| sez             = 2022.—2023.
| poz             = 7. vieta
| dib             = 1903
| dib_mēn         = 2
| dib_dat         = 7
| dib_com         =
| beidza_pastāvēt =
| darbojās        =
| stad            = ''[[De Koel]]''
| ietilp          = 8000
| krāsas          =
| īpašn           =
| prez            =
| tren            = {{flaga|Nīderlande}} Riks Kreiss
| kapteinis       =
| mediji          = {{URL|https://vvv-venlo.nl/}}
| sadarbojas      =
| pattern_la1=_thinblackborder
| pattern_b1=_vvv1718h
| pattern_ra1=_thinblackborder
| leftarm1=ffff00
| body1=ffff00
| rightarm1=ffff00
| shorts1=000000
| socks1=FFEE00
| pattern_la2=_thinblueborder
| pattern_b2=_vvv1718a
| pattern_ra2=_thinblueborder
| leftarm2=FFFFFF
| body2=FFFFFF
| rightarm2=FFFFFF
| shorts2=FFFFFF
| socks2=FFFFFF
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Šeimuss Hīnijs
|         vārds_orig = ''Seamus Heaney''
|             attēls = Seamus Heaney.jpg
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums = Šeimuss Hīnijs 2009. gadā
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1939
|         dz_mēnesis = 4
|           dz_diena = 13
|           dz_vieta = {{vieta|Ziemeļīrija|Belahija}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 2013
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 30
|            m_vieta = [[Dublina]], [[Īrija]]
|       dzīves_vieta = {{vieta|Īrija|Dublina}}<ref>{{Grāmatas atsauce| last=Heaney| first=Seamus| title=Opened Ground| url=https://archive.org/details/openedgroundsele00hean| location=New York| publisher=Farrar, Straus, and Giroux| year=1998| isbn=0374526788 | nopp=yes| page=}}</ref><ref name="seambio">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|title= Biography of Irish Writer Seamus Heaney|accessdate= 20 February 2010|work= |publisher= www.seamusheaney.org|date= |quote= Heaney was born on 13th. April 1939, the eldest of nine children at the family farm called Mossbawn in the Townland of Tamniarn near Castledawson, Northern Ireland,...|archiveurl= https://web.archive.org/web/20100224114536/http://www.seamusheaney.org/seamus_heaney_biography.html|archivedate= {{dat|2010|02|24||bez}}}}</ref>
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Dzejnieks, dramaturgs
| rakstīšanas valoda =
|            periods = 1966—2013
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =

sentences:
<!-- BOT BEGIN -->
<!-- Generated using lvwiki-20190201-pages-articles.xml.bz2 -->
<!-- Error -->
* [[2012. gada Āfrikas Nāciju kauss]]: <nowiki>[[Kategorija: Āfrikas Nāciju kauss]]</nowiki>
* [[Afganistānas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Afganistāna]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Afganistānas valdnieki| Afganistānas valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aglonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aglonas novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukles novads]]</nowiki>
* [[Aizkraukles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aizkraukle]]</nowiki>
* [[Aizputes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Aknīstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aknīstes novads]]</nowiki>
* [[Albānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Albānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Aleksandrijas Filons]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kristietība]]</nowiki>
* [[Alojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Alojas novads]]</nowiki>
* [[Alojas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Aloja]]</nowiki>
* [[Amatas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Amatas novads]]</nowiki>
* [[Apes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Apes novads]]</nowiki>
* [[Argentīnas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Argentīnas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Armēnijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Astūrijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Auces novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Auces novads]]</nowiki>
* [[Austrālijas ģenerālgubernatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Austrālija|Ģenerālgubernatori]]</nowiki>
* [[Azerbaidžānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Azerbaidžānas premjerministri| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Babītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Babītes novads]]</nowiki>
* [[Baldones novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldones novads]]</nowiki>
* [[Baldones pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baldone]]</nowiki>
* [[Baltinavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Baltinavas novads]]</nowiki>
* [[Baltkrievijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Baltkrievijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Balvu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Balvu novads]]</nowiki>
* [[Beverīnas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Beverīnas novads]]</nowiki>
* [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bizantijas imperatori|*ma]]</nowiki>
* [[Bulgārijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Bulgārijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Burtnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Burtnieku novads]]</nowiki>
* [[Carnikavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Carnikavas novads]]</nowiki>
* [[Cesvaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cesvaines novads]]</nowiki>
* [[Ciblas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ciblas novads]]</nowiki>
* [[Cēsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Cēsu novads]]</nowiki>
* [[Dagdas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Olimpisko zelta medaļu laureāti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Uzskaitījumi|Olimpiskās medaļas]]</nowiki>
* [[Daugavpils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Daugavpils mēri]]</nowiki>
* [[Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Dobeles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Dobeles novads]]</nowiki>
* [[Durbes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Durbes novads]]</nowiki>
* [[Dānijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas karaliskā vara]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Dānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Dānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Edgara Kauliņa Lielvārdes vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Izglītība Latvijā]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Izglītības iestādes]]</nowiki>
* [[Eiropas Parlamenta deputātu no Latvijas uzskaitījums (2014—2019)]]: <nowiki>[[Kategorija: Eiropas Parlamenta deputāti no Latvijas|*]]</nowiki>
* [[Engures novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Engures novads]]</nowiki>
* [[Enoha grāmata]]: <nowiki>[[Kategorija: Jūdaisms]]</nowiki>
* [[Esperanto jubilejas simbols]]: <nowiki>[[Kategorija: Esperanto]]</nowiki>
* [[Francijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Francijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Franku karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Francijas monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gabonas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gabona|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Garni templis]]: <nowiki>[[Kategorija: Armēnijas vēsture]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Kultūrvēsturiskie pieminekļi]]</nowiki>
* [[Gibraltāra galveno ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gibraltārs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grieķijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Grieķijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Grobiņas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Grobiņas novads]]</nowiki>
* [[Gruzijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Gruzija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Gulbenes pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Gulbene]]</nowiki>
* [[Havaju Karalistes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Havaju salas|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Horvātijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Iecavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Iecavas novads]]</nowiki>
* [[Igaunija 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1920. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1928. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1932. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]: <nowiki>[[Kategorija: Valstis 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Igaunija olimpiskajās spēlēs]]</nowiki>
* [[Igaunijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Igaunijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ikšķiles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ikšķile]]</nowiki>
* [[Ilūkstes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ilūkstes novads]]</nowiki>
* [[Imants Lancmanis]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Inčukalna novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Inčukalna novads]]</nowiki>
* [[Islandes administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Islande|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Islandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islande|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Islandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Islandes vēsture|Valdnieki]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Itālijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Itālijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Itālijas prezidenti|*]]</nowiki>
* [[Jamantau]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas ģeogrāfija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Baškortostāna]]</nowiki>
* [[Japānas imperatoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Japānas imperatori|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Jaunjelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunjelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Jaunpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jaunpils novads]]</nowiki>
* [[Jelgavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jelgavas novads]]</nowiki>
* [[Jēkabpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jēkabpils novads]]</nowiki>
* [[Jūrmalas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Jūrmala]]</nowiki>
* [[Kandavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kandavas novads]]</nowiki>
* [[Kastīlijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kazahstānas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kazahstānas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Kocēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kocēnu novads]]</nowiki>
* [[Kosovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Kosova]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krievijas valdības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krievijas valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: PSRS valdības vadītāji|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimas hanistes hanu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima|Hani]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Krimuldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krimuldas novads]]</nowiki>
* [[Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos]]: <nowiki>[[Kategorija: Vecticība]]</nowiki>
* [[Krustpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krustpils novads]]</nowiki>
* [[Krāslavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Krāslavas novads]]</nowiki>
* [[Kuldīgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kuldīgas novads]]</nowiki>
* [[Kārsavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Kārsavas novads]]</nowiki>
* [[Latvijas Mākslas akadēmijas rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Mākslas akadēmijas rektori|*]]</nowiki>
* [[Latvijas Republikas pašvaldību lietu valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ministru kabineta locekļi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pašvaldību ministrs]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes Juridiskās fakultātes dekānu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitāte|Juridiskā fakultāte]]</nowiki>
* [[Latvijas Universitātes rektoru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas Universitātes rektori|*]]</nowiki>
* [[Leonas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Lielvārdes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lielvārdes novads]]</nowiki>
* [[Liepājas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Liepājas mēri]]</nowiki>
* [[Lietuvas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Lietuvas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Limbažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Limbažu novads]]</nowiki>
* [[Lotaringa]]: <nowiki>[[Kategorija: Karolingu dinastija]]</nowiki>
* [[Lubānas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Lubānas novads]]</nowiki>
* [[Ludzas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ludzas novads]]</nowiki>
* [[Luksemburgas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Luksemburgas premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Lārsa Lokes Rasmusena 3. kabinets]]: <nowiki>[[Kategorija: Dānijas politika]]</nowiki>
* [[Līgatnes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līgatnes novads]]</nowiki>
* [[Līvānu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Līvānu novads]]</nowiki>
* [[Madonas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Madonas novads]]</nowiki>
* [[Maltas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Malta|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Marjano Rahoja 2. valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika]]</nowiki>
* [[Mazsalacas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mazsalacas novads]]</nowiki>
* [[Maķedonijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Maķedonija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Maķedonijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Maķedonija|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Mežvidu pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Mihaja Tudoses valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānijas politika]]</nowiki>
* [[Mira Arojo]]: <nowiki>[[Kategorija: Britu mūziķi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: 1977. gadā dzimušie]]</nowiki>
* [[Moldovas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Monako valsts ministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Monako|Valsts ministri]]</nowiki>
* [[Mālpils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mālpils novads]]</nowiki>
* [[Mārupes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mārupes novads]]</nowiki>
* [[Mērsraga novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Mērsraga novads]]</nowiki>
* [[Naukšēnu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Naukšēnu novads]]</nowiki>
* [[Neretas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Neretas novads]]</nowiki>
* [[Norvēģijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas premjerministri|*]]</nowiki>
* [[Norvēģijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Norvēģijas karaliskā vara|*]]</nowiki>
* [[Nīcas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Nīcas novads]]</nowiki>
* [[Nīderlandes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes politika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Nīderlandes valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Nīderlandes monarhi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Olaines novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Olaines novads]]</nowiki>
* [[Ozolnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ozolnieku novads]]</nowiki>
* [[Pelēču pamatskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Pelēču pagasts]]</nowiki>
* [[Piktu ķēniņu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Skotijas monarhi|*]]</nowiki>
* [[Pioneer plāksne]]: <nowiki>[[Kategorija: Starpplanētu zondes]]</nowiki>
* [[Polijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Polijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Politiskā partija Izaugsme]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas politiskās partijas]]</nowiki>
* [[Portugāles 21. konstitucionālā valdība]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles politika]]</nowiki>
* [[Portugāles grāfu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Portugāles prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Portugāles prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Priekules novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Priekules novads]]</nowiki>
* [[Publiskā runa]]: <nowiki>[[Kategorija: Tekstveide]]</nowiki>
* [[Pārgaujas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pārgaujas novads]]</nowiki>
* [[Pāvilostas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pāvilostas novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Pļaviņu novads]]</nowiki>
* [[Pļaviņu novada ģimnāzija]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Raunas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Raunas novads]]</nowiki>
* [[Rojas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rojas novads]]</nowiki>
* [[Ropažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ropažu novads]]</nowiki>
* [[Rugāju novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rugāju novads]]</nowiki>
* [[Rumānijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Rumānija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Rumānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Rumānija|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Rundāles novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rundāles novads]]</nowiki>
* [[Rundāles pils]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils| Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rundāles pils muzejs]]: <nowiki>[[Kategorija: Rundāles pils]]</nowiki>
* [[Rīgas pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rīgas mēri]]</nowiki>
* [[Rūjienas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Rūjienas novads]]</nowiki>
* [[Salacgrīvas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salacgrīvas novads]]</nowiki>
* [[Salas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salas novads]]</nowiki>
* [[Salaspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Salaspils novads]]</nowiki>
* [[Saldus novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saldus novads]]</nowiki>
* [[Salgira]]: <nowiki>[[Kategorija: Krima]]</nowiki>
* [[Sardīnijas Karalistes premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sardīnijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Sardīnija|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Saulkrastu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Saulkrastu novads]]</nowiki>
* [[Saūda Arābijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Saūda Arābijas monarhi| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbija|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Premjerministri]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Serbu Republikas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Serbu Republika|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Siguldas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Siguldas novads]]</nowiki>
* [[Skrundas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrundas novads]]</nowiki>
* [[Skrīveru novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Skrīveru novads]]</nowiki>
* [[Slovākijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Slovākijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Slovēnijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Slovēnija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Somijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Somijas premjerministri|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Spānijas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas politika|Prezidenti]]</nowiki>
* [[Staiceles pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Staicele]]</nowiki>
* [[Stopiņu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Stopiņu novads]]</nowiki>
* [[Strenču novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Strenču novads]]</nowiki>
* [[Surinamas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Surinama|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Sējas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Sējas novads]]</nowiki>
* [[Talsu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Talsu novads]]</nowiki>
* [[Turcijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Turcijas politiķi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Tērvetes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Tērvetes novads]]</nowiki>
* [[Ukrainas prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ungārijas valsts vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ungārijas prezidenti|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valsts vadītāju uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valdis Rūja]]: <nowiki>[[Kategorija: Latvijas PSR Nopelniem bagātie kultūras darbinieki]]</nowiki>
* [[Valensijas karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Valensija]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Spānijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Valkas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valkas novads]]</nowiki>
* [[Valmieras pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Valmieras mēri]]</nowiki>
* [[Vanuatu prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vanuatu|Prezidenti]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Vecpiebalgas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecpiebalgas novads]]</nowiki>
* [[Vecumnieku novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Vecumnieku novads]]</nowiki>
* [[Ventspils novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils novads]]</nowiki>
* [[Ventspils pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ventspils mēri]]</nowiki>
* [[Vestgotu karaļu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Vestgoti|Karaļi]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Viesītes novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viesītes novads]]</nowiki>
* [[Viļakas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļakas novads]]</nowiki>
* [[Viļakas pilsētas priekšsēdētāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Viļaka]]</nowiki>
* [[Viļānu vidusskola]]: <nowiki>[[Kategorija: Skolas Latvijā]]</nowiki>
* [[Vācijas administratīvais iedalījums]]: <nowiki>[[Kategorija:Vācija|Administratīvais iedalījums| ]]</nowiki>
* [[Zabivaka]]: <nowiki>[[Kategorija: 2018. gada FIFA Pasaules kauss]]</nowiki>
* [[Zviedrijas valdnieku uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Zviedrijas monarhi|*]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Valdnieku uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ādažu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ādažu novads]]</nowiki>
* [[Ērgļu novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ērgļu novads]]</nowiki>
* [[Ēģiptes prezidentu uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ēģiptes prezidenti| ]]</nowiki>, <nowiki>[[Kategorija: Prezidentu uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Īrijas premjerministru uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Premjerministru uzskaitījumi]]</nowiki>
* [[Ķekavas novada pašvaldības vadītāju uzskaitījums]]: <nowiki>[[Kategorija: Ar Latviju saistīti uzskaitījumi|Ķekavas novads]]</nowiki>

sentences:
{{papildu atsauces+}}
{{Bijušās valsts infokaste
|
|vietējais_nosaukums = Βασιλεία Ῥωμαίων
|nosaukums_latv_val  = Austrumromas impērija
|sugasvārds          = Bizantijas Impērijas
|
|kontinents          = Afroeirāzija
|reģions             = Vidusjūra
|valsts              =
|laikmets            =
|statuss             = Impērija
|statusa_teksts      =
|impērija            =
|valdības_veids      = Monarhija
|
|gads_sākums         = 330
|gads_beigas         = 1453
|
|event_start         = Dibināta2
|date_start          = 11. maijs
|event_end           = [[Konstantinopoles krišana]]
|date_end            = 29. maijs
|
|event1              = Atdalījās no [[Rietumu Romas Impērija|Rietumu Impērijas]]
|date_event1         = 395. gada 17. janvārī
|event2              = Austrumu/rietumu šķelšanās ([[Lielā shizma|shizma]])
|date_event2         = 1054
|event3              =
|date_event3         =
|event4              =
|date_event4         =
|
|event_pre           =
|date_pre            =
|event_post          =
|date_post           =
|
|p1                  = Romas Impērija
|flag_p1             = Vexilloid of the Roman Empire.svg
|image_p1            =
|s1                  = Osmaņu impērija
|flag_s1             = Ottoman flag.svg
|image_s1            =
|
|image_flag          = Flag of Palaeologus Emperor - Libro del conosçimiento de todos los rregnos.svg
|flag                = Bizantijas Impērijas karogs
|flag_type           = Karogs
|
|image_coat          = Palaeologoi eagle XV c.svg
|symbol              = Palaeologas ģerbonis
|symbol_type         = Ģerbonis
|
|image_map           = EasternRomanEmpire.png
|image_map_caption   = Impērija 550. gadā
Violetā krāsā teritorijas, kas iekarotas  [[Justiniāns I|Justiniāna I]] valdīšanas laikā
|
|galvaspilsēta       = Konstantinopole
|
|national_motto      = ''Βασιλεύς Βασιλέων Βασιλεύων Βασιλευόντων''
(grieķu valodā: "Pār valdniekiem valdošais karaļu karalis")
|national_anthem     =
|kopīgas_valodas     = līdz 7. gadsimtam [[latīņu valoda|latīņu]],
pēc tam [[grieķu valoda]]
|reliģija            = [[Grieķu pareizticīgā baznīca]]
|nauda               = [[solidus]], [[Bizantijas Impērijas monētas|hiperpirons]]
|
|leader1             = [[Konstantīns I|Konstantīns Lielais]]
|leader2             = [[Konstantīns XI]]
|leader3             =
|leader4             =
|year_leader1        = 306-337
|year_leader2        = 1449-1453
|year_leader3        =
|year_leader4        =
|title_leader        = [[Bizantijas imperatoru uzskaitījums|Imperators]]
|deputy1             = Loukas Notaras
|deputy2             =
|deputy3             =
|deputy4             =
|year_deputy1        = ? -1453
|year_deputy2        =
|year_deputy3        =
|year_deputy4        =
|title_deputy        = Megas Logothetes/Megas Doux
|
|legislature         = [[Bizantijas senāts]]1
|house1              =
|type_house1         =
|house2              =
|type_house2         =
|
|stat_year1          = 4. gadsimts
|stat_platība1       =
|stat_pop1           = 34000000
|stat_year2          = augstākajā att. līmenī
|stat_platība2       = 2700000
|stat_pop2           =
|stat_year3          =
|stat_platība3       =
|stat_pop3           =
|stat_year4          =
|stat_platība4       =
|stat_pop4           =
|stat_year5          =
|stat_platība5       =
|stat_pop5           =
|footnotes           = 1Līdz 13. gadsimtam
2Par dibināšanas datumu uzskata Konstantinopoles apstiprināšanu par Romas Impērijas galvaspilsētu.
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Greizais nams
| operators =
| attēls = Crooked House film poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mistērija
| režisors = [[Žils Pakē-Brenērs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Glenna Klouza]]
* [[Terenss Stemps]]
* [[Makss Aironss]]
* [[Stefānija Martīni]]
* [[Džūlians Sendss]]
* [[Džiliana Andersone]]
* [[Kristīna Hendriksa]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Crooked House''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|2017|10|31}}
| ilgums = 115 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Greizais nams"''' ({{Val|en|Crooked House}}) ir 2017. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistērijas filma, kuras režisors ir [[Žils Pakē-Brenērs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Glenna Klouza]], [[Terenss Stemps]], [[Makss Aironss]], [[Stefānija Martīni]], [[Džūlians Sendss]], [[Džiliana Andersone]] un [[Kristīna Hendriksa]]. Filma balstīta uz [[Agata Kristi|Agatas Kristi]] tāda paša nosaukuma 1949. gada romānu.

sentences:
{{Vairāki attēli
| header    = Antikitiras mehānisma A fragments
| direction = vertical
| width     = 275
| image1    = NAMA Machine d'Anticythère 1.jpg
| image2    = NAMA Machine d'Anticythère 4.jpg
}}
'''Antikitiras mehānisms''' ir sens [[analogais dators]] un Saules sistēmas modelis, kuru izmantoja, lai prognozētu astronomiskās pozīcijas un aptumsumus kalendāram un astroloģiskiem mērķiem, kā arī [[Antīkās olimpiskās spēles|olimpiāžu]] ciklu noteikšanai.<ref>Kaplan, Sarah (June 14, 2016). [https://www.washingtonpost.com/news/speaking-of-science/wp/2016/06/14/the-worlds-oldest-computer-is-still-revealing-its-secrets/ "The World's Oldest Computer Is Still Revealing Its Secrets"], ''The Washington Post''. Retrieved June 16, 2016.</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada marts}}
{{Senvietas infokaste
| name           = Marverrūda
| native_name    =  مرورود
| native_name_lang =
| alternate_name = <!-- displays as "Alternative name" -->
| image          =
| image_size     =
| alt            =
| caption        =
| map            =
| map_type       = Afganistāna#Āzija
| map_alt        =
| map_caption    =
| map_size       =
| altitude_m     = <!-- Enter a number for altitude in meters (m) -->
| altitude_ref   =
| relief         =
| latd  = 35.583333 | latNS  = N
| longd = 63.333333 | longEW = E
| gbgridref      =
| map_dot_label  =
| location       = {{vieta|Afganistāna|Bādgīsa}}
| type           =
| length         =
| width          =
| area           =
| volume         =
| diameter       =
| circumference  =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| epochs         = [[viduslaiki]]
| cultures       =
| dependency_of  =
| occupants      =
| event          =
| discovered     =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| other_designation =
| website        =
| architectural_styles =
| architectural_details =
| notes          =
}}

sentences: '''Kepler-7b''' ir [[citplanēta]], kas atrodas [[Liras zvaigznājs|Liras zvaigznājā]]. Planēta riņķo ap [[Kepler-7]] [[Zvaigzne|zvaigzni]] 0,06 AU attālumā. 1 [[gads]] uz planētas ilgst tikai 4,88 [[Diennakts|diennaktīs]]. Planētas [[masa]] sastāda 0,433 [[Jupiters (planēta)|Jupitera]] masas, bet tās rādiuss 1,478 reizes lielāks nekā Jupiteram. Aprēķini rāda, ka Kepler-7b vidējais [[blīvums]] ir apmēram 0,181 g/cm³, t.i. mazāk par vienu septiņpadsmito daļu no Jupitera blīvuma. Tas nozīmē, ka tā ir viena no "irdenākajām" pašlaik zināmajām planētām. Gāzveida gigants tiek ieskaitīts [[Karstie jupiteri|karsto jupiteru]] klasē.

sentences:
{{Vielas infokaste
| attēls =
Benzoskābes struktūrformula

Benzoskābes molekulas modelis
| ķīmiskā formula = C6H5COOH
| CAS numurs = 65-85-0
| molmasa = 122,12
| blīvums = 1320
| kušanas temperatūra = 395 K (122 °C)
| viršanas temperatūra = 522 K (249 °C)
| šķīdība ūdenī = 0,344 g/100 ml (25 °C)
}}
'''Benzoskābe''' (benzolkarbonskābe, C6H5COOH) pieder pie aromātiskajām [[karbonskābes|karbonskābēm]]. Tīrā veidā benzoskābe ir balta, kristāliska viela, kas slikti šķīst ūdenī, bet labi — [[etanols|etanolā]]. Viens no nozīmīgākajiem benzoskābes atvasinājumiem ir [[salicilskābe]] (2-hidroksilbenzoskābe).

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Dženisa Vosa
|     vārds_orig = ''Janice E. Voss''
|         attēls = Janice Voss.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1956
|     dz_mēnesis = 10
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Sautbenda (Indiāna)|Sautbenda]], [[Indiāna]], {{USA}}
|         m_gads = 2012
|      m_mēnesis = 2
|        m_diena = 6
|        m_vieta = [[Skotsdeila (Arizona)|Skotsdeila]], [[Arizona]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 49 d 3 h 49 min
| kos_iesaukums = 1990.
| kos_misija = 1. [[STS-57]]
2.[[STS-63]]
3. [[STS-83]]
4. [[STS-94]]
5. [[STS-99]]
| kos_kuģi = [[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]], [[Discovery (kosmoplāns)|Discovery]], [[Columbia (kosmoplāns)|Columbia]]
}}
{{Inženiera infodaļa
|     inž_nosauk =
|         nozare = elektroinženierija, aeronautika
|   darba_vietas =
|      izglītība = Perdjū Universitāte, [[Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts]]
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
}}
'''Dženisa Vosa''' (''Janice Elaine (Ford) Voss'', dzimusi {{dat|1956|10|8}}, mirusi {{dat|2012|2|6}}) bija [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] inženiere, [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronaute]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada maijs}}
{{Ēkas infokaste
| name                = Sēčeņi termālie baseini
| native_name         = ''Széchenyi gyógyfürdő''
| former_names        =
| image               = Budapest Széchenyi fürdő.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Sečeņi termālie baseini
| altitude            =
| building_type       =
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               =
| current_tenants     =
| landlord            =
| location            =
| address             =
| location_town       = [[Budapešta]]
| location_country    = {{HUN}}
| pushpin_map         = Budapešta#Ungārija#Eiropa
| latd  = 47.518611 | latNS  = N
| longd = 19.081944 | longEW = E
| map_caption         =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date =
| start_date          =
| completion_date     = 1913
| opened_date         =
| inauguration_date   =
| renovation_date     =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| height              =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}

sentences: '''Eksternāts''' jeb '''eksternatūra''' (no {{val|la|externus}} — 'ārējs') ir [[izglītība]]s ieguves veids, kad cilvēks mācās pilnīgi patstāvīgi vai apmeklē mācību nodarbības izglītības iestādē bez piesaistes apmācības programmai, vai piedalās mācību nodarbībās tiešsaistē.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Švarce Elstere
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Schwarze Elster
| attēls            = Schwarze Elster Boot 0912 d3.jpg
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Švarce Elstere pie Elsterverdas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = Elstra, Baucenes apriņķis, [[Saksija]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          =
| garums            = 179
| iztekas_augstums  = 317
| ietekas_augstums  = 69
| kritums           = 248
| caurtece          = 18,1
| gada_notece       =
| baseins           = 5705
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=51 | sāk_plat_m=10 | sāk_plat_s=37 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=14 | sāk_gar_m=7 | sāk_gar_s=44| sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=48 | iet_plat_s=58 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=12 | iet_gar_m=49 | iet_gar_s=57 | iet_gar_EW=E
}}
'''Švarce Elstere''' ({{val-de|Schwarze Elster}}) vai '''Čorni Halštrova''' ({{val-hsb|Čorny Halštrow}}) ir 179 km gara upe Vācijā, [[Elba]]s labā krasta pieteka. Švarce Elstere iztek [[Lauzicas augstiene|Lauzicas augstienē]], Elstras pilsētas teritorijā, Saksijā un tek caur [[Saksija|Saksijas]], [[Brandenburga (zeme)|Brandenburgas]] un [[Saksija-Anhalte|Saksijas-Anhaltes]] zemju teritorijām.

sentences:
[[Kategorija:Ekoloģija]]
[[Kategorija:Bioģeogrāfija]]
[[Kategorija:Bioloģiskas sistēmas]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Pirmatnējās bailes
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|102,6 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0117381/?ref_=bo_rl_ti|title=Primal Fear (1996) |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|1|5}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|30 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 130 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1996|4|3}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija = ''[[Rysher Entertainment]]''
| operators = [[Maikls Čepmens]]
| oriģinālnos = ''Primal Fear''
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| aktieri = * [[Ričards Gīrs]]
* [[Lora Linnija]]
* [[Džons Mahonijs]]
* [[Elfrī Vudvarda]]
* [[Frānsisa Makdormanda]]
* [[Edvards Nortons]]
| scenārijs = * [[Stīvs Šagans]]
* [[Ana Bidermane]]
| producents = * [[Gērijs Lukhesi]]
* [[Hauards Kohs]]
| režisors = [[Gregorijs Hoblits]]
| žanrs = trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Primal Fear (1996 film) poster.jpg
| imdb =
}}
'''"Pirmatnējās bailes"''' ({{Val|en|Primal Fear}}) ir 1996. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[trilleris]], kura režisors ir [[Gregorijs Hoblits]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Ričards Gīrs]], [[Lora Linnija]], [[Džons Mahonijs]], [[Elfrī Vudvarda]], [[Frānsisa Makdormanda]] un [[Edvards Nortons]]. Šī ir Edvarda Nortona kino debija.

sentences:
{{Universitātes infokaste
|name          = Skopjes Sv. Kirila un Sv. Metodija universitāte
|native_name   = Универзитет „Св. Кирил и Методиј“
|image             = University Skopje Building.jpg
|image_name    =
|latin_name        =
|motto             =
|tagline           =
|established       = 1943/1949
|vision            =
|type              =
|calendar          =
|endowment         =
|rector            =
|faculty           =
| map_type            = Ziemeļmaķedonija#Eiropa
| latd  = 42.000353 | latNS  = N
| longd = 21.443381 | longEW = E
| academic_staff    = 2 390
| administrative_staff  =
|students          = 25 220
|postgrad          =
|doctoral          =
|divinity          =
|residents         =
|other             =
|profess           =
|alumni            =
|location          = {{vieta|Ziemeļmaķedonija|Skopje}}
|country           =
|address           =
|sports            =
|colors            =
|colours       =
|nickname          =
|mascot            =
|fightsong         =
|athletics         =
|affiliations      =
|nobel_laureates   =
|website           = {{oficiālā tīmekļa vietne|https://www.ukim.edu.mk/}}
|logo              = Kiril.metodij.png
|publictransit     =
|footnotes         =
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''The Associated Press''
| logo             =
| type             =
| foundation       = 1846. gada maijs<ref name="origin">{{ziņu atsauce |title=19th-century papers shed new light on origin of The Associated Press |publisher=Associated Press |author=Pyle, Richard |date=2005-01-31 |url=http://www.ap.org/pages/about/whatsnew/wn_013106a.html }}</ref>
| location         = {{vieta|ASV|Ņujorka}}
| location_country =
| key_people       = [[Gērijs Pruits]], prezidents un valdes priekšsēdētājs
| area_served      = Visa pasaule
| industry         =
| products         =
| revenue          = {{loss}} {{ASV dolārs|627,6 miljoni}} (2011)<ref name="pdf">{{Tīmekļa atsauce | title=Consolidated Financial Statements | publisher=Associated Press | date=2012-04 | url=http://www.ap.org/Images/2011-Financials_tcm28-5340.pdf | format=PDF | accessdate=2012-08-05 | archiveurl=https://web.archive.org/web/20120719104945/http://ap.org/Images/2011-Financials_tcm28-5340.pdf | archivedate=2012-07-19 }}</ref>
| operating_income = {{loss}} {{ASV dolārs|34,2 miljoni}} (2011)<ref name="pdf"/>
| net_income       = {{loss}} {{ASV dolārs|193,3 miljoni}} (2011)<ref name="pdf"/>
| members          =
| num_employees    = 3400
| homepage         = {{URL|www.ap.org}}
}}
'''''The Associated Press''''' ir [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ziņu aģentūra. ''The Associated Press'' ir vairāku ASV laikrakstu, radio staciju un televīziju īpašums. Visi aģentūras sastāvā esošie mediji veido rakstus ''The Associated Press'' un izmanto citu aģentūras darbinieku sarakstīto materiālu. Daudzi laikraksti un raidorganizācijas ir ''The Associated Press'' abonenti, kam jāmaksā nodeva, lai izmantotu aģentūras darbinieku sarakstīto materiālu. Saskaņā ar 2005. gada datiem, aģentūras ziņu materiālus ir publicējuši vairāk nekā 1700 laikraksti, kā arī vairāk nekā 5000 televīzijas un radio organizācijas. Tāpat ''The Associated Press'' bibliotēkā atrodas vairāk nekā 10 miljoni fotogrāfiju. Aģentūrai ir 243 ziņu biroji, tā darbojas vismaz 120 valstīs.

sentences: ''Skatīt arī: [[:Kategorija:Latvijas diriģenti]].''

sentences:
{{Ģeogrāfiska objekta infokaste
|        nosaukums = Zamzams
|      krāsu_shēma = avots
|           attēls = بئر_زمزم_الأثري.jpg
|          att_izm =
|     att_paraksts =
|      vietaskarte = Saūda Arābija
|    kartes_izmērs =
|reljefa_vietaskarte = jā
| plat_d = 21.422 | plat_NS = N
| gar_d  = 39.826 | gar_EW  = E
|        atrašanās = {{vieta|Saūda Arābija|Meka|Harāma mošeja}}
|   tuvākā_pilsēta =
|             tips =
|             suga =
|           vecums =
|            svars =
|         augstums =
|           garums =
|          platums =
|          dziļums =
|          tilpums =
|       apkārtmērs =
|  aizsardz_valsts =
|      apmeklētāji =
|    autostāvvieta =
|       transports =
|         piekļuve =
|      sarežģītība =
|        mājaslapa =
}}

sentences:
]]
'''Turbulence''' ({{val|la|turbulentus}} — 'saviļņots') ir parādība, kuras būtība ir tāda, ka [[šķidrums|šķidruma]] vai [[gāze]]s plūsmas intensitātes palielināšanās gadījumā plūsmā izveidojas daudzi virpuļi. Šādu plūsmu izskaitļošanai tika radīti dažādi turbulences modeļi.

sentences: '''Patība''' ir cilvēka kā subjekta [[parādība|parādību]] pieredze attiecībā uz [[uztvere|uztveri]], [[jūtas|jūtām]] un [[domas|domām]]. Tā kā pieredzēšana nevar notikt bez pieredzētāja, [[fenomenoloģija|fenomenoloģijā]] šī pieredze tiek uztverta kā patības pieredze. Tāpēc patība ir "tūlītēji dota", būtiska un neatņemama parādību pieredzēšanas fakta šķautne. Dažos citos [[filozofija]]s novirzienos patību uzskata kā prasību pēc atgriezeniskas uztveres par sevi kā individuālu personu, šādā redzējumā patība nozīmē [[apziņa]]s objektu. Patību pēta filozofi un psihologi, kā arī tā ir būtiska daudzām pasaules [[reliģija|reliģijām]].

sentences:
[[Kategorija:Piltene]]
[[Kategorija:Ventspils novadā dzimušie]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =Sir James Chadwick
| attēls =James Chadwick.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1891
| dz_mēnesis =10
| dz_diena =20
| dz_vieta =[[Bolingtona]], [[Češīra]], {{GBR}}
| m_gads =1974
| m_mēnesis=7
| m_diena=24
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Berlīnes Tehniskā universitāte]],
[[Liverpūles Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Mančestras Universitāte]],
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Ernests Rezerfords]],
[[Hanss Geigers]]
| studenti =
| sasniegumi =[[neitrons|neitrona]] aklāšana
| apbalvojumi =1935. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
, [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]].]]
'''Ģilde''' ({{Val-de|Gilde}}) savā tradicionālajā nozīmē bija amatnieku un tirgotāju apvienība [[viduslaiki|viduslaiku]] [[Eiropa|Eiropā]], kas galvenokārt tika veidota, lai aizstāvētu to profesionālās un ekonomiskās intereses.<ref name="Britannica">{{cite web|url=https://www.britannica.com/topic/guild-trade-association|title=Guild|work=britannica.com|publisher=Encyclopaedia Britannica|accessdate=26 May 2019}}</ref> Ģildes viduslaiku Eiropas sabiedrībā nostiprinājās laika posmā starp 11. un 16. gadsimtu, kur tām bija salīdzinoši liela ietekme uz tā laika sociāli ekonomisko dzīvi.<ref name="Britannica"/>

sentences:
[[Kategorija:Gvineja-Bisava]]
[[Kategorija:Pilsētas pēc valsts]]

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Martins Gauss
|     vārds_orig = ''Martin Gauss''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1968
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Pforcheima]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = Uzņēmējs
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Martins Gauss''' ({{val|de|Martin Gauss}}; dzimis {{dat|1968|7|26}})<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.la.lv/no-sapigiem-lemumiem-lidz-pelnai-saruna-ar-airbaltic-vaditaju-martinu-gausu/5/|title=No sāpīgiem lēmumiem līdz peļņai. Saruna ar “airBaltic” vadītāju Martinu Gausu|publisher=la.lv|accessdate={{dat|2018|8|8||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170808040721/http://www.la.lv/no-sapigiem-lemumiem-lidz-pelnai-saruna-ar-airbaltic-vaditaju-martinu-gausu/5/|archivedate={{dat|2017|08|08||bez}}}}</ref> ir [[Vācija]]s pilots un uzņēmējs, pašreizējais Latvijas nacionālās aviokompānijas ''[[airBaltic]]'' izpilddirektors un valdes priekšsēdētājs.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.apollo.lv/portal/news/articles/274644|title=«airBaltic» valdē iecelts Martins Sedlackis|publisher=Apollo.lv|accessdate={{dat|2012|6|8||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| area_total_km2 = 55.67
| latd = 51
| established_title =
| image_shield = Blason ville be Dendermonde (avec ornements).svg
| image_skyline = Dendermonde town hall and belfry during golden hour (DSCF0501).jpg
| image =
| latNS = N
| latm = 2
| established_date =
| motto =
| longEW = E
| longd = 4
| longm = 6
| longs =
| leader_name =
| leader_title =
| website = {{url|https://www.dendermonde.be/}}
| lats =
| elevation_m =
| native_name = ''Dendermonde''
| name = Dendermonde
| population_total = 45673
| pushpin_map = Beļģija
| settlement_type = pilsēta
| subdivision_name = {{karogs|Beļģija}}
| population_density_km2 = auto
| subdivision_name1 =  [[Flandrija]]
| subdivision_name2 =  [[Austrumflandrija]]
| subdivision_type = Valsts
| subdivision_type1 = Reģions
| subdivision_type2 = Province
| timezone = [[Griničas laiks|GMT]]
| timezone_DST = [[BST]]
| utc_offset = +1
| utc_offset_DST = +2
| population_as_of = 2018
| image_flag = Dendermonde Belgium.svg
}}'''Dendermonde''' ({{Val|nl|Dendermonde}}) ir [[pilsēta]] [[Beļģija|Beļģijā]], [[Flandrija]]s reģionā, [[Austrumflandrija]]s provincē. 2018. gadā pilsētā dzīvoja 45 673 iedzīvotāji.

sentences:
(Averoess), musulmaņu filozofs, kurš aktīvi diskutēja par visvarenības paradoksu.]]
'''Visvarenības paradokss''' ir savstarpēji saistītu [[paradokss|paradoksu]] saime, kuros tiek apskatīts jautājums par to, kas [[visvarenība]]i ir pa spēkam paveikt. Viens no visbiežākajiem visvarenības paradoskiem ir tā sauktais "akmens paradokss". Tas ir šāds: ja [[Dievs]] ir visvarens, tad viņš var izveidot akmeni, kuru pats nevar pacelt. Paradokss rodas tāpēc, ka viņš nav spējīgs pacelt šādu akmeni, no kā uzreiz izriet, ka viņš tomēr nav visvarens. Arī, ja viņš šādu akmeni nevar izveidot, viņš nav visvarens.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Pamirs
|attēls                 = Pamir Mountains, Tajikistan, 06-04-2008.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tuvie un Vidējie Austrumi
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =39|lat_min = |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min = |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
{{KGZ}}
{{CHN}}
{{AFG}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 275
|platums                = 250
|platība                = 120 000
|kalns                  = [[Kongurs]]
|augstums               = 7719
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Pamirs''' ({{val|tg|Помир}}, ''Pomir''; {{val|fa|پامیر}}, ''Pāmīr''; {{val-zh|帕米爾}}, ''Pàmǐ'ěr''; {{val-ug|پامىر}}, ''Pamir''; {{val|ky|Памир}}, ''Pamir'') ir [[kalnzeme]] [[Centrālāzija|Centrālāzijā]]. Lielākā daļa izvietojusies [[Tadžikistāna]]s autonomijā [[Kalnu Badahšāna|Kalnu Badahšānā]], bet atsevišķas grēdas vai to priekškalnes iestiepjas [[Kirgizstāna|Kirgizstānā]] ziemeļos, [[Ķīna|Ķīnā]] austrumos un [[Afganistāna|Afganistānā]] dienvidos.<ref>{{PZT|551}}</ref> Kopējā platība tiek lēsta ap {{nobr|120 000}} km², no kuriem ap 1200 km² klāj mūžīgais sniegs un ledus. Vidējais augstums ir 3600—4400 metru v. j. l., klimats sauss un vēss un šeit dzīvojošās [[pamirieši|pamiriešu]] tautas apdzīvo galvenokārt upju ielejas un starpgrēdu zāļainos līdzenumus, ko dēvē par «pamiriem».

sentences:
{{Raķete
| nosaukums = Juno 1
| oriģ. nosaukums = Juno I
| izgat. nosaukums =
| attēls = Juno-1 explorer-2.jpg
| attēla izmērs = 120
| attēla paraksts = ''Juno 1'' startē ar pavadoni [[Explorer 2]]
| pielietojums = [[Nesējraķete]]
| raķešu saime = Redstone
| raķešu grupa =
| valsts = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
| izgatavotājs = [[ASV Armijas ballistisko raķešu aģentūra|Armijas ballistisko raķešu aģentūra]]
| augstums = 21,2 m
| diametrs = 1,78 m
| masa = 29 060 kg
| pakāpes = 4
| derīgā krava = 11 kg
| GTO masa =
| statuss = nelido
| starta vietas = [[Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacija|Kanaverala]]
| startu skaits = 6
| veiksmīgie = 3
| avārijas = 3
| daļēji =
| pirmais = {{dat|1958|2|1|sk}}
| pirmais veiksmīgais =
| pēdējais = {{dat|1958|10|23|sk}}
}}
'''Juno 1''' jeb '''Juno I''' (no {{val|en| }} "[[Junona]]") bija [[nesējraķete]], ar kuru [[ģeocentriskā orbīta|orbītā]] tika ievadīts pirmais [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[Zemes mākslīgais pavadonis|pavadonis]] [[Explorer 1]].

sentences:
{{jāuzlabo|Atsauces (latviski), terminoloģija, gramatika, bez priekšzināšanām saprotams izklāsts}}
{{Citas nozīmes|protokola datu bloku|Kadrs|Kadrs}}
'''Kadrs'''<ref>[http://termini.lv/index.php?term=kadrs&lang=LV&terms=kadrs Lielā terminu vārdnīca - termini.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref> (''frame'') ir [[Datu posma slānis|datu posma slāņa]] [[protokola datu bloks]]. Kadri sastāv no iesākuma <ref>[http://termini.lv/index.php?term=ies%C4%81kums&lang=LV&terms=ies%C4%81kums Lielā terminu vārdnīca - termini.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref> (''header''), vērtuma <ref>[http://termini.lv/index.php?term=v%C4%93rtums&lang=LV&terms=v%C4%93rtums Lielā terminu vārdnīca - termini.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref> (''payload'')(Tie ir pārsūtāmie dati - šajā gadījumā augšējā slāņa protokola datu bloks) un noslēguma <ref>[http://termini.lv/index.php?term=nosl%C4%93gums&lang=LV&terms=nosl%C4%93gums Lielā terminu vārdnīca - termini.lv<!-- Bota izveidots nosaukums -->]{{Novecojusi saite}}</ref> (''trailer'') (kas satur kontrolsummu). Kadrus lieto lai varētu noteikt, kur sākas pārraide, un kur beidzas. Noslēguma dažiem standartiem var arī nebūt.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Like Crazy''
| attēls                   = Like Crazy.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Dreiks Doremuss]]
| producents               =
* [[Džonatans Švarcs]]
* [[Andrea Sperlinga]]
* Stīvens Spīlbergs
| scenārija autors         =
* [[Bens Jorks Džonss]]
* Dreiks Doremuss
| galvenajās lomās         =
* [[Antons Jeļčins]]
* [[Felisita Džonsa]]
* [[Dženifere Lorensa]]
| mūzika                   = [[Dastins O'Halorans]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Indian Paintbrush]]''
* ''[[Super Crispy Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Vantage]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2011|1|22|[[Sandensas kinofestivāls]]|2011|10|28|ASV|}}
| ilgums                   = 90 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-2011|title=Like Crazy|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=January 20, 2019|archive-date={{dat|2013|03|17||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20130317024141/http://www.bbfc.co.uk/releases/crazy-2011}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|250 000}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|3,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=likecrazy.htm|title=Like Crazy (2011) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= January 20, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Like Crazy''''' ir 2011. gada romantiska drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Dreiks Doremuss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Antons Jeļčins]], [[Felisita Džonsa]] un [[Dženifere Lorensa]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2011|1|22||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences: '''Juglas mežs''' ir mežs [[Rīga|Rīgā]] starp [[Mežciems (Rīga)|Mežciemu]], [[Brekši]]em un [[Jugla (Rīga)|Juglu]], dienvidos robežojas ar [[Stopiņu pagasts|Stopiņu pagastu]]. Meža tuvumā atrodas vairākas ārstniecības iestādes, [[Rīgas Ezerkrastu vidusskola]], [[Biķeru kapi]] un [[Rīgas Sv. Katrīnas Biķeru baznīca]]. Cauri mežam tek [[Piķurga]].

sentences: '''Sponsors''' (no {{val|la|spondeo}} — ‘galvo, garantē’) ir [[Fiziska persona|fiziska]] vai [[juridiska persona]], kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no [[Investors|investora]] piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.

sentences:
{{cita nozīme|ezeru Āfrikā|par ezeru Džūkstes pagastā|Kundziņu ezers}}
{{Ezera infokaste
|ezers=Turkanas ezers
|attēls=LakeTurkanaSouthIsland.jpg
|map = Kenija#Etiopija
| vieta        = {{KEN}}<br />{{ETH}}
| plat_d=3 | plat_m=3 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d=36 | gar_m=1 | gar_s= | gar_EW=E
|platība=6 405
|garums=
|Vid_dziļums=30,2
|Max_dziļums=109
|tilpums=203,6
|augstums_vjl=360,4
|izteka=
|baseins=130 860
|salas=
|pilsētas=[[Lojangalani]]
}}
'''Turkanas ezers''' ({{val-en|Lake Turkana}}), agrāk saukts arī '''Rūdolfa ezers''', ir liels [[sālsezers]] [[Kenija|Kenijā]], pati ziemeļu daļa atrodas [[Etiopija|Etiopijā]]. Ezers sakrīt ar lielā Austrumāfrikas lūzuma zonu, atrodas tuksneša zonā. Pasaulē lielākais pastāvīgais ezers tuksneša zonā, spēj saglabāties sava salīdzinoši lielā dziļuma dēļ. Pasaulē lielākais ezers ar sārmainu ūdeni. Ezerā un tā tuvumā var būt spēcīgas vētras, jo ezers iesilst un atdziest lēnāk nekā apkārtējā zeme. Turkanas ezera apkaime joprojām ir maz pārveidota, to reti apmeklē eiropieši. Vietējie iedzīvotāji pārsvarā pieder [[gabra]], [[rendille]] un [[turkana]] ciltīm.

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Dahiardīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.22-20
|ķīm_formula=(Ca,Na2,K2)5Al10Si38O96·25H2O
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, sārta, oranžsarkana
|svītra=Balta
|habituss=Iegarenas prizmas, oktaedri, [[dvīņukristāls|dvīņukristāli]]
|skaldnība=Ļoti laba divās plaknēs
|lūzums=Gliemežnīcas, nelīdzens
|cietība=4-4,5
|spīdums=Stikla, zīdains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs, puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1,488 - 1,494 nβ = 1,490 - 1,496 nγ = 1,494 - 1,499
|pleohroisms=
|blīvums=2,17
}}
__NOTOC__

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''Azercell Telekom MMC''
| logo             = Azercell_logo.png
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = 1996. gads
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Baku]]
| location_country = {{AZE}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[telesakari]]
| products         =
| services         = mobilie sakari
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''Azertel Telekomünikasyon ve Yatırım Dış Ticaret A.Ş,''
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [https://www.azercell.com azercell.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}
]]
'''''Azercell Telekom MMC''''' ir [[Azerbaidžāna]]s [[mobilie sakari|mobilo sakaru]] uzņēmums, kas darbojas ar zīmolu '''''Azercell'''''. Tas ir dibināts 1996. gadā. Galvenais birojs atrodas [[Baku]].

sentences: '''Baltijas federācija''' bija [[Latvijas PSR]] [[VDK]] likvidēta [[latvieši|latviešu]] jauniešu nacionālās pretestības grupa, kurus apcietināja un notiesāja [[Arvīds Pelše|Arvīda Pelše]]s organizēto "tīrīšanu" laikā 1962. gadā, apsūdzot grupas dalībniekus "pretpadomju aģitācijā, grupas organizēšanā un [[Valsts nodevība|dzimtenes nodevībā]]".<ref>[http://www.uzdevumi.lv/p/vesture/12-klase/latvija-psrs-laikos-6738/re-537a5b59-3092-40c0-9ecf-e351d0fe1599 Okupācijas režīma stabilizācijas periods] no "Vēsture 12. klasei"</ref>

sentences: '''STEM''' (no {{val|en|'''S'''cience, '''T'''echnology, '''E'''ngineering, and '''M'''athematics}} — 'zinātne, tehnoloģija, inženierija, matemātika') ir saīsinājums, ko izmantoto [[izglītība]]s politikā, apzīmējot akadēmisko izglītības, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomu, kuras pamatu veido [[dabaszinātnes]], [[tehnoloģija]]s, [[inženierzinātnes]] un [[matemātika]].

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Saruna
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,4 miljoni}}
| budžets = {{ASV dolārs|1,6 miljoni}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 113 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1974|4|17}}
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| studija = ''[[The Directors Company]]''
| operators = [[Bils Batlers]]
| oriģinālnos = ''The Conversation''
| mūzika = [[Deivids Šīrs]]
| aktieri = * [[Džīns Hekmens]]
* [[Džons Kazeils]]
* [[Alens Gārfīlds]]
* [[Sindija Viljamsa]]
* [[Frederiks Forests]]
| scenārijs = Frānsiss Fords Kopola
| producents = Frānsiss Fords Kopola
| režisors = [[Frānsiss Fords Kopola]]
| žanrs = mistērija, trilleris
| paraksts =
| att_izm =
| attēls =  Theconversation.jpg
| imdb =
}}
'''"Saruna"''' ({{Val|en|The Conversation}}) ir 1974. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] mistisks trilleris, kura režisors, producents un scenārija autors ir [[Frānsiss Fords Kopola]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džīns Hekmens]], [[Džons Kazeils]], [[Alens Gārfīlds]], [[Sindija Viljamsa]], [[Frederiks Forests]], [[Harisons Fords]], [[Terija Gāra]] un [[Roberts Djuvals]].

sentences: '''Monēta''' ({{val|la|moneta}}) ir no [[metāls|metāla]] ([[zelts|zelta]], [[sudrabs|sudraba]], [[varš|vara]] vai to sakausējumiem, [[dzelzs]], mūsdienās - vara, [[niķelis|niķeļa]], [[alumīnijs|alumīnija]] u.c. sakausējumiem) izgatavota (kalta, štancēta vai lieta) apaļa, ovāla, kvadrātveida vai daudzšķautņaina metāla plāksnīte, kas ir [[nauda]]s vienība. Abās pusēs izgrebts (izkalts, izliets, izštancēts) kāds [[attēls]] (izgatavotājas valsts vai administratīvās vienības ģerbonis, devīze, kādas personas attēls, vārds, tituls) un leģenda (kas norāda valstisko piederību, izgatavošanas gadu, nominālu).

sentences: {{BioTakso infokaste|binomial=Populus trichocarpa|attēls=Populus-trichocarpa.JPG|att_izmērs=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Malpighiales|rinda_lv=Malpīgiju rinda|dzimta=Salicaceae|dzimta_lv=Vītolu dzimta|ģints=Populus|ģints_lv=Apses|suga=Populus trichocarpa|suga_lv=Spilvaugļu papele|kategorijas=nē|attēls2=Mono Lake - Populus trichocarpa next to Lee Vinning Creek.JPG}}

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Svētais Augustīns
|          vārds_orig = ''Augustinus''
|              attēls = Sandro Botticelli 050.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = [[Sandro Botičelli]] glezna (ap 1480. gadu)
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 354
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 13
|            dz_vieta = Tagaste, [[Romas Impērija]]
([[Sukahrasa]], {{ALG}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 430
|           m_mēnesis = 08
|             m_diena = 28
|             m_vieta = Hipona, [[Romas Impērija]]
([[Annaba]], {{ALG}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums =
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola =
|           intereses =
|              idejas = [[taisnīgs karš]], [[pirmatnējais grēks]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi = Atzīšanās (''Confessiones''), Par Dieva pilsētu (''De Civitate Dei'')
|              valoda =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Apertūra''' ({{val-la|apertus}} — ‘atvērts, atklāts, vaļējs’) ir termins [[fizika|fizikā]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Zugdidi
| official_name              = ზუგდიდი
| settlement_type          = pilsēta
|image_skyline        = Zugdidi, Dadiani Palaces, Georgia.jpg
| image_caption            = Megreļu kņazu Dadiani pils
|imagesize            =
|image_flag           =
|image_shield           =
|shield_size            = 75px
| pushpin_map              = Gruzija
| pushpin_label_position   =
| map_caption              =
| subdivision_type         = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name         = {{flag|Gruzija}}
| subdivision_type1        = [[Mhare]]
| subdivision_name1        = [[Megrelija-Augšsvanetija]]
| subdivision_type2        = Municipalitāte
| subdivision_name2        = [[Zugdidi municipalitāte]]
| established_title        = Pirmoreiz minēta
| established_date         = 17. gadsimts
| established_title1        = Pilsēta
| established_date1         = 1918
| government_type          =
| leader_title             =
| leader_name              =
| area_magnitude           =
| area_total_km2           = 21.8
| area_land_km2            =
| area_water_km2           =
| area_urban_km2           =
| area_metro_km2           =
| population_as_of         = 2014
| population_footnotes     =
| population_total         = 42998
| population_urban         =
| population_metro         =
| population_density_km2   = auto
| population_density_urban_km2 =
| timezone                 = Gruzijas laiks
| utc_offset               = +4
| timezone_DST             =
| utc_offset_DST           =
|latd= 42|latm= 30|lats= 30|latNS=N
|longd= 41|longm= 52|longs= 00|longEW=E
| postal_code_type         = Pasta indekss
| postal_code              = 2100
| area_code                = +995 415
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 100
| website                  = {{url|http://www.zugdidicity.gov.ge/}}
| footnotes                =
}}
'''Zugdidi''' ({{val|ka|ზუგდიდი}}) ir pilsēta [[Gruzija|Gruzijā]], [[Megrelija-Augšsvanetija|Megrelijas-Augšsvanetijas]] mhares administratīvais centrs. Izvietojusies valsts ziemeļrietumu daļā [[Kolhidas zemiene|Kolhidas zemienē]]s {{nobr|330 km}} no valsts galvaspilsētas [[Tbilisi]].<ref>{{PZT|790}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|binomial=Abies nephrolepis|autors=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Pinophyta|nodalījums_lv=Kailsēkļi|klase=Pinopsida|klase_lv=Skujkoku klase|rinda=Pinales|rinda_lv=Priežu rinda|dzimta=Pinaceae|dzimta_lv=Priežu dzimta|ģints=Abies|ģints_lv=Baltegles|suga=Abies nephrolepis|suga_lv=Mandžūrijas baltegle|attēls=Abies nephrolepis - Bergianska trädgården - Stockholm, Sweden - DSC00518.JPG|attēls2=}}
'''Mandžūrijas baltegle''', pazīstama arī kā '''baltmizas baltegle''', ({{val|la|Abies nephrolepis}}) ir [[priežu dzimta]]s koku suga.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada marts}}
{{nosaukums slīprakstā}}

sentences:
'''Ledus laikmets Latvijā''' ir daļa no [[Kainozojs|kainozoja]] ēras [[Kvartārs|kvartāra perioda]] apledojuma, kas sakās pirms 2,58 miljoniem gadu [[Pleistocēns|pleistocēna]] epohā. [[Latvija]]s teritoriju kopš tā laika secīgi pārklājuši un atstājuši savus nogulumus 4 apledojumi.
Starpledus jeb interglaciālajos periodos, kad klimats kļuva siltāks ledājs, lēnam kūstot, atkāpās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot vēsākam, ledājs atkal uzvirzījās un visu Latvijas teritoriju  klāja ļoti biezs monolīts ledājs, kas būtiski ir ietekmējis mūsdienu Latvijas reljefu un to veidojušus nogulumus.

Pēc lielo ledāju atkāpšanās [[Holocēns|holocēna]] epohas sākumā pirms aptuveni 12 000 gadu iestājies relatīvi siltāks periods, no ledāja kušanas ūdeņiem izveidojās [[Baltijas ledus ezers]] tagadējās [[Baltijas jūra]]s ieplakas dienvidu un centrālajā daļā. Baltijas ledus ezera maksimālā uzplūduma josla veido [[Piejūras zemiene|Piejūras zemieni]] ar sekliem ezeriem (piemēram, [[Liepājas ezers|Liepājas ezeru]]), kas ir pati jaunākā Latvijas zemes virsmas daļa.
Ledājam strauji kūstot, veidojās lieli kušanas ūdeņu daudzumi. Ūdens straumes pirmām kārtām plūda pašā ledājā – pārvietojoties pa ledāja virsu, ar lielu ātrumu un spiedienu tecēja pa ledāja plaisām un kanāliem. Izplūduši no ledāja, ūdeņi varenu upju veidā tecēja pa ledus atstāto teritoriju un veidoja [[senieleja]]s (piemēram, [[Gaujas senleja|Gaujas senleju]]). Straumes nesa sev līdzi iežu daļiņas no ledāja, kas akumulējās sprostezeros un ledus ezeros (piemēram, [[Zemgales līdzenums|Zemgales līdzenumā]]).<ref>[http://latvijas.daba.lv/ainava/#v3 Latvijas fiziskā ģeogrāfija]</ref>

sentences: '''Mutācijas''' (no {{val|la|mutatio}} — 'mainīšanās, pārmaiņa') ir pastāvīgas [[gēns|gēnu]] vai [[Hromosoma|hromosomu]] pārmaiņas, kuras var tikt nodotas [[pēcnācēji]]em, ja tās ir notikušas [[Šūna|šūnās]], no kurām veidojas [[gameta]]s. Mutācijas palielina pēcnācēju [[Bioloģiskā daudzveidība|daudzveidību]].<ref>Madera, S. (1998). Bioloģija. 1.daļa. Rīga: Zvaigzne ABC. 196.—197.</ref> Mutācijas parasti notiek samērā reti, bet to parādīšanās biežumu var palielināt [[Mutagēns|mutagēnu]] vielu, dažu [[Mikroorganismi|mikroorganismu]] vai [[Jonizējošais starojums|jonizējošās radiācijas]] iedarbība. Vairums mutāciju somatiskajās šūnās nekādi neizpaužas, bet dažkārt var pasliktināt šūnas darbību [[Organisms|organismā]], novest pie tās bojāejas vai nekontrolējamas šūnu vairošanās. Dzimumšūnu mutācijas var tikt nodotas pēcnācējiem. Retos gadījumos mutāciju radītās jaunās organisma īpašības uzlabo organisma eksistences spējas — šādiem organismiem ir labākas izredzes dabīgajā atlasē. Tādējādi mutācijas ir [[evolūcija]]s dzinējspēks.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Alens Vaits
 |    vārds_orig = ''Alain White''
 |        attēls = Alain Campbell White.jpg
 |    att_izmērs = 150px
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1880
 |    dz_mēnesis = 3
 |      dz_diena = 3
 |      dz_vieta = {{vieta|Francija|Piejūras Alpi|Kannas}}
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 1951
 |     m_mēnesis = 4
 |       m_diena = 23
 |       m_vieta = {{vieta|ASV|Dienvidkarolīna|Samervila}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība =
 |       tautība =
 |  nodarbošanās = botāniķis, šaha problēmists
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums =
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas =
 |   citas daļas =
}}
'''Alens Kempbels Vaits''' ({{val|en|Alain Campbell White}}; dzimis {{dat|1880|3|3}}, miris {{dat|1951|4|23}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[Šaha kompozīcija|šaha problēmists]] un [[botāniķis]].<ref name=ENC>{{ŠE|412}}</ref>

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ernests Foldāts
|     vārds_orig =
|         attēls = Ernesto Foldats Andins (1925-2003).jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1925
|     dz_mēnesis = 5
|       dz_diena = 1
|       dz_vieta = {{flaga|Latvija}} [[Latvija]],  [[Liepāja]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2003
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 15
|        m_vieta = {{VEN}}, [[Karakasa]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = Venecuēlas Centrālā Universitāte<br>[[Hārvarda Universitāte]]
|        zinātne = [[Bioloģija]], [[botānika]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{citas nozīmes|Līvānu pilsētas daļu|Kaijas (nozīmju atdalīšana)|Kaijas}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
|name = Kaijas
|settlement_type = Pilsētas daļa
|image_skyline = <!-- miesta attēls -->
|image_caption = <!-- attēla paraksts -->
|pushpin_map = Latvija
|subdivision_type = Valsts
|subdivision_type1 = Novads
|subdivision_type2 = Pilsēta
|subdivision_name = {{LAT}}
|subdivision_name1 = [[Līvānu novads]]
|subdivision_name2 = [[Līvāni]]
|established_title = <!-- Pirmoreiz minēts -->
|established_date = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
|established_title2 =
|established_date2 =
|area_total_km2 = 0,15
|area_land_km2 = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
|population_as_of = <!-- iedzīvotāju gads -->
|population_footnotes = <!-- specpiezīme par iedzīvotājiem; ar <ref></ref> tagiem -->
|population_total = <!-- iedzīvotāju skaits -->
|population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
|latd = 56 |latm = 21 |lats = 58 |latNS = N
|longd = 26 |longm = 11 |longs = 4 |longEW = E
|elevation_footnotes = <!-- piezīmes par augstumu vjl -->
|elevation_m = <!-- augstums vjl (var ņemt no Google Earth) -->
|postal_code_type = Pasta nodaļa
|postal_code = LV-5316 Līvāni
}}

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Migels Anhels Asturjass
|         vārds_orig = ''Miguel Ángel Asturias''
|             attēls = MiguelAngelAsturias.JPG
|         att_izmērs = 150px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1899
|         dz_mēnesis = 10
|           dz_diena = 18
|           dz_vieta = {{vieta|Gvatemala|Gvatemala|2s=Gvatemala (pilsēta)}}
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1974
|          m_mēnesis = 6
|            m_diena = 9
|            m_vieta = {{vieta|Spānija|Madride}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība =
|            dzimums =
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs =
|              bērni =
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = Romānu autors
| rakstīšanas valoda =
|            periods =
|              žanri = Sirreālisms
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi = ''[[El Señor Presidente]]'', ''Hombres de maíz''
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[Nobela prēmija literatūrā]] (1967)
|           piezīmes =
|        kategorijas = nē
}}
'''Migels Anhels Asturjass''' ({{val|es|Miguel Ángel Asturias Rosales}}; dzimis {{dat|1899|10|19}}, miris {{dat|1974|6|9}}) bija gvatemaliešu dzejnieks, romānists, dramaturgs, žurnālists un diplomāts.

sentences:
{{Filozofa infokaste
|             platums =
|               vārds =Paul Ricœur
|          vārds_orig =
|              attēls = Paul Ricoeur Balzan.png
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pols Rikērs 1999. gadā
|             dz_gads = 1913
|          dz_mēnesis = 2
|            dz_diena = 27
|            dz_vieta = [[Valansa]], [[Francija]]
|              m_gads = 2005
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 20
|             m_vieta = Šatenī-Malabrī (''Châtenay-Malabry''), pie [[Parīze]]s, [[Francija]]
|           pilsonība = [[Francija]]
|             tautība =
|            paraksts =
|               skola = [[kontinentālā filozofija]], [[fenomenoloģija]], [[hermeneitika]], [[psihoanalīze]], [[teoloģija]]
|           intereses = [[fenomenoloģija]], [[morāles filozofija]], [[politikas filozofija]], [[valodas filozofija]], [[personības identitāte]], [[historiogrāfija]], [[literatūrkritika]], [[antīkā filozofija]]
|              idejas = [[hermeneitika]], [[darbības teorija]]
|          alma_mater = [[Strasbūras Universitāte]], [[Sorbonna]], [[Rennas 1. universitāte]]
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no = [[Karls Barts]], [[Gabriels Marsels]], [[Martins Heidegers|Heidegers]], [[Karls Jasperss|Jasperss]], [[Hanss Georgs Gadamers|Gadamers]], [[Imanuels Kants|Kants]], [[Edmunds Huserls|Huserls]], [[Hanna Ārente|Ārente]], [[Emanuels Levins|Levins]]
|          ietekmējis = [[Žaks Deridā|Deridā]]
|               darbi = ''Temps et récit'' (trīs daļās, 1983, 84, 85)
|              valoda = [[franču valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences: '''Šmerlis''' jeb '''Šmerļa mežs''' ir mežs [[Rīga|Rīgā]] starp [[Mežciems (Rīga)|Mežciemu]], [[Teika (Rīga)|Teiku]], [[Jugla (Rīga)|Juglu]] un [[Biķernieku mežs|Biķernieku mežu]], no kura to nodala [[Šmerļupīte]]. Šmerlī atrodas [[Rīgas Kinostudija]], [[Rīgas 5. pamatskola]] un [[Jaunie ebreju kapi]], kā arī [[12. trolejbusu maršruts (Rīga, 2011)|12.]] un [[16. trolejbusu maršruts (Rīga)|16. trolejbusu galapunkts]] (agrāk arī [[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 1950)|4. trolejbusu galapunkts]]).

sentences: {{BioTakso infokaste|attēls=流星毬蘭 20190713212706.jpg|att_nosaukums={{TaksoSaite|Hoya multiflora|Daudzziedu hoija}}|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|klase_lv=Divdīgļlapji|rinda=Gentianales|rinda_lv=Genciānu rinda|dzimta=Apocynaceae|dzimta_lv=Oleandru dzimta|ģints=Hoya|ģints_lv=Hoijas|suga=Hoya multiflora|suga_lv=Daudzziedu hoija}}'''Daudzziedu hoija''' (''Hoya multiflora'') ir tropisku augu suga [[Hoijas|hoiju]] ģintī. Dabā tā ir sastopama [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Sulavesi]]. Mūsdienās bieži tiek audzēta kā telpaugs.

sentences: '''Sholastika''' — reliģiska [[filozofija]], kas attīstījās [[viduslaiki|viduslaiku]] [[klosteris|klosteru]] skolās un universitātēs. Dažkārt to mēdz dēvēt par [[viduslaiki|viduslaiku]] [[zinātne|zinātni]]. Tās galvenais mērķis ir kristīgās ticības [[dogma|dogmu]] [[apoloģija]] un sistematizācija.

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
| name = Cefejs
| abbreviation = Cep
| name_latin = Cepheus
| RA = 22
| dec = +70
| areatotal = 588
| arearank = 27. vieta
| numbermainstars = 7
| numberstarsplanets = 1
| numberbrightstars = 1
| numbernearbystars = 5
| brighteststarname = Aldemarins
| starmagnitude = 2,44
| neareststarname = ''Kruger 60''
| stardistance = 13,15
| numbermessierobjects = 0
| meteorshowers =
| bordering = [[Gulbis (zvaigznājs)|Gulbis]]
[[Ķirzaka (zvaigznājs)|Ķirzaka]]
[[Kasiopeja]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
| r_latvija = visu gadu
| latmax = 90
| latmin = 10
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Džordžs no džungļiem
| attēls                   = George Of The Jungle.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''George of the Jungle''
| žanrs                    = komēdija, romantiska filma
| režisors                 = [[Sems Veismens]]
| producents               =
* [[Deivids Hobermans]]
* [[Džordans Kērners]]
* [[Džons Avnets]]
| scenārija autors         =
* [[Deina Olsena]]
* [[Odrija Vellsa]]
| galvenajās lomās         =
* [[Brendans Freizers]]
* [[Leslija Manna]]
* [[Tomass Heidens Čērčs]]
* [[Ričards Roundtrijs]]
* [[Džons Klīss]]
* [[Holanda Teilore]]
| mūzika                   = [[Marks Šaimens]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Mandeville Films]]''
* ''[[Jay Ward Productions]]''
* ''[[The Kerner Entertainment Company]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Buena Vista Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|1997|7|16||bez}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/george-jungle-1997-0|title=George of the Jungle|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=February 24, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|55 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=georgeofthejungle.htm|title=George of the Jungle (1997)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= February 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|174,5 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Džordžs no džungļiem 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Džordžs no džungļiem"''' ({{val|en|George of the Jungle}}) ir 1997. gada ASV kinokomēdija, kas balstīta uz Džeja Vorda tāda paša nosaukuma animācijas filmu. Filmas režisors ir [[Sems Veismens]]. Galvenās lomas atveido [[Brendans Freizers]], [[Leslija Manna]], [[Tomass Heidens Čērčs]], [[Ričards Roundtrijs]], [[Džons Klīss]] un [[Holanda Teilore]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|7|16||bez}}. 2003. gadā filmai iznāca turpinājums "[[Džordžs no džungļiem 2]]" (''George of the Jungle 2'').

sentences:
. Tajā ir redzams jūras dziļums]]
'''Hidrogrāfija''' ir [[Zemes zinātne]]s nozare, kas nodarbojas ar [[okeāns|okeānu]], [[jūra|jūru]], [[piekraste]]s zonu, [[ezers|ezeru]] un [[upe|upju]] fizikālo lielumu mērīšanu un aprakstīšanu, kā arī ar to pārmaiņu prognozēšanu laika gaitā. Hidrogrāfijā nodarbojas arī ar [[navigācija]]s drošību, [[pētniecība|zinātnisko darbību]] ūdenī un ūdens [[vides aizsardzība|vides aizsardzību]].

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Žaks Deridā
|          vārds_orig = Jacques Derrida
|              attēls = Derrida main.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1930
|          dz_mēnesis = 7
|            dz_diena = 15
|            dz_vieta = {{vieta|Alžīrija|El Biāra}}
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 2004
|           m_mēnesis = 10
|             m_diena = 9
|             m_vieta = {{vieta|Francija|Parīze}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = [[filozofs]], [[rakstnieks]]
|       darbības_gadi =
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
|             dzimums = V
}}

sentences:
{{Infobox flag
|Name = Skotijas
|Article =
|Nickname =
|Image = Flag of Scotland.svg
|Use = 111000
|Symbol =
|Proportion = 3:5
|Adoption = 16. gadsimts<ref name='Bartram'>{{publikācijas atsauce| first=Graham | last=Bartram| contribution=The Story of Scotland's Flags| title=Proceedings of The XIX The XIX International Congress of Vexillology| editor-first=| editor-last=| editors=| publisher=Fédération internationale des associations vexillologiques| place=York, United Kingdom| pages=167–172| date=| year=2001 | contribution-url=http://www.flaginstitute.org/pdfs/Graham%20Bartram.pdf| format=PDF}}</ref>
|Design =
|Type = National
}}
'''Skotijas karogs''' ({{val-gd|Bratach na h-Alba}}, {{val-sco|Banner o Scotland}}), pazīstams arī kā '''Svētā Andreja krusts''', ir viens no [[Skotija]]s nacionālajiem [[karogs|simboliem]].

sentences:
'''Alūzija''' ir [[Literatūra|literatūrā]] ([[Proza|prozā]], [[Dzeja|dzejā]]), [[Kino|kinematogrāfijā]] vai citā [[Māksla|mākslas]] veidā izmantots stilistisks paņēmiens — netieša atsauce (mājiens, norāde) uz kādu vispārzināmu [[Kultūra|kultūras]] faktu, vēsturisku notikumu, personu, pazīstamu tekstu (piemēram, [[Bībele|Bībeles]]), literāru darbu, atsauces avotu neizskaidrojot.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |url    = http://www.valoda.lv/downloadDoc_678/mid_725
 |title    = Aktuāli literatūras teorijas jautājumi
 |author    = Valentīns Lukaševičs, Silvija Mickeviča, Inga Sokolova
 |date    = 2007
 |access-date    = {{dat|2015|11|08||bez}}
 |archive-date    = {{dat|2016|11|30||bez}}
 |archive-url    = https://web.archive.org/web/20161130190053/http://www.valoda.lv/downloadDoc_678/mid_725
 }}</ref> Var būt tekstuālas un vizuālas alūzijas.

Alūziju izpratnei ir nepieciešamas [[zināšanas]] par problēmu, kurai alūzija ir veltīta. Alūzija ir iedarbīga tikai tad, ja jēdziens, uz kuru tiek norādīts, ir [[Sabiedrība|sabiedrībā]] nostiprinājies kā zināms un saprotams.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''OAO Gazprom transgaz Belarus'''
| native_name      = ''ОАО Газпром трансгаз Беларусь''
| logo             =
| caption          =
| type             = Atklāta akciju sabiedrība
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1960. gads]]
| founder          =
| defunct          =
| location_city    = [[Minska]]
| location_country = {{BLR}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[enerģētika]]
| products         =
| services         = dabasgāzes piegāde, transportēšana
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            = ''[[Gazprom]]'', {{RUS}}
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.btg.by btg.by]
| footnotes        =
| intl             =
}}
'''''OAO Gazprom transgaz Belarus'''''' ({{val|ru|ОАО Газпром трансгаз Беларусь}}) ir [[Baltkrievija]]s [[enerģētika]]s uzņēmums, kas nodarbojas ar [[dabasgāze]]s importēšanu, sadali un pārdošanu, kā arī veic gāzes tranzītu uz citām valstīm. Uzņēmums pilnībā pieder [[Krievija]]s gāzes ieguves uzņēmumam ''[[Gazprom]]''. Galvenais birojs atrodas [[Minska|Minskā]].

sentences: '''24. maijs''' ir gada 144. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (145. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikusi 221 diena.

sentences:
{{Aminoskābes infokaste
|attēls=
L-triptofāna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C11H12N2O2
|molmasa=204,23
|blīvums=
|kušanas temperatūra=289 °C (sadalās)
|viršanas temperatūra=—
|izoelektriskais punkts=5,89
}}
'''Triptofāns''' ('''''Trp''''', ''l'' -α-amino-β-(3-indolil)-propionskābe, β-(3-indolil)-alanīns, C11H12N2O2) ir neaizstājamā [[aminoskābe]]. Triptofāns kristalizējas no atšķaidīta etanola kā bezkrāsaini heksagonālu plāksnīšu veida kristāli. Triptofāna molekula satur heterociklisko [[indols|indola]] grupējumu.

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieces]]
[[Kategorija:Sievietes Francijā|Zinātnieces]]
[[Kategorija:Franču zinātnieki| Zinātnieces]]

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Smiltenes pagasts
| karte             = Smiltenes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = Smiltenes pagasts COA.png
| ģerboņa_nosaukums = Smiltenes pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Smiltenes novads
| centrs2            = [[Kalnamuiža (Smiltenes pagasts)|Kalnamuiža]]
| platība           = 68,96
| iedzīvotāji       = 1127<ref>http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1127 / 68.96 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
<!-- Vēsturiskie nosaukumi līdz 1918. gadam -->
| nos_vācu          = Schloß-Smilten<!-- vācu -->
| ref_vācu          = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
| nos_krievu        = Смильтенская<!-- krievu -->
| ref_krievu        = <!-- atsauce ar <ref></ref> tagiem -->
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|        vietējais_nosaukums =
|   pilnais_valsts_nosaukums = Anglija
|           valsts_nosaukums = England
|           karoga_nosaukums = Anglijas karogs
|              karoga_attēls = Flag of England.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Anglijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 75px
|             ģerboņa_attēls = Royal Arms of England (1198-1340).svg
|                symbol_type = Karaliskais ģerbonis
|                valsts_moto = {{lang|fr|''[[Dieu et mon droit]]''}}{{spaces|2}}{{fr ikona}}
"God and my right" {{en ikona}}
"Dievs un mana taisnība"
|               valsts_himna = Anglijai nav savas atsevišķas himnas, [[Apvienotā Karaliste|Lielbritānijas]] himna ir "[[God Save the King]]".
|               patron_saint = [[Svētais Džordžs]]
|              kartes_attēls = England in the UK and Europe.svg
|            kartes_paraksts =
|              galvaspilsēta = [[Londona]]
|latd=51 |latm=30 |lats=27.8 |latNS=N
|longd=0 |longm=7 |longs=40.7 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|             valsts_valodas = [[angļu valoda]]{{smallsup|1}}
|         regional_languages = [[korniešu valoda]]{{smallsup|2}}
|            etniskās_grupas = 85.5% baltā rase
 7.7% dienvidāzijas rase
 3.4% melnādainā rase
 2.2% jaukta rase
 1.2% citas rases
|       etniskās_grupas_gads = 2011<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.statistics.gov.uk/statbase/ssdataset.asp?vlnk=6561|title=Office for National Statistics}}</ref><ref>[http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20060215155355/http://www.statistics.gov.uk/StatBase/Product.asp?vlnk=14238 National Statistics Online - Product]</ref>
|       neatkarības_iegūšana = [[Apvienošanās]]
|        neatkarības_piezīme =
|       neatkarības_notikums = [[Atelstans|Atelstana vadībā]]
|         neatkarības_datums = [[927. gads|927. gadā]]
|              platība_rangs =
|             valsts_iekārta = [[Konstitucionālā monarhija]]
|       valsts_galvas_tituls = [[Britu monarhija|Monarhs]]
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|      valsts_galvas_tituls2 =
|              valsts_galva2 =
|                platība_km2 = 130 395
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 53 013 000{{smallsup|3}}
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 407
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|                    IKP_PPP = $2,68 triljoni
|              IKP_PPP_rangs =
|               IKP_PPP_gads = 2009
|         IKP_PPP_per_capita = $50 566
|   IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                        HDI = {{palielinājās}} 0,940
|                  HDI_rangs =
|                   HDI_gads = 2006
|             HDI_kategorija = augsts
|                     valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = GBP
|                 laika_zona = GMT
|                 utc_offset = 0
|             laika_zona_DST = BST
|             utc_offset_DST = +1
|                     domēns = [[.uk]]{{smallsup|4}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +44
|                   piezīme1 = Angļu valodas lietošana ir nostabilizējusies ''[[de facto]]''.
|                   piezīme2 = [[Korniešu valoda]] ir oficiāli atzīta [[reģionālā valoda]] vai [[minoritātes valoda]] saskaņā ar [[Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu harta|Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu]].
|                   piezīme3 = [http://www.statistics.gov.uk/statbase/Product.asp?vlnk=15106 National population projection] from the Office for National Statistics.
|                   piezīme4 = Arī [[.eu]] kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s valstīm, kuras sastāvā ilgstoši atradās. [[ISO 3166-1]] kods ir GB, bet [[.gb]] netiek lietots. Visi augšējā līmeņa domēnvārdi tiek piešķirti visai Lielbritānijai kopīgi.
}}
'''Anglija''' ({{lang-en|England}}, {{Audio-IPA|en-us-England.ogg|/ˈɪŋɡlənd/}}) ir zeme, kas ir [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] sastāvdaļa.<ref>{{Tīmekļa atsauce|title=The Countries of the UK|url=http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp|publisher=statistics.gov.uk|accessdate=2009-02-01|author=Office for National Statistics|authorlink=|archive-date=2002-03-29|archive-url=http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20020329130655/http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp}} {{Webarchive|url=https://www.webcitation.org/5lClXN00l?url=http://www.statistics.gov.uk/geography/uk_countries.asp |date=2009-11-11 }}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|title=Countries within a country|url=http://www.number-10.gov.uk/output/Page823.asp|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080209003312/http://www.number-10.gov.uk/output/Page823.asp|archivedate=2008-02-09|publisher=number-10.gov.uk|accessdate=2009-02-01|authorlink=Prime Minister of the United Kingdom|8=Prime Minister's Office}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce |title= Changes in the list of subdivision names and code elements (Page 11)|url=http://www.iso.org/iso/newsletter_i-9.pdf |format=PDF |publisher=[[International Organization for Standardization]]|accessdate=2009-02-01}}</ref> Tā robežojas ar [[Skotija|Skotiju]] uz ziemeļiem un [[Velsa|Velsu]] uz rietumiem. Angliju apskalo [[Īrijas jūra]] ziemeļrietumos, [[Ķeltu jūra]] dienvidrietumos un [[Ziemeļjūra]] austrumos ar [[Lamanšs|Lamanšu]] dienvidos, atdalot to no kontinentālās [[Eiropa]]s. Lielākā daļa Anglijas aptver centrālo un dienvidu daļu [[Lielbritānija (sala)|Lielbritānijas]] salas [[Atlantijas okeāns|Atlantijas okeānā]]. Pie Anglijas krastiem atrodas vairāk nekā 100 mazāku salu, piemēram [[Sili salas]] un [[Vaita]].

sentences: {{cita nozīme|pusvadītāju diodēm|vienkāršāko elektronu lampu ar diviem elektrodiem|diode (elektronu lampa)}}

sentences:
{{ezera infokaste
|ezers=Torrensa ezers
|attēls=E. C. Frome - First view of the salt desert - called Lake Torrens - Google Art Project.jpg
|paraksts = Torrensa ezers 1843. gada zīmējumā
|map = Austrālija
| plat_d=31| plat_m=3 | plat_s= | plat_NS=S
| gar_d=137 | gar_m=52 | gar_s= | gar_EW=E
|vieta={{AUS}}<br />   [[Dienvidaustrālija]]
|platība=5745
|garums=240
|platums=65
|Vid_dziļums=
|Max_dziļums=8
|tilpums=
|augstums_vjl=28
|izteka=beznoteces
|baseins=
|valstis=
|salas=
|pilsētas=
}}
'''Torrensa ezers''' ({{val|en|Lake Torrens}}) ir liels beznoteces [[sālsezers]] [[Austrālija|Austrālijā]], [[Dienvidaustrālija]]s štatā. Ezeru [[1839]]. gadā atklāja Edvards Eirs un nosauca par godu Dienvidaustrālijas kolonizācijas komisijas priekšsēdētājam pulkvedim Robertam Torrensam ''(Robert Torrens)''.<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/600092/Lake-Torrens Britannica.com Lake Torrens]</ref> No ezera nav iztekas, tas atrodas tuksnešu zonā. Ezers ir daļa no [[rifts|rifta]] zonas, pie kuras pieder arī [[Spensera līcis]] dienvidos no ezera. Parasti ezers ir dubļains līdzenums, kas ar ūdeni pildās tikai [[Lietus sezona|lietus sezonā]]. Ar ūdeni pilnībā bijis pildīts tikai vienu reizi pēdējo 150 gadu laikā, kad tas izplūda uz okeānu — Spensera līci.<ref>[http://www.ga.gov.au/education/geoscience-basics/landforms/largest-waterbodies.html Largest waterbodies]</ref>

sentences:
[[Kategorija:Augšdaugavas novada pagasti|Malzinovas]]
[[Kategorija:Daugavpils rajons|Malzinovas]]
[[Kategorija:Latgale]]
{{catmore}}

sentences:
{{Skolas infokaste
|name                   = Rīgas Valda Avotiņa pamatskola
|logo                   =
| logo_size = 100px
|seal_image             =
|image                  =
|image size             =
|caption                =
|location               = [[Salaspils iela (Rīga)|Salaspils iela]] 14, [[Rīga]], LV-1057, {{LAT}}
|schooltype             =
|fundingtype            =
|type                   = Speciālā pamatskola
|map_type               = Rīga
|map_caption            =
|map_alt                =
|map_size               =
| latd  = 56 | latm  = 55 | lats  = 7 | latNS  = N
| longd = 24 | longm = 10 | longs = 52 | longEW = E
|established           = 1980
|headmaster             = Gunta Maslovska
|staff                  =
|teaching_staff         =
|employees              =
|grades                 =
|years                  =
|students               = 251 (2016)
|language               = latviešu
|revenue                =
|homepage               = {{url|http://www.rvapsac.lv/}}
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Tandžunbalai
 | official_name            = ''Kota Tanjungbalai''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = Sei Silau.jpg
 | image_caption            = Tilts pār Silau upi
 | image_flag               =
 | image_seal               =
 | image_shield             = LOGO KOTA TANJUNG BALAI.png
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              = 70px
 | pushpin_map              = Indonēzija#Sumatra
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{IDN}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Ziemeļsumatra]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         =
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 107.83
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2021
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 176027
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[WIT]]
 | utc_offset               = +7
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 2 | latm = 58 | lats =  | latNS = N
 | longd = 99 | longm = 48 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 19
 | website                  = {{url|http://www.tanjungbalaikota.go.id/}}
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Čības''' ir mīksti un viegli [[apavi]], kuri paredzēti valkāšanai iekštelpās. Čības parasti gatavo no mīksta [[audums|auduma]], [[āda]]s un līdzīgiem materiāliem. Dažreiz čības, kuras paredzētas valkāšanai [[pirts|pirtīs]], pie [[baseins (arhitektūra)|baseiniem]], mitrās vietās, izgatavo arī no [[gumija]]s un [[plastika]]s. [[Zole]] čībām parasti ir ļoti plāna.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Fromholds Martenss
|     vārds_orig = ''Friedrich Fromhold Martens''
|         attēls = Friedrich Fromhold Martens TUL derbe gross.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Portrets apmēram 1880. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1845
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 27
|       dz_vieta = [[Pērnava]], [[Vidzemes guberņa]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1909
|      m_mēnesis = 6
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Valka]], [[Vidzemes guberņa]]
|   dzīves_vieta = [[Pērnava]], [[Pēterburga]]
|      pilsonība = [[Krievijas Impērija]]
|        tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|        dzimums = V
|         vecāki = Frīdrihs Vilhelms Martenss, Terēze Vilhelmīne, dzim. Knasta
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Katarīna Marija Luīze Tūra
|          bērni = trīs meitas un viens dēls
|       paraksts =
|   darba_vietas = [[Pēterburgas universitāte]], Krievijas Impērijas Ārlietu ministrija
|     alma_mater = [[Pēterburgas universitāte]]
|        zinātne = starptautiskās tiesības
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi = Monogrāfija "Civilizēto nāciju starptautiskās tiesības" divos sējumos (1882—1883),  Krievijas Impērijas starptautisko līgumu apkopojums 15 sējumos (1874–1909)
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Fantastiskā mīlestība un kur to rast
| attēls                   =  This Beautiful Fantastic.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''This Beautiful Fantastic''
| žanrs                    = romantiska filma, drāma
| režisors                 = [[Saimons Abouds]]
| producents               =
* [[Andrea Īrvolino]]
* [[Monika Barsadi]]
* [[Kristīne Aldersone]]
* [[Kami Nahdi]]
* [[Mets Trīdvels]]
* [[Dženifere Levaina]]
* [[Komptons Ross]]
* [[Fils Hants]]
* [[Normans Merijs]]
* [[Iliana Ogilvija Tompsone]]
| scenārija autors         = Saimons Abouds
| galvenajās lomās         =
* [[Džesika Brauna Findlija]]
* [[Toms Vilkinsons]]
* [[Endrū Skots]]
* [[Džeremijs Ērvins]]
* [[Anna Čanselore]]
* [[Eilīna Deivisa]]
* [[Šeila Henkoka]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Smudge Films]]''
* ''[[Ipso Facto Productions]]''
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|10|29|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beautiful-fantastic-2016|title=This Beautiful Fantastic|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 14, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{GBR}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Fantastiskā mīlestība un kur to rast"''' ({{val|en|This Beautiful Fantastic}}) ir 2016. gada romantiska drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Saimons Abouds]]. Galvenās lomas atveido [[Džesika Brauna Findlija]], [[Toms Vilkinsons]], [[Endrū Skots]], [[Džeremijs Ērvins]], [[Anna Čanselore]], [[Eilīna Deivisa]] un [[Šeila Henkoka]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|29||bez}}.

sentences:
[[Kategorija:Igaunija| ]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Eiropu|Igaunija]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Igaunija]]

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
'''Albedils''' var būt:

sentences:
, Amerikas Savienotajās Valstīs]]
'''Vēja parks''' ir [[Vēja turbīna|vēja turbīnu]] grupa, kas atrodas tajā pašā vietā, ko izmanto [[Vēja enerģija|elektroenerģijas ražošanai]]. Vēja parku izmēri atšķiras no dažām turbīnām līdz vairākiem simtiem vēja turbīnu, kas aptver plašu teritoriju. Vēja parki var atrasties gan sauszemē, gan atklātā jūrā.

sentences:
]]
'''Peptīdi''' ({{val-el|πεπτος (peptos)}} — 'barojošs') ir vielas, kuru molekulas sastāv no ķēdē savienotiem divu vai vairāku [[aminoskābes|aminoskābju]] atlikumiem. Saites, kas savā starpā saista aminoskābju atlikumus, sauc par [[peptīdsaite|peptīdsaitēm]] —C(O)NH—.  No divām aminoskābēm sastāvošus peptīdus sauc par '''dipeptīdiem''', no trim — par '''tripeptīdiem''' utt. Peptīdus, kuru molekulās ir līdz 20 aminoskābju atlikumu, dēvē par '''oligopeptīdiem''', bet peptīdus ar garāku ķēdi — par '''polipeptīdiem'''. Ja aminoskābju atlikumu ir vairāk par 50, tādus polipeptīdus parasti sauc par [[olbaltumvielas|olbaltumvielām]].

sentences:
{{Citas nozīmes|jūras zīdītāju|Delfīns|Delfīns}}
 (''Delphinus'')]]
Par '''delfīniem''' sauc lielāko daļu [[zobvaļi|zobvaļu apakškārtas]] (''Odontoceti'') dzīvnieku. Tie ir tuvi radinieki [[vaļi]]em un [[cūkdelfīni]]em. Ir gandrīz 40 delfīnu [[suga]]s, kas iedalītas 17 [[ģints (bioloģija)|ģintīs]]. To lielumi ir ļoti dažādi. Mazākais ir [[Jaunzēlandes baltgalvas delfīns]] (''Cephalorhynchus hectori maui''), kas ir 1,2 [[metrs|metrus]] garš un sver 40 [[Kilograms|kg]], bet lielākais ir [[zobenvalis]] jeb plēsoņdelfīns, kas ir 9,5 metrus garš un sver 10 [[tonna]]s. Delfīni ir plaši izplatīti visā pasaulē, bet visbiežāk sastopami seklākajās [[jūra]]s. Tie visi ir plēsīgi un pamatā barojas ar [[zivis|zivīm]] un [[kalmāri]]em. Delfīni ir vieni no inteliģentākajiem [[dzīvnieki]]em [[pasaule|pasaulē]]. To draudzīgā un interaktīvā attieksme pret [[cilvēki]]em tos padarījusi ļoti populārus cilvēku vidū.

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Hypericum perforatum01.jpg
| att_nosaukums={{TaksoSaite|Hypericum perforatum|Divšķautņu asinszāle}}
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Malpighiales
| dzimta =Hypericaceae
| dzimta_lv =Asinszāļu dzimta
| ģints =Hypericum
| ģints_lv =Asinszāles
| iedalījums=
|rinda_lv=Malpīgiju rinda}}
'''Asinszāles''' ({{val-la| Hypericum}}) ir [[asinszāļu dzimta]]s daudzgadīgi lakstaugi ar pretējām lapām un dzelteniem ziediem. Kauslapām un vainaglapām melni punktveida dziedzeri.

sentences: '''Krava''' ir [[Fizikāls ķermenis|objekts]], ko kāds vai ar kaut kā palīdzību [[pārvietojums|pārvieto]] [[telpa|telpā]].

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Reinholds fon Bergmanis
|          vārds_orig = ''Reinhold von Bergmann''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1850
|          dz_mēnesis = 1
|            dz_diena = 6
|            dz_vieta = [[Rūjiena]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|           m_dat_alt =
|              m_gads = 1913
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 8
|             m_vieta = [[Pēterburga]], {{RUS}}
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltietis]]
|            paraksts =
|        darba_vietas =
|          alma_mater = [[Tērbatas universitāte]]
|             zinātne = meteoroloģija
|         pasniedzēji =
|            studenti =
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = pārejas metāls
|      kārtas skaitlis = 47
|             5. čaula = 1
|             4. čaula = 18
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Ag
|             atommasa = 107,8682
|   valences elektroni = [Kr]4d105s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Kodināta dabiskā sudraba paraugs un 5 [[lats|latu]] monēta no sudraba
|  oksidēšanas pakāpes = +2, '''+1'''
|  elektronegativitāte = 1,93
|              blīvums = 10490
|  kušanas temperatūra = 1234,93 K (961,78 °C)
| viršanas temperatūra = 2435 K (2162 °C)
}}

sentences:
{{Sporta infokaste
| nosaukums    = Biatlons
| attēls       = Biathlon Schalke.jpg
| att_izm      =
| paraksts     = Biatlonisti šautuvē
| piktogramma  = Biathlon pictogram.svg
| pikt_izm     = 150px
| pikt_par     =
| savienība    = [[Starptautiskā Biatlona savienība]]
| citi_nos     =
| pirmais      =
| reģistrētie  =
| klubi        =
| kontakts     =
| komanda      =
| ilgums       =
| jdzimums     =
| kategorijas  =
| ekipējums    =
| vieta        =
| olimpisks    = {{oss|Z=1924}} {{small|(kā militārā patruļa)}}<br/>{{oss|Z=1960}}—pašlaik
| novecojis    =
}}
'''Biatlons''' ({{val|la|bi}} — ‘div’ + {{val|grc|άθλος}}, ''athlos''<!-- {{val|grc|ἆθλον}}, ''áthlon'' --> — ‘sacensība’) ir [[ziema]]s [[sporta veidi|sporta veids]], kurā apvienota [[slēpošana]] un [[šaušana]]. Populārs ir arī biatlona vasaras variants, kurā slēpošanas vietā sportisti brauc ar [[rollerslēpes|rollerslēpēm]] vai skrien. Šautuvē ir jāšauj no 50 metru attāluma pa 5 mērķiem.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jānis Rācenis
|     vārds_orig =
|         attēls = Janis Racenis.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1915
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 10
|       dz_vieta = {{vieta|Krievijas impērija|Vidzemes guberņa|Rīga|td=Latvija}}
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 10
|        m_vieta = {{vieta|Venecuēla|Karakasa}}
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|       paraksts =
|   darba_vietas =
|     alma_mater = [[Latvijas Universitāte]]<br />[[Erlangenes Universitāte]]
|        zinātne = [[entomoloģija]]
|     sasniegumi =
}}

sentences: {{Commonscat|Resistance during World War II}}

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
'''Jūras slimība''' (kinetoze) ir stāvoklis ko izraisa [[acs|acu]] un [[vestibulārā sistēma|vestibulārās sistēmas]] uztvertās kustības nesakritība. Par tās cēloni visbiežāk uzskata kļūdainu organisma aizsargreakciju - [[smadzenes]] uz nesakritību starp no [[maņu orgāni]]em saņemtajiem signāliem reaģē kā uz saindēšanās radītām [[halucinācijas|halucinācijām]] un mēģina atrīvoties no iespējamiem [[toksīni]]em. Jūras slimības raksturīgākie simptomi ir nelabums, [[vemšana]], [[reibonis]] un nogurums. Jūras slimību var izjust ne tikai atrodoties uz kuģa, bet arī automašīnā, autobusā, vilcienā, lidmašīnā un jebkurā citā transportlīdzeklī. Tāpat jūras slimību var radīt filmas un datorspēles, kā arī [[centrifūga]]s vai citas ierīces, kurās cilvēka ķermenis strauji griežas un lidojumi bezsvara stāvoklī.

sentences: '''31. augusts''' ir gada 243. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (244. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 122 dienas.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|          vārds = Jautrīte Jukna
|     vārds_orig =
|        attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1932
|     dz_mēnesis = 02
|       dz_diena = 05
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Latvija]]
|         m_gads = 1980
|      m_mēnesis = 08
|        m_diena = 22
|        m_vieta = Rīga, Latvija
|   dzīves_vieta =
|        tautība = [[latviete]]
|        dzimums = S
|   darba_vietas = [[Salaspils]], LPSR ZA Bioloģijas institūta [[Botānikas laboratorija]]
|     alma_mater = Latvijas Universitāte
|        zinātne = [[botānika]]
|     sasniegumi = Dr.biol.
}}

sentences:
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds         = Olivers Saikss
|Attēls        = Bring me the Horizon - 2019159204956 2019-06-08 Rock am Ring - 1921 - AK8I9820.jpg
|Att_izm       = 220px
|Fons          = solists
|Dz_vārds      = Olivers Skots Saikss
|Dzimis        = {{dzimšanas datums un vecums|1986|11|20}}
|Vieta_dz      = {{flaga|Apvienotā Karaliste}} Ešforda, [[Kenta]], [[Apvienotā Karaliste]]
|Instrumenti   = balss, ģitāra, bungas, taustiņinstrumenti<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.vipfaq.com/Oliver%20Sykes.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2016|07|23||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160806092850/http://www.vipfaq.com/Oliver%20Sykes.html |archivedate={{dat|2016|08|06||bez}} }}</ref>
|Darbojies_arī = ''[[Bring Me The Horizon]]''
|Izdevējkompānija = {{hlist|[[RCA Records|RCA]]|[[Columbia Records|Columbia]]|[[Sony Music Entertainment|Sony]]|Epitaph|Shock|Visible Noise|Earache|Thirty Days of Night}}
|Dzimums       = V
}}
'''Olivers Skots "Oli" Saikss''' (dzimis {{dat|1986|11|20}}) ir angļu mūziķis, labāk pazīstams kā [[Rokmūzika|rokgrupas]] ''[[Bring Me The Horizon]]'' galvenais dziedātājs. Viņš ir arī dibinājis ''Drop Dead'' apģērbu kompāniju.

sentences:
{{Cycling race/infobox|Q20071027}}
'''2016. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža''' bija viendienas [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiskās riteņbraukšanas sacensības]], kas 2016. gada 24. aprīlī notika [[Beļģija|Beļģijā]]. Tā bija 102. reize, kad notika [[Ljēža—Bastoņa—Ljēža]] sacensības, trīspadsmitās sacensības [[2016. gada UCI WorldTour|2016. gada UCI ''World Tour'']] kalendārā un ceturtais no sezonas klasiku "pieminekļiem".

sentences:
(''Chlorociboria aeruginascens'')]]
'''Gada sēne''' ir viens no ikgadējiem [[Latvija]]s dabas simboliem, ko kopš 2003. gada katru gadu izraugās [[Latvijas Mikologu biedrība]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://miko.ldm.gov.lv/GADA_SENES.htm |title=LMB: gada sēnes |access-date={{dat|2021|01|08||bez}} |archive-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20191220014447/http://miko.ldm.gov.lv/GADA_SENES.htm }}</ref> Parasti par Gada sēni tiek izraudzīta suga, kurai [[mikoloģija|mikologi]] vēlas pievērst sabiedrības uzmanību, lai iegūtu vairāk informācijas sugas izpētei vai arī veiktu īpašus pasākumus tās [[dabas aizsardzība|aizsardzībai]]. Par Gada sēni kalendārajā gadā sabiedrība tiek pastiprināti informēta, iegūtie rezultāti tiek izmantoti publikācijās par sugas izplatību Latvijā.

sentences:
{{Infobox Political Party
|name_english = Palestīnas Atbrīvošanas organizācija
|name_native = {{lang|ar|منظمة التحرير الفلسطينية}}
''Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniyyah''
|colorcode =
|party_logo =
|leader = [[Mahmūds Abāss]]
|Motto =
|foundation = {{dat|1964|5|28|N|bez}}<ref>[http://select.nytimes.com/gst/abstract.html?res=F00614F93B5F147A93CBAB178ED85F408685F9 Arabs Create Organization For Recovery of Palestine]  New York Times; 29 May 1964; "JERUSALEM, (Jordanian Sector) 28 May (Reuters) -The creation of Palestine liberation organization was announced today..."]</ref>
|ideology =
|headquarters = {{vieta|Palestīna|Rietumkrasts|Rāmalla}}<ref name="PLOhead1">[http://www.reuters.com/article/2010/11/30/us-palestinians-ramallah-idUSTRE6AT1VF20101130 In West Bank, Ramallah looks ever more like capital] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141222055828/http://www.reuters.com/article/2010/11/30/us-palestinians-ramallah-idUSTRE6AT1VF20101130 |date={{dat|2014|12|22||bez}} }}: "Abbas opened new Ramallah headquarters for the Palestine Liberation Organization (PLO), which was headquartered in East Jerusalem in the years between its establishment in 1964 and Israel's capture of the land in 1967. "God willing, the headquarters of the PLO will return to Jerusalem soon," Abbas said at the 23 November opening ceremony of the building, which the PLO is renting."</ref><ref name="PLOhead2">[http://www.jpost.com/MiddleEast/Article.aspx?id=196522 Abbas: Referendum law is ‘obstacle to peace’]: "...Abbas told reporters in Ramallah, where he inaugurated a new headquarters for the PLO."</ref>
|international =
|website =
|flag =
}}
'''Palestīnas Atbrīvošanas organizācija''' ({{val-ar|منظمة التحرير الفلسطينية}}; ''{{transl|ar|DIN|Munaẓẓamat at-Taḥrīr al-Filasṭīniyyah}}'') ir 1964. gadā dibināta [[organizācija]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = RhodeusAmarusBitterlingMale1.JPG
|  att_nosaukums = Spidiļķa tēviņš nārsta laikā
|        attēls2 = BittervoornRhodeusAmarusVrouwtje.JPG
| att2_nosaukums = Spidiļķa mātīte
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Cypriniformes
|       kārta_lv = Karpveidīgās
|         dzimta = Acheilognathidae
|      dzimta_lv = Spidiļķu dzimta
|          ģints = Rhodeus
|       ģints_lv = Spidiļķi
|           suga = Rhodeus amarus
|        suga_lv = Spidiļķis
|       binomial = Rhodeus amarus <small>([[Marcus Elieser Bloch|Bloch]], 1782)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Spidiļķis''' jeb '''pempiņš'''<ref name=lat/> (''Rhodeus amarus'') ir [[spidiļķu dzimta]]s (''Acheilognathidae'') saldūdens zivs, kas sastopama [[Eiropa|Eiropā]] un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]] ([[Turcija|Turcijā]]).<ref name=fish>[http://www.fishbase.org/summary/4483 FishBase: Rhodeus amarus  (Bloch, 1782) European bitterling]</ref> Nesenā pagātnē spidiļķa izplatība aptvēra arī [[Āzija|Āziju]] aiz [[Urāli]]em, bet mūsdienās Āzijas populācija izdalīta kā atsevišķa suga — [[Amūras spidiļķis]] (''Rhodeus sericeus'').<ref name=iuc>[http://www.iucnredlist.org/details/135635/0 IUCN: Rhodeus amarus]</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs fon Meijendorfs
|     vārds_orig = ''Alexander von Meyendorff''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1798
|     dz_mēnesis = 4
|       dz_diena = 15
|       dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1865
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas impērija]]
({{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[vācbaltietis]]
|   nodarbošanās =
|  darbības_gadi =
|        dzimums =
|         vecāki = [[Kazimirs fon Meijendorfs]], Anna Katrīna Fēgezaka
|          brāļi = Kazimirs (1794–1854), [[Georgs fon Meijendorfs|Georgs]] (1795—1863), [[Pēteris fon Meijendorfs|Pēteris]] (1796—1863)
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Elizabete Ogēra (''Hogguer'') (1804—1875)
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Politiķa infodaļa
| sadaļas_virsr =
|         amats =
|   term_sākums =
|   term_beigas =
|       partija =
|      piezīmes =
}}
}}

sentences:
[[Kategorija:Cilvēki pēc nodarbošanās]]
[[Kategorija:Pokers]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Šafts
| operators =
| attēls = Shaftposter.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = asa sižeta filma
| režisors = [[Gordons Pārkss]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Ričards Roundtrijs]]
| mūzika = [[Aizeks Heiss]]
| oriģinālnos = ''Shaft''
| studija = ''Shaft Productions''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1971|6|25}}
| ilgums = 100 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|500 tūkstoši}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|12 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Shaft-(1971)#tab=summary|title=Shaft (1971) |publisher=''The Numbers'' |accessdate= {{dat|2022|6|6}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Šafts"''' ({{Val|en|Shaft}}) ir 1971. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] asa sižeta filma, kuras režisors ir [[Gordons Pārkss]]. Filmā galveno Džona Šafta lomu atveido [[Ričards Roundtrijs]]. Filma ir balstīta uz viena no filmas scenārista [[Ernests Taidimens|Ernesta Taidimena]] [[Šafts (romāns)|tāda paša nosaukuma]] romāna.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Rebecos en Picos de Europa, BK1D3929.jpg
|    att_nosaukums = Kantabrijas ģemzes (''R. p. parva'')
|       att_izmērs = 260px
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Mammalia
|         klase_lv = Zīdītāji
|            kārta = Artiodactyla
|         kārta_lv = Pārnadži
|           dzimta = Bovidae
|        dzimta_lv = Dobradži
|      apakšdzimta = Caprinae
|   apakšdzimta_lv = Kazu apakšdzimta
|            ģints = Rupicapra
|         ģints_lv = Ģemzes
|             suga = Rupicapra pyrenaica
|          suga_lv = Pireneju ģemze
|         binomial = Rupicapra pyrenaica <small>([[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1845)</small>
|      kategorijas = nē
}}
'''Pireneju ģemze''' (''Rupicapra pyrenaica'') ir [[dobradžu dzimta]]s (''Bovidae'') [[suga]], kurai ir 3 pasugas un kurām savstarpēji ir izolēta izplatība.<ref>[http://jhered.oxfordjournals.org/content/early/2009/07/17/jhered.esp053.full.pdf The Genetic Impact of Translocations and Habitat Fragmentation in Chamois (Rupicapra) spp.]</ref> Pireneju ģemze mājo [[Eiropa]]s dienvidrietumu un dienviddaļas [[kalns|kalnu]] masīvos ([[Pireneji|Pirenejos]] [[Francija]]s, [[Spānija]]s robežas reģionā, [[Andora|Andoru]] ieskaitot, [[Kantabrijas kalnis|Karntabrijas kalnos]] Spānijas ziemeļos un [[Apenīni|Apenīnos]] [[Itālija]]s centrālajā daļā).<ref name=iu>[http://www.iucnredlist.org/details/19771/0 IUCN: Rupicapra pyrenaica]</ref><ref name="adw"/>

sentences:
'''Kālija laukšpats''' var būt:
* [[Ortoklazs]] — nozīmīgs tektosilikātu minerāls, kas veido magmatiskos iežus;
* [[Mikroklīns]] — ķīmiski vienāds ar ortoklazu, bet ar atšķirīgu kristālisko struktūru;
* [[Sanidīns]] — augstas temperatūras kālija laukšpata paveids (K,Na)(Si,Al)4O8 ;
* [[Adulārs]] — ortoklaza zemas temperatūras paveids vai daļēji jauktas struktūras mikroklīns;
* [[Amazonīts]] — mikroklīna zaļš paveids.

sentences:
{{Siera infokaste
|attēls = Casu Marzu cheese.jpg
|citi nosaukumi =
|valsts = [[Itālija]]
[[Francija]]
|reģions = [[Sardīnija]]
[[Korsika]]
|pilsēta =
|piens =  [[Aita]]
| pasterizēšana  = Tradicionāli nepasterizē
| tekstūra     = mīksta masa, kas satur šķidrumu
| tauki      =
| olbaltumvielas     =
| izmērs    =
| svars     =
| nogatavināšana    = Pavisam 3 mēneši
| sertifikācija     = nav
}}

sentences:
sistēma ir lielākā pasaulē pēc līniju kopgaruma un staciju skaita.]]
.]]

sentences: '''Jonu mikroskops''' (jeb '''jonu projektors''') sastāv no [[sfēra|sfēriska]] trauka, kuras [[rādiuss]] ir aptuveni 0,1 [[metrs|m]] (10 [[centimetrs|cm]]), un [[volframs|volframa]] adatas, kuras smaile novietota trauka centrā (sk. zīmējumu). Smailes liekuma rādiuss izveidots tik mazs, cik vien tas ar modernām [[metāls|metāla]] apstrādes metodēm iespējams (apmēram 50 [[nanometrs|nm]]). Sfēras iekšējā virsma pārklāta ar plānu vadītāja slāni, kas, līdzīgi [[televizors|televizora]] [[kineskops|kineskopa]] ekrānam, spīd ātru daļiņu triecienu iedarbībā. Starp pozitīvi lādēto smaili un negatīvi lādēto vadītāja slāni rada dažus simtus [[volts|voltus]] lielu [[spriegums|spriegumu]]. Trauku piepilda ar [[hēlijs|hēliju]] nelielā [[spiediens|spiedienā]] 100 [[paskāls|Pa]].

sentences: {{Commonscat|Graphical user interface|Grafiskās lietotāju saskarnes}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
 Propilēnoksīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=CH3CHCH2O
|molmasa=58,1
|blīvums=830
|kušanas temperatūra=-111,9 °C
|viršanas temperatūra=34,2 °C
}}

sentences: '''Krūgerrands''' ir [[DĀR]] zelta monēta. Tā izlaista ar mērķi palielināt Dienvidāfrikas zelta pārdošanu pasaulē. Apgrozībā tika laistas zelta monētas, kas svēra 1 [[Trojas unce|Trojas unci]], kuras sāka pārdot par zelta tirgus vērtību, pievienojot nelielu uzcenojumu. Mūsdienās Krūgerrands ir pasaulē visvairāk pārdotā zelta monēta. Krūgerrandu kopējā tirāža pārsniedz visu pārējo no tīra zelta kalto monētu tirāžu (apmēram 54 milj.). Zelta [[raudze]] - 917.

sentences:
. Šķidruma kolonnu augstumu starpība parāda, ka kinētiskā enerģija palielinās uz spiediena rēķina]]
[[File:Venturi_Tube_en.webm|thumb|Video ar [[Venturi caurule|Venturi caurules]] demonstrāciju]]
'''Bernulli likums''' ir [[Fizika|fizikas]] likums [[Hidrodinamika|hidrodinamikā]], kas atspoguļo [[Fluīds|fluīda]] ([[Šķidrums|šķidruma]] vai [[Gāze|gāzes]]) [[Ātrums|ātruma]], statiskā [[Spiediens|spiediena]] un [[Potenciālā enerģija|potenciālās enerģijas]] savstarpējo saistību. Tas nosaka, ka kāds no šiem lielumiem var palielināties tikai tad, ja kāds cits no tiem samazinās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=FIZIKA VIDUSSKOLAI. Konspektīvs izklāsts|last=Branka|first=Visvaldis|publisher=Apgāds Zvaigzne ABC|year=2007|isbn=978-9984-37-377-5|location=|pages=72-76|first2=Valdis|last2=Gaumigs|first3=Pēteris|last3=Puķītis}}</ref>  Princips nosaukts [[Dāniels Bernulli|Dāniela Bernulli]] vārdā, kurš to publicēja savā grāmatā ''Hydrodynamica'' 1738. gadā.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/658890/Hydrodynamica#tab=active~checked%2Citems~checked&title=Hydrodynamica%20–%20Britannica%20Online%20Encyclopedia|title=Hydrodynamica|publisher=Britannica Online Encyclopedia|access-date=2008-10-30}}</ref> Lai arī Bernulli pirmais izsprieda, ka, palielinoties plūsmas ātrumam, samazinās spiediens, '''Bernulli vienādojumu''' mūsdienu formā pirmais ieguva [[Leonards Eilers]] 1752. gadā.<ref name="Anderson2016">{{Atsauce|title=Handbook of fluid dynamics|edition=2nd|editor-last=Johnson|editor-first=R.W.|chapter=Some reflections on the history of fluid dynamics|last=Anderson|first=J.D.|author-link=John D. Anderson|year=2016|publisher=CRC Press|isbn=9781439849576|chapter-url={{google books|id=TQfYCwAAQBAJ|page=2-1|plainurl=yes|keywords=Anderson}}}}</ref><ref>{{Atsauce|first=O.|last=Darrigol|first2=U.|last2=Frisch|title=From Newton's mechanics to Euler's equations|journal=Physica D: Nonlinear Phenomena|volume=237|number=14–17|year=2008|pages=1855–1869|doi=10.1016/j.physd.2007.08.003|bibcode=2008PhyD..237.1855D}}</ref> Šis likums ir piemērojams tikai [[Entropija|izentropiskām]] ([[Adiabātisks process|adiabātiskām]] un atgriezeniskām) plūsmām — tādām, kurās neatgriezeniski procesi un enerģijas apmaiņa ar ārējo vidi rada gana nelielu iespaidu, lai to neņemtu vērā.

sentences:
<!-- Ieteicams nedzēst šo rindiņu -->
'''Ksenotransplantācija''' ir dzīvnieku [[Šūna|šūnu]], [[Audi|audu]] vai [[Orgāns|orgānu]] [[transplantācija]] cilvēkā<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.who.int/transplantation/xeno/en/|title=WHO | Xenotransplantation|website=WHO}}</ref>, kā arī tādu cilvēka ķermeņa šķidrumu, šūnu, audu vai orgānu transplantācija, kuriem bijis ''ex vivo'' kontakts ar dzīvnieku šūnām, audiem vai orgāniem. Medicīnā pastāv būtisks cilvēka orgānu un audu transplantu trūkums, un ksenotransplantācija varētu būt viens no veidiem, kā šo problēmu mazināt. Ir veikti pētījumi, kas liecina par ksenotransplantācijas terapeitisko efektu neirodeģeneratīvo slimību un [[Cukura diabēts|diabēta]] gadījumos.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.fda.gov/vaccines-blood-biologics/xenotransplantation|title=Xenotransplantation|first=Center for Biologics Evaluation and|last=Research|date=2021. gada 3. marts|website=FDA}}</ref> Piemēram, no [[Peles|pelēm]] izolēts [https://en.wikipedia.org/wiki/Gammaretrovirus gamma retrovīruss] tika izmantots divos klīniskos pētījumos bērniem ar X- saistīto kombinēto imūndeficīta slimību (X-SCID, "Bubble Boy Disease"). Lai gan terapija vairumā gadījumu uzlaboja bērnu veselības stāvokli, tomēr dažiem pacientiem izveidojās asins vēzis — [[leikēmija]]. Šie rezultāti parāda dzīvnieku vīrusu spēju izraisīt cilvēkam slimību, lai gan citos klīniskajos pētījumos ar gamma retrovīrusiem, kas izmantoti gēnu terapijā, audzēji nav konstatēti.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2017|04|27||bez}} |archive-date={{dat|2017|05|05||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20170505145854/https://www.fda.gov/BiologicsBloodVaccines/ScienceResearch/BiologicsResearchAreas/ucm127154.htm }}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|automašīnu ražotāju|Fords|Fords}}
{{Uzņēmuma infokaste
| Nosaukums           = Ford Motor Company
| Uzņēmuma_veids      = [[publiska kompānija]]
| Logo                =
| Dibināšanas_datums  = {{dat|1903|6|16}}
| Sēdeklis            = {{vieta|ASV|Mičigana|Dīrborna}}
| Vadība              = Viljams C. Fords, jaunākais (direktoru padomes priekšsēdētājs)
Alans R. Malalijs (prezidents)
| Darbinieku_skaits   = 164,000 (2010)<ref name="10K">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/37996/000115752311001210/a6622311.htm|title=2010 Form 10K, Ford Motor Company|publisher=United States Securities and Exchange Commission}}</ref>
| Apgrozījums         = {{increase}}$128,954 miljardi (2010)<ref name="10K" />
| Bilance             =
| Nozare              = [[Autobūve]]
| Produkti            = [[Automobilis|automobiļi]]
auto rezerves daļas
| Mājaslapa          = [http://www.ford.com Ford.com]
}}

sentences: '''Gludā muskulatūra''' ir sarauties spējīgi ķermeņa [[audi]], kuri atšķirībā no [[Skeleta šķērssvītrotā muskulatūra|šķērssvītrotās muskulatūras]] neveido tai raksturīgos [[sarkomēri|sarkomērus]].

sentences: '''Skrūvgriezis''' ir rokas [[darbarīks]], ar kuru skrūvē [[skrūve]]s. Skrūvgriezi veido rokturī iestiprināts viengabala [[stienis]], kuram viens gals ir speciāli pielāgots konkrētu skrūvju skrūvēšanai. Skrūvgrieža gals parasti ir [[rūdīšana|rūdīts]]. Skrūvgrieži tiek dalīti krustiņskrūvgriežos, kas paredzēti skrūvju skrūvēšanai, kurām ir krusts uz galvas, un plakanajos skrūvgriežos, kurus izmanto skrūvju skrūvēšanai ar vienu rievu.

sentences:
{{cita nozīme|kalniem ASV|kalniem Spānijā|Sjerranevada}}
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Sjerranevada
|attēls                 = Sierra_Nevada-terabass.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Sjerranevada
|map                 = Kalifornija#ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 37.73083
|longd                  = -119.57278
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Vitnijs]]
|augstums               = 4421
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Tritriakontānskābes struktūrformula
|       citi nosaukumi = psillīnskābe<ref>[http://www.dr-baumann-international.co.uk/science/E-book%20Lipid%20Glossary.pdf Lipid Glossary 2]</ref>, ceromelisīnskābe<ref>[http://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/summary/summary.cgi?sid=7849686 Ceromelissic acid - Substance Summary]</ref>,
 psillastearilskābe<ref>П. Каррер. Курс органической химии. Ленинград: Государственное научно-техническое издательство химической литературы, 1960, 253. lpp. {{ru ikona}}</ref>, psillostearilskābe
|           CAS numurs = 38232-03-0
|      ķīmiskā formula = C33H66O2
|              molmasa = 494,51
|              blīvums =
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
| šķīdība ūdenī        =
|                 citi =
}}
'''Tritriakontānskābe''' (psillastearilskābe, С32Н65СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Tritriakontānskābe ir balta kristāliska viela.

sentences: '''Studentu apmaiņas programma''' ir līgums starp izglītības iestādēm par savstarpēju [[Students|studentu]] apmaiņu. Šādas programmas ļauj skolu un [[Augstskola|augstskolu]] studentiem 1. vai 2. akadēmiskos semestrus studēt un/vai stažēties ārzemēs. Lielāko daļu apmaiņas programmu īsteno [[Nevalstiska organizācija|nevalstiskās organizācijas]], piemēram, [[Erasmus (organizācija)|''Erasmus'']], vai privātas organizācijas.

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Droma
| official_name           = ''Drôme''
| other_name              =
| settlement_type         = departaments
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              =
| flag_size               =
| image_shield            = Blason département fr Drôme.svg
| shield_size             = 80px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Valansa]]
| largest_city            =
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Département 26 in France.svg
| mapsize                 =
| map_caption             = Dromas atrašanās vieta Francijā
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{FRA}}
| subdivision_type1       = [[Francijas reģioni|Reģions]]
| subdivision_name1       = [[Rona-Alpi]]
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 6530
| area_land_km2           =
| area_water_km2          =
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 502877
| population_as_of        = 2011
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.drome.pref.gouv.fr/}}
| footnotes               =
}}
'''Droma''' ({{val-fr|Drôme}}) ir [[Francijas departamenti|Francijas departaments]], viens no astoņiem [[Rona-Alpi|Ronas-Alpu]] reģiona departamentiem. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti [[franču revolūcija]]s laikā 1790. gada 4. martā. Dromas administratīvais centrs ir [[Valansa]]. Droma administratīvi ir sadalīts trijos apgabalos (''arrondissements''):
* ''[[Arrondissement de Die]]'';
* ''[[Arrondissement de Nyons]]'';
* ''[[Arrondissement de Valence]]''.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls =Bergenia crassifolia a1.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Bergenia crassifolia|Biezlapu bergēnija}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Magnoliopsida
|         klase_lv =Divdīgļlapji
|            rinda =Saxifragales
|         rinda_lv =Akmeņlauzīšu rinda
|           dzimta =Saxifragaceae
|        dzimta_lv =Akmeņlauzīšu dzimta
|            ģints =Bergenia
|         ģints_lv =Bergēnijas
|             suga =B. crassifolia
|          suga_lv =Biezlapu bergēnija
|         binomial =Bergenia crassifolia (L.) Fritsch
}}

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Ted K''
| operators =
| attēls = Ted K poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = vēsturiska krimināldrāma
| režisors = [[Tonijs Stouns]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = [[Šarlto Koplijs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Ted K''
| studija = * ''Heathen Films''
* ''Hideout Pictures''
* ''Verisimilitude Films''
* ''In Your Face Entertainment''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Super Ltd''
* ''Neon''
| izdošana = {{Filmas datums|2021|3|1|[[71. Berlīnes starptautiskais kinofestivāls|Berlīne]]|2022|2|18|ASV}}
| ilgums = 122 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Ted K''''' ir [[2021. gads kino|2021. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] vēsturiska krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Tonijs Stouns]]. Filmā galvenā loma ir [[Šarlto Koplijs|Šarlto Koplijam]], kurš atveido matemātikas brīnumbērnu un teroristu [[Teodors Kačinskis|Teodoru Kačinski]]. Filma atveido notikumus, kas noveda pie viņa aresta.

sentences:
[[Kategorija:Cēsu novada pagasti]]
[[Kategorija:Cēsu rajons]]
[[Kategorija:Siguldas rajons]]
[[Kategorija:Ērgļu rajons]]
[[Kategorija:Ogres apriņķis]]
[[Kategorija:Rīgas apriņķis]]
[[Kategorija:Vidzeme]]
{{catmore}}

sentences:
{{citas nozīmes|sportistu|Alfrēds Alslēbens|Alfrēds Alslēbens}}
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Alfrēds Kārlis Alslēbens
 |      vārds_orig = Alfred Carl Alsleben
 |          attēls = Alslebens Alfreds.PNG
 |         att_izm = 180px
 |        paraksts =
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dat|1891|7|24}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievijas impērija|Rīga}}<br />(tagad {{LAT}})
 |         mir_dat = {{mdv|1930|11|26|1891|07|24}}
 |        mir_viet = {{vieta|Latvija|Rīga}}
 |            taut = {{flag|Krievijas impērija}}
 |         tautība = vācbaltietis
 |     dzīvesvieta =
 |          garums =
 |           svars =
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc =
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums =
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
}}
'''Alfrēds Kārlis Alslēbens''' ({{dat|1891|07|24}}<ref>Rīgas Prefektūras pasu lietu kolekcija - Latvijas Valsts vēstures arhīvs, 2996. f., 1. apr., 8214. l.</ref> (pēc vecā stila — {{dat||7|12}}<ref name="ReferenceA">Rīgas Sv. Trīsvienības ev. lut. draudzes dzimušo reģistrs. - 1891. - Nr.156.</ref>) — {{dat|1930|11|26|N}})<ref name="periodika" /> bija [[Latvija]]s [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[vieglatlēts]]. Piedalījās {{oss|V=1912|L=L}} Stokholmā.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Džovanni Belconi
|     vārds_orig = ''Giovanni Belzoni''
|         attēls = G. Belzoni Esq.r (BM 1860,1013.3).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1778
|     dz_mēnesis = 11
|       dz_diena = 5
|       dz_vieta = [[Paduja]], [[Venēcijas Republika]] (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1823
|      m_mēnesis = 12
|        m_diena = 3
|        m_vieta = Gvato, [[Beninas Karaliste]] (tagad {{NGR}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Sāra Belconi]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
uz SLE pacienta sejas.]]
'''Sistēmiskā sarkanā vilkēde''' (SLE) ({{val-la|lupus erythematosus}}) ir hroniska autoimūna iekaisuma slimība, ko raksturo autoantivielas pret šūnu kodolu komponentiem organismā. Tā ir multisistēmu slimība un var skart jebkuru orgānu: [[niere]]s, [[āda|ādu]], [[locītava]]s, [[plaušas]], [[nervu sistēma|nervu sistēmu]], [[sirds|sirdi]] u.c. Vissmagākās komplikācijas ir [[nefrīts]], neiroloģiskie traucējumi un [[ateroskleroze]]. Sistēmiskā sarkanā vilkēde ir pazīstama kā slimība, kas atdarina citu slimību simptomus. Vislielākās izredzes tikt pie pareizās diagnozes ir, konsultējoties ar ārstu reimatologu.<ref name="preventlup"/> Raksturīga SLE ārējā izpausme ir M tauriņveida [[eritēma]] uz sejas. Šī sarkanā maska arī deva slimības latīņu nosaukumu [[20. gadsimts|20. gadsimta]] sākumā, jo atgādināja kopš viduslaikiem zināmo sejas ādas tuberkulozi jeb ‘’lupus vulgaris’’, kas tika dēvēta par “vilka purnu” ({{val-la|lupus}} “vilks”). Saskarsmē ar slimnieku, kuram tā ir, nav iespējams saslimt veselam cilvēkam, jo sistēmiskā sarkanā vilkēde nav [[infekcijas slimība]].<ref name="luporph"/> Neskatoties uz izdzīvošanas izredžu uzlabošanos pēc [[glikokortikoīdi|glikokortikoīdu]] un citu imūnsupresīvo preparātu ieviešanas, mirstība no sistēmiskās sarkanās vilkēdes joprojām ir augsta.

sentences: '''Ķeizargrieziens''' ir [[ķirurģija|ķirurģiska]] procedūra, kad [[grūtniecība|grūtniecei]] no [[dzemde]]s izņem [[auglis (anatomija)|augli]] un bērns/bērni pasaulē nāk, atverot [[vēdera dobums|vēdera dobumu]] un pārgriežot dzemdes sienu. Ķeizargriezienu parasti veic, kad bērna piedzimšana caur [[maksts|maksti]] apdraud bērnu vai māti, tas ir, [[dvīņi|dvīņu]] iznēsāšana, augsts [[asinsspiediens]] mātei, bērns nenāk ar galviņu pa priekšu, ap bērnu apsējusies [[nabassaite]] vai problēmas ar [[placenta|placentu]]. Ķeizargriezienu var veikt arī iepriekš to izplānojot ar ārstu, lai arī ar bērna iznēsāšanu nav problēmu.

sentences:
i.]]
'''Magdeburgas tiesības''' ({{val-de|Magdeburger Recht}}) ir viena no pazīstamākajām [[pilsēta|pilsētu]] tiesību sistēmām. Izveidojusies 13. gadsimtā [[Vācija|vācu]] pilsētā [[Magdeburga|Magdeburgā]] kā [[feodālisms|feodālās]] pilsētu tiesības, saskaņā ar kurām tika regulēta pilsētnieku pašpārvalde, ekonomiskā darbība (amatniecība, tirdzniecība un [[cunfte]]s), īpašumtiesības un šķiriskās attiecības.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Ļaunuma pieskāriens
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|2,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Touch-of-Evil#tab=summary|title=Touch of Evil (1958) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2022|5|7}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|829 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 111 minūtes
| izdošana = 1958. gada februāris
| izplatītājs = * ''Universal-International''
| studija = * ''[[Universal Pictures|Universal-International]]''
| operators =
| oriģinālnos = ''Touch of Evil''
| mūzika = [[Henrijs Mansīni]]
| aktieri = * [[Čārltons Hestons]]
* [[Dženeta Lī]]
* Orsons Velss
* [[Džozefs Kaleja]]
* [[Akims Tamirofs]]
* [[Marlēna Dītriha]]
* [[Žaža Gabora]]
| scenārijs = Orsons Velss
| producents = [[Alberts Zagsmits]]
| režisors = [[Orsons Velss]]
| žanrs = ''film noir''
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Touch of Evil (1958 poster).jpg
| imdb =
}}'''"Ļaunuma pieskāriens"''' ({{Val|en|Touch of Evil}}) ir 1958. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[film noir]]'', kuras režisors un scenārija autors ir [[Orsons Velss]]. Filmā galvenās lomas atveido Orsons Velss, [[Čārltons Hestons]], [[Dženeta Lī]], [[Džozefs Kaleja]], [[Akims Tamirofs]], [[Marlēna Dītriha]] un [[Žaža Gabora]]. Filma ir balstīta uz [[Vits Mastersons|Vita Mastersona]] 1958. gada romāna ''Badge of Evil''.

sentences:
'''Cena''' [[ekonomika|ekonomikā]] ir [[prece]]s, [[pakalpojums|pakalpojuma]] vai [[aktīvs|aktīva]] [[vērtība]]s izteiksme [[nauda]]s vienībā. Cena izsaka vērtības attiecību starp dažādām precēm vai pakalpojumiem.<ref>Friedman Milton, Price Theory, (New York), {{ISBN|978-0-202-06074-3}} {{en ikona}}</ref>
== Raksturojums ==
Ja nebūtu naudas kā maksāšanas līdzekļa, tad pastāvētu maiņas tirdzniecība, jeb barters, kā tas arī bijis pirmatnējās [[sabiedrība]]s ar zemu ekonomikas attīstības pakāpi. Piemēram, no vērtības viedokļa var pieņemt, ka viens uzvalks ir trīs apavu pāru vērts, jeb 1 uzvalks = 3 apavu pāri. Attīstoties saimniecībai, [[produkts|produktu]] un [[pakalpojums|pakalpojumu]] klāsts kļuva arvien plašāks, līdz ar to paplašinājās arī [[tirdzniecība]] un radās nepieciešamība salīdzināt daudz dažādu preču un pakalpojumu vērtības. Tas bija iespējams tikai ieviešot vispārēju, vienotu vērtību [[ekvivalents|ekvivalentu]]. Par šādu ekvivalentu kļuva nauda, izsakot dažādu preču un pakalpojumu vērtību ar cenu palīdzību. Piemēram, ja pieņem, ka viena apavu pāra vērtība, jeb cena, ja tā ir izteikta naudas izteiksmē, ir 50 lati, tad viena uzvalka vērtība (cena) būs 50x3=150 latu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Beverlihilsas policists
| attēls                   = Beverly Hills Cop.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Beverly Hills Cop''
| žanrs                    = komēdija, asa sižeta filma
| režisors                 = [[Mārtins Brests]]
| producents               =
* [[Dons Simpsons]]
* [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         = [[Daniels Petrijs jaunākais]]
| galvenajās lomās         =
* [[Edijs Mērfijs]]
* [[Džadžs Reinholds]]
* [[Džons Eštons]]
* [[Liza Eilbahere]]
* [[Ronijs Kokss]]
| mūzika                   = [[Harolds Faltermeijers]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Don Simpson/Jerry Bruckheimer Films]]''
* ''[[Eddie Murphy Productions]]''
| izplatītājs              = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1984|12|1|Losandželosas pirmizrāde|1984|12|5|ASV|}}
| ilgums                   = 101 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-1984|title=Beverly Hills Cop|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=May 18, 2019|archive-date={{dat|2019|05|18||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190518083543/https://bbfc.co.uk/releases/beverly-hills-cop-1984}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|15 miljoni}}
|ienākumi                  = {{ASV dolārs|316,4 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=beverlyhillscop.htm|title=Beverly Hills Cop|publisher=[[Box Office Mojo]]|accessdate= May 18, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = [[Beverlihilsas policists 2]]
| imdb                     =
}}
'''Beverlihilsas policists''' ({{val|en|Beverly Hills Cop}}) ir 1984. gada asa sižeta komēdija, kuras režisors ir [[Mārtins Brests]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Edijs Mērfijs]], [[Džadžs Reinholds]], [[Džons Eštons]], [[Liza Eilbahere]] un [[Ronijs Kokss]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1984|12|1||bez}} Losandželosā. Filmai iznākuši divi turpinājumi: 1987. gada filma "[[Beverlihilsas policists 2]]" un 1994. gada filma "[[Beverlihilsas policists 3]]".

sentences: {{Commonscat|Eurovision Song Contest contestants|Eirovīzijas dziesmu konkursa dalībnieki}}

sentences:
]]
'''Polimēri''' ir lielmolekulāri ķīmiski savienojumi ar virkņveida [[Molekula|molekulām]], kuras sastāv no liela skaita (līdz pat aptuveni 105) elementārposmu, kas šajā virknē periodiski atkārtojas. Attiecīgo vielas elementārposmu sauc par [[Monomēri|monomēru]]. Rezultējošo [[makromolekula|polimēra molekulu]] nosaka pēc tās molekulmasas (polimerizācijas pakāpes). Polimēri var būt gan sintētiski ražoti, gan veidojušies dabiskos procesos. [[Kokvilna]], [[zīds]], [[ziloņkauls]], [[dzintars]] un koks ir tikai daži dabiskas izcelsmes polimēru piemēri. Bieži vien polimērmateriālus sauc par [[Plastmasas|plastmasām]], taču [[plastmasas]] iegūst, polimēriem pievienojot papildvielas - [[Plastifikatori|plastifikatorus]], krāsvielas, stabilizatorus vai pildvielas.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
1-naftola struktūrformula

2-naftola struktūrformula
|ķīmiskā formula=C10H7ОН
|molmasa=144,17
|blīvums=1217-1224
|kušanas temperatūra=96,1 °C (1-naftols)
123 °C (2-naftols)
|viršanas temperatūra=279 °C (1-naftols)
285 °C (2-naftols)
}}
'''Naftols''' (hidroksinaftalīns, naftalenols, C10H7ОН) ir [[naftalīns|naftalīna]] atvasinājums un pieder pie vienvērtīgajiem [[fenoli]]em. Naftolam ir 2 izomēri - 1-naftols jeb α-naftols un 2-naftols jeb β-naftols. Izomēri atšķiras ar [[hidroksilgrupa]]s savstarpējo novietojumu molekulā. 1-Naftols ir dzelteni monoklīni kristāli. 2-Naftols ir bezkrāsaini, mirdzoši, rombiski vai plāksnīšveida kristāli. Naftoli grūti šķīst ūdenī, bet viegli - organiskos šķīdinātājos.

sentences:
[[Kategorija:Filmas pēc valsts]]
[[Kategorija:Palestīna]]

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Heinrihs Blūmentāls
|     vārds_orig = ''Heinrich Blumenthal''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1804
|     dz_mēnesis = 3
|       dz_diena = 12
|       dz_vieta = [[Aizpute]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
({{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1881
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Jalta]], [[Krievijas Impērija]]
([[Krima]], {{UKR}}/{{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = ārsts, pedagogs
|        dzimums = V
|         vecāki = tēvs - [[Johans Heinrihs Blūmentāls]], māte - Doroteja, dzimusi Kīce
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
'''Mangaļmuiža''' ({{val|de|Magnushof}}) bija dzimtīpašums, vēlāk '''Mangaļu-Mīlgrāvja valsts muiža''' tagadējā [[Trīsciems|Trīsciemā]], kura atradās zemēs pie [[Langa]]s iztekas (tagadējās ietekas) no [[Ķīšezers|Ķīšezera]].<ref>Magnushof, J.K.Broces pārzīmēta Rīgas pilsētas mērnieka Ē.Tolka karte, 1701.//Broce J.K. ''Zīmējumi un apraksti.'' 2.sējums. Rīga: Zinātne, 1996. 462.lpp.</ref>

== Vēsture ==
18. gadsimtā Mangaļmuiža ({{val|de|Magnusholm}} — Magnusa sala) jeb '''Meņģeles muiža'''<ref>nejaukt ar Gaujas Meņģeļu muižu - Sānkauli jeb [[Carnikavas muiža|Carnikavas muižu]]</ref> atradās [[Rīgas apriņķis|Rīgas apriņķa]] [[Daugavgrīvas draudzes novads|Daugavgrīvas draudzes novadā]]. Vēl 1782. gadā "ar četriem Daugavgrīvas zemniekiem" bija mūža lietošanā virsnieka [[Budbergi-Benninghauzeni|Jēkaba Budberga]] (''Jacob Friedrich von Budberg'') atraitnei [[Marija Elizabete Budberga (fon Belova)|Marijai Elizabetei]], nākamā Krievijas ķeizara [[Aleksandrs I Romanovs|Aleksandra I]] skolotāja un [[Krievijas Impērija]]s ārlietu ministra [[Andrejs Eberhards Budbergs|Andreja Eberharda Budberga]], kas dzimis Mangaļmuižā, mātei <ref>Hupel, August Wilhelm. ''Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland: Nebst vollständigen Register über alle drey Bände.'' 3 Bänd. Riga: Johann Friedrich Hartknoch, 1782. S.54, 56</ref> .

sentences:
{{Tēla infokaste
| name = Sakura Haruno
| series = "[[Naruto]]"
| image =
| first = Manga: 1. sējuma 3. nodaļa <br> Anime: 1. sezonas 1. sērija
| creator = Masasi Kisimoto
| voice = Chie Nakamura (japāņu)
| nickname = * Pierainā ({{val|ja|デコリーン}}, Dekorīn)
* Otrā Tsunade ({{val|ja|綱手二号}}, Tsunade Nigō)
* Sakura Učiha ({{val|ja|うちはサクラ}})
* Jaunā Kušina ({{val|ja|若いクシナ}}, Wakai Kushina)
| gender = sieviete
| occupation = Nindzja-mediķis
| title = *1. daļa: genins
*2. daļa: čunins
*Tukšais periods: džonins
| family = *Kizaši Haruno (tēvs)
*Mebuki Haruno (māte)
| spouse = [[Saske Učiha]]
| children = Sarada Učiha (meita)
| data21 = 28. marts
| lbl21 = Dzimšanas diena
| lbl22 = Asins grupa
| data22 = 0
| lbl23 = Vecums
| data23 = *1. daļa: 12-13
*2. daļa: 16-17
*Boruto: 32-33
| lbl24 = Augums
| data24 = *1. daļa: 148,5-150,1 cm
*2. daļa: 161 cm
*Tukšais periods: 165 cm
| data25 = *1. daļa: 35,4-35,9 kg
*2. daļa: 45,4 kg
| lbl25 = Svars
| data31 = *Komanda Nr.7
*Konoha 11 (tikai anime)
*Komanda 10 (tikai anime)
*Kazekage glābšanas komanda
*Astoņu cilvēku komanda
*Oročimaru meklēšanas komanda (tikai anime)
*Trešā divīzija
*Hanabi glābšanas komanda (tikai filmā)
*Ino-Saku-Sai (tikai novellā)
*Slēptās Lapas medicīnas korpuss (tikai anime)
| lbl31 = Komandas
}}'''Sakura Haruno''' ({{val|ja|春野 サクラ}}) — viena no galvenajām varonēm mangā un anime-seriālā "[[Naruto]]".<ref>''Naruto: First Official Data Book,'' 100-105</ref> Sakura ir attēlota kā kunoiči no Konohagakures ("Slēpto lapu ciemats") un daļa no 7. komandas, kuras sastāvā ir Sakura, [[Naruto Udzumaki]], [[Saske Učiha]] un viņu sensejs [[Kakaši Hatake]]. Sakura sākotnēji ir iemīlējusies Saskē, slavē viņu ik uz soļa un nicina Naruto kā mazāk pieredzējušo komandas biedru. Sērijai attīstoties, viņa sāk atbrīvoties no šīs apsēstības un kļūst pateicīgāka un pieņem Naruto. Ārpus galvenajām sērijām Sakura ir parādījusies vairākos citos Naruto sižetos, jo īpaši turpinājumos ''Naruto: The Seventh Hokage'' ''and the Scarlet Spring (2015)'' un ''Boruto: Naruto Next Generations (2016)'', kur viņa ir attēlota kā ārsts vārdā Sakura Učiha. ({{val|ja|うちは サクラ}}).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/anime.php?id=18934|title=Boruto: Naruto Next Generations (TV) - Anime News Network|website=www.animenewsnetwork.com|access-date=2022-08-21}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Džerijs
| attēls = Gerry (2002 movie poster).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Gerry''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents = [[Denijs Volfs]]
| scenārija autors = * Gass Van Sants
* [[Mets Deimons]]
* [[Keisijs Afleks]]
| galvenajās lomās = * Mets Deimons
* Keisijs Afleks
| mūzika = [[Arvo Perts]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[THINKFilm]]''
| izdošanas laiks = {{Filmas datums|2002|1|12|[[Sandensas kinofestivāls]]|2003|2|14|ASV}}
| ilgums = 103 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/gerry-2002-0|title=Gerry|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 24, 2019|archive-date={{dat|2019|08|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190824103358/https://bbfc.co.uk/releases/gerry-2002-0}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|3,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|254 683}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=gerry.htm|title=Gerry (2003) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= August 24, 2019}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Džerijs"''' ({{val|en|Gerry}}) ir 2002. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir [[Gass Van Sants]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Mets Deimons]] un [[Keisijs Afleks]]; abi ir arī strādājuši pie filmas scenārija. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2002|1|12||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{Tēla infokaste
| name          = Sudraba sērfotājs
| color         = #B8B8B8
| series        =
| image         =
| caption       =
| first         = ''Fantastic Four'' #48
| last          =
| creator       = [[Džeks Kribijs]]
| portrayer     =
| voice         =
| lbl1          =
| data1         =
| lbl2          =
| data2         =
| lbl3          =
| data3         =
| nickname      =
| alias         =
| species       =
| gender        =
| occupation    =
| title         =
| family        =
| spouse        =
| significantother =
| children      =
| relatives     =
| religion      =
| nationality   =
| lbl21         =
| data21        =
| lbl22         =
| data22        =
| lbl23         =
| data23        =
| extra-hdr     =
| lbl31         =
| data31        =
| lbl32         =
| data32        =
| lbl33         =
| data33        =
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Raimonds Bitenieks''' (dzimis {{dat|1944|5|14}} [[Liepāja|Liepājā]], miris {{dat|2019|12|15}}) bija viens no [[Dziesmotā revolūcija|Trešās atmodas]] aizsācējas kustības [[Helsinki-86]] dibinātājiem.

sentences: [[Irākas karš|Irākas kara]] sākumposmā [[ASV Armija|Amerikas Savienoto Valstu armijas]] un [[Centrālā izlūkošanas pārvalde|CIP]] locekļi pret ieslodzītajiem Abū Graibas cietumā [[Irāka|Irākā]] veica virkni [[Cilvēktiesības|cilvēktiesību pārkāpumu]] un [[Kara noziegumi|kara noziegumu]], tostarp fizisku un seksuālu vardarbību, [[Spīdzināšana|spīdzināšanu]], [[Izvarošana|izvarošanu]] un Manadela al Džamadi nogalināšanu.<ref name="Benjamin2009">{{Ziņu atsauce|url=https://www.salon.com/2009/05/30/taguba_2/|title=Taguba denies he's seen abuse photos suppressed by Obama: The general told a U.K. paper about images he saw investigating Abu Ghraib – not photos Obama wants kept secret.|work=Salon.com|access-date=June 6, 2009|date=May 30, 2008|last=Benjamin|first=Mark}}</ref><ref name="walsh2006">{{Ziņu atsauce|url=https://www.salon.com/2006/03/14/chapter_5/|title=Other government agencies|work=[[Salon.com]]|access-date=February 24, 2008|date=March 14, 2006|last=Walsh|first=Joan|authorlink=Joan Walsh}}</ref> Ļaunprātīgie nodarījumi sabiedrības uzmanības lokā nokļuva 2004. gada aprīlī, kad ''[[CBS News]]'' kanāls publicēja fotogrāfijas, kurās redzama vardarbība pret ieslodzītajiem. Tas izraisīja šoku un sašutumu, un izpelnījās plašu sabiedrības nosodījumu ASV un starptautiskā mērogā.<ref name="Sontag">{{Ziņu atsauce|url=https://www.nytimes.com/2004/05/23/magazine/regarding-the-torture-of-others.html|title=Regarding The Torture Of Others|work=[[The New York Times Magazine]]|date=May 23, 2004|last=Sontag|first=Susan}}</ref>

sentences:
{{Tautas infokaste
| tauta = Latvijas baltkrievi
| native_name = Беларусы Латвіі
| image =
| image_caption = [[Baltkrievu baltsarkanbaltais karogs]]
| population = 57 319 (2022)
| radi = [[ukraiņi]], [[poļi]], [[krievi]], [[rusīni]]
| reliģija = [[katoļticība]], [[pareizticība]], [[ateisms]]
| regions = [[Rīga]], [[Pierīga]] un [[Latgale]]
| valoda = [[krievu valoda|krievu]], [[baltkrievu valoda|baltkrievu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Baltinavas pagasts
| karte             = Baltinavas novads karte.png
| karte2            = Baltinavas novads.png
| karte2_apraksts   =
| ģerboņa_attēls    = Baltinavas pagasta ģerbonis.svg
| ģerboņa_nosaukums = Baltinavas pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     =Baltinavas novads Flag.png
| karoga_nosaukums  = Baltinavas pagasta karogs
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Balvu novads
| centrs            = Baltinava
| mērs              =
| mērs_partija      =
| platība           = 185<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc |title=Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija |access-date={{dat|2009|08|25||bez}} |archive-date={{dat|2012|02|16||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20120216195754/http://www.raplm.gov.lv/uploads/filedir/Nozares/Pasvaldibas/Administrat%C4%ABvi%20teritori%C4%81lais%20iedal%C4%ABjum%20ar%20platibu.doc }}</ref>
| iedzīvotāji       = 937<ref>[https://data.stat.gov.lv/pxweb/lv/OSP_PUB/START__POP__IR__IRS/IRS050/table/tableViewLayout1/stat.gov.lv]{{Novecojusi saite}}</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2021
| blīvums           = {{#expr: 1351 / 185 round 1}}
| izveidots         =
| mājaslapa         =
}}

sentences: '''Redze''' jeb '''vizuālā uztvere''' ir viens no [[maņa|maņu]] veidiem. Tas ir [[uztvere]]s veidiem, ar kura palīdzību spēj redzēt un saprast visu apkārt esošo un notiekošo. Tā ir vesela sistēma, kur iesaistīta ir gan redze, gan [[prāts]], gan arī [[atmiņa]]s procesi.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Irving Fisher''
| attēls =Irvingfisher.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1867
| dz_mēnesis =2
| dz_diena =27
| dz_vieta =Sogertisa (''Saugerties''), [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| m_gads =1947
| m_mēnesis=4
| m_diena=29
| m_vieta=[[Ņujorka]], [[Ņujorka (štats)|Ņujorka]], {{USA}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]<br />Lielbritānijas valdības konsultants
| alma_mater =[[Jeila Universitāte]]
| zinātne =[[ekonomika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Fišera vienādojums]], [[maiņas vienādojums]], [[cenu indekss]], [[parādu deflācija]], [[naudas ilūzija]]
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Zvaigznāja infokaste
 |                 name = Lielais Lācis
 |               attēls = Ursa Major IAU.svg
 |         abbreviation = UMa
 |           name_latin = Ursa Major
 |                   RA = 10,67
 |                  dec = +55,38
 |            areatotal = 1279,66
 |             arearank = 3. vieta
 |      numbermainstars = 7, 20
 |   numberstarsplanets = 21
 |    numberbrightstars = 7
 |    numbernearbystars = 8
 |    brighteststarname = ''[[ε UMa]]''
 |        starmagnitude = 1,76
 |      neareststarname = ''Lalande 21185''
 |         stardistance = 8,29
 | numbermessierobjects = 7
 |        meteorshowers =
 |            bordering = [[Pūķis (zvaigznājs)|Pūķis]]
[[Žirafe (zvaigznājs)|Žirafe]]
[[Lūsis (zvaigznājs)|Lūsis]]
[[Mazais Lācis]]
[[Lauva (zvaigznājs)|Lauva]]
[[Berenikes Mati]]
[[Medību Suņi]]
[[Vēršu Dzinējs]]
 |            r_latvija = visu gadu
 |               latmax = 90
 |               latmin = 30
}}

sentences: '''Klājs''' nodrošina [[kuģis|kuģa]] telpu sadalīšanu līmeņos pēc augstuma.

sentences:
{{novecojis|to, ka nav par ziņojuma 2. daļu un starptautisko reakciju}}
'''Maklarena ziņojums''' ({{val|en|McLaren Report}}) ir 2016. gadā publicēts [[Pasaules antidopinga aģentūra]]s neatkarīgas izmeklēšanas grupas [[Ričards Maklārens|Ričarda Maklarena]] vadībā apkopots divdaļīgs ziņojums par valsts finansētu [[dopings|dopinga]] sistēmu [[Krievija|Krievijā]]. Ziņojuma 1. daļa tika publicēta 2016. gada 16. jūlijā{{sfn2|Maklarena ziņojuma 1. daļa}}, bet 2. daļa — 2016. gada 9. decembrī.{{sfn2|Maklarena ziņojuma 2. daļa}}

sentences: '''Ģeoloģiskais stāvs''' ir vispārējās [[ģeoloģiskā stratigrāfiskā skala|ģeoloģiskās stratigrāfiskās skalas]] vienība, kas iekļaujas [[Ģeoloģiskais nodalījums|ģeoloģiskajā nodalījumā]]. Ģeoloģiskais stāvs sadalās sīkāk [[Stratigrāfiskā zona|stratigrāfiskajās zonās]]. Tas iekļauj sevī [[Ieži|iežu]] [[Slāņkopa|slāņkopu]], kas ir izveidojusies viena [[Ģeoloģiskais laikmets|ģeoloģiskā laikmeta]] laikā un atbilst konkrētam [[Zemes vēsture|Zemes ģeoloģiskās attīstības]] posmam. Ģeoloģiskais stāvs raksturojas ar tipiskām tikai tam raksturīgām [[Fosilijas|fosilo organismu]] [[Ģints (bioloģija)|ģintīm]], [[Apakšģints|apakšģintīm]] un [[Suga|sugu]] grupām. Izšķirošais kritērijs stāva apjoma un robežu noteikšanai ir [[Biostratigrāfiskā analīze|biostratigrāfiskās analīzes]] dati.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pelargonskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C9H18O2
|molmasa=158,23
|blīvums=900
|kušanas temperatūra=12,5 °C
|viršanas temperatūra=254 °C
}}
'''Pelargonskābe''' (n-nonānskābe, oktānkarbonskābe, С8Н17СООН) pieder pie piesātinātajām [[karbonskābe|karbonskābēm]]. Pelargonskābe ir bezkrāsains eļļains šķidrums ar nepatīkamu smaku. Vēsumā viegli kristalizējas. Ūdenī gandrīz nešķīst. Pelargonskābes sāļus un [[esteri|esterus]] sauc par '''pelargonātiem''' vai '''nonanoātiem'''.

sentences:
{{Citas nozīmes|minerālu|Tadžikīts|Tadžikīts}}
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Tadžikīts-(Ce)
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], inosilikāts
|ŠtruncaID=8/F.36-20
|ķīm_formula=Ca4(Ce,Y)2(Ti,Al,Fe3+,[ ])2[Si4B4O22](OH)2
|singonija=[[Monoklīnā singonija|monoklīnā]]
|krāsa=Brūns, pelēks, sarkanbrūns
|svītra=Balta
|habituss=
|skaldnība=Izteikta vienā virzienā
|lūzums=
|cietība=6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=
|laušanas_koef=nα = 1.750 - 1.761 nγ = 1.763 - 1.772
|pleohroisms=
|blīvums=3,79
}}
'''Tadžikīts-(Ce)''' (nosaukts valsts, kurā atrasts, vārdā) - rets [[minerāls]]. Apstiprināts 1987. gadā. Vāji radioaktīvs - 471 [[Bq]]/g.

sentences: '''Dzelzceļa līnija Lāčupe—Iļģuciems''' ir mazizmantota 2 km gara [[dzelzceļš|dzelzceļa]] līnija, kas savieno [[Lāčupe (stacija)|Lāčupes staciju]] ar [[Iļģuciema Kravas stacija|Iļģuciema Kravas staciju]]. Šajā līnijā ir tikai viens sliežu ceļš, tā nav elektrificēta, tajā pastāv tikai kravas satiksme.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|     vārds_orig = 黄现璠/黄現璠
|         attēls =Huang Xianfan Graduation Photo.jpg
|     att_izmērs =
|        dz_gads = 1899
|     dz_mēnesis =11
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = Fusui, [[Guansji Džuanu autonomais reģions|Guansji]], {{flaga|Ķīna|1890}} [[Ķīna]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1982
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena =18
|        m_vieta = [[Guiliņa]], {{CHN}}
|      pilsonība = {{CHN}}
}}
'''Huans Sjaņfaņs''' ({{val-zh|黄现璠/黄現璠}}; ''Huáng Xiànfán'') vai '''Vans Jenfans''' ({{val-za|Vangz Yenfanh}}; dzimis {{dat|1899|11|13}}, miris {{dat|1982|1|18}}) bija [[Ķīna]]s [[vēsturnieks]] un [[antropologs]], pirmais [[džuani|džuanu]] tautības [[profesors]]. Pētīja džuanu un citu Ķīnas mazākumtautību [[vēsture|vēsturi]], [[kultūra|kultūru]] un [[valoda|valodu]]. Aplūkoja Ķīnas mazākumtautību mijiedarbību ar ķīniešu pamattautu plašā kultūras spektrā.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Андрей Сахаров''
| attēls = RIAN archive 25981 Academician Sakharov.jpg
| att_izmērs = 180px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1921
| dz_mēnesis = 5
| dz_diena = 21
| dz_vieta = [[Maskava|Maskavā]],  [[Krievijas PFSR]]
(tagad {{RUS}})
| m_gads = 1989
| m_mēnesis= 12
| m_diena= 14
| m_vieta = [[Maskava|Maskavā]], {{USSR}}
(tagad {{RUS}})
| pilsonība =
| tautība = [[krievi|krievs]]
| darba_vietas = PSRS ZA Fizikas institūts
| alma_mater = [[Maskavas Valsts universitāte]]
| zinātne = [[kodolfizika]]
| pasniedzēji = [[Igors Tamms]]
| studenti =
| sasniegumi = [[ūdeņraža bumba]]s izstrāde, PSRS Cilvēktiesību komitejas dibināšana
| apbalvojumi = [[Sociālistiskā Darba Varonis]] (1953, 1955, 1962), [[Staļina prēmija]] (1953), [[Ļeņina prēmija]] (1956), [[Nobela miera prēmija]] (1975), PSRS apbalvojumi 1980. gadā atņemti
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2016. gada decembris}}
{{vikisaites+}}
Ar terminu '''pilsētas upes sindroms''' ({{val-en|urban stream syndrome}}) tiek apzīmēta pilsētas upju [[Ekoloģija|ekoloģiskā]] degradācija — negatīvo ietekmju komplekss, kuram tiek pakļauta [[upe]], tai plūstot caur urbanizētām teritorijām.<ref>Meyer, J.L., Paul, M.J. and Taulbee, W.K. 2005. Stream ecosystem function in urbanizing landscapes. Journal of the North American Benthological Society. (24), 602—612.</ref> Sindroms izpaužas kā ūdensteces ekosistēmas strukturālās un funkcionālās izmaiņas: paaugstinātās piesārņojošo vielu koncentrācijas, mainīta gultnes morfoloģija, samazināta bioloģiskā daudzveidība, pret piesārņojumu toleranto sugu dominance un citas pazīmes. Upju ekosistēmas urbanizētās teritorijās ir īpaši neaizsargātas pret negatīvām ietekmēm, ko rada zemes izmantošanas, virsmas apauguma izmaiņas un ar to saistītas antropogēnas aktivitātes. Bieži vien procesi un mehānismi, kas izsauc sindromu, ir kompleksi un sarežģīti.<ref name=":0">Walsh, C.J., Roy, A. H., Feminella, J.W., Cottingham, P. D. and Groffman, P. M. 2005. The urban stream syndrome: current knowledge and the search for a cure. Journal of the North American Benthological Society. (24), 706—723.</ref>

sentences: '''Lineārs vienādojums''' ir [[vienādojums]], kura abas puses var būt izteiktas ar pirmās pakāpes [[polinoms|polinomiem]] (no nezināmajiem). Vienādojuma vispārīgais veids ir <math>ax+b=0</math>, kur a un b ir koeficienti un x ir nezināmais.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = G-Force: Specvienība
| attēls                   =  G-Force poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''G-Force''
| žanrs                    = komēdija, piedzīvojumu filma, ģimenes filma
| režisors                 = [[Hoits H. Jītmens jaunākais]]
| producents               = [[Džerijs Brukhaimers]]
| scenārija autors         = [[Kormaks un Marianna Viberliji]]
| galvenajās lomās         =
* [[Zaks Galifjanakis]]
* [[Bills Naijs]]
* [[Vills Ārnets]]
* [[Sems Rokvels]]
* [[Treisijs Morgans]]
* [[Penelope Krusa]]
* [[Džons Favro]]
* [[Nikolass Keidžs]]
* [[Stīvs Bušemi]]
| mūzika                   = [[Trevors Rabins]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Walt Disney Pictures]]''
* ''[[Jerry Bruckheimer Films]]''
| izplatītājs              = ''[[Walt Disney Studios Motion Pictures|Walt Disney Studios<br/>Motion Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2009|7|24|}}
| ilgums                   = 88 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/g-force-2009|title=G-Force|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=November 24, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|150 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt0436339/?ref_=bo_se_r_1|title=G-Force|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= November 24, 2019}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|292,8 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''"G-Force: Specvienība"''' ({{val|en|G-Force}}) ir 2009. gada piedzīvojumu komēdija, kuras režisors ir [[Hoits H. Jītmens jaunākais]]. Galvenās lomas atveido [[Zaks Galifjanakis]], [[Bills Naijs]] un [[Vills Ārnets]]; tāpat lomas ierunājuši [[Sems Rokvels]], [[Treisijs Morgans]], [[Penelope Krusa]], [[Džons Favro]], [[Nikolass Keidžs]] un [[Stīvs Bušemi]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2009|7|24||bez}}.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Oskars Grosbergs
|          vārds_orig =
|              attēls = Oskars Grosbergs.jpg
|          att_izmērs = 125px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1862
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 1
|            dz_vieta = [[Skultes pagasts]], [[Vidzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1941
|           m_mēnesis = 3
|             m_diena = 10
|             m_vieta = [[Berlīne]], [[Trešais reihs]] (tagad {{DEU}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[Vācbaltieši|vācbaltietis]]
|              vecāki = Mārtiņš Grosbergs, Anna Iknere
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|          pseidonīms =
|        nodarbošanās = [[žurnālistika|žurnālists]], [[rakstnieks]]
|  rakstīšanas valoda = [[vācu valoda|vācu]], [[latviešu valoda|latviešu]]
|             periods =
|               žanri =
|              temati =
|        lit virzieni =
|    slavenākie darbi = "Mežvalde"; opera "Ilga"
|         ietekmējies =
|          ietekmējis =[[Edvarts Virza]]
|          alma_mater =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{līdzīgs|Elisa Salas}}
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Elisa sala
|attēls              = Ellis island air photo.jpg
|vietējais nosaukums = ''Ellis Island''
|attēla paraksts     =
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Ņujorka
|position            = left
|izvietojums         = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
|caption             = Atrašanās vieta Ņujorkas Aperbejā
|latd=40|latm=41|lats=54|latNS=N|longd=74|longm=2|longs=28|longEW=W
|platība             =
|garums              =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|valsts              = ASV
|citas daļas = {{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = NRHP
|        designation1_date = {{dat|1966|10|15|N|bez}}
|      designation1_number = 66000058
}}
}}
'''Elisa sala''' ir sala [[Ņujorka]]s [[Aperbejs|Aperbejā]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Agrāk (1892—1954) šis bija ASV galvenais [[imigrācija|imigrantu]] uzņemšanas centrs. Atrodas apmēram 1,6 km uz dienvidrietumiem no [[Manhatana]]s salas un 400 m uz austrumiem no [[Ņūdžersija]]s krasta. Elisa sala ir 11 ha liela. Kopš 1990. gada uz salas atrodas imigrācijas muzejs. Kopā ar [[Brīvības sala|Brīvības salu]] veido Brīvības statujas nacionālo pieminekli. Ilgu laiku uzskatīta par [[Ņujorka (štats)|Ņujorkas štatā]] ietilpstošu salu, 1998. gadā ASV Augstākā tiesas lēmumā ir konstatēts, ka lielākā daļa salas atrodas [[Ņūdžersija|Ņūdžersijā]].

sentences:
{{Vikisaites+}}
'''Finanšu instruments''' ir jebkāds [[tirgus|tirgojams]] [[aktīvs]], [[nauda]], [[īpašums]] vai īpašuma [[tiesība]]s, vai [[līgums|līguma]] tiesības saņemt vai nodot naudu vai kādu finanšu instrumentu. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir ne lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[naudas tirgus]] instrumentiem. Finansu instrumenti, kuru dzēšanas termiņš ir lielāks par vienu gadu, tiek saukti par [[kapitāla tirgus]] instrumentiem.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada jūlijs}}
'''Krols''' var būt:

sentences: '''Rasas punkts''' ir [[temperatūra]], līdz kurai jāatdziest [[gaiss|gaisam]], lai tajā esošais [[gaisa mitrums|mitrums]] kļūtu piesātināts un sāktos gaisa mitruma [[kondensācija]] ([[rasa]]s izkrišana). Rasas punkts ir atkarīgs arī no [[gaisa spiediens|gaisa spiediena]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2018. gada septembris}}
'''Magnusons''' var būt:

sentences: '''2. novembris''' — gada 306. diena (307. garajā gadā) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 59 dienas.

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums          = Kolumbija
| citvalsts          =
| citnosaukums       =
| citvaloda          =
| citvaloriģin       =
| citvalsts1         =
| citnosaukums1      =
| citvaloda1         =
| citvaloriģin1      =
  | attēls            = Corps-engineers-archives bonneville dam looking east.jpg
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Columbiarivermap.png
  | kartes_paraksts   =
  | kartes_izmērs     =
| garums            = 2000<ref>{{Tīmekļa atsauce | last = Marsh | first = James | title = Columbia River | work = The Canadian Encyclopedia | publisher = Historica Foundation | date = 1999 | url = http://www.thecanadianencyclopedia.com/index.cfm?PgNm=TCE&Params=A1ARTA0001777 | accessdate = 2008-04-01 | archive-date = 2007-08-25 | archive-url = https://web.archive.org/web/20070825100437/http://www.thecanadianencyclopedia.com/index.cfm?PgNm=TCE&Params=A1ARTA0001777 }}</ref>
| garums_latvijā    =
| iztekas_augstums  = 820
| ietekas_augstums  = 0
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 668000
| baseins_latvijā   =
| tek_caur           = {{CAN}}
{{USA}}
| baseina_valstis    =
}}
'''Kolumbija''' ({{val|en|Columbia River}}) ir lielākā upe [[Ziemeļamerika]]s ziemeļrietumu reģionā. Upe sākas [[Klinšu kalni|Klinšu kalnos]], [[Britu Kolumbija|Britu Kolumbijā]], [[Kanāda|Kanādā]], tad plūst uz ziemeļrietumiem un dienvidiem līdz [[Vašingtona (štats)|Vašingtonas štatam]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], pēc tam sāk tecējumu uz rietumiem, kur tā veido Vašingtonas un [[Oregona|Oregonas štatu]] robežu, pēc tam ietek [[Klusais okeāns|Klusajā okeānā]]. Kolumbijas upe ir 2000 [[Kilometrs|km]] gara,<ref>{{Tīmekļa atsauce | title = River Overview | publisher = Columbia River Keeper | date = 2000–2004 | url = http://www.columbiariverkeeper.org/intro.htm | accessdate = 2008-04-01 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20080224170417/http://columbiariverkeeper.org/intro.htm | archivedate = 2008-02-24 }}</ref> tās garākā [[pieteka]] ir [[Sneika]]. Kolumbijas [[sateces baseins|baseins]] (668 000 km2) ir aptuveni [[Francija]]s lielumā un ietver septiņus ASV štatus un vienu Kanādas provinci.

sentences:
{{Dzelzceļa stacijas infokaste
| nosaukums           = Beloreckas dzelzceļa stacija
| tips                = pasažieru un kravas stacija
| attēls              = Ilshats Beloretskrailwaystation.jpg
| attēla_apraksts     =
| karte               = Baškortostāna#Krievija#Eiropa
| pushpin_label_position =
| līnijā              =
| atvērta             = 1967
| slēgta              =
| citi_nosaukumi      =
| stacijas_tips       =
| arhitekts           =
| arhitekts2          =
| platformas          = 2
| platformu_tips      =
| sliežu_ceļi         = 10
| adrese              =
| latd  = 53.9269 | latNS  = N
| longd = 58.3222 | longEW = E
| tuvākās_stacijas    =
}}
'''Beloreckas dzelzceļa stacija''' ({{val|ba|Белорет}}, {{val|ru|Белорецк}}) ir [[Krievija]]s Kuibiševa dzelzceļa Baškīru reģiona [[dzelzceļa stacija]] [[Belorecka|Beloreckā]], [[Baškortostāna|Baškortostānā]].

sentences: '''Subetniskā grupa''' jeb '''subetnoss''' ir kompakti dzīvojoša cilvēku kopiena, kas pieder pie lielākas tautas ([[Etnoss|etnosa]]), bet atšķiras pēc kultūras, valodas ([[Dialekts|dialekta]]), ģeogrāfiskās izcelsmes un apzinās šo atšķirību.

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls = Stavenn Gallus varius 0.jpg
 | att_nosaukums = [[Zaļā savvaļas vista]] (''Gallus varius'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |      valsts_r = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Galliformes
 |      kārta_lv = Vistveidīgie
 |        dzimta = Phasianidae
 |     dzimta_lv = Fazānu dzimta
| apakšdzimta=Phasianinae
| apakšdzimta_lv=Fazānu apakšdzimta
 |         ģints = Gallus
 |      ģints_lv = Vistas
 |      binomial = Gallus <small>([[Brisson]], 1766)</small>
 |   kategorijas = nē
}}

sentences:
'' rūpnīca Vācijas pilsētā [[Volfsburga|Volfsburgā]]]]
'''Rūpnīca''' jeb '''fabrika''' ({{val|la|fabrica}} — ‘darbnīca’) ir objekts, kurā notiek produktu [[ražošana]], izmantojot dažādus [[mehānisms|mehānismus]], [[tehnika|tehniku]] un [[konveijers|konveijerus]]. Salīdzinot ar [[amatniecība|amatniecību]], kas dominēja līdz [[Rūpnieciskā revolūcija|rūpnieciskajai revolūcijai]] (18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā), rūpnīcās ir iespējams saražot daudz vairāk produkcijas īsākā laika posmā, tādā veidā ļaujot samazināt preces cenu. Rūpnīcas ir dažādu [[rūpniecība]]s nozaru pamatā. Daudzi rūpniecības uzņēmumi ražo nevis gatavus produktus, bet gan pusfabrikātus, no kuriem citos rūpniecības uzņēmumos izgatavo gatavus produktus.<ref>Kjells Gunnars Hofs. Biznesa Ekonomika. — R., SIA Jāņa Rozes apgāds, 2002. gads</ref>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Amazing Grace''
| attēls                   =  Amazinggraceposter.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, biogrāfiska filma
| režisors                 = [[Maikls Epteds]]
| producents               =
* [[Patrīcija Hītone]]
* [[Deivids Hants]]
* [[Terenss Maliks]]
* [[Edvards R. Presmans]]
* [[Kens Veilss]]
| scenārija autors         = [[Stīvens Naits]]
| galvenajās lomās         =
* [[Joans Grifids]]
* [[Benedikts Kamberbačs]]
* [[Romola Garai]]
* [[Alberts Finijs]]
| mūzika                   = [[Deivids Ārnolds]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[FourBoys Films]]''
* ''[[Walden Media]]''
* ''[[Bristol Bay Productions]]''
* ''[[Ingenious Film Partners]]''
* ''[[Roadside Attractions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Samuel Goldwyn Films]]''
* ''[[Momentum Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2006|9|16|Toronto kinofestivāls|2007|2|23|ASV|2007|3|23|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums                   = 115 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/amazing-grace-2006-0|title=Amazing Grace|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 11, 2019}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|29 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|32,1 miljons}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=amazinggrace.htm|title=Amazing Grace (2006)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 11, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Amazing Grace''''' ir 2006. gada Apvienotās Karalistes un ASV biogrāfiska drāmas filma, kuras režisors ir [[Maikls Epteds]]. Galvenās lomas atveido [[Joans Grifids]], [[Benedikts Kamberbačs]], [[Romola Garai]] un [[Alberts Finijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2006|9|16||bez}} Toronto kinofestivālā.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = 20. gadsimta sievietes
| attēls                   =  20th Century Women.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''20th Century Women''
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Maiks Milss]]
| producents               =
* [[Anna Kerija]]
* [[Megana Elisone]]
* [[Jurijs Henlijs]]
| scenārija autors         = Maiks Milss
| galvenajās lomās         =
* [[Anete Beninga]]
* [[Elle Faninga]]
* [[Greta Gērviga]]
* [[Lūkass Džeids Zumans]]
* [[Billijs Krudups]]
| mūzika                   = [[Rodžers Nīls]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Annapurna Pictures]]''
* ''[[Archer Gray]]''
* ''[[Modern People]]''
| izplatītājs              = ''[[A24]]''
| izdošanas laiks          = {{Filmas datums|2016|10|8|Ņujorkas filmu festivāls|2016|12|28|ASV|}}
| ilgums                   = 116 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|title=20th Century Women|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 1, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20191001171633/https://bbfc.co.uk/releases/20th-century-women-2016|archivedate={{dat|2019|10|01||bez}}}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|7 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|5,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=20thcenturywomen.htm|title=20th Century Women|publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= October 1, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"20. gadsimta sievietes"''' ({{val|en|20th Century Women}}) ir 2016. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Maiks Milss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Anete Beninga]], [[Elle Faninga]], [[Greta Gērviga]], [[Lūkass Džeids Zumans]] un [[Billijs Krudups]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|10|8||bez}} Ņujorkas filmu festivālā.

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Angelina Topiča
 |      vārds_orig = ''Ангелина Топић''
 |          attēls = Angelina Topic 2022.png
 |         att_izm =
 |        paraksts = Angelina Topiča 2022. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|2005|7|26}}
 |         dz_viet = {{vieta|Serbija un Melnkalne|Belgrada|td=Serbija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{SRB}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=183}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=59}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a = 1 ([[2023. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2023]])
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 = 1,97 m (2023) {{piezīme|NR|nacionālais rekords}}
 |           PR1_d = Augstlēkšana
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv = Eiropas vieglatlētikas uzlecošā zvaigzne — 2023
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Bronze|[[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Minhene 2022]]|}}
}}
'''Angelina Topiča''' ({{val|sr|Ангелина Топић}}; dzimusi {{dat|2005|7|26}} [[Belgrada|Belgradā]]) ir serbu [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās. Viņa ir [[2022. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|2022. gada Eiropas čempionāta]] bronzas medaļas ieguvēja.

sentences:
[[Kategorija:VIA Technologies|Mikroprocesori]]
[[Kategorija:Mikroprocesori pēc ražotāja|Via]]
[[Kategorija:X86]]

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Butuana
 | official_name            = ''Butuan''
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = neatkarīga pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Aerial photo of Butuan, Apr 2013.jpg
| image2                   = Butuan City proper skyline (Butuan, Agusan Del Norte; 08-24-2023).jpg
| image3                   = BUTUAN CITY HALL NIGHT.jpg
| image4                   = City Hall of Butuan.jpg
| image5                   = RAJAH KOLAMBU STATUE.jpg
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Karaga]]
 | subdivision_name2        =
 | established_title        = Dibināta
 | established_date         = 1901
 | established_title1       = Pilsēta
 | established_date1        = 1950
 | established_title2       = Neatkarīga pilsēta
 | established_date2        = 1995
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 86
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | total_type               = pilsēta
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 816.62
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 372910
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | population_density_metro_km2   =
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 56 | lats = 53 | latNS = N
 | longd =125 | longm = 32 | longs = 35 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 8600
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 144
 | website                  = {{URL|http://www.butuan.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}
'''Hūbere''' ({{val|de|Huber}}, vīriešu dzimtē [[Hūbers]]) ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''Cel ēnojums''' vai '''selšeidings''' ({{val|en|cel shading, toon shading}}) ir [[renderēšana]]s veids, lai [[3D datorgrafika|trīsdimensiju]] tēliem piešķirtu ar roku zīmētu [[2D datorgrafika|divdimensiju]] izskatu. Atšķirīgais stils parasti asociējas ar [[videospēle|videospēlēm]] un [[anime|japāņu animācijas]] filmām.<ref name="adobe.com">https://www.adobe.com/uk/creativecloud/animation/discover/cel-shading.html Guide to cel shading animation</ref> Cel, tulkojot no angļu valodas, ir caurspīdīga celuloīda loksne, uz kuras tiek zīmēti vai krāsoti objekti [[animācijas filma|animācijas filmu]] veidošanā.<ref>https://www.merriam-webster.com/dictionary/cel Dictionary, Merriam-Webster. Cel</ref> Šādas loksnes tika izmantotas tradicionālajā jeb zīmētajā [[animācija|animācijā]], lai radītu telpiskuma efektu.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Stifnīnskābes struktūrformula
|ķīmiskā formula=C6H3N3O8
|molmasa=245,11
|blīvums=1829
|kušanas temperatūra=180 °C
|viršanas temperatūra=sadalās
}}
'''Stifnīnskābe''' (2,4,6-trinitrorezorcīns, C6H(NO2)3(OH)2) ir dzelteni heksagonāli kristāli.

sentences:
'''Bentoss''' ({{val|el|βένθος}} (''bentos'') — 'dziļums') ir [[Organisms|organismu]] kopums, kas dzīvo ūdenstilpju gruntī vai uz grunts, kā arī uz zemūdens priekšmetiem.<ref>{{LPE|1}}</ref> Bentisko dzīvnieku kopumu sauc par [[zoobentoss|zoobentosu]], bet bentisko augu kopumu par [[fitobentoss|fitobentosu]]. Pēc izmēriem bentosa organismus iedala trīs grupās: makrobentoss — organismi, kuru lielums pārsniedz 2 mm, mezobentoss — organismi, kuru lielums ir no 0,1 līdz 2 mm un mikrobentoss ar izmēriem zem 0,1 mm. Pēc saskares ar pamatni izšķir piecas grupas:
# lielie piestiprinājušies organismi ([[epifauna]], [[epiflora]]),
# sīkie piestiprinājušies organismi ([[perifitons]]),
# urbējdzīvnieki (izurbj klintis, koka pāļus un [[laiva]]s),
# racējdzīvnieki ([[infauna]], ierokas mīkstā gruntī: [[tārpi]], kukaiņu kāpuri, [[gliemji]]),
# uz grunts un tās tiešā tuvumā mītošie dzīvnieki ([[onfauna]]: [[adatādaiņi]], [[vēžveidīgie]], kukaiņu kāpuri, tārpi).
Triju pēdējo grupu dzīvniekiem ir liela nozīme [[bentofāgi|bentofāgu]] barībā. Pēc bentosa biomasas tiek spriests par [[ūdenstilpe]]s produktivitāti, ko izsaka g/m2 vai kg/ha. Bentosu pārtikā lieto arī [[cilvēki]] (piemēram, [[aļģes]], [[austeres]], [[Krabji|krabjus]], dažas bentosa [[zivis]]).

sentences:
{{jāuzlabo}}
'''Satura mārketings''' ir [[tirgzinība]]s taktika, kas koncentrējas uz satura radīšanu un izplatīšanu internetā. Šis saturs var būt izklaidējošs vai informējošs, taču tā galvenais uzdevums ir uzrunāt definētu mērķa grupu, nodrošinot uzņēmuma vai zīmola nosaukuma redzamību interneta [[Meklētājprogramma|meklētājprogrammu]] pirmajos rezultātos ar mērķi pārvērst interneta lapu apmeklētājus klientos.<ref>[http://contentmarketinginstitute.com/what-is-content-marketing/ What Is Content Marketing?]</ref> Radītais saturs piesaista cilvēku uzmanību, veicina uzņēmuma redzamību un palielina interneta lapu apmeklējumu skaitu. Tā kā satura mārketinga uzdevums ir paredzēt tēmas, kas varētu interesēt interneta meklētāju lietotājus, tā ir pasīva mārketinga forma, jo gatavo un internetā izvieto informāciju nezinot, cik daudzi cilvēki to atradīs un izmantos. Satura mārketings uzsver, ka ir gandrīz nekomerciāls, jo piedāvā bezmaksas informāciju un zināšanas. Saturs tiek sagatavots un izplatīts daudzos formātos — informatīvās publikācijās, video klipos, pētījumos, infografikās, e-pasta publikācijās, [[aplāde|aplādēs]], fotogrāfijās un [[tīmekļa žurnāls|tīmekļa žurnālu]] ierakstos.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        nosaukums = Salvijas
|         binomial = Salvia
|           attēls = Salvia officinalis0.jpg
|           autors = [[Kārlis Linnejs|L.]], 1753
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = [[Ārstniecības salvija]]
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Lamiales
|         rinda_lv = Panātru rinda
|           dzimta = Lamiaceae
|        dzimta_lv = Lūpziežu dzimta
|      apakšdzimta = Nepetoideae
|   apakšdzimta_lv = Kaķmētru apakšdzimta
|            ģints = Salvia
|         ģints_lv = Salvijas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Pierādījums
| attēls = Proof poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Proof''
| žanrs = drāma
| režisors = [[Džons Medens]]
| producents = * [[Elisona Ouena]]
* [[Džefrijs Šārps]]
* [[Džons Hārts]]
| scenārija autors = [[Rebeka Millere]]
| galvenajās lomās = * [[Gvineta Paltrova]]
* [[Entonijs Hopkinss]]
* [[Houpa Deivisa]]
* [[Džeiks Jillenhols]]
| mūzika = [[Stīvens Varbeks]]
| operators =
| montāža =
| studija =
| izplatītājs = ''[[Miramax|Miramax Films]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|2005|9|5|Venēcijas filmu festivāls|2005|9|16|ASV|}}
| ilgums = 100 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/proof-2005|title=Proof|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 27, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = [[Dolārs|$]]20 miljoni<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=proof.htm|title=Proof (2005) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 27, 2018}}</ref>
| ienākumi = [[Dolārs|$]]14,2 miljoni<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākošā =
| imdb =
}}
'''"Pierādījums"''' ({{val|en|Proof}}) ir 2005. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors ir [[Džons Medens]]. Galvenās lomas atveido [[Gvineta Paltrova]], [[Entonijs Hopkinss]], [[Houpa Deivisa]] un [[Džeiks Jillenhols]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|9|5||bez}} Venēcijas filmu festivālā.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Happy Endings''
| attēls                   =  HappyEndingsPoster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija, drāma
| režisors                 = [[Dons Rūss]]
| producents               =
* [[Maiks Pareorneks]]
* [[Hollija Vīrsma]]
| scenārija autors         = Dons Rūss
| galvenajās lomās         =
* [[Toms Ārnolds]]
* [[Džese Bredfords]]
* [[Bobijs Kanaveils]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Lora Derna]]
* [[Līza Kudrova]]
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Džeisons Riters]]
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Lions Gate Entertainment]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2005|7|29|}}
| ilgums                   = 127 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005|title=Happy Endings|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=June 9, 2019|archive-date={{dat|2019|06|09||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190609113610/https://bbfc.co.uk/releases/happy-endings-2005}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|1,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=happyendings.htm|title=Happy Endings (2005)|publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]])|accessdate= June 9, 2019}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākamā                   =
| imdb                     =
}}
'''''Happy Endings''''' ir 2005. gada drāma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Dons Rūss]]. Galvenās lomas atveido [[Toms Ārnolds]], [[Džese Bredfords]], [[Bobijs Kanaveils]], [[Stīvs Kūgans]], [[Lora Derna]], [[Līza Kudrova]], [[Megija Jillenhola]] un [[Džeisons Riters]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2005|7|29||bez}}.

sentences:
{{jāuzlabo|nenoformēts teksta palags ar daudzām kļūdām, iespējams, pārrakstīts no grāmatas}}
{{noformējums+}}
{{papildu atsauces+}}
{{vikisaites+}}

sentences:
{{Administratīvā iedalījuma vienības infokaste
| name                    = Overeisela
| native_name             = ''Overijssel''
| other_name              =
| settlement_type         = [[Nīderlandes administratīvais iedalījums|Provinnce]]
| image_skyline           =
| imagesize               =
| image_caption           =
| image_flag              = Flag of Overijssel.svg
| flag_size               =
| image_shield            = Overijssel wapen.svg
| shield_size             = 100px
| nickname                =
| motto                   =
| anthem                  =
| capital                 = [[Zvolle]]
| largest_city            = [[Enshede]]
| official_language       =
| spoken_language         =
| image_map               = Overijssel in the Netherlands.svg
| mapsize                 = 235px
| map_caption             = Overeiselas atrašanās vieta Nīderlandē
| subdivision_type        = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name        = {{NED}}
| leader_party            =
| leader_title            =
| leader_name             =
| area_footnotes          =
| area_magnitude          =
| area_total_km2          = 3327
| area_land_km2           = 3233
| area_water_km2          = 94
| area_water_percent      =
| area_rank               =
| elevation_max_m         =
| elevation_min_m         =
| population_footnotes    =
| population_total        = 1142360
| population_as_of        = 2015
| population_rank         =
| population_density_km2  = auto
| timezone                = CET
| utc_offset              = +1
| timezone_DST            = CEST
| utc_offset_DST          = +2
| website                 = {{url|http://www.overijssel.nl/}}
| footnotes               =
}}

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Zāle
| citvaloda         = de
| oriģinālnosaukums = Saale
| attēls            = ICE bei Saaleck.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Ātrgaitas dzelzceļa tilti pār Zāli
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Fihtela kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Elba]]
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{DEU}}
| garums            = 413
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       = 3
| baseins           = 23 700
| baseins_latvijā   =
| pietekas          =
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=7 | sāk_plat_s=14 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=11 | sāk_gar_m=49 | sāk_gar_s=50 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=51 | iet_plat_m=57 | iet_plat_s=17 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=11 | iet_gar_m=54 | iet_gar_s=50 | iet_gar_EW=E
}}
'''Zāle''' ({{val-de|Saale}}) ir upe [[Vācija|Vācijā]]. [[Elba]]s kreisā krasta pieteka. Sākas [[Fihtela kalni|Fihtela kalnos]]. No [[Halle]]s kanalizēta (vairākas [[slūžas]]).

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Disepšena
|attēls              = DECEPTION ISLAND.jpg
|attēla paraksts     = Disepšenas vulkāniskā ainava
|attēla izmērs       =
|vietas karte         = Deception-Island-location-map.png
|label               =Disepšena
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Antarktika]]
|arhipelāgs          = [[Dienvidšetlendas salas]]
|latd=62|latm=58|lats=37 |latNS=S |longd=60|longm=39|longs=00 |longEW=W
|platība             = 136,9<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://islands.unep.ch/INY.htm#21 |title=UNEP islands |access-date={{dat|2013|09|29||bez}} |archive-date={{dat|2013|05|01||bez}} |archive-url=https://web.archive.org/web/20130501070822/http://islands.unep.ch/INY.htm#21 }}</ref>
|garums              = 14,4
|platums             = 12,2
|krasta līnija       =
|salu skaits         =
|galvenās salas      =
|augstākais kalns    = [[Ponda kalns]]
|augstums            = 539
|valsts                            = Antarktika
|valsts adm vienības tips          = Pretenzija
|valsts adm vienība                = [[Britu Antarktiskā teritorija]], [[Argentīnas Antarktīda]],<br>[[Čīles Antarktiskā teritorija]]
|iedzīvotāji      = 0
|valsts ciems     =
|piezīme          =
}}
'''Disepšena''' ({{val|en|Deception Island}}, {{val|es|Isla Decepción}} — ‘maldinošā, mānīgā’) ir sala [[Dienvidšetlendas salas|Dienvidšetlendas salu]] arhipelāgā [[Antarktika|Antarktikā]]. Izvietojusies arhipelāga vidusdaļā [[Brensfīlda šaurums|Brensfīlda šaurumā]] uz dienvidaustrumiem no galvenās salu virknes.<ref>South Shetland Islands. Scale 1:200 000. BAS, Cambridge, UK 2008</ref> Salai [[pakavs|pakava]] forma 12—14 km diametrā, ko veido darbīgs [[vulkāns]] ar applūdušu [[kaldera|kalderu]] vidū. Aptuveni pusi salas klāj ledāji. Kopš roņu medību laikiem Disepšenas sala tiek uzskatīta par vienu no ērtākajām un drošākajām dabīgajām ostām Antarktikā. Mūsdienās viens no populārākajiem antarktiskā tūrisma galamērķiem.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Glicerīnaldehīda struktūrformula
|ķīmiskā formula=C3H6O3
|molmasa=90,08
|blīvums=1455
|kušanas temperatūra=145 °C
|viršanas temperatūra=140 - 150 °C pie 0,8 mmHg
}}
'''Glicerīnaldehīds''' (2,3-dihidroksipropanāls, HOCH2-CHOH-CHO) ir aldehīdspirts, [[ogļhidrāti|ogļhidrāts]], kas satur 3 oglekļa atomus (trioze). Tā ir vienkāršākā aldoze. Tas ir salda, kristāliska viela, kas ir ogļhidrātu vielmaiņas starpprodukts. Glicerīnaldehīdam ir iespējami 2 [[optiskie izomēri]], un tas ir viena no vienkāršākajām vielām ar optiskajiem izomēriem. Glicerīnaldehīdu var iegūt, oksidējot [[glicerīns|glicerīnu]].

sentences:
[[Kategorija:Kari pēc valsts|Livonija]]
[[Kategorija:Livonija]]

sentences:
'''Kriptodepresija''' ir:
* Iekšzemē esoša, ar [[ūdens|ūdeni]] pildīta [[ieplaka]], kuras gultne atrodas zemāk par jūras līmeni.
* Tā [[ezers|ezera]] vai [[upe]]s gultnes daļa, kas atrodas zem jūras līmeņa.

sentences: '''Tanka''' ({{val|ja|短歌}} (''tanka'') — 'īsā dziesma') ir sena [[japāņi|japāņu]] [[dzeja]]s forma, kas radusies apmēram [[7. gadsimts|7. gadsimtā]]. Tas ir piecu rindu bezatskaņu pants, kuram pirmajā un trešajā rindā ir piecas zilbes, bet pārējās — septiņas. Tankā kopā ir trīsdesmit viena zilbe (5—7—5—7—7). Galvenā atziņa tiek pausta pirmajās trijās rindās, nākamajās — noskaņa vai vispārinājums. Tankas tematika ir saistīta ar [[daba|dabu]], mīlas [[dzeja|dzeju]].

sentences: '''Birokrāti''' ir dalībnieku grupa, kas pieder pie [[Vikipēdija]]s administrācijas. Viņiem ir tiesības dalībniekus padarīt par [[Vikipēdija:Administratori|administratoriem]] (saīsināti — ''adminiem''), ja tā [[Vikipēdija:Administratoru kandidāti|nobalsojusi]] Vikipēdijas kopiena. Birokrāti parasti ir arī administratori. Birokrāti var piešķirt un noņemt [[Vikipēdija:Boti|botu]] statusu, lai botu veiktās izmaiņas neparādītos [[Special:Recentchanges|pēdējo izmaiņu]] lapā. ''[[MediaWiki]]'' instalācijas visu birokrātu sarakstu (dalībnieki ar birokrāta tiesībām) var atrast [[Special:ListUsers/bureaucrat|šeit]].

sentences:
{{iw+}}
'''Tabulas elementi''' ir vienības tabulā, kuras var grupēt, segmentēt vai sakārtot dažādos veidos, un no kurām sastāv [[tabula]]. Tajās tiek glabāta noteikta informācija. Katram tabulas elementam ir elementa nosaukums, kuru datu bāzes lietotne izmanto, lai identificētu datu lauku, un kas palīdz lietotājam noteikt lauka saturu.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Virsotne
| operators =
| attēls = High Rise 2014 Film Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = antiutopija, trilleris
| režisors = [[Bens Vītlijs]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toms Hidlstons]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Sjēna Millere]]
* [[Lūks Evanss]]
* [[Elizabete Mosa]]
| mūzika = [[Klints Mansels]]
| oriģinālnos = ''High-Rise''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs = ''[[StudioCanal]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2015|9|13|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2016|3|18|Apvienotā Karaliste}}
| ilgums = 119 minūtes
| valsts = {{GBR}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|8 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,1 miljons}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/High-Rise#tab=summary|title=High-Rise (2016) |publisher=The Numbers |accessdate= {{dat|2023|3|17}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Virsotne"''' ({{Val|en|High-Rise}}) ir 2015. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] [[Antiutopija|antiutopiska]] trillera filma, kuras režisors ir [[Bens Vītlijs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Hidlstons]], [[Džeremijs Aironss]], [[Sjēna Millere]], [[Lūks Evanss]] un [[Elizabete Mosa]]. Filma balstīta uz [[Džeimss Greiems Balards|Džeimsa Greiema Balarda]] 1975. gada romānu ar tādu pašu nosaukumu.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.screendaily.com/news/irons-miller-join-high-rise/5071683.article|title=Irons, Miller join High-Rise|last=Andreas Wiseman2014-05-14T06:00:00+01:00|website=Screen|access-date=2023-03-17|language=en}}</ref>

sentences:
{{Aktiera infokaste
 | vārds                   = Konstantīns Titovs
 | vārds_orig              = ''Константин Титов''
 | attēls                  =
 | attēla izmērs           =
 | komentārs               =
 | dz. vārds               =
 | dz. datums              = {{dat|1919|3|22}}
 | dz. vieta               = {{vieta|Krievijas PFSR|Ivanovovozņesenska|td=Krievija}}
 | miršanas datums         = {{miršanas datums un vecums|2020|1|30|1919|3|22}}
 | miršanas vieta          =  [[Rīga]], {{LAT}}
 | citi vārdi              =
 | nodarbošanās            = teātra [[režisors]] un pedagogs
 | darbības gadi           =
 | dzīvesbiedrs            = [[Klāra Vabole]]
 | mājaslapa               =
 | paraksts                =
 | apbalvojumi             =
 | dzimums                 = V
}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''Ideal Home''
| attēls                   = Ideal Home.png
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = drāma, komēdija
| režisors                 = [[Endrū Flemings]]
| producents               =
* [[Ārons Raiders]]
* [[Gabriela Tana]]
* [[Marija Terēze Arida]]
* [[Klārks Pītersons]]
* [[Maksims Remijards]]
| scenārija autors         = Endrū Flemings
| galvenajās lomās         =
* [[Pols Rads]]
* [[Stīvs Kūgans]]
* [[Elisona Pilla]]
* [[Džeiks Makdormans]]
* [[Džeks Gors]]
| mūzika                   = [[Mārtins Simpsons]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Remstar Studios]]''
* ''[[Baby Cow Productions]]''
* ''[[Lucky Monkey Pictures]]''
* ''[[Mustard & Co]]''
| izplatītājs              = ''[[Brainstorm Media]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2018|2|15|''Mardi Gras'' filmu festivāls|2018|6|29|ASV|}}
| ilgums                   = 89 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/ideal-home-2018-0|title=Ideal Home|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=April 13, 2019|archive-date={{dat|2019|04|13||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190413153759/http://www.bbfc.co.uk/releases/ideal-home-2018-0}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}

sentences:
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = ''République Togolaise''
|    pilnais_valsts_nosaukums = Togo Republika
|            valsts_nosaukums = Togo
|               karoga_attēls = Flag of Togo.svg
|            karoga_nosaukums = Togo karogs
|              ģerboņa_attēls = Emblem of Togo.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Togo ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 80px
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = ''[[Salut à toi, pays de nos aïeux]]''
|               kartes_attēls = Location_Togo_AU_Africa.svg
|             kartes_paraksts = Togo atrašanās vieta Rietumāfrikā
|               galvaspilsēta = [[Lome]]
| latd= 6 | latm= 07 | latNS= N | longd= 1 | longm= 13 | longEW= E
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[franču valoda]]
|             etniskās_grupas = [[eve]] - 47%
[[kabje]] - 22%
[[kvači]] - 14%
|        etniskās_grupas_gads =
|              valsts_iekārta = [[Republika]]
|        valsts_galvas_tituls = [[Togo prezidents|Prezidents]]
|                valsts_galva = [[Fors Gnasingbe]]
|       valsts_galvas_tituls2 = [[Togo premjerministrs|Premjerministrs]]
|               valsts_galva2 = [[Victoire Tomegah Dogbé]]
|        neatkarības_iegūšana = [[Togo vēsture|Neatkarība]]
|         neatkarības_piezīme =
|                    dibināta =
|        neatkarības_notikums = no [[Francija]]s
|          neatkarības_datums = {{dat|1960|4|27}}
|       neatkarības_notikums2 =
|         neatkarības_datums2 =
|                 platība_km2 = 56785
|               platība_rangs = 125.
|              procenti_ūdens = 4,2
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2017
|          iedzīvotāju_skaits = 7 965 055
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 99.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 125,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 93.
|                     IKP_PPP = 14,919 miljardi
|                IKP_PPP_gads = 2019
|               IKP_PPP_rangs =
|          IKP_PPP_per_capita = 1821
|    IKP_PPP_per_capita_rangs =
|                         HDI = {{palielinājās}}
|                    HDI_gads = 2018
|              HDI_kategorija = 0,513 zems
|                   HDI_rangs = 167.
|                        Gini = 43,1<ref>[https://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI/?view=map World Bank - GINI index]</ref>
|                   Gini_gads = 2015
|             Gini_kategorija = augsts
|                  Gini_rangs =
|                      valūta = [[Rietumāfrikas CFA franks]]
|                valūtas_kods = XOF
|                  laika_zona = [[Griničas laiks|GMT]]
|                  utc_offset = +0
|              laika_zona_DST = nav
|              utc_offset_DST = +0
|                      domēns = [[.tg]]
|              tālsarunu_kods = 228
|                iso_kods_num = 768
|              iso_kods_alfa2 = TG
|              iso_kods_alfa3 = TGO
|                    piezīmes =
|                    piezīme1 =
|                    piezīme2 =
}}

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Kuģa Ķīļa Ēta
|               attēls =
Kuģa Ķīļa Ēta Homunkula miglāja iekšienē
 (attēls iegūts [[1995]]. gadā ar [[Habla kosmiskais teleskops|Habla teleskopu]])
|       citi nosaukumi = η Carinae
|           zvaigznājs = [[Kuģa Ķīlis]]
|          deklinācija = −59° 41′ 04,26″
|        rektascensija = 10h 45m 03.591s
|    redzamais spožums = 6,21
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 100 - 150
}}
'''Kuģa Ķīļa Ēta''' (η Car, η Carinae, Kuģa Ķīļa η) ir zilais [[pārmilzis]] [[Kuģa Ķīlis|Kuģa Ķīļa]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Starp zināmajām zvaigznēm tā ir viena no vislielākajām un nestabilākajām, tā uzvedas praktiski neparedzami. Zvaigznes masa, kas vairāk kā 100 reizes pārsniedz [[Saule]]s masu, ir tuva maksimālajai teorētiski iespējamai, bet tās [[starjauda]] ir apmēram 5 000 000 reižu lielāka nekā Saulei. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas neliela divkārša [[miglājs|miglāja]] - '''Homunkula miglāja''' - iekšienē. Šis miglājs izveidojies relatīvi nesen (pirms apmēram 165 gadiem notikuša uzliesmojuma, tā dēvētā Lielā izvirduma, laikā) un to aptver daudz lielāks miglājs - [[Ķīļa miglājs]] jeb NGC 3372. Netālu no Homunkula miglāja atrodas [[Atslēgas cauruma miglājs]]. Kuģa Ķīļa Ēta atrodas 7500 līdz 8000 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no Saules sistēmas.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Cabbage and cross section on white.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Brassicales
|         rinda_lv = Krustziežu rinda
|           dzimta = Brassicaceae
|        dzimta_lv = Krustziežu dzimta
|            ģints = Brassica
|         ģints_lv = Kāposti
|             suga = B. oleracea
|          suga_lv = Dārza kāposts
|         binomial = Brassica oleracea
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Lielais Kaukāzs
|attēls                 = Dykhtau.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Otra augstākā Lielā Kaukāza virsotne [[Dihtau]]
|lat_dir =N |lat_deg =43|lat_min =21|lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =42|lon_min =22|lon_sec =
 | pushpin_map           = Kaukāzs#Krievija#Eiropa#Āzija
 | pushpin_relief        = jā
|region                =
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Eiropa]], [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{AZE}}
{{GEO}}
{{RUS}}
|ģeo_apgabals           = [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāzs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 1100
|platums                = 160
|kalns                  = [[Elbruss]]
|augstums               = 5642
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Lielais Kaukāzs''' ir lielākā un augstākā [[kalns|kalnu]] sistēma [[Kaukāzs (kalni)|Kaukāza kalnu]] masīvā uz [[Āzija]]s un [[Eiropa]]s robežas starp [[Melnā jūra|Melno jūru]] un [[Kaspijas jūra|Kaspijas jūru]]. Stiepjas aptuveni 1100 [[Kilometrs|km]] garumā no [[Tamaņas pussala]]s ziemeļrietumos līdz [[Abšeronas pussala]]i dienvidaustrumos. Augstākā virsotne ir [[Elbruss]] (5642 m vjl).<ref>{{PZT|425}}</ref> Ziemeļpusē Kaukāza kalniem piekļaujas [[Terekas-Kumas zemiene]] ziemeļaustrumos, [[Stavropoles augstiene]] ziemeļos un [[Kubaņas-Pieazovas zemiene]] ziemeļrietumos. Dienvidrietumos Lielajam Kaukāzam piekļaujas [[Kolhīdas zemiene]], dienvidaustrumos — [[Kūras-Araksas zemiene]], bet [[Lihas grēda]] Lielo Kaukāzu savieno ar [[Mazais Kaukāzs|Mazo Kaukāzu]].

sentences:
{{Futbola izlases infokaste
| Name               = NVS
| Badge              = CIS football.svg
| FIFA Trigramme     = CIS
| Nickname           =
| Association        = [[Padomju Savienības Futbola federācija]]
| Confederation      = [[UEFA]]
| Coach              =
| Captain            =
| Most caps          = [[Dmitrijs Harins]] (9)
| Top scorer         = [[Sergejs Kirjakovs]] (4)
| Home Stadium       = dažādi

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Dapitana
 | official_name            = ''Dapitan''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            = {{Vairāki attēli
| border                   = infobox
| total_width              = 270
| image_style              = border
| perrow                   = 1/2/2/2
| image1                   = Dapitan Church facade.jpg
| image2                   = Dapitan City Government Center.jpg
| image3                   = T'nalak Festival Subanen girl.jpg
| image4                   = Dakak Zipline.png
| image5                   = Dapitan Ancestral House 04.JPG
| image6                   =
}}
 | image_caption            =
 |image_flag             = {{#property:P41}}
 |flag_size              = 120x80px
 |image_seal             = {{#property:P158}}
 |seal_size              = 100x80px
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Filipīnas#Mindanao
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | image_map                = Ph locator zamboanga del norte dapitan.png
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_type1        = Reģions
 | subdivision_type2        = Province
 | subdivision_name         = {{karogs|Filipīnas}}
 | subdivision_name1        = [[Zamboangas Pussala]]
 | subdivision_name2        = [[Ziemeļzamboanga]]
 | established_title        = Pirmoreiz minēta
 | established_date         = 1595
 | established_title1       = Dibināta
 | established_date1        = 1629
 | established_title2       = Pilsēta
 | established_date2        = 1963
 | parts_type               = Barangajas
 | parts                    = 50
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 390.53
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 85202
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[PST]]
 | utc_offset               = +8
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 8 | latm = 39 | lats = 18 | latNS = N
 | longd = 123 | longm = 25 | longs = 27 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta kods
 | postal_code              = 7101
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 33
 | website                  = {{URL|https://dapitancity.gov.ph/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Biotakso infokaste
| nosaukums =
| binomial = Psidium guajava
| autors = [[Kārlis Linnejs|L.]]
| attēls = Psidium cattleyanum Gruszlina 2022-10-11 01.jpg
| att_nosaukums = ''Psidium cattleyanum''
| valsts = Plantae
| valsts_lv = Augi
| nodalījums = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase = Magnoliopsida
| klase_lv = Divdīgļlapji
| rinda = Myrtales
| rinda_lv = Miršu rinda
| dzimta = Myrtaceae
| dzimta_lv = Miršu dzimta
| ģints = Psidium
| ģints_lv = Gvajaves
| kategorijas = nē
}}'''Gvajaves''' (''Psidium'') ir [[Koks|koku]] un [[Krūms|krūmu]] ģints [[Miršu dzimta|miršu dzimtā]]. Tās dabiskais izplatības areāls ir siltākās [[Rietumu puslode]]s daļās (t.i., [[Meksika|Meksikā]], [[Centrālamerika|Centrālamerikā]] un [[Dienvidamerika|Dienvidamerikā]], [[Rietumindija|Rietumindijā]] un [[Galapagu salas|Galapagu salās]]). Sugas ir ieviestas arī daudzviet citur pasaulē, piemēram, Āfrikas dienvidos un rietumos, Indijā, dienvidaustrumāzijā, un citur.<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=http://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30004423-2|title=Psidium L. {{!}} Plants of the World Online {{!}} Kew Science|website=Plants of the World Online|access-date=2023-08-28|language=en}}</ref>

sentences: '''Materiāls''' ({{val-la|materialis}} — 'vielisks') ir [[viela]] vai vielu maisījums, no kā kaut kas tiek izgatavots vai kas nepieciešams kaut kādām izgatavošanas darbībām. Pēdējā gadījumā precizē, ka tas ir palīgmateriāls vai izejmateriāls. [[Ēdiens]], [[degviela]] un [[medikamenti]] nav materiāli, jo lietošanas laikā tie iesaistās [[ķīmiskā reakcija|ķīmiskās reakcijās]] un pakāpeniski gandrīz pilnīgi izzūd, jeb pārveidojas citās vielās.<ref>[http://www.radiovesti.ru/articles/2012-11-10/fm/72732 Валентин Крапошин: наше время порождает новые материалы]{{Novecojusi saite}}</ref> Materiāli var būt dabiskas vai sintētiskas (mākslīgas) izcelsmes; tie var būt homogēni vai arī kā heterogēnas kompozīcijas.

sentences: '''Krievu kultūra''' ir [[Krievi|krievu tautas]] darbība, uzvedība un domāšana, kas balstās uz krievu tradīcijām, uzskatiem un mentalitāti. Kopumā tai ir [[Eiropa|eiropeiska]] ievirze, jo tā ir pārņēmusi [[Kristietība|kristīgās]] vērtības. Tajā pašā laikā tai ir [[nacionālā identitāte]], kas izpaužas krievu estētikas kanonos un [[Pareizticība|pareizticīgo]] reliģiskajā praksē.

sentences:
{{Citas nozīmes|Apvienotās Karalistes daļu|Īrija (nozīmju atdalīšana)|Īrija}}
{{Valsts infokaste
|   pilnais_valsts_nosaukums = Ziemeļīrija
|        vietējais_nosaukums = ''Tuaisceart Éireann
Norlin Airlann''
|              karoga_attēls = Flag of the United Kingdom.svg
|           karoga_nosaukums = Ziemeļīrijas karogs
|             ģerboņa_attēls = Coat of Arms of Northern Ireland.svg
|          ģerboņa_nosaukums = Ziemeļīrijas ģerbonis
|            ģerboņa_platums = 86px
|                      motto =
|              kartes_attēls = Northern Ireland in the UK and Europe.svg
|            kartes_paraksts = Ziemeļīrija Eiropas kartē
|             valsts_valodas = [[Angļu valoda|Angļu]]
[[Īru valoda|Īru]]
''[[Olsteras skotu valoda|Olsteras skotu]]''{{Smallsup|1}}
|           valsts_nosaukums = Ziemeļīrija
|              galvaspilsēta = [[Belfāsta]]
|latd=54 |latm=35.456 |latNS=N |longd=5 |longm=50.4 |longEW=W
|            lielākā_pilsēta = [[Belfāsta]]
|             valsts_iekārta = {{nowrap|[[Konstitucionālā monarhija]]}}
|       valsts_galvas_tituls = Monarhs
|               valsts_galva = [[Čārlzs III Vindzors|Čārlzs III]]
|       neatkarības_iegūšana =
|       neatkarības_notikums = 1920. gada Īrijas valdības akts
|         neatkarības_datums = {{dat|1921|5|3|n|bez}}
|              platība_rangs =
|                platība_km2 = 13843
|area_sq_mi         = 5345
|             procenti_ūdens =
|         iedzīvotāju_skaits = 1 862 442<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nisra.gov.uk/population_clock/ClockText.html |title=Population Clock Northern Ireland (an assumption of population change after 30 June 2014) |publisher=Northern Ireland Statistics and Research Agency (NISRA) |accessdate=2016-06-23 |archive-date=2016-03-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304200145/http://www.nisra.gov.uk/population_clock/ClockText.html }}</ref>
|   iedzīvotāju_skaits_rangs =
|    iedzīvotāju_skaita_gads = 2016
|population_census        = 1 810 863
|population_census_year   = 2011
|   apdzīvotības_blīvums_km2 = 131
|population_density_sq_mi = 315
| apdzīvotības_blīvums_rangs =
|            etniskās_grupas = 99,15% baltādainie (91,0% Ziemeļīrijā dzimušie, 8,15% citi baltie), 0,41% aziāti, 0,10% ''Irish Traveller'', 0,34% citi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.nisranew.nisra.gov.uk/census/Excel/commissioned_output/EXT20032908c.xls |title=Northern Īrija Census 2001 Commissioned Output |publisher=[[NISRA]] |year=2001 |accessdate=8 December 2009 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110716024827/http://www.nisranew.nisra.gov.uk/census/Excel/commissioned_output/EXT20032908c.xls |archivedate={{dat|2011|07|16||bez}} }}</ref>
|                    IKP_PPP = £33,2 miljardi
|               IKP_PPP_gads = 2002
|         IKP_PPP_per_capita = £19,603
|                     valūta = [[Sterliņu mārciņa]]
|               valūtas_kods = GBP
|country_code       = UKN
|                 laika_zona = GMT
|drives_on          = left
|                 utc_offset = +0
|             laika_zona_DST = BST
|             utc_offset_DST = +1
|                     domēns = [[.uk]]{{Smallsup|2}}
|               iso_kods_num =
|             iso_kods_alfa2 =
|             iso_kods_alfa3 =
|             tālsarunu_kods = +44
|                   piezīme1 = Ziemeļīrijā nav oficiālo valsts valodu.
|                   piezīme2 = Arī [[.ie]], kopā ar Īriju, un [[.eu]] kopā ar citām [[Eiropas Savienība]]s dalībvalstīm.
}}

sentences: '''Indijas okeāns''' ir trešais lielākais [[okeāns]] pasaulē, kas aizņem ap 20% no planētas ūdens virsmas.<ref>{{PZT|275}}</ref> Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem kalpo kā nozīmīgs [[tranzīts|tranzīta]] ceļš starp pasaules [[civilizācija|civilizācijām]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| platums       =
| binomial      = Prunus avium
| autors        = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1755
| attēls        = Prunus avium fruit.jpg
| att_izmērs    =
| att_nosaukums = Saldie ķirši
| valsts        = Plantae
| valsts_lv     = Augi
| nodalījums    = Magnoliophyta
| nodalījums_lv = Segsēkļi
| klase         = Magnoliopsida
| klase_lv      = Divdīgļlapji
| rinda         = Rosales
| rinda_lv      = Rožu rinda
| dzimta        = Rosaceae
| dzimta_lv     = Rožu dzimta
| ģints         = Prunus
| ģints_lv      = Plūmes
| apakšģints    = Cerasus
| apakšģints_lv = Ķiršu apakšģints
| apakšģints_r  = Ķirši (koki)
| suga          = P. avium
| suga_lv       = Saldais ķirsis
| sinonīmi      = ''Cerasus avium'' ([[Moench]])
| izplatība     =
| kategorijas   = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Senie laiki]]
[[Kategorija:Bijušās valstis]]
[[Kategorija:Civilizācijas]]

sentences:
{{cita nozīme|darbarīku|filmu sēriju|Zāģis (filmu sērija)}}
'''Zāģis''' ir [[darbarīks]], kuru veido ciets [[asmens]], [[stieple]] vai [[ķēde]] ar zobiem vienā pusē. Tas tiek izmantots, lai grieztu (zāģētu) relatīvi cietus materiālus, visbiežāk [[koksne|koksni]], noteiktās formās vai leņķos. Pastāv dažāda veida zāģi, piemēram, rokas zāģis, lokzāģis, ripzāģis, elektrozāģis, motorzāģis. Ar zāģi ir jāstrādā ļoti uzmanīgi.

sentences:
'''Eksponentvienādojums''' ir [[vienādojums]], kur nezināmais atrodas kāpinātājā. Piemēram, <math>3^x= 27</math>, <math>6^{x-3}-6^3=x^2</math>
Eksponentvienādojumu risināšanā nepieciešams izmantot pakāpju īpašības un definīcijas.<ref>{{tīmekļa atsauce|title=Darbības ar pakāpēm, pamatlikumi|url=http://www.uzdevumi.lv/p/matematika/12-klase/eksponentvienadojumi-1024/re-f591aa65-6221-45ac-aedc-ca83be8e5e2b}}</ref><ref>{{grāmatas atsauce|last1=E.Slokenberga, I. France, I.France|title=Matemātika 12.klasei|publisher=Lielvārds|pages=9.lpp}}</ref>
*Par reāla skaitļa <math>a</math> pakāpi ar naturālu kāpinātāju <math>n</math> sauc reizinājumu, kurā skaitlis <math>a</math> ņemts <math>n</math> reizes.
''Piemērs:''

sentences:
{{Mākslas darba infokaste
|              title = Rolanda statuja
| painting_alignment =
|   other_language_1 =
|      other_title_1 =
|              image = Iglesia de San Pedro, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 25.JPG
|      image_upright =
|                alt =
|            caption =
|             artist = [[Augusts Francs Folcs|Augusts Folcs]]
|               year = 1896
|    completion_date =
|               type = [[skulptūra]]
|           material = [[smilšakmens]]
|            subject =
|         dimensions =
|          condition =
|               city = [[Rīga]]
|             museum = [[Rīgas Svētā Pētera baznīca]]
|          accession =
|            website = <!-- Official webpage/site only: {{URL|example.com}} -->
}}
'''Rolanda statuja''' atrodas [[Rīga]]s pilsētas vēsturiskajā centrā, [[Vecrīga|Vecrīgā]], [[Rātslaukums (Rīga)|Rātslaukumā]]. Tēlnieka [[Augusts Francs Folcs|Augusta Folca]] veidotā 6,3 m augstā [[skulptūra]] "Rīgas Rolands" (''Rigaer Roland'') uz granīta postamenta tika uzstādīta 1896. gadā.<ref name="Fil">{{Grāmatas atsauce|title=Rīga tête-à-tête|last=Fil|first=Olga|publisher=Beaux-Arts|year=2017|isbn=978-993-48690-1-3|location=Rīga|pages=135-137}}</ref> Tās skices autors ir [[arhitekts]] [[Vilhelms Neimanis]], viens no tā laika vadošajiem [[eklektika (arhitektūra)|eklektikas arhitektūras]] un [[arheoloģija]]s ekspertiem, [[Latvijas Nacionālais mākslas muzejs|Latvijas Nacionālā mākslas muzeja]] pirmais direktors. Skulptūra izgatavota no [[Silēzija]]s [[smilšakmens]].

sentences: '''Akūtas fāzes olbaltumi''' ir [[Asins|asins]] [[Olbaltums|olbaltumu]] klase, kuru līmenis vai nu palielinās (pozitīvi akūtas fāzes olbaltumi) vai pazeminās (negatīvi akūtas fāzes olbaltumi) [[organisms|organisma]] atbildes reakcijā uz [[Iekaisums|iekaisumu]]. Šādu atbildes reakciju dēvē par akūtas fāzes reakciju. Akūtas fāzes atbildes reakcija ir nespecifiska un kompleksa organisma reakcija, kuru stimulē dažādi faktori ([[trauma]]s, organiski bojājumi, [[stress]], [[iekaisums]], [[Audzējs|audzēji]]).<ref name="Tothova.etal2014"/>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Badlands''
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi =
| budžets = {{ASV dolārs|300 tūkstoši}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| valsts = {{USA}}
| ilgums = 93 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|1973|10|15}}
| izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
| studija =
| operators = * [[Taks Fudžimoto]]
* [[Stīvens Lārners]]
* [[Braiens Probins]]
| oriģinālnos = ''Badlands''
| mūzika = * [[Džordžs Tiptons]]
* [[Kārlis Orfs]]
* [[Džeimss Teilors]]
| aktieri = * [[Mārtins Šīns]]
* [[Sisija Speiseka]]
| scenārijs = Terenss Maliks
| producents = Terenss Maliks
| režisors = [[Terenss Maliks]]
| žanrs = ''neo-noir'', krimināldrāma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Badlands movie poster.jpg
| imdb =
}}'''''Badlands''''' ir 1973. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] ''[[neo-noir]]'' krimināldrāma, kuras režisors, producents un scenārija autors ir [[Terenss Maliks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mārtins Šīns]] un [[Sisija Speiseka]]. ''Badlands'' ir Malika pirmā režisētā pilnmetrāžas filma.

sentences:
{{Mākslinieka infokaste
 |        bgcolour =
 |            name = Roberto Meloni
 |       name_orig = ''Roberto Agostino Meloni''
 |           image = Flickr - proteusbcn - Semifinal 2 Eurovision 2008 (41).jpg
 |       imagesize =
 |         caption = Roberto Meloni 2008. gada Eirovīzijā
 |       birthname =
 |       birthdate = {{dat|1977|12|6}}
 |        location = [[Ardara (Itālija)|Ardara]], [[Sardīnija]], {{vieta|Itālija}}
 |       deathdate =
 |      deathplace =
 |          places =
 |       pseudonym =
 | pseudonym_title =
 |     nationality = [[itāļi|itālis]]
 |           field = [[popmūzika]], [[opera]]
 |        training =
 |        movement =
 |    famous works =
 |        paraksts =
 |         patrons =
 |   influenced by =
 |        teachers =
 |          pupils =
 |          family =
 |      influenced =
 |          awards =
}}
'''Roberto Agostino Meloni''' ({{val|it|Roberto Agostino Meloni}}; dzimis  {{dat|1977|12|6}} [[Ardara (Itālija)|Ardarā]], [[Sardīnija|Sardīnijā]], [[Itālija|Itālijā]]) ir [[itāļi|itāļu]] [[dziedātājs]] un pasākumu un [[televīzija]]s [[raidījumu vadītājs]], kurš dzīvo un darbojas [[Latvija|Latvijā]]. Divas reizes piedalījies [[Eirovīzijas dziesmu konkurss|Eirovīzijas dziesmu konkursā]]: 2007. gadā kā grupas "[[Bonaparti.lv]]" dalībnieks un 2008. gadā kā grupas "[[Pirates of the Sea]]" dalībnieks. Pazīstams arī kā pavārs televīzijā.

sentences: '''1. jūlijs''' ir gada 182. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (183. diena [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 280 dienas.

sentences:
{{Personas infokaste
 |       platums =
 |         vārds = Oleksandrs Macijevskis
 |    vārds_orig = ''Олександр Мацієвський''
 |        attēls = Мацієвський Олександр Ігорович.jpg
 |    att_izmērs =
 | att_nosaukums =
 |    dz_dat_alt =
 |       dz_gads = 1980
 |    dz_mēnesis = 5
 |      dz_diena = 10
 |      dz_vieta = [[Kišiņeva]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]] (tagad {{MDA}})
 |     m_dat_alt =
 |        m_gads = 2022
 |     m_mēnesis = 12
 |       m_diena = 30
 |       m_vieta = netālu no [[Soledara]]s, [[Doneckas apgabals]], {{UKR}}
 |  dzīves_vieta =
 |     pilsonība = {{MDA}}, {{UKR}}
 |       tautība =
 |  nodarbošanās =
 |      ienākumi =
 | darbības_gadi =
 |       dzimums = V
 |        vecāki =
 |         brāļi =
 |         māsas =
 |  dzīvesbiedrs =
 |         bērni =
 |    alma_mater =
 |      paraksts =
 | paraksts_plat =
 |      piezīmes =
 |   kategorijas = jā
 |   citas daļas =
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = <br />[[ierindnieks]]
|  dienesta_laiks = 2022
|          valsts = {{flag|Ukraina}}
|       struktūra = [[Ukrainas bruņotie spēki]]
|         vienība = 119. atsevišķā [[Ukrainas teritoriālās aizsardzības spēki|teritoriālās aizsardzības]] brigāde
|       komandēja =
|          kaujas = [[Krievijas—Ukrainas karš]]
* [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi = Ukrainas varonis (2023)
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Oleksandrs Macijevskis''' ({{val|uk|Олександр Ігорович Мацієвський}}, {{val|ro|Alexandru Mațievschi}}, dzimis {{dat|1980|5|10}} [[Kišiņeva|Kišiņevā]], [[Moldāvijas PSR]], [[Padomju Savienība|PSRS]], miris {{dat|2022|12|30}} netālu no [[Soledara]]s, [[Bahmutas rajons]], [[Doneckas apgabals]], [[Ukraina]]) bija [[Ukrainas bruņotie spēki|Ukrainas bruņoto spēku]] karavīrs, kurš gāja bojā [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas iebrukuma]] laikā. Ukrainas varonis (2023).

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Adenozīntrifosfāta jona struktūrformula

ATF molekulas modeļi
|       citi nosaukumi = 9-β-D-ribofuranoziladenīn-5'-trifosfāts
9-β-D-ribofuranozil-6-aminopurīn-5'-trifosfāts
|           CAS numurs = 56-65-5
|      ķīmiskā formula = C10H16N5O13P3
|              molmasa = 507,18
|              blīvums = dinātrija sālim 1040
|  kušanas temperatūra = 187 °C (dinātrija sālim)
| viršanas temperatūra = sadalās
| šķīdība ūdenī        = ~5 g/100 ml (20 °C)
|                 citi =
}}
'''Adenozīntrifosforskābe''' vai, kā [[bioķīmija|bioķīmijā]] pieņemts, '''adenozīntrifosfāts''' (ATF), ir [[nukleotīds]] ar ļoti lielu nozīmi dzīvo organismu [[vielmaiņa|vielmaiņā]]. Tas ir universāls [[enerģija]]s avots organismos noritošajiem bioķīmiskajiem procesiem. Ķīmiski ATF ir [[adenozīns|adenozīna]] un tri[[fosforskābes]] [[esteri]]s. Adenozīns savukārt ir [[purīna bāzes]] [[adenīns|adenīna]] un [[ogļhidrāti|ogļhidrāta]] [[riboze]]s savienojums (tos saistošo [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]] sauc par [[glikozīdsaite|glikozīdsaiti]]).

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Kabrijīts
|attēls=
|klase=Elementu tīrradņi, metālu savienojumi
|ŠtruncaID=1/A.17-20
|ķīm_formula=Pd2SnCu
|singonija=[[Rombiskā singonija|rombiskā]]
|krāsa=Balta, pelēka
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=4-4,5
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīgs
|laušanas_koef=-
|pleohroisms=
|blīvums=10,7
}}

sentences: '''Lidojumu informācijas rajons'''<ref>[http://likumi.lv/ta/id/57659-par-aviaciju Likumi.lv Par aviāciju]</ref> ({{val|en|Flight information region}}, FIR) [[aviācija|aviācijā]] ir noteikta [[gaisa telpa]]s daļa, kurā tiek sniegts lidojumu informācijas un avārijas brīdinājumu pakalpojums. Šādu lidojumu informācijas rajonu sistēma aptver visu [[Zeme]]s gaisa telpu un izveidota līdz ar [[ICAO]] dibināšanu 1947. gadā. Lidojumu informācijas un avārijas brīdinājumu pakalpojumus sniedz valsts civilās administrācijas noteikta autorizēta institūcija (Latvijā — valsts akciju sabiedrība «Latvijas gaisa satiksme»).

sentences:
{{Cita nozīme|mācītāju|ārstu|Gustavs fon Bergmanis (ārsts)}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Gustavs fon Bergmanis
|              attēls = bergmanis_gustavs.jpg
|          att_izmērs = 150px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1749
|          dz_mēnesis = 4
|            dz_diena = 8
|            dz_vieta = Ādažu mācītājmuiža, [[Vidzemes guberņa]]<br />([[Bukulti (Garkalnes pagasts)|Bukulti]], [[Ropažu novads]], {{LAT}})
|              m_gads = 1814
|           m_mēnesis = 7
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Rūjiena]]
|        dzīves_vieta = [[Vidzemes guberņa]]
|           pilsonība =
|             tautība = [[vācbaltieši|vācbaltietis]]
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Maderass
| Nosaukums2       = {{ubl|''Maderas''}}
| Photo            = Maderas seen from the South by ET.JPG
| Paraksts         = Maderass
| Augstums         = 1394
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Nikaragva#Centrālamerika
| reljefa_karte    = jā
| latd=11.446 |latNS=N
| longd=85.515 |longEW=W
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Nikaragva}}
| Kalnu grēda      =
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    = -
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Batāte
|           attēls = Ipomoea batatas.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Batātes zieds
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Solanales
|         rinda_lv = Nakteņu rinda
|           dzimta = Convolvulaceae
|        dzimta_lv = Tīteņu dzimta
|            ģints = Ipomoea
|         ģints_lv = Ipomejas
|             suga = I. batatas
|          suga_lv = Batāte
|         binomial = Ipomoea batatas
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = [[Amerika]]s tropi
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Infobox Protected area
| name = Cionas nacionālais parks
| photo         = zion angels landing view.jpg
| iucn_category = II
| map = USA
| map_caption =
| location = {{vieta|ASV|Jūta}}
| nearest_city =
| lat_d = 37.20262
| long_d = -112.98785
| established = {{dat|1919|11|19|N|bez}}<ref>{{cite web|title=Zion-Mt. Carmel Highway and Tunnel|url=http://www.nps.gov/zion/historyculture/zmchighway.htm|publisher=National Park Service|accessdate=March 31, 2013}}</ref>
| area = 593 [[kvadrātkilometrs|km²]]
| visitation_num = 2 825 505
| visitation_year = 2011
}}
'''Cionas nacionālais parks''' ({{val-en|Zion National Park}}) ir [[nacionālais parks]], kurš atrodas [[Jūta|Jūtā]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]. Šis parks dibināts {{dat|1909|7|31}}.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Deivids Ogdens Staierss
 |            vārds_orig = ''David Ogden Stiers''
 |                attēls = David Ogden Stiers 1977.jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs = Deivids Ogdens Staierss 1977. gadā
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1942|10|31}}
 |              dz vieta = {{vieta|ASV|Ilinoisa|Peorija}}
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2018|3|3|1942|10|31}}
 |            mirš vieta = {{vieta|ASV|Oregona|Ņūporta|3s=Ņūporta (Oregona)}}
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = aktieris, diriģents
 |         darbības gadi = 1971–2018
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 |          dzīvesbiedrs =
 |                 bērni =
 |             mājaslapa =
 |              paraksts =
 |          paraksts_izm =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums = V
}}
'''Deivids Allens Ogdens Staierss''' ({{val|en|David Allen Ogden Stiers}}; dzimis {{dat|1942|10|31}}, miris {{dat|2018|3|3}}) bija [[Amerikāņi (nācija)|amerikāņu]] [[aktieris]], balss aktieris un diriģents. Viņš piedalījās daudzos [[Brodvejas teātris|Brodvejas]] iestudējumos.

sentences: '''Instrumentālis''' ({{val|la|casus instrumentalis}}) ir [[locījums]], kas parasti parāda, ka vārds, uz ko tas attiecas, ir instruments, ar kuru [[teikuma priekšmets]] veic kaut ko.

sentences:
{{navbox
|name = Dzjansu
|title = [[Dzjansu]] prefektūras līmeņa municipalitātes
|bodyclass = hlist
|state = {{{state|expanded}}}
|list1 =
* [[Čandžou]]
* [[Džeņdzjana]]
* [[Huaiaņa]]
* [[Jaņčena]]
* [[Jandžou]]
* [[Liaņjuņgana]]
* '''[[Naņdzjina]]'''
* [[Naņtuna]]
* [[Usji]]
* [[Sjuidžou]]
* [[Sucjaņa]]
* [[Sudžou (Dzjansu)|Sudžou]]
* [[Taidžou (Dzjansu)|Taidžou]]
}}<includeonly>
[[Kategorija:Dzjansu]]
[[Kategorija:Ķīnas prefektūras līmeņa administratīvās vienības]]
</includeonly><noinclude>
{{collapsible option|state=expanded}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Kārlis Eberhards fon Zīverss''' ({{val-de|Karl Eberhard von Sievers}}; [[1745]]—[[1821]]) bija [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] cilmes [[Krievijas impērija]]s armijas virsnieks, [[Vidzemes guberņa]]s muižnieks.

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Melnie kalni
|attēls                 = Needles_Highway_05.jpg
|attēla_platums         =
|paraksts               = Melnie kalni
|map                 = ASV#Ziemeļamerika
| relief = yes
|latd                   = 43.865848
|longd                  = -103.532432
|label_position         = top
|region                 =
|CoordScale             =
|kontinents             =
|novietojums            =
|valstis                = {{vieta|ASV}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 640
|platums                = 130
|kalns                  = [[Melnā Alņa smaile]]
|augstums               = 2208
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
 |                  tips = pārejas metāls
 |       kārtas skaitlis = 29
 |              1. čaula = 2
 |              2. čaula = 8
 |              3. čaula = 18
 |              4. čaula = 1
 |               simbols = Cu
 |              atommasa = 63,546
 |    valences elektroni = [Ar]3d10 4s1
 |        tabulas attēls =
 |                attēls =
Dabiskais varš un vara caurules fragments
 |   oksidēšanas pakāpes = '''+1''', '''+2''', +3, +4
 |   elektronegativitāte = 1,90
 |               blīvums = 8933<ref name="jlab"/>
 |   kušanas temperatūra = 1357,6 K (1084,62 °C)
 |  viršanas temperatūra = 2835 K (2562 °C)
 |   īpatnējā pretestība = (20 °C) 1,678{{E|-8}}
 |         skaņas ātrums = 3810
 | Van der Vālsa rādiuss = 0,140
}}

sentences:
[[Kategorija:Luksemburga]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par Eiropu|Luksemburga]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par valstīm|Luksemburga]]

sentences:
'''Meier''' var būt:
* [[Sāra Meijere]] (''Sarah Meier''; 1984) — Šveices daiļslidotāja;
* [[Sids Maijers]] (''Sidney Meier''; 1954) — amerikāņu programmētājs, datorspēļu dizaineris.

sentences: '''51 Pegasi''' (arī '''51 Peg'''; {{val|lv|Pegazs 51}}) jeb '''Helvēcijs''' (no [[Latīņu valoda|latīņu]]: ''Helvetios'')<ref>[http://www.iau.org/news/pressreleases/detail/iau1514/ "Final Results of NameExoWorlds Public Vote Released"]. ''International Astronomical Union''. December 15, 2015. Retrieved January 8, 2016.</ref> ir zvaigzne, kas atrodas [[Pegazs (zvaigznājs)|Pegaza]] [[zvaigznājs|zvaigznājā]]. Tā atrodas aptuveni 50 [[gaismas gads|gaismas gadus]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref>[http://www.solstation.com/stars2/51pegasi.htm "51 Pegasi"]. ''Solstation.com''. 2006. Retrieved January 30, 2015.</ref><ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 57.</ref> un, kaut gan salīdzinoši blāvi, nakts debesīs tā ir pamanāma ar neapbruņotu aci. 51 Pegasi kļuva plašāk pazīstama tad, kad 1995. gadā tā kļuva par pirmo [[galvenās secības zvaigzne|galvenās secības zvaigzni]], ap kuru tika atrasta [[citplanēta]], kurai vēlāk tika dots nosaukums [[51 Pegasi b]].<ref>Kitchin, C. ''Exoplanets: Finding, Exploring, and Understanding Alien Worlds''. New York: Springer, 2012. P. 34.</ref><ref>Perryman, M. ''The Exoplanet Handbook''. Cambridge: Cambridge University Press, 2011. P. 20.</ref>

sentences:
{{līdzīgs|Ķīna{{!}}Ķīnas Tautas Republika}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums =
|    pilnais_valsts_nosaukums = Ķīnas Republika
|            valsts_nosaukums = Republic of China <!-- Valsts nosaukums angļu valodā -->
|               karoga_attēls = Flag_of_the_Republic_of_China.svg
|            karoga_nosaukums = Ķīnas Republikas karogs
|              ģerboņa_attēls = National Emblem of the Republic of China.svg
|           ģerboņa_nosaukums = Ķīnas Republikas ģerbonis
|             ģerboņa_platums = 85px <!-- Pārsvarā ģerboņa izmēri ir lielāki -->
|                 valsts_moto =
|                valsts_himna = Ķīnas Republikas Valsts himna
|               kartes_attēls = LocationROC.png
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Taipeja]]
|           lielākās_pilsētas = [[Taipeja]]<br />[[Gaosjuna]]
|              valsts_valodas = [[ķīniešu valoda]]
|        valsts_galvas_tituls = Prezidents
|                valsts_galva = [[Cai Inveņa]]
|       valsts_galvas_tituls2 = Premjers
|               valsts_galva2 = [[Viljams Lai]]
|        neatkarības_iegūšana =
|        neatkarības_notikums =
|          neatkarības_datums = {{Dat|1912|1|1}}
|                 platība_km2 = 35 980
|               platība_sq_mi =
|          iedzīvotāju_skaits = 23 780 452
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2018
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 650
|                      valūta = [[jaunais Taivānas dolārs]]/NT$
|                  laika_zona =
|                  utc_offset = +8
|                      domēns = .tw
|              tālsarunu_kods = 886
}}
 (1866—1925)]]
 (1887—1975)]]
'''Ķīnas Republika''' jeb '''Taivāna''' ({{zh-t|中華民國}}, {{zh-s|中华民国}}, {{zh-p|Zhōnghuá Mínguó}}) ir valsts Austrumāzijā, [[Dienvidķīnas jūra|Dienvidķīnas jūrā]], ietver [[Taivāna (sala)|Taivānas salu]], [[Penhu salas]], [[Dzjiņmeņas salas]] un [[Macu salas]]. Plašāk pazīstama kā '''Taivāna''', jo kopš 1970. gadu vidus apzīmējumu '''[[Ķīna]]''' rietumu pasaulē lieto tikai, lai apzīmētu [[Ķīnas Tautas Republika|Ķīnas Tautas Republiku]] jeb kontinentālo Ķīnu. Starptautiskajās organizācijās tiek dēvēta par '''Taipejas Ķīnu'''. Prezidentāla republika, valsts galva ir prezidents, kuru ievēl tautas nobalsošanā kopīgi ar viceprezidentu uz četru gadu termiņu. Tā ir viena no turīgākajām valstīm pasaulē pēc [[Iekšzemes kopprodukts pēc pirktspējas līmeņa|IKP uz vienu iedzīvotāju]].

sentences:
{{Līča infokaste
| līcis        = Dollarts
| attēls       = Dollard.JPG
| paraksts     =
| karte        =
  | vietaskarte          = Vācija#Nīderlande#Eiropa
  | alt_karte =
  | label                = <!-- "līcis" atšķirīga vērtība -->
  | paraksta_izvietojums = right
  | mark                 = <!-- cits marķieris -->
  | kartes_paraksts      = Dollarts
  | relief = yes
| vieta        = {{vieta|Vācija|Lejassaksija}}, {{vieta|Nīderlande}}
| vieta2       =
| vieta3       = <!-- pagasts; ja vairāki, caur "<br />"  -->
| ietilpst     = [[Ziemeļjūra]]
| plat_d=53 | plat_m=17 | plat_s=24 | plat_NS=N
| gar_d=07 | gar_m=09 | gar_s=36 | gar_EW=E
| platība      = 90
| platība_ha   = <!-- tikai skatli; ha -->
| garums       = 30
| platums      = 12
| Vid_dziļums  =
| Max_dziļums  =
| tilpums      =
| tilpums_m3   = <!-- tikai skatli; kubikmetros -->
| baseins      = <!-- platība km²; tikai skatli -->
| valstis      =
| salas        =
| pilsētas     = [[Emdene]]
{{Designation list
|                    embed = jā
|             designation1 = Rāmsara
|     designation1_offname = Vatu jūra, Austrumfrīzu Vatu jūra un Dollarts (Wattenmeer, Ostfriesisches Wattenmeer & Dollart)
|        designation1_type =
|    designation1_criteria =
|        designation1_date = {{dat|1976|02|26|N|bez}}
|           delisted1_date =
| designation1_free1name = platība
|  designation1_free1value = 121 620 ha
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [https://rsis.ramsar.org/ris/82 82]
}}
}}
<mapframe text="Dollarts" width=300 height=300 zoom=10 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q218377"
}
</mapframe>

sentences: '''Francijas franks''' ([[Franču valoda|franču]]: ''franc français'') bija 14.–17. gadsimta zelta monēta, no 1795. gada 7. aprīļa līdz 2002. gada 17. februārim [[Francija]]s galvenā naudas vienība.

sentences:
[[Kategorija:Vijolnieces]]
[[Kategorija:Latvijas mūziķes|Vijolnieces]]
[[Kategorija:Latvijas vijolnieki| Vijolnieces]]

sentences:
{{noformējums+}}
{{definīcija+}}
{{vikisaites+}}
Vizuāla diagramma, kas parāda attiecības starp abām tabulām bultiņas norādītajā virzienā.
Relāciju datu bāze ir datu bāze, kas atbilst relāciju modeļu teorijai. Relāciju datu bāzē izmantoto programmatūru sauc par relāciju datubāzes pārvaldības sistēmu (angliski RDBMS). Termina “relāciju datu bāze” ikdienas pielietojums var attiekties uz RDBMS programmu vai pašu relāciju datu bāzi. Relāciju datu bāze ir vadošā izvēle datu uzglabāšanai, pārspējot citus modeļus kā hierarhiskais datubāzes modelis vei tīkla modelis.

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
|-
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
|-
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
|-
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
|-
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
|-
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
|-
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
|-
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
|-
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
|-
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
|-
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
|-
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
|-
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
|-
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
|-
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
|-
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
|-
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
|-
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
|-
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
|-
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
|-
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
|-
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
|-
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
|-
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
|-
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
|-
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
|-
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
|-
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
|-
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
|-
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
|-
| [[31. jūlijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. augusts|1]]
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
|-
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
|-
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
|-
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
|-
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
|-
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
|-
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
|-
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
|-
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
|-
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
|-
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
|-
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
|-
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
|-
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
|-
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
|-
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
|-
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
|-
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
|-
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
|-
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
|-
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
|-
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Sporta būves infokaste
| name                = ''Wiener Stadthalle''
| native_name         =
| nickname            =
| logo_image          =
| logo_caption        =
| image               = Wiener_Stadthalle_Aussen_2008.jpg
| caption             =
| location            = {{vieta|Austrija|Vīne}}
| map_type            = Vīne#Austrija#Eiropa
| latd  = 48.201944 | latNS  = N
| longd = 16.332778 | longEW = E
| broke_ground        =
| built               =
| opened              = 1957. gads
| renovated           =
| expanded            =
| closed              =
| owner               =
| operator            =
| surface             =
| scoreboard          =
| cost                = 35 miljoni litu
| architect           = [[Rolands Rainers]]
| architect_b         =
| project_manager     =
| structural engineer =
| services engineer   =
| general_contractor  =
| main_contractors    =
| capacity            = 16 152 (D zāle)
1 482 (E zāle)
2 036 (F zāle)
| objects             =
| suites              =
| record_attendance   =
| dimensions          =
| acreage             =
| tenants             =
| cap_concert         =
| cap_basketball      =
| cap_other           =
| embedded            =
| website             = {{URL|https://www.stadthalle.com/}}
| publictransit       =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tumsas robeža
| operators =
| attēls = Edge of Darkness the Movie poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = spraiga sižeta trilleris
| režisors = [[Mārtins Kempbels]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mels Gibsons]]
* [[Rejs Vinstons]]
* [[Denijs Hjūstons]]
* [[Bojana Novakoviča]]
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| oriģinālnos = ''Edge of Darkness''
| studija = * ''GK Films''
* ''BBC Films''
* ''Icon Productions''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Warner Bros. Pictures]]''
* ''Icon Film Distribution''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|1|29}}
| ilgums = 117 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|80 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|81,1 miljons}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl173114881/|title=Edge of Darkness |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|1}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Tumsas robeža"''' ({{Val|en|Edge of Darkness}}) ir 2010. gada spraiga sižeta trillera filma, kuras režisors ir [[Mārtins Kempbels]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mels Gibsons]], [[Rejs Vinstons]], [[Denijs Hjūstons]] un [[Bojana Novakoviča]]. Filma ir balstīta uz 1985. gada ''[[BBC]]'' seriālu ar tādu pašu nosaukumu, kura režisors arī bija Kempbels.

sentences: '''10. jūnijs''' ir gada 161. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (162. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 204 dienas.

sentences: '''Siltasiņu dzīvnieki''' jeb '''homotermi''' (no {{val|el|ὁμο-}} (''homo-'') — 'tāds pats, līdzīgs' un ''θερμός'' (''thermós'') — 'silts, karsts') ir tādi [[dzīvnieki]], kas, izmantojot [[vielmaiņa]]s enerģiju, uztur pastāvīgu ķermeņa temperatūru un tā nav pilnībā atkarīga no ārējās vides temperatūras, kā tas ir [[aukstasiņu dzīvnieks|aukstasiņu dzīvniekiem]]. Siltasiņu dzīvnieki pārsvarā ir [[zīdītāji]] un [[putni]]. Terminus "siltasiņu" un "aukstasiņu" zinātnieki izmanto reti, jo to noteikumi izraisa neskaidrību.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://zooatlanta.org/cold-blooded-whats-it-mean/|title=Cold-blooded: What’s it mean? {{!}} Zoo Atlanta|last=Hill|first=Robert L.|website=zooatlanta.org|access-date=2022-09-03|date=2019-05-30|language=en-US}}</ref> Ķermeņa temperatūras uzturēšana ([[termoregulācija]]) ietver sevī daudz dažādu metožu, kuru rezultātā ķermeņa temperatūra nesvārstās.

sentences:
'''Datu krātuve''' ir datu [[repozitorijs]] no integrētu objektu kopuma. Šie objekti ir veidoti, izmantojot datubāzes shēmā definētas klases.<ref>{{Tīmekļa atsauce
 |title       = FDO Concepts > Data Concepts
 |url         = http://www.osgeo.org/files/fdo/docs/FDG_FDODevGuide/files/WS7106c181349dd8d016672d6105df83c6e7-7fff.htm
 |quote       = What is a Data Store?
A data store is a repository of an integrated set of objects. The objects in a data store are modeled either by classes or feature classes defined within one or more schemas.
 |access-date = {{dat|2012|12|15||bez}}
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20130424013829/http://www.osgeo.org/files/fdo/docs/FDG_FDODevGuide/files/WS7106c181349dd8d016672d6105df83c6e7-7fff.htm
 |archivedate = {{dat|2013|04|24||bez}}
}}</ref> Datu krātuve ietver sevī ne tikai tādus datu repozitorijus kā datubāzes, bet arī izplātās datnes, kuras var glabāt datus.<ref>{{Tīmekļa atsauce
| title = Glossary D: data store
| quote = A place where data is stored; data at rest. A generic term that includes databases and flat files.
| url = http://www.information-management.com/glossary/d.html
| access-date = {{dat|2012|12|15||bez}}
| archiveurl = https://web.archive.org/web/20130114213951/http://www.information-management.com/glossary/d.html
| archivedate = {{dat|2013|01|14||bez}}
}}</ref>

sentences: '''Semantika''' ({{val|fr|sémantique}}, cēlies no {{val|grc|σημαντικός}}, ''sēmantikós'' — ‘nozīmējošs’) ir [[valodniecība]]s nozare par valodas vienību (zīmju, vārdu utt.) nozīmi, pretstatā [[sintakse]]i, kas apskata informācijas nesēju struktūru. Semantika ir attiecības starp zīmēm un simboliem un to, ko tie reprezentē, atbild uz jautājumu: ko apzīmē zīme (piemēram, vārds).

sentences:
{{Planētas infokaste
| minorplanet = yes
| width = 26em
| bgcolour = #FFFFC0
| name =320153 Eglītis
| image =
| discovery = yes
| discovery_ref=
| discoverer =K.Černis
| discovered ={{Dat|2007|3|23}}
| alt_names = 2007 FU20,
 2008 KA36
| mp_name = 320153
| mp_category =[[Asteroīdu josla]]
| orbit_ref=
| epoch ={{Dat|2016|7|31}} (JD 2457600.5) <ref>[http://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?utf8=%E2%9C%93&object_id=320153 (320153) Eglitis = 2007 FU20 = 2008 KA36]</ref>
| aphelion =3.299 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| perihelion = 3.0004015 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| semimajor = 3.1495311 [[Astronomiskā vienība|AU]]
| eccentricity = 0.0473498
| period =5.59 [[Jūlija gads|a]]
| avg_speed =
| inclination = 16.04654°
| asc_node =
| mean_anomaly =
| arg_peri =
| physical_characteristics = yes
| dimensions =~ 2 - 6  [[kilometrs|km]] <ref>[http://www.physics.sfasu.edu/astro/asteroids/sizemagnitude.html Asteroīda lieluma aprēķināšana]</ref>
| mass =
| surface_grav =
| escape_velocity =
| pole_ecliptic_lat =
| pole_ecliptic_lon =
| albedo =
| spectral_type =
| abs_magnitude =15.4 H
| single_temperature=
}}
'''320153 Eglītis''' ir neliels [[asteroīdu josla]]s [[asteroīds]], kuru [[2007]]. gadā [[Molēti|Molētu]] observatorijā atklāja [[Viļņas Universitāte]]s Teorētiskās Fizikas un Astronomijas institūta darbinieks Kazimirs Černis.

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
{{atsauces+}}
'''Alkoholiskais hepatīts''' ir deģeneratīva [[Aknas|aknu]] slimība, kas daudzos gadījumos var pāriet [[Aknu ciroze|aknu cirozē]]. Alkoholiskais hepatīts ir viens no [[aknu alkoholiskā slimība|aknu alkoholiskās slimības]] pamatvariantiem, kas līdz ar alkoholisko [[Fibroze|fibrozi]] uzskatāms par aknu cirozes obligāto stadiju.

sentences:
{{Papildu atsauces+}}
{{citas nozīmes|tautu|Zemgaļi (nozīmju atdalīšana)|Zemgaļi}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds        = Mārtiņš Antons
| attēls       = Antons Martins.PNG
| amats        = [[Tautas padome|Tautas padomes loceklis]]
| term_sākums  = {{dat|1918|11|17|N|bez}}
| term_beigas  = {{dat|1920|4|30|N|bez}}
| amats2       = [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces loceklis]]
| term_sākums2  = {{dat|1920|5|1|N|bez}}
| term_beigas2  = {{dat|1922|11|7|N|bez}}
| dzim_dati    = {{dat|1888|1|7}}
| dzim_vieta   = {{flaga|Krievija}} [[Koku pagasts]], [[Valmieras apriņķis]], [[Vidzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]] (tagad {{LVA}})
| mir_dati     = {{miršanas datums un vecums|1941|11|11|1888|1|7}}
| mir_vieta    = {{URS}}
| partija      = [[Latvijas Darba partija]]
| profesija    = advokāts
| reliģija     =
| paraksts     =
| piezīmes     =
}}
'''Mārtiņš Antons''' ([[1888]]—[[1941]]) bija advokāts un politiķis. [[Tautas padome]]s un [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] loceklis.

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =James George Frazer
| attēls =JamesGeorgeFrazer.jpg
| att_izmērs =150px
| att_nosaukums =
| dz_gads =1854
| dz_mēnesis =1
| dz_diena =1
| dz_vieta =[[Glāzgova]], [[Skotija]], {{GBR}}
| m_gads =1941
| m_mēnesis=5
| m_diena=7
| m_vieta =[[Kembridža]], [[Kembridžšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =[[skoti|skots]]
| darba_vietas =[[Kembridžas Universitāte]]
| alma_mater =[[Glāzgovas Universitāte]]
[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[antropoloģija]],
[[mitoloģija|mitoloģijas pētniecība]],
[[reliģija|reliģijas pētniecība]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =
| apbalvojumi =
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Owen Richardson''
| attēls =Niels BohrUpOwenWillansRichardsonDownSolvay1927.JPG
| att_izmērs =200px
| att_nosaukums = Ouens Ričardsons Solvejas konferencē
| dz_gads =1879
| dz_mēnesis =4
| dz_diena =26
| dz_vieta =[[Djūsberija]] (Dewsbury), [[Rietumjorkšīra]], {{GBR}}
| m_gads =1959
| m_mēnesis=2
| m_diena=15
| m_vieta =[[Altona]], [[Hempšīra]], {{GBR}}
| pilsonība ={{GBR}}
| tautība =
| darba_vietas =[[Londonas Universitāte]]<br />[[Prinstonas Universitāte]]
| alma_mater =[[Kembridžas Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =[[Dž. Dž. Tomsons]]
| studenti =
| sasniegumi =[[termoelektronu emisija]], [[Ričardsona likums]]
| apbalvojumi =[[1928]]. gada [[Nobela prēmija fizikā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = sārmu metāls
|      kārtas skaitlis = 37
|             1. čaula = 2
|             2. čaula = 8
|             3. čaula = 18
|             4. čaula = 8
|             5. čaula = 1
|              simbols = Rb
|             atommasa = 85,4678
|   valences elektroni = [Kr]5s1
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Ampula ar rubīdiju
|  oksidēšanas pakāpes = +1
|  elektronegativitāte = 0,82
|              blīvums = 1532
|  kušanas temperatūra = 312,46 K (39,31 °C)
| viršanas temperatūra = 961 K (688 °C)
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Eva Brauna
|     vārds_orig = ''Eva Anna Paula Braun''
|         attēls = Eva Braun walking dog.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1912
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 6
|       dz_vieta = [[Minhene]], [[Bavārija]], [[Vācu impērija]]<br/>({{DEU}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1945
|      m_mēnesis = 4
|        m_diena = 30
|        m_vieta = [[Berlīne]],[[Trešais Reihs]] (tagad {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = [[fotogrāfe]], fotogrāfa [[Heinrihs Hofmanis|Heinriha Hofmaņa]] labaratorijas un ofisa asistente
|        dzimums = s
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas = Ilze Brauna, Grētla Brauna
|   dzīvesbiedrs = [[Ādolfs Hitlers]] (prec. 1945.)
|          bērni =
|       paraksts = Eva Braun signature.svg
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}
{{infokaste+}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Sorgo
|           attēls = Sorghum.jpg
|       att_izmērs = 235px
|    att_nosaukums = Parastais sorgo (''Sorghum bicolor'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Poales
|         rinda_lv = Graudzāļu rinda
|           dzimta = Poaceae
|        dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|      apakšdzimta = Panicoideae
|   apakšdzimta_lv = Prosaugu apakšdzimta
|            cilts = Andropogoneae
|         cilts_lv =
|            ģints = Sorghum
|         ģints_lv = Sorgo
|         binomial = Sorghum
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta = iespējams [[Āfrika]]<ref name="britannica"/>
|       iedalījums = aptuveni 30 sugas
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Romas karalis''' ({{val|en|The King of Rome}}) bija [[sacīkšu balodis|sacīkšu]] [[baloži|balodis]], kurš 1913. gadā uzvarēja 1001 [[jūdze]]s (1611 km) sacensībās no [[Roma]]s, Itālijā, uz Angliju. Deivs Sadberijs (''Dave Sudbury'') sarakstīja par viņu dziesmu un arī grāmatu. Pazīstamākais dziesmas izpildījums pieder Džūnai Teiborei (''June Tabor'').<ref name=DET-2001-09-25>Museum plea on pigeon. ''Derby Evening Telegraph'', 25 Sep 2001.</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski = Cik vien labi var būt
| attēls = As good as it gets.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''As Good as It Gets''
| žanrs = romantiska filma, komēdija
| režisors = [[Džeimss Brukss]]
| producents = * [[Bridžeta Džonsone]]
* [[Kristija Zea]]
* Džeimss Brukss
| scenārija autors = * [[Marks Andruss]]
* Džeimss Brukss
| galvenajās lomās = * [[Džeks Nikolsons]]
* [[Helēna Hanta]]
* [[Gregs Kinīrs]]
* [[Kuba Gudings jaunākais]]
* [[Skīts Ulriks]]
* [[Šērlija Naita]]
| mūzika = [[Hanss Cimmers]]
| operators =
| montāža =
| studija = ''[[Gracie Films]]''
| izplatītājs = ''[[TriStar Pictures]]''
| izdošanas laiks = {{filmas datums|1997|12|23|}}
| ilgums = 133 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=https://bbfc.co.uk/releases/good-it-gets-1997|title=As Good as It Gets|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=August 11, 2019|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190811171849/https://bbfc.co.uk/releases/good-it-gets-1997|archivedate={{dat|2019|08|11||bez}}}}</ref>
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=asgoodasitgets.htm |title=As Good as It Gets (1997) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate=August 11, 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190714112526/https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=asgoodasitgets.htm |archivedate={{dat|2019|07|14||bez}} }}</ref>
| ienākumi = {{ASV dolārs|314,2 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Cik vien labi var būt"''' ({{val|en|As Good As It Gets}}) ir 1997. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] romantiska komēdija, kuras režisors, kā arī viens no producentiem un scenārija autoriem ir [[Džeimss Brukss]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Džeks Nikolsons]], [[Helēna Hanta]], [[Gregs Kinīrs]], [[Kuba Gudings jaunākais]], [[Skīts Ulriks]] un [[Šērlija Naita]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1997|12|23||bez}}.

sentences: '''6. novembris''' ir gada 310. diena (311. [[garais gads|garajā gadā]]) pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 55 dienas.

sentences:
{{apvienot|Lubāns}}
'''Meliorācijas darbi Lubāna mitrājā''' norisinās jau no 19. gadsimta un tie kulmināciju piedzīvoja 20.gadsimtā, kad notika ļoti intensīva hidrobūvju celtniecība. To veica, lai samazinātu plūdu apjomus un to nodarīto postījumu visā mitrāja teritorijā, kas palos applūda milzīgās platībās. Plūdu apmēri sagādāja lielas lauksaimniecības problēmas un pilnīgu nespēju izaudzēt kultūraugus, līdz ar to nesot bada gadus Lubāna mitrāja iedzīvotājiem.

sentences:
:''Neise ir arī [[Nisa]]s vāciskais nosaukums''
{{Upes infokaste
| nosaukums         = Neise
| citvaloda      = cz
| oriģinālnosaukums = Lužická Nisa
| citvaloda2      = de
| oriģinālnosaukums2 = Lausitzer Neiße
| citvaloda3      = pl
| oriģinālnosaukums3 = Nysa Łużycka
| attēls            = Neiße3Länder.JPG
| attēla_izmērs     =
| paraksts          = Neise vietā, kur satiekas Vācijas, Čehijas un Polijas teritorijas
| karte             =
| kartes_paraksts   =
| kartes_izmērs     =
| izteka            = [[Jizeras kalni]]
| augštece          =
| satekupes         =
| ieteka            = [[Odera]]
| sāk_plat_d=50 | sāk_plat_m=43 | sāk_plat_s=32 | sāk_plat_NS=N
| sāk_gar_d=15 | sāk_gar_m=13 | sāk_gar_s=35 | sāk_gar_EW=E
| iet_plat_d=52 | iet_plat_m=04 | iet_plat_s=10 | iet_plat_NS=N
| iet_gar_d=14 | iet_gar_m=45 | iet_gar_s=20 | iet_gar_EW=E
| baseina_valstis   =
| tek_caur          = {{CZE}}
{{GER}}
{{POL}}
| garums            = 254
| iztekas_augstums  =
| ietekas_augstums  =
| kritums           =
| caurtece          =
| gada_notece       =
| baseins           = 4 297
| pietekas          =
  | vietaskarte       = Polija#Eiropa
  | reljefs           = jā
}}

sentences:
[[Kategorija:Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas]]
[[Kategorija:Salas]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Frīdrihs Mālberģis
|     vārds_orig =
|         attēls = Frīdrihs Mālberģis.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|        dz_gads = 1824
|     dz_mēnesis = 01
|       dz_diena = 01
|       dz_vieta = [[Dundagas pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 03
|        m_diena = 03
|        m_vieta = [[Seces pagasts]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = [[latvietis]]
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni = Emīlija
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās =
|rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni =
|slavenākie darbi =
|    ietekmējies = [[Ernests Dinsbergs]]
|     ietekmējis = [[Krišjānis Barons]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Frīdrihs Mālberģis''' jeb '''Frīdrihs Mālbergs''' (1824—1907), bija latviešu skolotājs un dzejnieks, viens no [[Pirmā atmoda|Atmoda]]s kustības dalībniekiem. Viens no pirmajiem latviešu dzejniekiem, plašāk kļuva pazīstams ar poēmu "[[Staburags]] un Liesma" ("Veci un jauni laiki"), kas iznāca 1869. gadā.<ref>[http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/9.%202.dala/3cina/3.lirika.htm#e Latviešu rakstniecības vēsture] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305010713/http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Zeiferts/9.%202.dala/3cina/3.lirika.htm#e |date={{dat|2016|03|05||bez}} }}, [[Teodors Zeiferts]]</ref>

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''BogoMIPS''''' (no {{val|en|bogus}} — ‘neīsts’ un [[Instrukcijas sekundē|MIPS]]) ir nezinātnisks [[centrālais procesors|centrālā procesora]] ātrdarbības mērījums, ko palaišanas laikā veic ''[[Linux]]'' kodols. To mēdz definēt kā "cik miljonus reižu sekundē procesors var izdarīt neko".<ref name=esr>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.catb.org/jargon/html/B/BogoMIPS.html |first=Eric S. |last=Raymond |title=Hackers Jargon File}}</ref> ''BogoMIPS'' izgudroja [[Līnuss Tūrvaldss]], tas parādījās ar ''Linux'' kodola versiju 0.99.11. Tas noderēja [[atkļūdošana|atkļūdošanā]], piemēram, lai noteiktu, vai datorā nav nospiesta [[turbo poga]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |last=Wirzenius |first=Lars |title=Re: printing & BogoMips |url=http://groups.google.com/group/comp.os.linux/browse_thread/thread/589fc4eaa432f8b6/ea0df3ceaa8f129a}}</ref> Mērījumu var izmantot, lai salīdzinātu līdzīgas arhitektūras un paaudzes procesorus, mērījumu ietekmē procesora [[taktsfrekvence]] un [[kešatmiņa]]. Tas nav izmantojams, lai objektīvi salīdzinātu ļoti atšķirīgus procesorus.

sentences:
{{Commons category|Animal rights|Dzīvnieku aizstāvības ētika}}
{{catmore}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =Betula pubes.jpg
| att_nosaukums =
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| tips =Magnoliophyta
| tips_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| rinda =Fagales
| rinda_lv =Dižskābaržu rinda
| dzimta =Betulaceae
| dzimta_lv =Bērzu dzimta
| ģints =Betula
| ģints_lv =Bērzi
| suga =B. pubescens
| suga_lv = Purva bērzs
| kategorijas =nē
}}

sentences:
{{Navbox Musical Artist
| bodyclass = hlist
| name       = Radiohead
| title      = [[Radiohead]]
| background = group_or_band

sentences:
[[Kategorija:Sieri]]
[[Kategorija:Nepabeigti raksti par pārtiku]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Picnosteus pauli branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = ''P. pauli'' branhiālā plātne
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Pycnosteidae
| dzimta_lv =
| ģints = Pycnosteus
| ģints_lv = Piknosteji
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Pycnosteus <small>Preobrazhensky, 1911</small>
}}
'''Piknosteji''' (''Pycnosteus'') (no ''pycnos'' — blīvs un ''osteon'' — kauls) ir [[Bezžokļaiņi|bezžokļaiņu]] izmirušās [[psammosteju apakškārta]]s [[Ģints (bioloģija)|ģints]]. Ģinti pirmo reizi 1911. gadā aprakstīja krievu paleontologs I. Preobraženskis. Ģints tipveida suga ir ''[[Pycnosteus palaeformis]]''. Ģints bija izplatīta [[Vidusdevons|vidusdevona]] [[Arukilas svīta|arukilas]] un [[Burtnieku svīta|burtnieku svītās]], [[Igaunija|Igaunijā]], [[Latvija|Latvijā]], kā arī [[Ļeņingradas apgabals|Ļeņingradas]] un [[Pleskavas apgabals|Pleskavas apgabalos]].

sentences: '''Pelnrušķīte''' ({{val-fr|Cendrillon}}, {{val-it|Cenerentola}}, {{val-de|Aschenputtel}}) ir franču, itāļu un vācu tautas [[pasaka]]. Pelnrušķīte ir viena no populārākajiem pasaku tēliem pasaulē. Pirmais, kas izdeva pasaku par Pelnrušķīti bija [[Šarls Pero]], viņam sekoja [[brāļi Grimmi]].

sentences: '''Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"''' ir [[Liepāja]]s brīvdabas koncertu vieta, kas atrodas Liepājas [[Jūrmalas parks (Liepāja)|Jūrmalas parkā]] [[Miķeļa Valtera iela|Miķeļa Valtera ielā]] 13 (agrāk Peldu ielā 59).<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://putvejini.com/|title=Putvejini|website=Koncertdārzs "Pūt, vējiņi!"|access-date=2023-04-03|language=lv}}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2024. gada janvāris}}
'''Čehu-latviešu biedrība''' ir nevalstiska interešu biedrība ar galveno mītni [[Čehija|Čehijā]], [[Prāga|Prāgā]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://cesko-lotyssky-spolek.webnode.cz/|title=Úvodní stránka|website=cesko-lotyssky-spolek.webnode.cz|access-date=2024-01-03|date=2022-03-25|language=cs}}</ref> Biedrības mērķis ir palīdzēt Čehijas un [[Latvija]]s attiecību attīstībai kultūras, izglītības, tūrisma un ekonomikas jomā, popularizēt Čehijā latviešu tautas vēsturi un šodienu, tās kultūru un valodu.

sentences:
{{Aktiera infokaste
 |                 vārds = Akira Torijama
 |            vārds_orig = 鳥山 明
 |                attēls = Akira Toriyama.jpg
 |            att_izmērs =
 |             komentārs =
 |              dz vārds =
 |             dz datums = {{dat|1955|4|5}}
 |              dz vieta = {{vieta|Japāna|Aiči prefektūra|Kijosi}}
 |           mirš datums = {{miršanas datums un vecums|2024|3|1|1955|4|5}}
 |            mirš vieta =
 |            citi vārdi =
 |          nodarbošanās = [[manga]] mākslinieks
 |         darbības gadi = 1978–2024
 |                vecāki =
 |                 brāļi =
 |                 māsas =
 | dzīvesbiedra_nosaukums=
 |          dzīvesbiedrs = Josimi Kato
 |                 bērni = 2
 |             mājaslapa =
 |              paraksts = Signature of Akira Toriyama.svg
 |          paraksts_izm =
 |       akadēmijasbalva =
 |              afibalva =
 |           arielabalva =
 |            BFTMAbalva =
 |           cēzarabalva =
 |              emibalva =
 |         filmfarebalva =
 |           geminibalva =
 |       zeltapalmaszars =
 |        zeltateļabalva =
 |     zeltaglobusabalva =
 |      zeltaavenesbalva =
 |            gojasbalva =
 |            gremībalva =
 |              iftbalva =
 |    lorensaolivjēbalva =
 |            NAACPbalva =
 | nacionālāsfilmasbalva =
 |              SAGbalva =
 |              DGAbalva =
 |          tonijasbalva =
 |        spēlmaņu_nakts =
 |              kristaps =
 |           apbalvojumi =
 |               dzimums =
}}
'''Akira Torijama''' ({{val|ja|鳥山 明}} / ''Toriyama Akira'', dzimis {{dat|1955|4|5}} Kijosi, [[Aiči prefektūra|Aiči prefektūrā]], miris {{dat|2024|3|1}}) bija [[Japāna|japāņu]] [[manga]] ([[komikss|komiksu]]) mākslinieks. Visplašāk pazīstams kā mangas sērijas "[[Dragon Ball]]" autors. Pamatojoties uz komiksa panākumiem, pēc tā motīviem tika radīti [[anime]] seriāli, filmas un [[datorspēles]].

sentences: '''Planētu apdzīvojamība''' ir lielums, kurš raksturo [[planēta|planētu]] vai [[dabiskais pavadonis|dabisko pavadoņu]] iespēju uz tām attīstīties un eksistēt [[dzīvība]]i. Lielākoties tiek pieņemts, ka, lai uz citām planētām rastos dzīvība, tām jābūt līdzīgām [[Zeme]]i, lai gan tas tomēr nav pilnībā drošs pieņēmums. Šajā jomā veiktie pētījumi un atklājumi tiek veikti tādās zinātņu nozarēs kā [[planetoloģija|planetoloģijā]] un [[astrobioloģija|astrobioloģijā]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
| fungi = ADD8E6
|          platums =<!-- Infokastes platums (default: 24em) -->
| attēls =Peragamentsene.jpg|Lielas pergamentsēnes augļķemenis uz '''P.sylvestris'' ciršanas atliekām (foto autors T.Gaitnieks).|thumb|250px
| att_nosaukums=Lielās pergamentsēnes augļķemenis uz ''P.sylvestris'' ciršanas atliekām (foto autors T.Gaitnieks)
| valsts =Fungi
| valsts_lv =Sēnes
| nodalījums =Basidiomycota
| nodalījums_lv =Bazīdijsēnes
| klase =Agaricomycetes
| klase_lv =Himēnijsēnes
| rinda =Polyporales
| rinda_lv = Poliporu rinda
| dzimta =Phanerochaetaceae
| dzimta_lv =
| ģints =Phlebiopsis
| ģints_lv =Pergamentsēņu ģints
| suga =''Phlebiopsis gigantea'' (Fr.) Jülich
| suga_lv =Lielā pergamentsēne
}}
'''Lielā pergamentsēne''' ''Phlebiopsis gigantea'' (Fr.) Jülich ir plaši izplatīta [[sēnes|sēne]] mērenās un boreālās joslas apgabalos. Viena no pazīstamākajām un biežāk sastopamākajām saprofītiskajām sēnēm skujkoku mežos. ''P.gigantea'' var ierosināt balto trupi kritalās un ciršanas atliekās, tomēr tiek uzskatīts, ka pastāv maza iespēja, ka tā attīstīsies dzīvos kokos.<ref name = "P.gigantea" >[http://www.biocontrol.entomology.cornell.edu/pathogens/phlebiopsis.html Phlebiopsis gigantea<!-- Bota izveidots nosaukums- -->]</ref> Pazīstamākie sinonīmi: ''Phlebia gigantea'' (Fr.) Donk, ''Peniophora gigantea'' (Fr.) Massee, ''Phanerochaete'' (Fr.) Rattan.<ref name = "Holdenrieder, Greig 1998">[Holdenrieder, von O., Greig, B. J. W. 1998. Biological Methods of Control. In: Woodward, S., Stenlid, J., Karjalainen, R., Hüttermann, A. (ed.) Heterobasidion annosum: biology, ecology, impact and control. CAB International, Wallingford, UK, p. 235 – 258]</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Austrumu solījumi
| montāža =
| nākamā =
| iepriekšējā =
| ienākumi = {{ASV dolārs|56,1 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl810649089/|title=
Eastern Promises |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|4|22}}}}</ref>
| budžets = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Krievu valoda|krievu]]
* [[Ukraiņu valoda|ukraiņu]]
| valsts = * {{GBR}}
* {{CAN}}
| ilgums = 101 minūtes
| izdošana = {{Filmas datums|2007|9|8|[[Toronto Starptautiskais kinofestivāls]]|2007|9|14|Ziemeļamerika|2007|10|26|Lielbritānija}}
| izplatītājs = * ''[[Pathé Distribution]]''
* ''[[Focus Features]]''
| studija = * ''BBC Films''
* ''Astral Media''
* ''Corus Entertainment''
* ''Telefilm Canada''
* ''Kudos Pictures''
* ''Serendipity Point Films''
* ''Scion Films''
| operators = [[Pīters Sušickis]]
| oriģinālnos = ''Eastern Promises''
| mūzika = [[Hauards Šors]]
| aktieri = * [[Vigo Mortensens]]
* [[Naomi Votsa]]
* [[Vinsents Kasels]]
* [[Armīns Millers-Štāls]]
| scenārijs = [[Stīvens Naits]]
| producents = * [[Pols Vebsters]]
* [[Roberts Lantoss]]
| režisors = [[Deivids Kronenbergs]]
| žanrs = kriminālfilma
| paraksts =
| att_izm =
| attēls = Eastern Promises poster.png
| imdb =
}}'''"Austrumu solījumi"''' ({{Val|en|Eastern Promises}}) ir 2007. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]] un [[Kanāda]]s kriminālfilma, kuras režisors ir [[Deivids Kronenbergs]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Vigo Mortensens]], [[Naomi Votsa]], [[Vinsents Kasels]] un [[Armīns Millers-Štāls]].

sentences: '''18. septembris''' ir gada 261. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (262. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 104 dienas.

sentences:
{{nepieciešamas atsauces}}
'''Okeāniskā Zemes garoza''' ir daļa no [[Zeme]]s [[litosfēra]]s, kas atrodas zem [[okeāns|okeāniem]]. Okeāniskā Zemes garoza sastāv galvenokārt no [[mafiskie ieži|mafiskajiem iežiem]] jeb [[sima]]s. Okeāniskā Zemes garoza ir plānāka nekā [[kontinentālā Zemes garoza]] ([[sials]]) - tā parasti ir plānāka par 10 kilometriem. Taču okeāniskā Zemes garoza ir no blīvāka materiāla - vidējais blīvums ir 3,2 - 3,3 g/cm³.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada janvārī,}}
{{atsauces+}}
'''Veru'''{{fact}} ({{val|vro|võrokõsõq}}, {{val|et|võrukesed}}) ir [[Verumā]] vēsturiskā apriņķa iedzīvotāji.

sentences:
{{cita nozīme|augu ģinti|ciemu Sēmes pagastā|Lazdas (ciems)}}
{{BioTakso infokaste
|      binomial = Corylus
|        autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]]
|        attēls = Hazel_Catkins.jpg
| att_nosaukums = Lazdas ziedi agrā pavasarī
|        valsts = Plantae
|     valsts_lv = Augi
|          tips = Magnoliophyta
|       tips_lv = Segsēkļi
|         klase = Magnoliopsida
|      klase_lv = Divdīgļlapji
|         rinda = Fagales
|      rinda_lv = Dižskābāržu rinda
|        dzimta = Betulaceae
|     dzimta_lv = Bērzu dzimta
|         ģints = Corylus
|      ģints_lv = Lazdas
|   kategorijas = nē
|    iedalījums =
}}

sentences:
{| class="toccolours" align="center"
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Janvāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. janvāris|1]]
| [[2. janvāris|2]]
| [[3. janvāris|3]]
|-
| [[4. janvāris|4]]
| [[5. janvāris|5]]
| [[6. janvāris|6]]
| [[7. janvāris|7]]
| [[8. janvāris|8]]
| [[9. janvāris|9]]
| [[10. janvāris|10]]
|-
| [[11. janvāris|11]]
| [[12. janvāris|12]]
| [[13. janvāris|13]]
| [[14. janvāris|14]]
| [[15. janvāris|15]]
| [[16. janvāris|16]]
| [[17. janvāris|17]]
|-
| [[18. janvāris|18]]
| [[19. janvāris|19]]
| [[20. janvāris|20]]
| [[21. janvāris|21]]
| [[22. janvāris|22]]
| [[23. janvāris|23]]
| [[24. janvāris|24]]
|-
| [[25. janvāris|25]]
| [[26. janvāris|26]]
| [[27. janvāris|27]]
| [[28. janvāris|28]]
| [[29. janvāris|29]]
| [[30. janvāris|30]]
| [[31. janvāris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Februāris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. februāris|1]]
| [[2. februāris|2]]
| [[3. februāris|3]]
| [[4. februāris|4]]
| [[5. februāris|5]]
| [[6. februāris|6]]
| [[7. februāris|7]]
|-
| [[8. februāris|8]]
| [[9. februāris|9]]
| [[10. februāris|10]]
| [[11. februāris|11]]
| [[12. februāris|12]]
| [[13. februāris|13]]
| [[14. februāris|14]]
|-
| [[15. februāris|15]]
| [[16. februāris|16]]
| [[17. februāris|17]]
| [[18. februāris|18]]
| [[19. februāris|19]]
| [[20. februāris|20]]
| [[21. februāris|21]]
|-
| [[22. februāris|22]]
| [[23. februāris|23]]
| [[24. februāris|24]]
| [[25. februāris|25]]
| [[26. februāris|26]]
| [[27. februāris|27]]
| [[28. februāris|28]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Marts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. marts|1]]
| [[2. marts|2]]
| [[3. marts|3]]
| [[4. marts|4]]
| [[5. marts|5]]
| [[6. marts|6]]
| [[7. marts|7]]
|-
| [[8. marts|8]]
| [[9. marts|9]]
| [[10. marts|10]]
| [[11. marts|11]]
| [[12. marts|12]]
| [[13. marts|13]]
| [[14. marts|14]]
|-
| [[15. marts|15]]
| [[16. marts|16]]
| [[17. marts|17]]
| [[18. marts|18]]
| [[19. marts|19]]
| [[20. marts|20]]
| [[21. marts|21]]
|-
| [[22. marts|22]]
| [[23. marts|23]]
| [[24. marts|24]]
| [[25. marts|25]]
| [[26. marts|26]]
| [[27. marts|27]]
| [[28. marts|28]]
|-
| [[29. marts|29]]
| [[30. marts|30]]
| [[31. marts|31]]
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Aprīlis]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. aprīlis|1]]
| [[2. aprīlis|2]]
| [[3. aprīlis|3]]
| [[4. aprīlis|4]]
|-
| [[5. aprīlis|5]]
| [[6. aprīlis|6]]
| [[7. aprīlis|7]]
| [[8. aprīlis|8]]
| [[9. aprīlis|9]]
| [[10. aprīlis|10]]
| [[11. aprīlis|11]]
|-
| [[12. aprīlis|12]]
| [[13. aprīlis|13]]
| [[14. aprīlis|14]]
| [[15. aprīlis|15]]
| [[16. aprīlis|16]]
| [[17. aprīlis|17]]
| [[18. aprīlis|18]]
|-
| [[19. aprīlis|19]]
| [[20. aprīlis|20]]
| [[21. aprīlis|21]]
| [[22. aprīlis|22]]
| [[23. aprīlis|23]]
| [[24. aprīlis|24]]
| [[25. aprīlis|25]]
|-
| [[26. aprīlis|26]]
| [[27. aprīlis|27]]
| [[28. aprīlis|28]]
| [[29. aprīlis|29]]
| [[30. aprīlis|30]]
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Maijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
| [[1. maijs|1]]
| [[2. maijs|2]]
|-
| [[3. maijs|3]]
| [[4. maijs|4]]
| [[5. maijs|5]]
| [[6. maijs|6]]
| [[7. maijs|7]]
| [[8. maijs|8]]
| [[9. maijs|9]]
|-
| [[10. maijs|10]]
| [[11. maijs|11]]
| [[12. maijs|12]]
| [[13. maijs|13]]
| [[14. maijs|14]]
| [[15. maijs|15]]
| [[16. maijs|16]]
|-
| [[17. maijs|17]]
| [[18. maijs|18]]
| [[19. maijs|19]]
| [[20. maijs|20]]
| [[21. maijs|21]]
| [[22. maijs|22]]
| [[23. maijs|23]]
|-
| [[24. maijs|24]]
| [[25. maijs|25]]
| [[26. maijs|26]]
| [[27. maijs|27]]
| [[28. maijs|28]]
| [[29. maijs|29]]
| [[30. maijs|30]]
|-
| [[31. maijs|31]]
|
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūnijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
| [[1. jūnijs|1]]
| [[2. jūnijs|2]]
| [[3. jūnijs|3]]
| [[4. jūnijs|4]]
| [[5. jūnijs|5]]
| [[6. jūnijs|6]]
|-
| [[7. jūnijs|7]]
| [[8. jūnijs|8]]
| [[9. jūnijs|9]]
| [[10. jūnijs|10]]
| [[11. jūnijs|11]]
| [[12. jūnijs|12]]
| [[13. jūnijs|13]]
|-
| [[14. jūnijs|14]]
| [[15. jūnijs|15]]
| [[16. jūnijs|16]]
| [[17. jūnijs|17]]
| [[18. jūnijs|18]]
| [[19. jūnijs|19]]
| [[20. jūnijs|20]]
|-
| [[21. jūnijs|21]]
| [[22. jūnijs|22]]
| [[23. jūnijs|23]]
| [[24. jūnijs|24]]
| [[25. jūnijs|25]]
| [[26. jūnijs|26]]
| [[27. jūnijs|27]]
|-
| [[28. jūnijs|28]]
| [[29. jūnijs|29]]
| [[30. jūnijs|30]]
|
|
|
|
|}
|-
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Jūlijs]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
| [[1. jūlijs|1]]
| [[2. jūlijs|2]]
| [[3. jūlijs|3]]
| [[4. jūlijs|4]]
|-
| [[5. jūlijs|5]]
| [[6. jūlijs|6]]
| [[7. jūlijs|7]]
| [[8. jūlijs|8]]
| [[9. jūlijs|9]]
| [[10. jūlijs|10]]
| [[11. jūlijs|11]]
|-
| [[12. jūlijs|12]]
| [[13. jūlijs|13]]
| [[14. jūlijs|14]]
| [[15. jūlijs|15]]
| [[16. jūlijs|16]]
| [[17. jūlijs|17]]
| [[18. jūlijs|18]]
|-
| [[19. jūlijs|19]]
| [[20. jūlijs|20]]
| [[21. jūlijs|21]]
| [[22. jūlijs|22]]
| [[23. jūlijs|23]]
| [[24. jūlijs|24]]
| [[25. jūlijs|25]]
|-
| [[26. jūlijs|26]]
| [[27. jūlijs|27]]
| [[28. jūlijs|28]]
| [[29. jūlijs|29]]
| [[30. jūlijs|30]]
| [[31. jūlijs|31]]
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Augusts]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
|
|
|
|
|
|
| [[1. augusts|1]]
|-
| [[2. augusts|2]]
| [[3. augusts|3]]
| [[4. augusts|4]]
| [[5. augusts|5]]
| [[6. augusts|6]]
| [[7. augusts|7]]
| [[8. augusts|8]]
|-
| [[9. augusts|9]]
| [[10. augusts|10]]
| [[11. augusts|11]]
| [[12. augusts|12]]
| [[13. augusts|13]]
| [[14. augusts|14]]
| [[15. augusts|15]]
|-
| [[16. augusts|16]]
| [[17. augusts|17]]
| [[18. augusts|18]]
| [[19. augusts|19]]
| [[20. augusts|20]]
| [[21. augusts|21]]
| [[22. augusts|22]]
|-
| [[23. augusts|23]]
| [[24. augusts|24]]
| [[25. augusts|25]]
| [[26. augusts|26]]
| [[27. augusts|27]]
| [[28. augusts|28]]
| [[29. augusts|29]]
|-
| [[30. augusts|30]]
| [[31. augusts|31]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Septembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. septembris|1]]
| [[2. septembris|2]]
| [[3. septembris|3]]
| [[4. septembris|4]]
| [[5. septembris|5]]
|-
| [[6. septembris|6]]
| [[7. septembris|7]]
| [[8. septembris|8]]
| [[9. septembris|9]]
| [[10. septembris|10]]
| [[11. septembris|11]]
| [[12. septembris|12]]
|-
| [[13. septembris|13]]
| [[14. septembris|14]]
| [[15. septembris|15]]
| [[16. septembris|16]]
| [[17. septembris|17]]
| [[18. septembris|18]]
| [[19. septembris|19]]
|-
| [[20. septembris|20]]
| [[21. septembris|21]]
| [[22. septembris|22]]
| [[23. septembris|23]]
| [[24. septembris|24]]
| [[25. septembris|25]]
| [[26. septembris|26]]
|-
| [[27. septembris|27]]
| [[28. septembris|28]]
| [[29. septembris|29]]
| [[30. septembris|30]]
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Oktobris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
|
|
| [[1. oktobris|1]]
| [[2. oktobris|2]]
| [[3. oktobris|3]]
|-
| [[4. oktobris|4]]
| [[5. oktobris|5]]
| [[6. oktobris|6]]
| [[7. oktobris|7]]
| [[8. oktobris|8]]
| [[9. oktobris|9]]
| [[10. oktobris|10]]
|-
| [[11. oktobris|11]]
| [[12. oktobris|12]]
| [[13. oktobris|13]]
| [[14. oktobris|14]]
| [[15. oktobris|15]]
| [[16. oktobris|16]]
| [[17. oktobris|17]]
|-
| [[18. oktobris|18]]
| [[19. oktobris|19]]
| [[20. oktobris|20]]
| [[21. oktobris|21]]
| [[22. oktobris|22]]
| [[23. oktobris|23]]
| [[24. oktobris|24]]
|-
| [[25. oktobris|25]]
| [[26. oktobris|26]]
| [[27. oktobris|27]]
| [[28. oktobris|28]]
| [[29. oktobris|29]]
| [[30. oktobris|30]]
| [[31. oktobris|31]]
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Novembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
| [[1. novembris|1]]
| [[2. novembris|2]]
| [[3. novembris|3]]
| [[4. novembris|4]]
| [[5. novembris|5]]
| [[6. novembris|6]]
| [[7. novembris|7]]
|-
| [[8. novembris|8]]
| [[9. novembris|9]]
| [[10. novembris|10]]
| [[11. novembris|11]]
| [[12. novembris|12]]
| [[13. novembris|13]]
| [[14. novembris|14]]
|-
| [[15. novembris|15]]
| [[16. novembris|16]]
| [[17. novembris|17]]
| [[18. novembris|18]]
| [[19. novembris|19]]
| [[20. novembris|20]]
| [[21. novembris|21]]
|-
| [[22. novembris|22]]
| [[23. novembris|23]]
| [[24. novembris|24]]
| [[25. novembris|25]]
| [[26. novembris|26]]
| [[27. novembris|27]]
| [[28. novembris|28]]
|-
| [[29. novembris|29]]
| [[30. novembris|30]]
|
|
|
|
|
|}
| style="background: #8EB8E2; text-align: center; font-size: 90%; line-height: 1.3em;" | [[Decembris]]
{| style="background: white; text-align: center;" border="0"
| [[pirmdiena|P]]
| [[otrdiena|O]]
| [[trešdiena|T]]
| [[ceturtdiena|C]]
| [[piektdiena|P]]
| [[sestdiena|S]]
| [[svētdiena|Sv]]
|-
| .
|
|
|
|
|
|
|-
|
|
| [[1. decembris|1]]
| [[2. decembris|2]]
| [[3. decembris|3]]
| [[4. decembris|4]]
| [[5. decembris|5]]
|-
| [[6. decembris|6]]
| [[7. decembris|7]]
| [[8. decembris|8]]
| [[9. decembris|9]]
| [[10. decembris|10]]
| [[11. decembris|11]]
| [[12. decembris|12]]
|-
| [[13. decembris|13]]
| [[14. decembris|14]]
| [[15. decembris|15]]
| [[16. decembris|16]]
| [[17. decembris|17]]
| [[18. decembris|18]]
| [[19. decembris|19]]
|-
| [[20. decembris|20]]
| [[21. decembris|21]]
| [[22. decembris|22]]
| [[23. decembris|23]]
| [[24. decembris|24]]
| [[25. decembris|25]]
| [[26. decembris|26]]
|-
| [[27. decembris|27]]
| [[28. decembris|28]]
| [[29. decembris|29]]
| [[30. decembris|30]]
| [[31. decembris|31]]
|
|
|}
|}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''9. jūlijs''' ir gada 190. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (191. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 175 dienas.

sentences:
{{Ezera infokaste
| ezers        = Robēra Burasas ūdenskrātuve
| attēls       = Robert-Bourassa Reservoir.jpg
| paraksts     = Ūdenskrātuves satelītaina
| map = Kvebeka#Kanāda
| vieta        = {{CAN}}<br/>{{CA-QC}}
| plat_d=53 | plat_m= 45 | plat_s= | plat_NS=N
| gar_d= 77 | gar_m= 00 | gar_s= | gar_EW=W
| platība      = 2835
| garums       =
| platums      =
| krasta_līnija = 4550
| Vid_dziļums  = 21,8
| Max_dziļums  = 137
| tilpums      = 61,7
| augstums_vjl = 175
| izteka       = [[Lagranda]]
| baseins      = 97 643
| salas        =
| pilsētas     =
}}
'''Robēra Burasas ūdenskrātuve''' ({{val|fr|Réservoir Robert-Bourassa}}) ir [[ūdenskrātuve]] [[Kanāda|Kanādā]], izbūvēta [[Lagranda]]s upes baseinā. Pēc tilpuma desmitā lielākā ūdenskrātuve pasaulē. Administratīvi ietilpst [[Kvebeka]]s provincē. Izbūvēta [[Džeimsa līča projekts|Džeimsa līča projekta]] [[hidroelektrostacija|hidroelektrostaciju]] virknes darbināšanai. Ūdenskrātuve, kā arī aizsprosts un viena no divām elektrostacijām nosaukta bijušā Kvebekas premjerministra Robēra Burasas vārdā.

sentences:
(gaiši zaļā krāsā)]]
'''Rietumbaltkrievija''' ([[Baltkrievu valoda|baltkrievu]]: ''Заходняя Беларусь'') ir [[Baltkrievija]]s teritorijas vēsturiskais nosaukums, kas saskaņā ar 1921. gada [[Rīgas miera līgums|Rīgas miera līgumu]] tika nodota [[Polijas Otrā republika|Polijas Republikai]]. 1939. gadā tā tika pievienota [[Padomju Savienība]]i.

sentences:
{{Islāms}}
'''Šariats''' ([[Arābu valoda|arābu valodā]]: شريعة [ʃari:ah]) [[islāms|islāmā]] ir tiesību sistēma. Valstīs, kurās pamatā ir islāma tiesību sistēma, šariats aptver tiesību normas gan sabiedriskajā, gan privātajā dzīves jomā.<ref>[http://home.lu.lv/~rbalodis/Publikacijas/Citu-raksti/Musulmaņu_ties_Rudevskis.pdf Musulmaņu tiesības {{lv ikona}}]</ref>

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = Vārkavas Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīca
| source         = https://www.panoramio.com/photo/10504197
| date           =
| author         = J. Sedols
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
[[Kategorija:Daiļlēkšana]]
[[Kategorija:Sportisti pēc sporta veida]]

sentences:
{{Notikuma infokaste
|title                    = Baltijas valstu okupācija
|image                    = Red Army enters the territory of Lithuania during its occupation, 1940 (cropped).jpg
|image_size               = 250px
|caption                  = [[Sarkanā armija]] 1940. gadā šķērso PSRS—Lietuvas robežu un ieiet Lietuvā
|date                     = 1940. gada 15. jūnijs — 1991. gada 6. septembris
|place                    = [[Igaunija]], [[Latvija]], un [[Lietuva]]
|also known as            = Baltijas operācija ([[Padomju Savienība|PSRS]])
|outcome                 =
}}
'''Baltijas valstu okupācija''' ({{val|ru|Прибалтийская кампания}} — Baltijas kampaņa) bija triju [[Baltijas valstis|Baltijas valstu]] militāra sagrābšana [[Otrais pasaules karš|Otrā pasaules kara]] sākumā ar sekojošu pievienošanu [[Padomju Savienība|PSRS]]. 1939. gada 23. martā Lietuva bija spiesta parakstīt līgumu par [[Klaipēdas apgabals|Klaipēdas apgabala]] atdošanu Vācijai. Neilgi pēc [[Polijas kampaņa]]s 1939. gada oktobrī PSRS uzspieda trim Baltijas valstīm parakstīt vienošanos par militāro bāzu izvietošanu to teritorijās, kas iesāka PSRS protektorāta periodu (1939—1940). Ceturtā valsts [[Somija]] protektorāta līgumu parakstīt sākotnēji atteicās, tāpēc [[Ziemas karš|Ziemas karā]] [[Sarkanā armija]] okupēja tās austrumu un ziemeļu daļas un 1940. gada martā tomēr piespieda Somiju parakstīt līgumu par militāro bāzu izvietošanu.
 1939. gadā paredzētās teritoriālās izmaiņas (pa kreisi) un to izpilde 1940. gadā (pa labi)]]

sentences: '''Obliterācija''' ({{val|la|obliteratio}} — '[[aizmiršana]], izbeigšana') ir [[asinsvadi|asinsvadu]], [[limfvadi|limfvadu]] vai doba [[orgāns|orgāna]] aizaugšana, parasti ar [[saistaudi]]em.

sentences:
{{Personas infokaste
| platums =
| vārds = Sabiha Gekčena
| vārds_orig = Sabiha Gökçen
| attēls = Sabiha gokcen3.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1913
| dz_mēnesis = 3
| dz_diena = 22
| dz_vieta = [[Bursa]], [[Osmaņu impērija]]
| m_dat_alt =
| m_gads = 2001
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Ankara]], [[Turcija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[bosnieši|bosniete]]
| dzimums = S
| vecāki = tēvs Mustafa Izzets [[bejs]], māte Hajrije Hanima; vēlāk adoptēja audžutēvs [[Mustafa Kemals Ataturks]]
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}

sentences:
{{Cita nozīme|kartogrāfu|iespiedēju ar līdzīgu uzvārdu|Nikolajs Mollīns}}
{{Zinātnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Ludvigs Augusts Mellīns
|     vārds_orig = ''Ludwig August Mellin''
|         attēls = Ludwig August von Mellin.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1754
|     dz_mēnesis = 1
|       dz_diena = 23
|       dz_vieta = Tuhala, [[Igaunijas guberņa]] (tagad [[Harju apriņķis]], {{EST}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1835
|      m_mēnesis = 3
|        m_diena = 12
|        m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|        zinātne = Kartogrāfija
|          grāds =
|   darba_vietas =
|     akad_amats =
|     alma_mater = [[Boloņas Universitāte]]
|    pasniedzēji =
|       studenti =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
}}
'''Ludvigs Augusts Mellīns''' ({{val|de|Ludwig August Mellin}}; dzimis {{dat|1754|1|3}}, miris {{dat|1835|3|24}}) bija [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] sabiedrisks darbinieks, kartogrāfs.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Tievais vīrs
| operators =
| attēls = The Thin Man 1934 Poster.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, mistērija
| režisors = [[V. S. Van Daiks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Viljams Pauels]]
* [[Mirna Loja]]
* [[Morīna O'Salivana]]
* [[Nets Pendletons]]
* [[Minna Gombela]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''The Thin Man''
| studija = ''[[Metro-Goldwyn-Mayer]]''
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1934|5|25}}
| ilgums = 91 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā = ''[[After the Thin Man]]'' (1936)
| imdb =
}}'''"Tievais vīrs"''' ({{Val|en|The Thin Man}}) ir 1934. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] kriminālkomēdija, kuras režisors ir [[V. S. Van Daiks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Viljams Pauels]], [[Mirna Loja]], [[Morīna O'Salivana]], [[Nets Pendletons]] un [[Minna Gombela]]. Filma balstīta uz tāda paša nosaukuma [[Dešils Hemets|Dešila Hemeta]] 1934. gada romānu.

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2011. gada decembrī,}}
[[Datu pārvaldība]]s un [[datu bāze]]s analīzē '''datu domēns''' tiek attiecināts uz jebkurām unikālām vērtībām, kuras var saturēt [[datu elements]]. Noteikt domēna robežu var vienkārši ar [[datu tips|datu tipu]], kas satur [[uzskaite|uzskaitītas]] saraksta tipa vērtības.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url= http://books.google.co.uk/books?id=3BXTfCtR8zsC&pg=PA302|title=Enterprise knowledge management: the data quality approach|first=David|last=Loshin |work=books.google.co.uk |year=2001|ISBN=978-0124558403 |accessdate=19 August 2011}}</ref>

sentences: '''[[Latvijas Bibliotekāru biedrība]]s Jauno speciālistu sekcija''' (LBB JSS) dibināta 2009. gada 15. aprīlī, kad neliela grupa bibliotēkzinātnes studentu nolēma apvienot savus spēkus, lai veicinātu jauno speciālistu kustības atpazīstamību Latvijā un ārzemēs.<ref>{{Ziņu atsauce|url=https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|title=Par mums|work=LBB Jauno speciālistu sekcija|access-date=2018-01-29|date=2010-10-28|language=lv-LV|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150912015228/https://lbbjss.wordpress.com/par-mums/|archivedate=2015-09-12}}</ref> Sākotnējais LBB JSS sastāvs un arī vadība laika gaitā ir mainījusies. Sekcijā darbojas biedri, kas pārstāv dažādas Latvijas bibliotēkas, vai arī kā citādi ir saistīti ar bibliotēku un informācijas nozari. Lai kā arī atšķirtos biedru vecums, izglītība, tiešo darba pienākumu specifika un brīvā laika pavadīšanas veids, tomēr visus vieno nesavtīga patika pret bibliotēku.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Archaias angulatus.jpg
|     att_nosaukums= Soritīda ''[[Archaias angulatus]]''.
|           valsts = Rhizaria
|        valsts_lv =
|         valsts_r =
|             tips = Foraminifera
|          tips_lv = Foraminīferas
|            klase = Tubothalamea
|         klase_lv =
|            kārta = Miliolida
|         kārta_lv = Miliolīdas
|       virsdzimta = Soritoidea
|    virsdzimta_lv = Soritoīdas
|           dzimta = Soritidae
|        dzimta_lv = Soritīdas
|         binomial = Soritidae <small>Ehrenberg 1839</small>
|        izplatība =
|       iedalījums =
* {{TaksoSaite|Archaiasinae}}
* † {{TaksoSaite|Fusarchaiasinae}}
* † {{TaksoSaite|Opertorbitolitinae}}
* † {{TaksoSaite|Praerhapydionininae}}
* {{TaksoSaite|Soritinae}}
|      kategorijas = nē
}}
'''Soritīdas''' (''Soritidae'') ir [[Bentoss|bentisku]] [[Foraminifera|foraminiferu]] dzimta [[Miliolīdas|miliolīdu]] kārtā. Šo dzimtu 1839. gadā aprakstīja vācu zoologs un dabaspētnieks [[Kristiāns Gotfrīds Ērenbergs]]. [[Ģeohronoloģiskā skala|Ģeohronoloģiski]] soritīdas ir zināmas no [[Krīts (periods)|krīta]] perioda ([[kenomanas stāvs]]) līdz mūsdienām.

sentences:
polārstacija Karalienes Modas Zemē]]
'''Dienvidāfrikas Nacionālā Antarktikas programma''' ({{val|en|South African National Antarctic Programme}}; '''SANAP''') ir [[Dienvidāfrika]]s valdības programma [[Antarktika]]s un [[Subantarktika]]s izpētei. Programmas galvenais ofiss atrodas [[Keiptauna|Keiptaunā]], Īstpīrroudā. Programmas jurisdikcijā ir trīs pētniecības stacijas ([[SANAE IV]] [[Karalienes Modas Zeme|Karalienes Modas Zemē]], [[Gofailenda]] [[Gofa sala|Gofa salā]] un [[Marionailenda]] [[Prinča Edvarda salas|Prinča Edvarda salās]]), kā arī pētniecības kuģis ''Agulhas''. Programmas zinātniskās pētniecības funkcijas kopš 2003. gada ir Zinātnes un tehnoloģiju departamenta pārraudzībā, bet loģistika un infrastruktūra — Vides un tūrisma departamenta pārraudzībā. Līdzekļu piešķiršanu programmai pārrauga Nacionālais Pētniecības nodibinājums<!-- National Research Foundation -->.

sentences: '''Rusova Livonijas hronika''' ([[vācu valoda|vāciski]]: ''Chronica der Prouintz Lyfflandt''; 1578; 1584) ir jaunākā [[Livonijas hronika]], kurā aprakstīta [[Livonija]]s vēsture no tās pirmsākumiem līdz 1583. gadam.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Nikotīna struktūrformula

Nikotīna molekulas modelis
|       citi nosaukumi = (S)-3-(1-metil-2-pirolidinil)piridīns
|           CAS numurs = 54-11-5
|      ķīmiskā formula = C10H14N2
|              molmasa = 162,23
|              blīvums = 1010
|  kušanas temperatūra = -79 °C
| viršanas temperatūra = 247 °C
| šķīdība ūdenī        = šķīst
|                 citi =
}}
'''Nikotīns''' ir piridīna grupas [[alkaloīds]] - bezkrāsains, eļļains šķidrums, kam ir raksturīga [[tabaka]]s smaka. Tas ir galvenais tabakas alkaloīds. Nikotīna molekula satur [[piridīns|piridīna]] un [[pirolidīns|pirolidīna]] [[heterocikls|heterociklus]].

sentences: '''Velings''' (''Welling'' vai ''Wellingk'') var būt:

sentences: '''Molekula''' ir mazākā [[viela]]s daļiņa, kas nosaka vielas ķīmisko sastāvu un visas [[fizikāls ķermenis#fizikālās īpašības|fizikālās īpašības]]. Molekula parasti sastāv no diviem vai vairākiem [[atoms|atomiem]], kas saistīti ar dalītu [[elektrons|elektronu]] pāri, veidojot [[ķīmiskā saite|ķīmisko saiti]]. Molekula var sastāvēt no vienādiem atomiem (O2) vai dažādiem atomiem (H2O).

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Ziemeļtanimass
|attēls                 =
|attēla_platums         =
|paraksts               =
 | pushpin_map           = Tadžikistāna
 | pushpin_relief        = jā
|lat_dir =N |lat_deg =38|lat_min =47 |lat_sec =
|lon_dir =E |lon_deg =72|lon_min =30 |lon_sec =
|region                = Āzija
|CoordScale            =
|kontinents             = [[Āzija]]
|novietojums            =
|valstis                = {{TJK}}
|ģeo_apgabals           = [[Pamirs]]
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 = 80
|platums                =
|platība                =
|kalns                  = [[Krutojrogs]]
|augstums               = 6025
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}
'''Ziemeļtanimass''' ({{val|tg|қаторкӯҳи Танимаси Шимолӣ}}) ir viena no [[Pamirs|Pamira]] [[kalnu grēda|kalnu grēdām]] [[Tadžikistāna|Tadžikistānā]]. Izvietojusies Pamira vidusdaļā [[kalnu Badahšana|Kalnu Badahšanā]], stiepjas 80 km garumā rietumu—austrumu virzienā no [[Fedčenko šļūdonis|Fedčenko šļūdoņa]] līdz [[Zulumarts|Zulumarta]] grēdas dienvidu galam. Uz ziemeļiem no Ziemeļtanimasa atzarojas Kizkurganas un Balandkiikas grēdas, dienvidos Naļivkina šļūdonis to šķir no {{nobr|25 km}} garās paralēlās Arala grēdas.

sentences:
'''Fergusone''' var būt:
* ''[[Fergie]]'' (īstajā vārdā Steisija Anna Fergusone (''Stacey Ann Ferguson''); dzimusi 1975. gadā) — amerikāņu popmūzikas/ritmblūza dziedātāja, dziesmu autore un aktrise
* [[Prija Fergusone]] (''Priah Ferguson''; dzimusi 2006. gadā) — amerikāņu aktrise

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Berils
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], ciklosilikāts
|ŠtruncaID=8/E.12-10
|ķīm_formula=Be3Al2(<nowiki>SiO</nowiki>3)6
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Zaļa, zila, dzeltena, balta, sārta utt.
|svītra=Balta
|habituss=Stabveida, sešstūraini kristāli
|skaldnība=Vidēji izteikta vienā plaknē
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=7,5—8
|spīdums=Stikla, taukains
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1,568—1,602 nε = 1,564—1,595
|pleohroisms=
|blīvums=2,63—2,92
}}

sentences: {{Commonscat|Cyclists from France|Riteņbraucēji no Francijas}}

sentences:
}} {{legend|#996633|[[Kristāliskie ieži]]}} {{legend|#663300|[[Mantija]]}}]]
'''Kontinentālais šelfs''' vai vienkārši '''šelfs''' (no {{val-en|shelf}} — 'sēklis' vai 'plaukts') ir [[kontinents|kontinentu]] zemūdens apkārtne līdz apmēram 200 metru<ref>Zinātnes un tehnoloģijas vārdnīca. R:, Norden AB, 2001, 650. lpp. {{ISBN|9984-9383-5-2}}</ref> dziļumam (dažos gadījumos līdz pat 500—1500 m dziļumam). Kontinentālais šelfs no [[ģeoloģija]]s viedokļa tiek pieskaitīts kontinentiem, jo šelfa ģeoloģiskā uzbūve ir tāda pati. Šelfa robežas ir jūras krasts un zemūdens nogāze (krass jūras dibena pārliekums).

sentences:
Minerāla [[kvarcs|kvarca]] paveidi.
{{Commonscat|Quartz}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls         = Phelsuma guentheri IleRonde 8605.jpg
| att_nosaukums  =
| valsts         = Animalia
| valsts_lv      = Dzīvnieki
| tips           = Chordata
| tips_lv        = Hordaiņi
| klase          = Reptilia
| klase_lv       = Rāpuļi
| kārta          = Squamata
| kārta_lv       = Zvīņrāpuļi
| apakškārta     = Lacertilia
| apakškārta_lv  = Ķirzakas
| infrakārta     = Gekkota
| infrakārta_lv  = Gekonveidīgie
| dzimta         = Gekkonidae
| dzimta_lv      = Gekoni
| ģints          = Phelsuma
| ģints_lv       = Felsumas
| suga           = Phelsuma guentheri
| suga_lv        = Raundas gekons
| binomial       = Phelsuma guentheri, <small>([[George Albert Boulenger|Boulenger]], 1885)</small>
| kategorijas    = nē
| sinonīmi       =
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Mertens, 1962)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Kluge, 1993)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Rösler, 1995)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Beghof, 2005)''
* ''Phelsuma guentheri'' ''(Hallmann, 2008)''
}}
'''Raundas gekons''', arī '''Gintera gekons''' (''Phelsuma guentheri'') ir [[gekonu dzimta]]s [[felsumas|felsuma]], kas [[endēms|endēma]] nelielajai [[Raunda|Raundas salai]].<ref name=data>[http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Phelsuma&species=guentheri&search_param=%28%28search%3D%27Phelsuma+guenther The Reptile Database: ''Phelsuma guentheri'' BOULENGER, 1885]</ref>

sentences:
{{Commonscat|Chemical elements|Ķīmiskie elementi}}
Šajā kategorijā ievietoti raksti par [[ķīmiskais elements|ķīmiskajiem elementiem]].
{{catmore|ķīmisko elementu periodiskā tabula}}

sentences: '''Augu aizsardzība''' ir tiesisku, tehnisku, organizatorisku un praktisku pasākumu kopums, kas veicams, lai izpētītu saimnieciski izmantojamajiem augiem kaitīgo un konkurējošo organismu bioloģiskos un ekoloģiskos faktorus, noteiktu un īstenotu šo organismu izplatības ierobežošanu un apkarošanu — cīnītos ar [[Nezāles|nezālēm]], [[kukaiņi]]em un augu slimībām. Zinātni, kas pēta augu slimības, sauc par [[fitopatoloģija|fitopatoloģiju]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Filips Džonsons
|     vārds_orig = ''Philip Johnson''
|         attēls = Philip Johnson.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1906
|     dz_mēnesis = 7
|       dz_diena = 8
|       dz_vieta = [[Klīvlenda]], [[Ohaio (štats)|Ohaio]], {{USA}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 2005
|      m_mēnesis = 1
|        m_diena = 25
|        m_vieta = Ņukanaana, [[Konektikuta]], {{USA}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = arhitekts
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| vārds_orig =''Eric Kandel''
| attēls =Eric Kandel 01.JPG
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1929
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =7
| dz_vieta =[[Vīne]], {{AUT}}
| m_gads =
| m_mēnesis=
| m_diena=
| m_vieta =
| pilsonība ={{AUT}}, {{USA}}
| tautība =[[ebrejs]]
| darba_vietas =[[Kolumbijas Universitāte]]s Ārstu un ķirurgu koledža, [[Hovarda Hjūza Medicīnas institūts]]
| alma_mater = [[Ņujorkas Universitāte]]s Medicīnas skola, [[Hārvarda Universitāte]]
| zinātne =[[psihiatrija]], [[neirozinātne]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =pētījumi [[atmiņa]]s [[fizioloģija|fizioloģijā]]
| apbalvojumi =2000. gada [[Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā]]
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences: '''Sniedziņš sniga, putināja''' ir [[1892]]. gadā tapusī [[Jāzeps Vītols|Jāzepa Vītola]] [[latviešu tautasdziesma]]s apdare, ko dziesmu svētku apvienotais vīru koris dziedāja 1895. gada [[IV Vispārējie latviešu Dziesmu un Mūzikas svētki|Ceturto Vispārējo latviešu Dziesmu un Mūzikas svētku]] laicīgo dziesmu koncertā.

sentences:
'''1937. gada Pasaules izstāde Parīzē''' ({{val|fr|Exposition Internationale des Arts et Techniques dans la Vie Moderne}}) bija [[Pasaules izstāde]], kas notika [[Francija]]s galvaspilsētā no [[1937]]. gada 25. maija līdz 25. novembrim. Izstādes uzsvars bija uz mākslas un tehnikas nozīmi modernajā dzīvē, tajā piedalījās 44 valstis, īpaša sacensība izvērtās starp pretī stāvošajiem [[PSRS]] un [[Trešais Reihs|Trešā Reiha]] paviljoniem.
Izstādes halles bija izvietotas ap [[Eifeļa tornis|Eifeļa torni]] [[Marsa lauks|Marsa laukā]] (''Champ-de-Mars''), [[Trokadero pils]] (''palais du Trocadéro'') dārzā  un [[Sēna]]s krastos, kopumā aizņemot 101 [[hektārs|hektāru]]. To apmeklēja 34 miljoni skatītāju, ieejas biļete dienā maksāja 6 [[Franks (naudas vienība)|frankus]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada februāris}}
{{jāuzlabo|tulkojuma problēmas}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|             platums =
|               vārds = Osvalds Šmīdebergs
|          vārds_orig = ''Oswald Schmiedeberg''
|              attēls = Oswald Schmiedeberg2.jpg
|          att_izmērs = 200px
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1838
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 11
|            dz_vieta = [[Laidze]], [[Kurzemes guberņa]] (tagad {{LAT}})
|              m_gads = 1921
|           m_mēnesis = 07
|             m_diena = 12
|             m_vieta = [[Bādenbādene]] (tagad [[Bādene-Virtemberga]] {{GER}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|            tautības = latvietis, vācbaltietis
|            paraksts =
|        darba_vietas = [[Tērbatas Universitāte]], [[Štrāsburga]]s universitāte
|          alma_mater = [[Tērbatas Universitāte]]
|             zinātne = [[farmakoloģija]]
|         pasniedzēji =
|            studenti = [[Alberts Šveicers]]
|          sasniegumi =
|         apbalvojumi =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}
'''Johans Ernests Osvalds Šmīdebergs''' ({{val|de|Johann Ernst Oswald Schmiedeberg}}; 1838-1921) bija [[latvieši|latviešu]] un [[vācbaltieši|vācbaltu]] izcelsmes farmakologs, kas 1868. gadā atklāja [[muskarīns|muskarīnu]], bet 1873. gadā kopā ar [[Bernhards Naunīns|Bernhardu Naunīnu]] ieviesa terminu „[[acidoze]]”.
Tiek uzskatīts par vienu no modernās [[farmakoloģija]]s izveidotājiem.<ref>J. Koch-Weser, P. J. Schechter. Schmiedeberg in Strasbourg 1872-1918, The Making of Modern Pharmacology, in: ''Life Sciences 1978'' 22:1361-72</ref>

sentences:
{{Personas infokaste
| vārds = Augusts Ekhardts
| vārds_orig = ''August Ottomar Eckhardt''
| attēls =
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt =
| dz_gads = 1868
| dz_mēnesis = 4
| dz_diena = 20
| dz_vieta = [[Rīga]], [[Vidzemes guberņa]]<br />(tagad {{LAT}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1919
| m_mēnesis = 5
| m_diena = 22
| m_vieta = [[Rīga]], [[Latvijas SPR]] (tagad {{LAT}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = mācītājs
| dzimums = V
| vecāki =
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas = nē
| citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Apbalvojumi pēc nozares|Fizika]]
[[Kategorija:Fizika]]
[[Kategorija:Apbalvojumi zinātnē|Fizika]]

sentences:
pārbrauktuves]]
'''Dzelzceļa līnija Zemitāni—Šķirotava''' ir dzelzceļa līnija [[Latvija|Latvijā]], [[Rīga|Rīgā]], kas savieno [[Zemitāni (stacija)|Zemitānu]] un [[Jāņavārti|Jāņavārtu]] ([[Šķirotava (stacija)|Šķirotavas]] stacijas J parks) stacijas, kuras ir vienīgās stacijas līnijā. Līnijas garums ir 4 km, tajā ir 2 sliežu ceļi, kuri abi ir elektrificēti, bet elektrovilcienu kustība līnijā nenotiek. Salīdzinot ar citām dzelzceļa līnijām, šajā līnijā kursē visvairāk kravas vilcienu diennaktī — 45 vilcieni abos virzienos (pēc 2013./2014. gada grafika<ref name="parskats">{{Tīmekļa atsauce |url=http://ldz.lv/texts_files/2014_Tikla_parskats_a.pdf |title=Publiskās lietošanas dzelzceļa infrastruktūras pārskats 2014; VAS Latvijas dzelzceļš |access-date={{dat|2013|11|16||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140331185524/http://ldz.lv/texts_files/2014_Tikla_parskats_a.pdf |archivedate={{dat|2014|03|31||bez}} }}</ref>). Maksimālais vilcienu kustības ātrums līnijā ir 40 km/h.<ref name="parskats" />

sentences:
{{Augstskolas infokaste
|nosaukums    = Rīgas Valsts tehnikums
|attēla_nos   = Riga, K. Valdamara iela (vlevo).jpg
|att_izm      = 220 px
|att_apraksts = Rīgas Valsts tehnikuma vecais korpuss (bijusī Nikolaja ģimnāzija)
|moto         =
|dibin        = [[1919]]
|valsts       = Latvija
|vieta        = [[Rīga]], Kr. Valdemāra iela 1c
|tips         = [[tehnikums]]
|dotācijas    =
|rektors      = Dagnija Vanaga
|pasniedz     =
|studenti     =
|publik       =
|asociācijas  =
|trangs       =
|arangs       =
|mlapa        = [https://www.rvt.lv/ rvt.lv]
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Ground squirrel berkeley marina 01.jpg
|  att_nosaukums = [[Kalifornijas zemes vāvere]] (''Spermophilus beecheyi'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Mammalia
|       klase_lv = Zīdītāji
|          kārta = Rodentia
|       kārta_lv = Grauzēji
|         dzimta = Sciuridae
|      dzimta_lv = Vāveru dzimta
|    apakšdzimta = Xerinae
| apakšdzimta_lv = Zemes vāveres
|          cilts = Marmotini
|       cilts_lv = Murkšķi
|       binomial = Marmotini <small>([[Reginald Innes Pocock|Pocock]] 1923)</small>
|    kategorijas = nē
}}
'''Murkšķi''', '''murkšķu cilts''' (''Marmotini'') ir viena no [[Vāveres|vāveru dzimtas]] (''Sciuridae'') [[grauzējs|grauzēju]] ciltīm. Tā kopā ar [[Āfrikas vāveres|Āfrikas vāveru cilti]] (''Protoxerini'') un [[asspalvainās zemes vāveres|asspalvaino zemes vāveru cilti]] (''Xerini'') veido [[zemes vāveres|zemes vāveru apakšdzimtu]] (''Xerinae'').

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Komodo dragon Varanus komodoensis Ragunan Zoo 2.JPG
| att_nosaukums = [[Komodo varāns]] (''Varanus komodoensis'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta=Anguimorpha
|    infrakārta_lv = Glodeņveidīgie
|        dzimta = Varanidae
|     dzimta_lv = Varānu dzimta
|         ģints = Varanus
|      ģints_lv = Varāni
|      binomial = Varanus <small>([[Blasius Merrem|Merrem]], 1820)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Šabazīts-Ca
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts, ceolīts
|ŠtruncaID=8/J.26-30
|ķīm_formula=(Ca0,5,Na,K)4[Al4Si8O24]·12H2O
|singonija=[[Triklīnā singonija|triklīnā]]
|krāsa=Bezkrāsas, zaļš, dzeltens, balts, sārts
|svītra=Balta
|habituss=Drūzas, pseidokubiski kristāli
|skaldnība=Neizteikta vienā plaknē
|lūzums=Nelīdzens
|cietība=4
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs līdz puscaurspīdīgs
|laušanas_koef=nα = 1.478 - 1.485 nβ = 1.480 - 1.490 nγ = 1.480 - 1.490
|pleohroisms=
|blīvums=2,09
}}
__NOTOC__

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Sterļegova
| oriģinālnosaukums    = ''Стерлеговo''
| attēls               =
| paraksts             =
| karte                = Taimiras Dolganu-Ņencu rajons#Krasnojarskas novads#Krievija#Arktika
| relief               = jā
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{URS}}/{{RUS}}
| latd=75| latm=24| lats=24| latNS=N
| longd=88| longm=54| longs=02| longEW=E
| novietojums          = [[Taimira]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1934
| atvērta_piezīme      = <!-- komentārs (pārņemšana, aizstāšana) -->
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               =
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             = 10
| vid_t                = -13,6
| vas_t                = 27,7
| ziem_t               = -49,6
| laika_zona           = [[UTC+7]]
| mājaslapa            =
}}
'''Sterļegova''' ({{val|ru|Стерлеговo}}) vai '''Missterļegova''' (''Мыс Стерлегова'') ir [[Krievija]]s jūras [[meteostacija|hidrometeoroloģiskā]] [[polārstacija]] [[Arktika|Arktikā]]. Izvietojusies [[Taimira]]s pussalas ziemeļrietumu piekrastē [[Haritona Lapteva krasts|Haritona Lapteva krastā]] uz pussalas starp [[Karas jūra|Karas jūru]] un Ļeņivajas upes estuāru. Stacijai nosaukumu devušo Sterļegova ragu 1916. gadā par godu Lielās Ziemeļu ekspedīcijas (1733-1743) dalībniekam flotes virsniekam, stūrmanim Dmitrijam Sterļegovam nodēvēja [[Ruals Amundsens]].<ref>[https://web.archive.org/web/20200213030440/https://kolamap.ru/library/1972_topo/11.html ТОПОНИМИКА МОРЕЙ СОВЕТСКОЙ АРКТИКИ. 11. ОТ ТАЙМЫРСКОГО ЗАЛИВА ДО МЫСА ЧЕЛЮСКИН]</ref>

sentences:
{{Senvietas infokaste
| name           = Senkapu uzkalniņš Alojā
| alternate_name =
| image          =
| image_size     =
| caption        =
| map            = Latvija
| relief         = jā
|latd  = 57.7684968 | latNS  = N
|longd = 24.8665368 | longEW = E
| location       = {{vieta|Latvija|Limbažu novads|Aloja}}
| type           = [[senkapi]]
| part_of        =
| length         =
| width          =
| area           =
| height         =
| builder        =
| material       =
| built          =
| abandoned      =
| cultures       =
| excavations    =
| archaeologists =
| condition      =
| ownership      =
| management     =
| public_access  =
| website        =
| notes          =
| embedded       =
{{VKPAI objekta infokaste
|       embed = yes
|    ofic_nos = Senkapu uzkalniņš
|      numurs = 6149
|       grupa = vietējas nozīmes
| tipol_grupa = Arheoloģija
|   vēstnesis = {{dat|1998|12|19|N|bez}}
}}
}}

sentences:
<includeonly>{{Vikistipendija
<!-- aizpilda iesniedzējs -->
 |                 numurs = <!-- vikistipendijas numurs (piemēram, 1, 2, 3…) -->
 |                   gads = gggg
 |    iesniegšanas datums = {{dat|GGGG|MM|DD}}
 |                statuss = apspriešanā
 |       dalībnieka vārds = <!-- Iesniedzēja dalībnieka vārds ar saiti uz dalībnieka lapu. -->
 |               apraksts = <!-- Apraksts brīvā tekstā par projekta būtību. -->
 |       projekta grafiks = <!-- jānorāda beigu (un starpposmu) datums -->
 |             pamatojums = <!-- Ko šis projekts dos Wikimedia projektiem, kāds ir darba apjoms. -->
 |               finanses = <!-- Detalizētāks apraksts par nepieciešamajām finansēm un kam tās tiks tērētas. -->
 |        pieteiktā summa = <!-- Kopējā pieteikuma summa -->
<!-- aizpilda, apstiprinot vikistipendiju -->
 | apstiprināšanas datums = <!-- {{dat|GGGG|MM|DD}} aizpilda pie apstiprināšanas -->
 |                 lēmums = <!-- apstiprināts vai noraidīts, kopsavilkums no kopienas diskusijas -->
 |              apmaksāts = <!-- apmaksātā summa, var atšķirties no piešķirtās -->
<!-- aizpilda iesniedzējs, pabeidzot projektu -->
 |     pabeigšanas datums = <!-- Lauku aizpilda pie projekta pabeigšanas. -->
 |      projekta ziņojums = <!-- Ziņojums par projekta izpildi -->
}}

sentences:
{{Palīdzība}}
'''Maznozīmīgs labojums''' ir tāds labojums, kas rakstam nedod neko būtisku. Jebkurš reģistrēts dalībnieks var atzīmēt savu veikto izmaiņu kā maznozīmīgu, ieliekot ķeksīti lodziņā "maznozīmīgs labojums" tieši zem izmaiņu kopsavilkuma. Anonīmie dalībnieki nevar savas veiktās izmaiņas atzīmēt kā maznozīmīgas. [[Special:RecentChanges|Pēdējo izmaiņu lapā]] maznozīmīgām izmaiņām tiek priekšā norādīts '''m''' burts. Maznozīmīgas izmaiņas pēdējo izmaiņu lapā iespējams paslēpt ar attiecīgu komandu.

sentences:
{{Polārstacijas infokaste
| nosaukums            = Iglulikas pētniecības centrs
| oriģinālnosaukums    = ''Igloolik Research Center''
IRC
| attēls               = Igloolik - Research Centre.jpg
| paraksts             = Stacijas galvenais korpuss
| karte                = Kanāda#Nunavuta#Arktika
 |relief = jā
| map_label            = IRC
| paraksta_izvietojums =
| caption              =
| valsts               = {{CAN}}
{{CA-NU}}
| latd=69| latm=22| lats= 34| latNS=N
| longd=81| longm=48| longs= 10| longEW=W
| novietojums          = [[Iglulika]]
| tips                 = vissezonas
| atvērta              = 1975
| atvērta_piezīme      =
| slēgta               =
| slēgta_piezīme       =
| pieder               = Nunavutas Vides departaments
| pers_vasara          =
| pers_ziema           =
| augstums             =
| vid_t                = -13,3
| vas_t                = 24,5
| ziem_t               = -47,0
| laika_zona           = [[Eastern Time Zone|EST]] (UTC-5)
| mājaslapa            =
}}
'''Iglulikas pētniecības centrs''' ({{val|en|Igloolik Research Center}}, IRC) ir [[Kanāda]]s vissezonas [[polārstacija|pētniecības stacija]] [[Arktika|Arktikā]].<ref name=interact>[https://eu-interact.org/field-sites/igloolik-research-center/ Interact International Network for Terrestrial Research and Monitoring in the Arctic. Igloolik Research Center]</ref> Izvietojusies [[Melvila pussala]]s ziemeļaustrumu piekrastē [[Iglulika]]s ciema centrā. Pieder [[Nunavuta]]s valdības Vides departamentam, bet to administrē Nunavutas Pētniecības institūta Arktikas Koledža.<ref name=nri>[https://www.nri.nu.ca/about-us Nunavut Research Institute. Aubout us]</ref>

sentences: '''Maģistrs''' ir [[akadēmiskais grāds]], ko maģistrānts iegūst pēc maģistra studiju programmas pabeigšanas.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Aleksandrs Kaljostro
|     vārds_orig = ''Alessandro Cagliostro''
|         attēls = Alessandro Cagliostro.jpg
|     att_izmērs = 200px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1743
|     dz_mēnesis = 6
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Palermo]], [[Neapoles karaliste]]
 (tagad {{ITA}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1795
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 26
|        m_vieta = San Leo cietoksnis, [[Pāvesta valsts]]
 (tagad {{ITA}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = Lorenca Serafina Feličiani
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}
'''Aleksandrs Kaljostro''', arī '''Kaļostro'''<ref>Jānis Bankavs. Grāfs Kaļostro. Rīga:	Karma, 1936.</ref> ({{val-it|Alessandro Cagliostro}}, īstajā vārdā — Džuzepe Balzamo, [[1743]]-[[1795]]). Sicīliešu avantūrists, mistiķis, dziednieks un pareģis. Jelgavā nodibinājis tā sauktās brīvmūrnieku ēģiptiešu rituāla adopcijas ložas vīriešiem un sievietēm un kļuva par Jelgavas adopcijas ložu lielmeistaru.

sentences: '''Arhitektūras pieminekļi''' ir būves ar zinātnisku, vēsturiski arhitektonisku vai vēsturiski māksliniecisku nozīmi.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 43
 | lv  = Četrdesmit trīs
}}

sentences:
{{Anatomijas vienības infokaste
| Name        = Aukslējas
| ImageMap    =
| MapCaption  =
| Image       = 06-06-06palataltori.jpg
| Caption     =
| Width       =
| Image2      =
| Caption2    =
| Latin       = palatum
| Greek       =
| Precursor   =
| System      =
| Artery      =
| Vein        =
| Nerve       =
| Lymph       =
| MeshName    =
| MeshNumber  =
<!-- Piezīme: TA un FMA vērtības ir ņemts no Vikidatiem -->
| Code        =
| Dorlands    =
| DorlandsID  =
}}
'''Aukslējas''' ({{val|la|palatum}}) ir cilvēku un dzīvnieku [[mutes dobums|mutes dobuma]] augšējā daļa. Cilvēkiem tās veido cietās un mīkstās aukslējas. Cietās aukslējas veido horizontāli novietotas plātnītes, aizmugurējo daļu veido [[aukslēju kauls]]. Cietās aukslējas atdala mutes dobumu no [[deguna dobums|deguna dobuma]]. Cietās aukslējas sedz [[gļotāda]], kurā atrodas daudz [[siekalas|siekalu]] dziedzeru. Mīkstās aukslējas veido [[muskuļi]], [[saistaudi]] un [[gļotāda]]. Mīkstās aukslējas atrodas mutes dobuma augšējās sienas mugurējā daļā. [[Ēšana]]s laikā mīkstās aukslējas paceļas uz augšu, noslēdzot deguna dobumu un ļaujot barībai droši nonākt [[rīkle|rīklē]].

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
'''''Burial''''' ir [[Lielbritānija]]s [[dabsteps|dabstepa]] producenta ''[[Burial]]'' albums, kas tiek uzskatīts par vienu no svarīgākajiem ierakstiem dabstepa vēsturē. Starptautiskā dabstepa foruma [http://dubstepforum.com Dubstepforum.com] rīkotajā aptaujā tas tika atzīts par 2006. gada labāko albumu.

sentences: '''Tauta''' ir daudznozīmīgs jēdziens, ar ko visbiežāk saprot kādas [[valsts]] vai citas politiskas vienības iedzīvotāju ([[pilsonis|pilsoņu]]) kopumu,<ref>Skatīt [[Latvijas Republikas Satversme|Satversmes]] 2. pantu — "Latvijas valsts suverēnā vara pieder Latvijas tautai"</ref> vai arī [[etnoss|etnisku grupu]], kurai ir kopīga [[valoda]], [[kultūra]], [[teritorija]], [[reliģija]] un [[vēsture]]. Valoda ir viena no svarīgākajām tautas pazīmēm, lai gan tas nav viennozīmīgi, jo pastāv dažādas etniskas grupas, kas runā vienā un tajā pašā valodā.

sentences: '''Osciloskops''', agrāk saukts par oscilogrāfu un neoficiāli zināms kā skops vai katodstaru osciloskops, ir [[Elektronika|elektronisks]] testa instruments, kas ļauj pastāvīgi novērot dažādu signālu [[Spriegums|spriegumu]], parasti uzrādot to kā divdimensiju līkni viena vai vairāku signālu uzrādīšanai. Osciloskopi tiek izmantoti, lai novērotu elektronisko signālu maiņu konkrētā [[Laiks|laika]] posmā. Novērotos rādījumus var analizēt pēc tādām īpašībām kā [[amplitūda]], [[frekvence]], pieauguma laiks, laika intervāls, [http://www.slideshare.net/gnoris/deformcijas deformācija]{{Novecojusi saite}} un citām. Mūsdienu oscilogrāfi var aprēķināt un parādīt šīs īpašības precīzi.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=https://learn.sparkfun.com/tutorials/how-to-use-an-oscilloscope|title=How to Use an Oscilloscope - learn.sparkfun.com|website=learn.sparkfun.com}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|apģērbu|Sari|Sari}}
s glezna parāda dažādus tradicionālos saras veidus]]

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = "Amerikāņu pīrāgs 2"
| attēls                   = Americanpie2.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''American Pie 2''
| žanrs                    = Pusaudžu komēdija
| režisors                 = [[Džeimss B. Rodžerss]]
| producents               =
* [[Kriss Mūrs]]
* [[Varens Zids]]
| scenārija autors         = [[Adams Hercs]]
| galvenajās lomās         =
| mūzika                   =
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2001|8|11|N|bez}}
| ilgums                   = 110 minūtes
| valsts                   = {{ASV}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = 30 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| ienākumi                 = 287 553 595 miljoni [[ASV dolārs|dolāru]]
| iepriekšējā              = "[[Amerikāņu pīrāgs]]"
| nākošā                   = "[[Amerikāņu kāzas]]"
| imdb                     = 0252866
}}
'''"Amerikāņu pīrāgs 2"''' ({{val|en|American Pie 2}}) ir [[2001. gads|2001]]. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|amerikāņu]] pusaudžu komēdija, kuras režisors ir [[Džeimss B. Rodžerss]]. Šī ir ''[[Amerikāņu pīrāgs|Amerikāņu pīrāga]]'' sēriju otrā daļa. Filmas iepriekšējā daļa [[Amerikāņu pīrāgs]] iznāca 1999. gadā, taču nākamā filmas daļa [[Amerikāņu kāzas]] iznāca 2003. gadā.

sentences: '''Ogres svīta (D3og)''' ir augšdevona [[Frānas stāvs|Frānas stāva]] [[Pamūša horizonts|Pamūša horizonta]] [[Stratigrāfija|stratigrāfiskā]] vienība [[Latvija|Latvijā]], kas ir izplatīta valsts dienvidrietumos ([[Polijas-Lietuvas ieplaka|Polijas-Lietuvas ieplakā]]), kā arī [[Vidzeme|Vidzemē]] platā joslā virzienā no [[Lielvārde]]s līdz [[Liepna]]i ([[Latvijas sedliene]]s padziļinātajā daļā). Bez tam svītas nogulumi ir sastopami ārpus sava izplatības areāla palikšņos, aizpildot [[karsta kritene]]s [[Daugava]]s, [[Mēmele]]s, [[Gauja]]s baseinos un citur. Dienvidrietumos tā iestiepjas [[Lietuva]]s teritorijā, kur tiek izdalīta kā [[Pamūša svīta]].

sentences:
''Šeit ir apkopoti raksti par savienojumiem, kurus var izmantot kā [[sprāgstvielas]]
{{Commonscat|Explosives}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Aleksandrs Ikskils-Gildenbands
|     vārds_orig = ''Alexander von Üxküll-Güldenband''
|         attēls = Alexander A. Ikskul von Hildenbandt.jpeg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums = 1907. gada foto
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1840
|     dz_mēnesis = 2
|       dz_diena = 20
|       dz_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1912
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 10
|        m_vieta = [[Pēterburga]], [[Krievijas Impērija]]
(tagad {{RUS}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences: '''Arābu pavasaris''' ir demonstrāciju, protestu un militāru konfliktu revolucionārs vilnis, kas notika [[Arābu pasaule|arābu pasaulē]] no 2010. decembrim līdz 2011. gada decembrim.

sentences:
s vecumā]]
'''Pinnes''' jeb '''pūtītes''' ({{val-la|acne}}) ir izplatīta [[āda]]s slimība, kas izpaužas kā mazi [[strutas|strutaini]] ādas audu [[iekaisums|iekaisumi]] pastiprinātas [[tauki|tauku]] [[dziedzeris|dziedzeru]] sekrēcijas rezultātā. Tās visbiežāk skar [[seja|seju]], [[mugura|muguru]] un [[krūtis]]. Pinnes parasti pastiprināti parādās [[pubertāte]]s vecumā, bet tās var būt arī maziem [[bērns|bērniem]] un [[pieaugušais|pieaugušiem]] cilvēkiem dažādu iemeslu dēļ. Piņņu ārstēšanas pamatā ir iekšējo orgānu darbības traucējumu novēršana.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Brīnumainā aukle un lielais sprādziens
| operators =
| attēls = Nanny mcphee and the big bang ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = fantāzija
| režisors = [[Sjūzana Vaita]]
| producents =
| scenārijs = [[Emma Tompsone]]
| aktieri = * Emma Tompsone
* [[Megija Jillenhola]]
* [[Eisa Baterfīlds]]
* [[Rīss Ivanss]]
* [[Reifs Fainss]]
* [[Jūens Makgregors]]
* [[Megija Smita]]
| mūzika = [[Džeimss Ņūtons Hauards]]
| oriģinālnos = ''Nanny McPhee and the Big Bang''
| studija = * ''[[StudioCanal]]''
* ''[[Relativity Media]]''
* ''[[Working Title Films]]''
* ''Three Strange Angels''
| montāža =
| izplatītājs = * ''[[Universal Pictures]]''
* ''StudioCanal''
| izdošana = {{Filmas datums|2010|4|2}}
| ilgums = 109 minūtes
| valsts = * {{GBR}}
* {{USA}}
* {{FRA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|93,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl3563292161/|title=Nanny McPhee Returns |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|1|28}}}}</ref>
| iepriekšējā = "[[Brīnumainā aukle]]"
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Brīnumainā aukle un lielais sprādziens"''' ({{Val|en|Nanny McPhee and the Big Bang}}) ir 2010. gada fantāzijas filma, kuras režisore ir [[Sjūzana Vaita]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Emma Tompsone]], [[Megija Jillenhola]], [[Eisa Baterfīlds]], [[Rīss Ivanss]], [[Reifs Fainss]], [[Jūens Makgregors]] un [[Megija Smita]]. Tas ir turpinājums 2005. gada filmai "[[Brīnumainā aukle]]".

sentences: '''Korfi''' ({{val|de|von Korff}}) ir sena [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] dzimta, kas ieceļojusi Latvijā 15. gadsimtā. Daudzi Korfi bija uzticami [[Krievijas Impērija]]s interešu aizstāvji 18. gadsimtā un dzimta vēlāk izplatījās arī [[Krievija|Krievijā]], [[Igaunija|Igaunijā]] un [[Austrumprūsija|Prūsijā]].

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Ilmārs Sležis
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1935
|     dz_mēnesis = 12
|       dz_diena = 31
|       dz_vieta = [[Nida (Latvija)|Nida]], {{LAT}}
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1997
|      m_mēnesis = 10
|        m_diena = 08
|        m_vieta = [[Balvi]], {{LAT}}
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = pedagogs, kordiriģents
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
[[Kategorija:Mūziķes]]
[[Kategorija:Sievietes ASV|Mūziķes]]
[[Kategorija:ASV mūziķi| Mūziķes]]

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
| platums =
| vārds = Rūta Kazāka
| vārds_orig =
| attēls =

sentences:
{{apvienot|statistika}}
{{Izolēts raksts|date=2015. gada aprīlī,}}
{{starpviki+}}
'''Statistiskā novērošana''' ir [[informācija]]s vākšana saskaņā ar iepriekš noteiktu programmu par [[sabiedrība|sabiedrībā]] notiekošajām ekonomiskajām, [[Demogrāfija|demogrāfiskajām]] un sociālajām parādībām un procesiem.

sentences:
{{catmore}}
{{Commonscat|Performing arts|Skatuves māksla}}

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = J. Daliņa stadiona tribīnes. Fotografējis Gaujmalnieks 2010. gada 25. aprīlī.
| source         =
| date           =
| author         =
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Pirolidīna struktūrformula un molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C4H9N
|molmasa=71,11
|blīvums=866
|kušanas temperatūra=-63
|viršanas temperatūra=87 °C
}}
'''Pirolidīns''' (tetrahidropirols, tetrametilēnimīns, C4H9N) ir piesātināts [[heterocikls|heterociklisks]], [[slāpeklis|slāpekli]] saturošs [[organiskās vielas|organiskais savienojums]] — pilnīgi hidrogenēts [[pirols]]. Tas pieder pie cikliskajiem amīniem (imīniem). Pirolidīns ir bezkrāsains šķidrums ar [[amīni]]em raksturīgu smaku. Ar ūdeni jaucas jebkurās attiecībās.

sentences: '''Foigts''' ({{val-de|Voigt}}) ir [[vācieši|vācu]] uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Mūzikas izpildītāja infokaste
|Vārds            = Cascada
|Attēls           = Cascada-auf-dem-Viva-Comet-2010-in-Berlin.jpg
|Att_izm          = 250px
|Apraksts         = Natālija Horlere
|Fons             = grupa
|Vieta            = {{flaga|Vācija}} [[Bonna]], [[Vācija]]
|Žanrs            = [[Popmūzika|pops]]
[[dance]]
[[elektronika]]
|Gadi             = [[2004]] — šobrīd
|Izdevējkompānija = [[Zooland]], [[Universal Music TV|UMTV]]/[[All Around The World|AATW]] (Lielbritānija), [[Robbins Enterteinemt]] (ASV)
|Mlapa            = [http://www.cascadamusic.de cascadamusic.de]
|Dalībnieki       = [[Natālija Horlere]]
DJ Manian
DJ Yanou
|Bij_dalībnieki   =
}}

sentences:
{{Zinātnieka infokaste
|vārds = Johaness Dideriks van der Vālss
| vārds_orig =''Johannes Diderik van der Waals''
| attēls = Johannes Diderik van der Waals.jpg
| att_izmērs =
| att_nosaukums =
| dz_gads =1837
| dz_mēnesis =11
| dz_diena =23
| dz_vieta =[[Leidene]], {{NED}}
| m_gads =1923
| m_mēnesis=3
| m_diena=8
| m_vieta =[[Amsterdama]], {{NED}}
| pilsonība =
| tautība =
| darba_vietas =[[Amsterdamas Universitāte]]
| alma_mater =[[Leidenes Universitāte]]
| zinātne =[[fizika]]
| pasniedzēji =
| studenti =
| sasniegumi =[[Van der Vālsa vienādojums]], [[Van der Vālsa spēki]], [[Van der Vālsa rādiuss]]
| apbalvojumi = [[Nobela prēmija fizikā]] (1910. gads)
| paraksts =
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Latvijas autoceļa infokaste
| numurs         = 1
| nosaukums      = Rīga (Baltezers)—Igaunijas robeža (Ainaži)
| karte          = Road A1 Latvia.svg
| leģenda        =
| garums         = 101,7
| ārpus_pilsētas = 99,4
| ceļš_pilsētā   = 2,3
| segums         = asfalts
| e-ceļš         = {{E ceļa piktogramma|67}}
| reģions        = [[Vidzeme]]
| attēls         = A1 road in Latvia.JPG
| paraksts       = A1 netālu no [[Salacgrīva]]s
}}
{{Maršruta tabula/2līmeņu krustojums||{{A ceļš|2}} {{E ceļš|77}} {{Latvijas A ceļa piktogramma|4}}}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Alderi]], {{Latvijas V ceļa piktogramma|50}}}}
{{Maršruta tabula/pilsētas sākums||[[Baltezers (Garkalnes novads)|Baltezers]]}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Baltezera kanāls]]}}
{{Maršruta tabula/pilsētas beigas||[[Baltezers (Ādažu novads)|Baltezers]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{Latvijas V ceļa piktogramma|47}}}} [[Ataru ezers]]
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{Latvijas V ceļa piktogramma|30}}}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{Latvijas V ceļa piktogramma|46}}}}
{{Maršruta tabula/DUS||Circle K}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Carnikava]], {{Latvijas P ceļa piktogramma|1}}}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{Latvijas V ceļa piktogramma|45}}}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Gauja]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Gauja]], {{Latvijas V ceļa piktogramma|43}}}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Lilaste (upe)|Lilaste]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Saulkrasti]]}}
{{Maršruta tabula/2līmeņu krustojums||[[Saulkrasti]], {{P ceļš|6}}}}
{{Maršruta tabula/2līmeņu krustojums||[[Saulkrasti (stacija)]], {{V ceļš|39}} }}
{{Maršruta tabula/upe||[[Ķīšupe (upe)|Ķīšupe]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Mežvīns]], [[Zvejniekciems]]}}
{{Maršruta tabula/2līmeņu krustojums||[[Skulte (Skultes pagasts)|Skulte]] {{V ceļš|128}} }}
{{Maršruta tabula/2līmeņu krustojums||[[Skulte (stacija)]] {{V ceļš|133}} }}
{{Maršruta tabula/krustojums||[[Zvejniekciems]] {{V ceļš|101}} {{V ceļš|135}}}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Dunte]]}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Liepupe (upe)|Liepupe]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Jelgavkrasti]]}}
{{Maršruta tabula/krustojums||{{V ceļš|137}}}}
{{Maršruta tabula/krustojums||[[Tūja (Liepupes pagasts)|Tūja]], {{P ceļš|11}}}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Vitrupe]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Jelgavkrasti]], {{Latvijas V ceļa piktogramma|138}}}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Svētupe]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Svētciems]]}}
{{Maršruta tabula/pilsētas sākums||[[Salacgrīva]] (Vidzemes iela, Viļņu iela, Pērnavas iela)}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{P ceļš|12}}}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Salaca]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||{{V ceļš|144}}}}
{{Maršruta tabula/pilsētas beigas||[[Salacgrīva]]}}
{{Maršruta tabula/upe||[[Krišupīte]]}}
{{Maršruta tabula/nobrauktuve||[[Ainaži]]}}
{{Maršruta tabula/krustojums||{{P ceļš|15}}}}
{{Maršruta tabula/ES robeža||{{EST}}}} {{EST P ceļš|4}} {{E ceļš|67}}
|}
|}
<!--
 -->
'''A1''' autoceļš '''Rīga (Baltezers)—Igaunijas robeža (Ainaži)''', saukts arī par '''Tallinas šoseju''', ir [[Latvijas galvenie autoceļi|augstākās kategorijas]] [[Latvijas autoceļi|Latvijas autoceļš]],<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=198589 |title=Noteikumi par valsts autoceļu un valsts autoceļu maršrutā ietverto pašvaldībām piederošo autoceļu posmu sarakstiem |access-date={{dat|2012|09|27||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20130513185309/http://www.likumi.lv/doc.php?id=198589 |archivedate={{dat|2013|05|13||bez}} }}</ref> ''[[Via Baltica]]'' un [[Eiropas autoceļš E67|E67]] sastāvdaļa. Autoceļš visā garumā ir noklāts ar [[Asfaltbetons|asfaltbetona]] segumu, tā garums [[Latvija|Latvijā]] ir {{nobr|101,7 km}}, autoceļš savieno [[Rīgas apvedceļš|Rīgas apvedceļu]] ar [[Latvijas—Igaunijas robeža|Igaunijas robežu]] pie [[Ainaži|Ainažiem]], [[Igaunija|Igaunijā]] līdz [[Tallina|Tallinai]] autoceļš turpinās kā 4. šoseja. Autoceļš, sākot no [[Lilaste (Carnikavas novads)|Lilastes]] līdz pat [[Igaunija]]s robežai, neattālinās no [[Baltijas jūra]]s krasta tālāk par {{nobr|6 km}}.  Autoceļa tiešā tuvumā atrodas vairāki ezeri, tai skaitā, [[Lielais Baltezers|Lielais]] un [[Mazais Baltezers]], [[Dūņezers (Ādažu novads)|Dūņezers]] un [[Lilastes ezers]].

sentences:
vergu atbrīvošanas deklarācija]]
'''Vergu atbrīvošanas deklarācija''' ir dokuments, kas sastāv no diviem [[Abrahams Linkolns|Abrahama Linkolna]] dekrētiem, kas izdoti [[Amerikas pilsoņu karš|Amerikas pilsoņu kara laikā]]. Pirmais dekrēts, kas izdots 1862. gada 22. septembrī, atzina, ka visi [[Verdzība ASV|vergi ir]] brīvi jebkurā [[ASV pavalstis|ASV pavalstī]], pat ja tās līdz 1863. gada 1. janvārim neatgriezās ASV. Otrais dekrēts, kas izdots 1863. gada 1. janvārī, nosauca 10 atsevišķus štatus, uz kuriem attiecās [[Verdzība ASV|verdzības]] atcelšana. Linkolnam bija tiesības izdot tādus dekrētus kā Amerikas Savienoto Valstu [[ASV Armija|armijas]] un [[ASV Jūras kara flote|jūras kara flotes]] komandierim (saskaņā ar [[ASV Konstitūcija]]s II panta 2. daļu).<ref>C Crowther, Edward R. «Emancipation Proclamation». in ''Encyclopedia of the American Civil War.'' Heidler, David S. and Heidler, Jeanne T. (2000), p. 651, {{ISBN|0-393-04758-X}}</ref>

sentences: '''Verlibrs''' jeb '''brīvā dzeja''' ir [[dzeja]] bez [[Atskaņa|atskaņām]], ar dažādu uzsvaru skaitu rindā. No [[Proza|prozas]] teksta tā atšķiras ar dzejolim raksturīgu dalījumu rindās.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Literatūra 9. klasei|last=Anita Vanaga|first=Lita Silova,|publisher=Zvaigzne ABC|year=2014|isbn=9789934035081|location=Rīga|pages=95}}</ref>

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|        platums =
|          vārds = Vitolds Gombrovičs
|     vārds_orig = Witold Gombrowicz
|         attēls =Witold_Gombrowicz_by_Bohdan_Paczowski_-_detail.jpg
|     att_izmērs = 184px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1904
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 4
|       dz_vieta = Malošice (''Małoszyce'') pie [[Opatova]]s,  [[Kongresa Polija]]<br />(tagad {{POL}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1969
|      m_mēnesis = 7
|        m_diena = 24
|        m_vieta = [[Vānsa]], {{FRA}}
|   dzīves_vieta = {{POL}}, {{ARG}}, {{FRA}}
|      pilsonība =
|        tautība = [[Poļi|polis]]
|        dzimums =
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|     pseidonīms =
|   nodarbošanās = rakstnieks
|rakstīšanas valoda = [[poļu valoda]]
|        periods =
|          žanri =
|         temati =
|   lit virzieni = [[modernisms]]
|slavenākie darbi = "[[Ferdidurke]]" (''Ferdydurke'', 1937)
|    ietekmējies = [[Fjodors Dostojevskis]], [[Anna Redklifa]], [[Bruno Šulcs]]
|     ietekmējis = [[Milans Kundera]]
|     alma_mater =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
}}

sentences: '''Dūmu kvarcs''', agrāk '''rauhtopāzs''' (no {{val|de|Rauch}} — 'dūmi'), ir brūns-tumši brūns [[kvarca paveidi|kvarca paveids]]. Pēdējā laikā šo terminu apvieno ar citu kvarca paveidu — [[morions|morionu]], jo abu paveidu izcelsme ir līdzīga un morions būtībā ir tumšāks dūmu kvarcs. Gan morions, gan dūmu kvarcs radušies, pakļaujot kvarcu radioaktīvajam starojumam.

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}
{{Preses izdevuma infokaste
| title               = Postimees
| image_file          =
| image_size          =
| image_caption       =
| editor_title        =
| editor              = [[Lauri Husars]]
| previous_editor     =
| staff_writer        =
| category            =
| frequency           =
| circulation         =
| publisher           = ''[[Eesti Meedia]]''
| paid_circulation    =
| unpaid_circulation  =
| circulation_year    =
| total_circulation   =
| founded             =
| firstdate           =
| finalnumber         =
| finaldate           =
| company             =
| country             = {{vieta|Igaunija}}
| based               =
| language            = [[igauņu valoda]]
| website             = {{url|https://www.postimees.ee/}}
| issn                =
|logo=Postimees_logo.svg}}

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Aptieku kovbojs
| operators =
| attēls = Drugstore Cowboy.png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = krimināldrāma
| režisors = [[Gass Van Sants]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Mets Dilons]]
* [[Kellija Linča]]
* [[Džeimss Remars]]
* [[Džeimss Legross]]
* [[Hetere Greiema]]
* [[Viljams Barouzs]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Drugstore Cowboy''
| studija =
| montāža =
| izplatītājs =
| izdošana = {{Filmas datums|1989|10|6}}
| ilgums = 101 minūte
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|2,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|4,7 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2286847489/weekend/|title=
Drugstore Cowboy |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2023|8|12}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Aptieku kovbojs"''' ({{Val|en|Drugstore Cowboy}}) ir 1989. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] krimināldrāmas filma, kuras režisors ir [[Gass Van Sants]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Mets Dilons]], [[Kellija Linča]], [[Džeimss Remars]], [[Džeimss Legross]], [[Hetere Greiema]] un [[Viljams Barouzs]]. Filma balstīta uz [[Džeimss Fougls|Džeimsa Fougla]] autobiogrāfisko romānu.

sentences: '''Vienības vektors''' jeb '''orts''' ir tāds [[vektors]], kurš nav [[nullvektors]] un tā garumu ([[vektora modulis|moduli]]) izmanto par mēra vienību, jo vektora garumam virziena noteikšanā nav nekādas nozīmes. Šādus vektorus izmanto citu vektoru un tam paralēlo [[taisne|taišņu]] orientēšanai.

sentences: {{Commonscat|Athletes from the Czech Republic|Čehijas vieglatlēti}}

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
'''''High and Dry''''' ir angļu alternatīvās ''rokgrupa''s ''[[Radiohead]]'' dziesma, ko izlaida kā pirmo [[singls|singlu]] no viņu otrā studijas albuma ''[[The Bends]]'' (1995). Tas tika izlaists kā dubultā A-puse ar albuma atvērēju "Planet Telex".

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Dziedi!
| attēls                   = Dziedi.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Sing''
| žanrs                    = animācijas filma
| režisors                 = [[Gērts Dženingss]]
| producents               =
* [[Kriss Meledandri]]
* [[Dženeta Hīlija]]
| scenārija autors         = Gērts Dženingss
| galvenajās lomās         =
* [[Metjū Makonahijs]]
* [[Rīza Viterspūna]]
* [[Sets Makfārlins]]
* [[Skārleta Johansone]]
* [[Džons Reilijs]]
* [[Tarons Edžertons]]
| mūzika                   = [[Džobijs Talbo]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[Illumination|Illumination Entertainment]]''
| izplatītājs              = ''[[Universal Pictures]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|2016|9|11|Toronto kinofestivāls|2016|12|21|ASV|}}
| ilgums                   = 108 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/sing-2016|title=Sing|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 29, 2018|archive-date={{dat|2018|09|24||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20180924031954/http://www.bbfc.co.uk/releases/sing-2016}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|75 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/title/tt3470600/|title=Sing (2016) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate={{dat|2023|4|7||bez}}}}</ref>
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|634,3 miljoni}}<ref name="BOM" />
| iepriekšējā              =
| nākamā                   = "[[Dziedi! 2]]"
| imdb                     =
}}
'''"Dziedi!"''' ({{val|en|Sing}}) ir 2016. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] animācijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Gērts Dženingss]]. Galvenās lomas ierunājuši [[Metjū Makonahijs]], [[Rīza Viterspūna]], [[Sets Makfārlins]], [[Skārleta Johansone]], [[Džons Reilijs]] un [[Tarons Edžertons]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2016|9|11||bez}} [[Toronto Starptautiskais kinofestivāls|Toronto kinofestivālā]].

sentences: '''Palestīnas karogs''' ([[Arābu valoda|arābu]]: علم فلسطين) ir [[trikolors]], ko veido trīs vienādas horizontālas svītras (melna, balta un zaļa no augšas uz leju), ko pārsedz sarkans trīsstūris, kas novietots augšējā daļā. Šis karogs ir izstrādāts, izmantojot [[Panarābisms|panarābiskas]] krāsas, un simbolizē [[Palestīnas Valsts|Palestīnas Valsti]] un [[Palestīnieši|palestīniešu tautu]]. Karogs ir līdzīgs Sīrijas ''[[Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija|Baas]]'' partijas karogam, kurā izmantotas tādas pašas formas un krāsas, bet attiecība ir 2:3, pretstatā Palestīnas 1:2.

sentences: '''15. jūlijs''' ir gada 196. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (197. diena garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 169 dienas.

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = ''Bleach''
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Tite Kubo]]
|  orig nosaukums = ブリーチ
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts =
|          valoda =
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = piedzīvojumi, cīņas mākslas, pārdabiskums
|        izdevejs = ''[[Shueisha]]''
|          izdota = no {{dat|2001|8|7|ģ|bez}} līdz {{dat|2016|8|22|d|bez}}
| izdota latviski =
|       tulkotajs =
|         formats = [[manga]]
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =
<!-- var tikt ievietoti līdz 6 ISBN numuriem -->
|        izdevums = <!-- ja ir izdevums nevis sējums, tad ierakstīt "jā" -->
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Bleach''' ({{val|ja|ブリーチ}}, ''Burīchi'') ir [[Tite Kubo]] veidota [[manga]] sērija.

sentences:
{{Medicīniskais brīdinājums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Deguna blakusdobumu iekaisums
| synonyms      = <!-- or |synonym= -->
| image         = Ethmoidinfection.png
| image_size    =
| alt           =
| image_thumbtime =
| caption       = Ar bultu atzīmēts etmoidālā sinusa sinusītu (iekaisuma vietu), [[Datortomogrāfija|datortomogrāfa]] attēlā.
| width         =
| image2        =
| image_size2   =
| alt2          =
| image_thumbtime2 =
| caption2      =
| width2        =
| pronounce     =
| pronounce 2   =
| specialty     = <!-- from Wikidata; can be overwritten -->
| symptoms      = Biezas deguna gļotas, aizlikts deguns, sāpes sejā, drudzis, iekaisis kakls, biežas klepus lēkmes<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rosenfeld|first=Richard M.|last2=Piccirillo|first2=Jay F.|last3=Chandrasekhar|first3=Sujana S.|last4=Brook|first4=Itzhak|last5=Ashok Kumar|first5=Kaparaboyna|last6=Kramper|first6=Maggie|last7=Orlandi|first7=Richard R.|last8=Palmer|first8=James N.|last9=Patel|first9=Zara M.|date=2015-04|title=Clinical Practice Guideline (Update): Adult Sinusitis Executive Summary|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1177/0194599815574247|journal=Otolaryngology–Head and Neck Surgery|language=en|volume=152|issue=4|pages=598–609|doi=10.1177/0194599815574247|issn=0194-5998}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.medyblog.com/post/sinusitis-sinus-infection-symptoms|title=Sinus infection symptoms {{!}} Problems with sinuses|last=Meghanadh|first=Dr Koralla Raja|website=Medy Blog|access-date=2023-02-03|date=2021-06-27|language=en}}</ref>
| complications =
| onset         =
| duration      =
| types         =
| causes        = Infekcijas (baktēriju, sēnīšu, vīrusu), alerģijas, gaisa piesārņojums, strukturālas problēmas degunā
| risks         = Astma, cistiskā fibroze, vāja imūnsistēma, vidusauss iekaisums, laringīts, bronhīts, orbitālais celulīts, meningīts un [[encefalīts]]<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.medyblog.com/post/complications-of-sinusitis-eyes-lungs-brain-ear-voicebox|title=Complications of Sinusitis|last=Meghanadh|first=Dr Koralla Raja|website=Medy Blog|access-date=2023-02-03|date=2022-11-18|language=en}}</ref>
| diagnosis     = Parasti balstās uz simptomiem<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rosenfeld|first=Richard M.|last2=Piccirillo|first2=Jay F.|last3=Chandrasekhar|first3=Sujana S.|last4=Brook|first4=Itzhak|last5=Ashok Kumar|first5=Kaparaboyna|last6=Kramper|first6=Maggie|last7=Orlandi|first7=Richard R.|last8=Palmer|first8=James N.|last9=Patel|first9=Zara M.|date=2015-04|title=Clinical Practice Guideline (Update): Adult Sinusitis Executive Summary|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1177/0194599815574247|journal=Otolaryngology–Head and Neck Surgery|language=en|volume=152|issue=4|pages=598–609|doi=10.1177/0194599815574247|issn=0194-5998}}</ref>
| differential  = Migrēna<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://americanmigrainefoundation.org/resource-library/sinus-headaches/|title=Migraine vs. Sinus Headaches|website=American Migraine Foundation|access-date=2023-02-03|language=en-US}}</ref>
| prevention    = Roku mazgāšana, izvairīšanās no smēķēšanas
| treatment     = Pretsāpju zāles, deguna steroīdi, deguna skalošana, antibiotikas
| medication    =
| prognosis     =
| frequency     = 10–30% katru gadu (attīstītā pasaule)<ref>{{Publikācijas atsauce|last=Rosenfeld|first=Richard M.|last2=Piccirillo|first2=Jay F.|last3=Chandrasekhar|first3=Sujana S.|last4=Brook|first4=Itzhak|last5=Ashok Kumar|first5=Kaparaboyna|last6=Kramper|first6=Maggie|last7=Orlandi|first7=Richard R.|last8=Palmer|first8=James N.|last9=Patel|first9=Zara M.|date=2015-04|title=Clinical Practice Guideline (Update): Adult Sinusitis Executive Summary|url=https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1177/0194599815574247|journal=Otolaryngology–Head and Neck Surgery|language=en|volume=152|issue=4|pages=598–609|doi=10.1177/0194599815574247|issn=0194-5998}}</ref><ref>{{Grāmatas atsauce|title=Middleton's Allergy 2-Volume Set: Principles and Practice (Expert Consult Premium Edition - Enhanced Online Features and Print)|url=https://books.google.com/books?id=vT9YAQAAQBAJ&pg=PA687|publisher=Elsevier Health Sciences|date=2013-10-18|isbn=978-0-323-08593-9|first=A. Wesley Burks|last=MD|first2=N. Franklin Adkinson Jr , Jr|last2=MD|first3=Bruce S. Bochner|last3=MD|first4=William W. Busse|last4=MD|first5=Stephen T.|last5=Holgate|first6=Robert F. Lemanske, Jr|last6=MD|first7=Robyn E. O'Hehir|last7=MD}}</ref>
| deaths        =
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|medicīnisku metodi|Placebo (nozīmju atdalīšana)|Placebo}}
'''Placebo''' (no {{val|la|placēbō}} — 'patikšu') ir [[farmakoloģija|farmakoloģiski]] neiedarbīgas vielas sniegšana pacientam ārstniecības nolūkos, visbiežāk [[zāles|zāļu]] efektivitātes pētījumos. Šim procesam var būt ārstnieciska iedarbība ('''placebo efekts'''), un tā ir saistīta ar paša pacienta ticību efektivitātei. Visbiežāk placebo vielas tiek pagatavotas no [[laktoze]]s.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |title=Arhivēta kopija |access-date={{dat|2015|10|22||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150924102846/http://www.slovopedia.com/2/207/252765.html |archivedate={{dat|2015|09|24||bez}} }}</ref>

sentences: {{Commonscat|Writers from Ukraine|Rakstnieki no Ukrainas}}

sentences:
{{DISPLAYTITLE:''chown''}}
'''''chown''''' (abreviatūra no ''change owner'') ir [[komanda (datorika)|komanda]], ko izmanto ''[[Unix]]'' līdzīgajās sistēmās, lai nomainītu īpašnieku failu sistēmas [[fails|failiem]] vai [[Direktorijs|direktorijiem]]. [[privilēģijas (datorika)|Neprivileģēti]] (parasti) lietotāji, kas vēlas nomainīt sev piederoša faila grupas piederību, var izmantot komandu [[chgrp]].

sentences:
]]
'''Ievērojamākās Latvijas personības''' ir laikraksta "[[Latvijas Avīze]]" un interneta portāla "[[Apollo (portāls)|Apollo]]" kopīgā 2004. gada aptaujā noteiktās 100 visu laiku ievērojamākās Latvijas personības.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://apollo.tvnet.lv/zinas/noskaidrotas-100-nbsp-ieverojamakas-latvijas-personibas/297846|title=Noskaidrotas 100 ievērojamākās Latvijas personības|publisher=Apollo.lv|accessdate={{dat|2014|12|20||bez}}|archiveurl=https://web.archive.org/web/20141204160431/http://apollo.tvnet.lv/zinas/noskaidrotas-100-nbsp-ieverojamakas-latvijas-personibas/297846|archivedate={{dat|2014|12|04||bez}}}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141204160431/http://apollo.tvnet.lv/zinas/noskaidrotas-100-nbsp-ieverojamakas-latvijas-personibas/297846 |date={{dat|2014|12|04||bez}} }}</ref> Par visu laiku ievērojamāko personu tika atzīts [[Krišjānis Barons]]. Pēc aptaujas noslēguma tika izdota grāmata gan latviešu, gan angļu valodā.

sentences:
{{Rakstu sistēmas infokaste
 |nosaukums          = Latīņu raksts
 |tips               = [[alfabēts]]
 |valodas            = Lielākās daļa [[Eiropa]]s, [[Amerika]]s, [[Austrālija]]s un [[Okeānija]]s valodu, daļā [[Āfrika]]s un [[Āzija]]s; oficiāla rakstība 132 valstīs
 |laiks              = no 700. gadiem p.m.ē.
 |radītājs           =
 |statuss            =
 |virziens           = no kreisās uz labo
 |saime              = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam1               = [[Ēģiptiešu hieroglifi]]
 |fam2               = [[Protosīnājas raksts]]
 |fam3               = [[Feniķiešu alfabēts]]
 |fam4               = [[Grieķu alfabēts]]
 |fam5               = [[Senitāļu rakstības]]
 |atvasinājumi       = [[IPA]], [[čiroku raksts|čiroku]], [[Dezeretas alfabēts|dezeretas]], [[Okašku alfabēts|okašku]] u.c. alfabēti
 |radinieki          = [[armēņu alfabēts]], [[glagolica]], [[gruzīnu alfabēts]], [[kirilica]], [[koptu alfabēts]], [[rūnu raksts]]
 |unicode            = Latin
 |iso15924           = Latn (215)
 |sample             = Abecedarium.svg
 |caption            =
 |image_size         = 250px
 |footnotes          =
 |IPAChartEng        = include
 }}
'''Latīņu raksts''' ir [[fonēma|fonogrāfiska]] [[patskanis|vokāliski]] [[līdzskanis|konsonantiska]] [[rakstība]].<ref>{{LPE|51|728|Latīņu raksts}}</ref> Izveidojusies ap 7.—6. gadsimtu p.m.ē. no [[etruski|etrusku]] lietotajām no [[grieķu alfabēts|grieķiem]] aizgūtajām [[senitāļu rakstības|senitāļu rakstībām]]. Lietots [[Senā Roma|Senajā Romā]] [[latīņu valoda]]s pierakstam un izplatījies līdz ar [[Romas Impērija|Romas Impēriju]], kļūstot par pamatu lielākajai daļai [[Eiropa]]s valodu rakstību.<ref>[https://termini.gov.lv/kolekcijas/93/skirklis/417082 Termini.gov.lv Valodniecības pamatterminu skaidrojošā vārdnīca. R.: Valsts valodas aģentūra, 2007.]</ref> Latīņu raksts ir visplašāk lietotā rakstu sistēma pasaulē (ap 39% pasaules iedzīvotāju); to izmanto lielākā daļa starptautisko organizāciju. Sākotnēji [[latīņu valoda]]s alfabēts dažādos laikos iekļāvis 21—24 burtus, [[ISO bāzes latīņu alfabēts]] iekļauj 26 burtus (katrs majuskuļu un minuskuļu formās), bet [[Unikods|Unikodā]] iekļauta 1481 latīņu raksta [[grafēma]] <small>(2021)</small>.

sentences:
{|tableborder="1" cellspacing="0" style="float:right; margin: 1em 1em 0.5em 0.5em; border:1px solid #BBBBBB; background:#FBF5DF; text-align:center;" class="toccolours"
|style="padding:0;" class="toccolours"|
|-
|'''''Pasaulīgo baudu dārzs'''''
|-
|jeb
|-
|'''''Pasaulīgo prieku dārzs'''''
|-
|'''[[Hieronīms Boss]]''', apm. 1500.-1510. g.
|-
|Eļļa un koks, centrālais panelis — 220 × 195 cm
|-
|sānu paneļi — 220 × 97 cm katrs
|-
|[[Prado muzejs]], [[Madride]]
|}

sentences: [[File:Valga Gümnaasium.jpg|thumb|Valgas ģimnāzija, 2020.]]

sentences:
{{Operteātra infokaste
| nosaukums        = Abatijas teātris
| nosaukums_orig   = ''Abbey Theatre/Amharclann na Mainistreach''
| attēls           = Abbey_Theatre_exterior.jpg
| attēla izmērs    =
| paraksts         =
| adrese           =
| vieta            = {{vieta|Īrija|Dublina}}
| karte            = Īrija#Eiropa
| kartes_paraksts  =
| karte_alt        =
| kartes_izmērs    =
| reljefa_karte    =
| plat_d = 53.348333 | plat_NS = N
| gar_d  = 6.257222 | gar_EW  = W
| arhitekts        =
| dibināšanas gads = 1904. gads
| slēgšanas gads   =
| direktors        =
| operas vadītājs  =
| baleta vadītājs  =
| režisors         =
| diriģents        =
| lielā zāle       =
| mazā zāle        =
| kamerzāle        =
| zāle1            = Ietilpība
| zāle1_vietas     = 492
| zāle2            =
| zāle2_vietas     =
| zāle3            =
| zāle3_vietas     =
| mājas lapa       = {{url|https://www.abbeytheatre.ie/}}
}}

sentences:
koeficienti, tādēļ slāņi dažādi izstiepjas.]]
'''Bimetāls''' ir divi savienoti dažādu materiālu [[metāli]]. Tas nav [[sakausējums]] no diviem metāliem, bimetāli sastāv no dažādu metālu slāņiem. Bimetāla stiepli var izmantot, lai iegūtu nobīdi no [[temperatūra]]s. Bimetāli sastopami arī, piemēram, skārda bundžās, kas sastāv no [[Tērauds|tērauda]] kurš pārklāts ar [[Alva|alvu]], lai bundža nerūsētu.
[[Kategorija:Metalurģija]]

sentences: Par '''polo poniju''' sauc jebkuru [[mājas zirgs|zirgu]], ar kuru piedalās [[polo]] sporta spēlē. Zirgam, kas piedalās polo spēlē, ir jābūt ātram kā [[tīrasiņu zirgs|tīrasiņu zirgam]], fiziski izturīgam kā [[kvarterzirgs|kvarterzirgam]] un apķērīgam kā [[arābu zirgs|arābu zirgam]], kas spēj attiecīgos brīžos pieņemt savus lēmumus.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |title=What is a Polo Pony<!-- Bota izveidots nosaukums --> |access-date={{dat|2008|06|05||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080605004400/http://www.sportpolo.com/Polo_Pony/default.htm |archivedate={{dat|2008|06|05||bez}} }}</ref>

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada decembris}}
'''Telegonija''' ir [[iedzimtība]]s teorija, kas paredz, ka [[pēcnācēji]] var pārmantot vecāka iepriekšējā partnera īpašības; tādējādi sievietes bērnam var būt raksturīgas iepriekšējā seksuālā partnera īpašības. Eiropā teoriju izvirzīja [[Aristotelis]].<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.ibtimes.co.uk/aristotle-right-about-telegony-previous-partner-can-influence-another-males-offspring-1468015|title=Aristotle's Telegony Has Merit: Previous Male Partners Can Influence Other Men's Offspring|last=Smith|first=Lydia|website=International Business Times UK|access-date=2023-12-03|date=2014-10-01|language=en}}</ref> Eksperimenti 19. gadsimta beigās ar vairākām sugām nesniedza pierādījumus tam, ka pēcnācēji pārmantotu mātes iepriekšējo partneru īpašības.<ref>{{publikācijas atsauce|last=Burkhardt|first=R. W.|year=1979|title=Closing the door on Lord Morton's mare: the rise and fall of telegony|journal=Studies in History of Biology|volume=3|pages=1–21|pmid=11610983}}</ref> Šo teoriju aizstāja [[Gregors Mendelis|Mendeļa]] mantojamības teorijas un Boveri-Satona [[Hromosoma|hromosomu]] teorijas atkārtota atklāšana.

sentences: '''Konrāds no Meiendorpas''' ({{val-de|Conrad von Meyendorff}}, {{val-la|Conradus de Meyendorpe}}) bija [[Livonijas krusta kari|krusta karotājs Livonijā]] laikā no 1185. gada līdz 1217. gadam. Viens no Livonijas bīskapa Alberta pirmajiem vasaļiem, [[Ikskilu dzimta]]s ciltstēvs.

sentences: '''Monoamīnoksidāzes inhibitori''' (MAOI) ir ķīmisko vielu klase, ko izmanto kā [[antidepresanti|antidepresantus]] [[Depresija (psihisks stāvoklis)|depresijas]] ārstēšanā. Tos galvenokārt izmanto tieši [[netipiskā depresija|netipiskās depresijas]] ārstēšanā. MAOI kavē [[monoamīnoksidāze|monoamīnoksidāzes fermentu]] aktivitāti, tādējādi kavējot [[monoamīna neiromediators|monoamīna neiromediatoru]] (piemēram, [[serotonīns|serotonīna]], [[adrenalīns|adrenalīna]], [[dopamīns|dopamīna]], [[tiramīns|tiramīna]]) sadalīšanos un palielinot to iedarbību uz organismu.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Dartija
| settlement_type          = pilsētas daļa
| image_skyline            = Dartija.JPG
| image_caption            =
| pushpin_map              = Latvia
| pushpin_label_position   = right
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pilsēta
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Bauskas novads]]
| subdivision_name2        = [[Iecava]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēta -->
| established_date         = <!-- {{dat|xxxx}} -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           =
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2003
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=30228&p_back=0** LĢIA vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 108
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd =56  | latm =35| lats =4| latNS = N
| longd =24| longm =11| longs =48| longEW = E
| elevation_m              = 22
| website                  = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type         = Pasta nodaļa
| postal_code              = LV-3913 Iecava
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Dartija''' (agrāk arī '''Progress''') ir [[Iecava]]s pilsētas daļa tās dienvidos. Izvietojusies [[Ģedule]]s krastā {{nobr|3 km}} no  [[Iecava]]s centra un {{nobr|46 km}} no [[Rīga]]s.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg2-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences: '''Ozolaine''', agrāk  '''Eihenhaima''' ({{val-de|Eichenhaim}}) vai '''Eihenhaina''' ({{val-de|Eichenhain}}), ir viena no [[Sarkandaugava]]s apkaimes daļām ar parku [[Rīga|Rīgā]].

sentences:
'''Katjonu apmaiņas kapacitāte''' (CEC — ''cation exchange capacity'') ir kopējais apmaiņas [[Katjons|katjonu]] daudzums jeb kopējais negatīvais [[lādiņš]], ko substrāts spēj saistīt ar virsmas [[Lādiņš|lādiņu]] pie attiecīgas vides reakcijas [[pH]].<ref>{{grāmatas atsauce|last1=Bauer|first1=Andreas|last2=Velde|first2=Bruce D.|title=Geochemistry at the Earth’s Surface|date=2014|publisher=Springer Berlin Heidelberg|location=Berlin|isbn=978-3-642-31359-2|url=http://link.springer.com/book/10.1007%2F978-3-642-31359-2|accessdate={{dat|2016|3|6||bez}}}}</ref>
Saistītie [[Katjons|katjoni]] var tikt aizstāti ar citiem, piemēram, [[Kālijs|K]] var tikt aizstāts ar [[Kalcijs|Ca]] un pretēji. Jo lielāka CEC, jo lielāks negatīvais [[lādiņš]] un vairāk [[Katjons|katjonu]] var tikt saistīti.<ref name=CEC>{{tīmekļa atsauce|title=Fundamentals of Soil Cation Exchange Capacity (CEC)|url=https://www.extension.purdue.edu/extmedia/ay/ay-238.html|accessdate={{dat|2016|3|6||bez}}}}</ref>

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Afganīts
|attēls=
|klase=[[Silikātu minerāls]], tektosilikāts
|ŠtruncaID=8/J.09-50
|ķīm_formula=(Na,Ca,K)8(Si,Al)12O24(SO4,Cl,CO3)3·(H2O)
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaišzila, zila, arī bezkrāsas
|svītra=Balta
|habituss=Masīvs, atrodami arī skaisti, zili kristāli
|skaldnība=Ļoti laba
|lūzums=Gliemežnīcas
|cietība=5,5-6
|spīdums=Stikla
|caurspīdīgums=Caurspīdīgs
|laušanas_koef=nω = 1.523 nε = 1.529
|pleohroisms=
|blīvums=2,59
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds = Džohars Dudajevs
| vārds_orģ = Дуди Муса кант Джохар
Джохар Мусаевич Дудаев
| attēls = Dzhokhar Dudaev.jpg
| mazs_att =
| apraksts =
| amats = 1. [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s prezidents
| term_sākums = [[1991]]. gada 27. oktobris
| term_beigas = [[1996]]. gada 21. aprīlis
| viceprezidents = Zelimhans Jandarbijevs
| vicepremjers =
| vietnieks =
| prezidents =
| premjers =
| priekštecis = nav
| pēctecis = Zelimhans Jandarbijevs (p.i.)
| amats2 = 1. [[Ičkērijas Čečenu Republika]]s premjerministrs
| term_sākums2 = [[1991]]. gada 9. novembris
| term_beigas2 = [[1996]]. gada 21. aprīlis
| viceprezidents2 =
| vicepremjers2 =
| vietnieks2 =
| prezidents2 =
| premjers2 =
| priekštecis2 = nav
| pēctecis2 = Zelimhans Jandarbijevs
| amats3 =
| term_sākums3 =
| term_beigas3 =
| viceprezidents3 =
| vicepremjers3 =
| vietnieks3 =
| prezidents3 =
| premjers3 =
| priekštecis3 =
| pēctecis3 =
| amats4 =
| term_sākums4 =
| term_beigas4 =
| viceprezidents4 =
| vicepremjers4 =
| vietnieks4 =
| prezidents4 =
| premjers4 =
| priekštecis4 =
| pēctecis4 =
| amats5 =
| term_sākums5 =
| term_beigas5 =
| viceprezidents5 =
| vicepremjers5 =
| vietnieks5 =
| prezidents5 =
| premjers5 =
| priekštecis5 =
| pēctecis5 =
| dzim_dati = {{dat|1944|02|15|N}}
| dzim_vieta = [[Jalhoroja]], [[Čečenijas-Ingušijas APSR|Č.-I. APSR]], [[PSRS]]
([[Galančožas rajons]], [[Čečenija]], {{RUS}})
| mir_dati = {{dat|1996|04|21|N}}
| mir_vieta = [[Gehiču]], [[Urusmartanas rajons]], [[Čečenija]], {{RUS}}
| tautība = [[Čečeni|Čečens]]
| partija =
| dzīvesb = Alla Dudajeva
| profesija = Kara lidotājs
| alma_mater = [[Tambova]]s augstākā kara lidotāju skola
| reliģija = [[Sunnītu islāms]]
| paraksts = Signature of Dzhokhar Dudayev.png
| piezīmes =
}}

sentences:
{{Uzņēmuma infokaste v2
| name             = ''AEG GmbH''
| logo             =
| caption          =
| type             =
| traded_as        =
| genre            = <!-- Only used with media and publishing companies -->
| fate             =
| predecessor      =
| successor        =
| foundation       = [[1883. gads]]
| founder          =
| defunct          = [[1996. gads]]
| location_city    = [[Frankfurte pie Mainas]]
| location_country = {{GER}}
| location         =
| locations        =
| area_served      =
| key_people       =
| industry         = [[elektrotehnika]]
| products         = elektroenerģijas ražošanas un pārvades iekārtas, telesakaru iekārtas, elektrotransporta iekārtas, sadzīves tehnika
| services         =
| revenue          =
| operating_income =
| net_income       =
| aum              = <!-- Only used with financial services companies -->
| assets           =
| equity           =
| owner            =
| num_employees    =
| parent           =
| divisions        =
| subsid           =
| homepage         = [http://www.aeg.com aeg.com]
| footnotes        =
| intl             =
}}

sentences:
{{Kalna infokaste
| Nosaukums        = Pulags
| Nosaukums2       = ''Pulag''
| Photo            = Clouds near Mt. Pulag.jpg
| Paraksts         = «Mākoņu jūra» Pulaga virsotnē
| Augstums         = 2928
| Relatīvais_augstums =
| karte            = Filipīnas#Lusona
| reljefa_karte    = jā
| latd= 16 |latm= 35 |lats=01 |latNS= N
| longd= 120 |longm= 53 |longs= 01 |longEW= E
| Atrašanās vieta  = {{vieta|Filipīnas|Lusona}}
| Kalnu grēda      = [[Centrālā Kordiljera (Filipīnas)|Centrālā Kordiljera]]
| Type             = [[stratovulkāns]]
| Last eruption    =
| First ascent         =
}}
'''Pulags''' ({{val|fil|Bundok Pulag}}, {{val|en|Mount Pulag}}, {{val|ilo|Bantay Pulag}}) ir aprimis [[stratovulkāns]] [[Lusona]]s salā [[Filipīnas|Filipīnās]], valsts trešā augstākā virsotne. Atrodas salas ziemeļdaļā [[Centrālā Kordiljera (Filipīnas)|Centrālajā Kordiljerā]], administratīvi atrodas uz [[Bengeta]]s, [[Ifugao]] un [[Nuevaviskaja]]s provinču robežas. Apkārtnē dzīvojošajās [[igoroti|igorotu]] tautas kalnu uzskata par svētu; alās tā pakājē ierīkoti seni apbedījumi, tā sauktās [[Kabajanas mūmijas]].

sentences: '''Federālisms''' ir politiskā ideoloģija, kas balstās uz federatīviem pamatiem, tas ir, ka vienības, kaut arī saglabā zināmu pašnoteikšanās pakāpi, ir saistītas ar kopēju vadību vai valdību. Politiskā izpratnē federālisms ir gan [[federācija (valsts)|federācijās]], gan [[konfederācija|konfederācijās]]. Daudzas pasaules valstis ir [[federācija (valsts)|federācijas]], piemēram, [[Amerikas Savienotās Valstis]], [[Austrālija]], [[Brazīlija]], [[Indija]], [[Kanāda]], [[Krievija]] un [[Vācija]].

sentences:
<noinclude>{{apvienot|Veidne:Valūtas infokaste}}
</noinclude>{| class="infobox geography" style="width:27em;"
|colspan="2" class="mergedtoprow" align="center" style="line-height:1.2em; font-size:1.35em;"| '''{{PAGENAME}}'''{{#if:{{{currency_name_in_local<includeonly>|</includeonly>}}}|<br />'''{{{currency_name_in_local}}}'''}}
{{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}}{{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} |
{{!-}} class="mergedrow"
{{!}}colspan="2" class="maptable" align="center" style="padding:0.3em 0.6em 0.3em 0.6em;"{{!}}
    {{{!}} width="100%" style="margin:0 auto; background:none; text-align:center;"
    {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center; {{#if: {{{image_background_1|}}}|background: {{{image_background_1}}};}}"{{!}}
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}}style="vertical-align:middle; text-align:center; {{#if: {{{image_background_2|}}}|background: {{{image_background_2}}};}}"{{!}}  }}
    {{!-}}style="font-size: 95%;"
    {{#if: {{{image_1<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_1<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{#if: {{{image_2<includeonly>|</includeonly>}}} | {{!}} {{{image_title_2<includeonly>|</includeonly>}}} }}
    {{!}}}
}}
<!----- ISO 4217 ----->
|-
{{#if:{{{iso_code<includeonly>|</includeonly>}}} |
! [[ISO 4217|ISO 4217 kods]]
{{!}} <tt>{{{iso_code}}}</tt> }}

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Gilberta salas
|attēls              = Butaritari-causeway.jpg
|attēla paraksts     = [[Butaritari]] atols
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Klusais okeāns
|relief              = jā
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums =
|izvietojums         = [[Klusais okeāns]]
|arhipelāgs          =
|latd=0|latm=0|lats=|latNS=N |longd=174|longm=0|longs=|longEW=E
|platība             = 281.1
|garums              = 780
|platums             =
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    =
|augstums            =
|salu skaits         = 16 atoli
|valsts              =
|valsts adm vienības tips  = Valsts
|valsts adm vienība        = {{KIR}}
|valsts adm vienības tips1  =
|valsts adm vienība1        =
|iedzīvotāji         = 91395
|iedzīvotāju gads    = 2010
|blīvums             =
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  =
|piezīme =
}}
'''Gilberta salas''' ({{val-en|Gilbert Islands}})<ref>{{PZT|228}}</ref> ir ap 780 km gara [[koraļļi|koraļļu]] [[atols|atolu]] virkne [[Klusais okeāns|Klusā okeāna]] centrālajā daļā. Sastāv no 16 atoliem, kas izvietojušies abpus [[ekvators|ekvatoram]]. Arhipelāgs ietilpst [[Kiribati]] valsts sastāvā un veido tā apdzīvotāko daļu. Pašas Kiribati valsts nosaukums cēlies no Gilberta salu nosaukuma pārlikuma [[kiribatiešu valoda|kiribatiešu valodā]].

sentences: '''Čells''' (no {{val-it|violoncello}} — 'violoniņš') ir vijoļu ({{val-it|viola-da-braccio}}) grupas [[lociņinstruments]]. Tas ir daudz lielāks par [[vijole|vijoli]], un to spēlē, turot vertikāli starp sēdoša muzikanta kājām, balstot to pret zemi ar metāla kājiņu. To parasti spēlē ar lociņu.

sentences:
{{Valodu saimes infokaste
  |name=Rietumu siu
  |region=[[Ziemeļamerika]]s vidusdaļa
  |speakers=
  |familycolor=American
  |fam1=Siu valodas
  |child1=Apsaroku-hidatsu
  |child2=[[mandanu valoda|mandanu]]
  |child3=Misisipi (centrālās) ielejas
  |child4=Ohaio (dienvidaustrumu) ielejas
  |map=Siouan (Eastern and Western) language map 01.svg
|map_caption=Siu (rietumu) valodu izplatība pirms eiropiešu kolonizācijas.}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Tarpon3.JPG
| att_nosaukums = [[Atlantijas tarpons]] (''Megalops atlanticus'')
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|     megaklase = Osteichthyes
|  megaklase_lv = Kaulzivis
|     virsklase = Actinopterygii
|  virsklase_lv = Starspurzivis
|         klase = Actinopteri
|      klase_lv = Starspures
|    apakšklase = Neopterygii
| apakšklase_lv = Modernās kaulzivis
|    infraklase = Teleostei
| infraklase_lv = Īstās kaulzivis
|   megakohorta = Elopocephalai
|megakohorta_lv = Elopu megakohorta
| megakohorta_r = Elopu kohorta
|       kohorta = Elopomorpha
|    kohorta_lv = Elopu kohorta
|      binomial = Elopomorpha <small>([[Peter Humphry Greenwood|Greenwood]] et al., 1966)</small>
|   kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Navbox
| name = Jugio
|title = [[Jugio]]
| bodyclass  = hlist
| state      = {{{state|autocollapse}}}

sentences: [[kristalogrāfija|Kristalogrāfijā]] '''trigonālā singonija''' ir viena no 7 [[singonija|singonijām]]. [[kristāliskā struktūra|Kristālisko struktūru]] apraksta, balstoties uz trīs bāzes [[vektors|vektoriem]]. Trigonālajā singonijā visi trīs bāzes vektori ir vienāda garuma, starp visiem šiem vektoriem ir vienāds leņķis, kas nav taisns leņķis.

sentences: '''[[Ledainais lietus]]''' ir cieti [[nokrišņi]], kuri izkrīt pie gaisa [[temperatūra]]s zem nulles (parasti pie 0, −10 °C, retāk pat pie −15 °C) cietu un caurspīdīgu [[ledus]] bumbiņu veidā ar diametru 1—3 mm. Bumbiņu iekšpusē atrodas šķidrs [[ūdens]] — krītot uz priekšmetiem, bumbiņas saplīst, no tām iztek ūdens, tas sasalst un veidojas [[apledojums]].

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
{{Kalna infokaste
| Nosaukums            = Bandaka
| Photo                =
| Photo size           =
| Paraksts             =
| karte                = Afganistāna#Āzija
|reljefs = yes
| alt =
| paraksta_izvietojums = right
| latd=36.179167 |latNS=N
| longd=70.983333 |longEW=E
| Augstums         = 6812
| Relatīvais_augstums  = 2834
| Atrašanās vieta  = {{AFG}}, [[Badahšāna]]
| Kāpums           =
| Topographic map  =
| Type             =
| Kalnu grēda      = [[Hindukušs]]
| Age              =
| Last eruption    =
| First ascent     =
| Easiest route    =
| Listing          =
}}

sentences: '''Augšfrankonija''' ([[Vācu valoda|vācu]]: ''Oberfranken'') ir viens no septiņiem [[Bavārija]]s administratīvajiem apriņķiem (''Regierungsbezirk'') [[Vācija|Vācijā]], tā ir arī viena no trim vēsturiskā [[Frankija|Frankonijas]] reģiona daļām.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
[[Fluorūdeņradis|Fluorūdeņraža]] molekulas modelis

Pudele ar fluorūdeņražskābi
|       citi nosaukumi = hidronija fluorīds
|           CAS numurs = 7664-39-3
|      ķīmiskā formula = HF šķīdums ūdenī
|              molmasa = (HF) 20,01
|              blīvums = (48% šķīdums) 1150
|  kušanas temperatūra =
| viršanas temperatūra =
}}

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Valgundes pagasts
| karte             = Valgundes pagasts LocMap.png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = <!-- tikai faila nosaukums -->
| ģerboņa_nosaukums = Xxx ģerbonis <!-- pirms ģerboņa norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Jelgavas novads
| centrs            = Valgunde
| platība           = 210,44
| iedzīvotāji       = 1710
| iedzīvotāji_gads  = 2019
| blīvums           = {{#expr: 2117 / 210.44 round 1}}
| izveidots         = 1867
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = www.valgunde.lv
}}

sentences: {{BioTakso infokaste|platums=|nosaukums=|attēls=PotamogetonPerfoliatus3.jpg|att_izmērs=|att_nosaukums=|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Liliopsida|klase_lv=Viendīgļlapji|rinda=Alismatales|rinda_lv=Cirveņu rinda|dzimta=Potamogetonaceae|dzimta_lv=Glīveņu dzimta|ģints=Potamogeton|ģints_lv=Glīvenes|binomial=Potamogeton perfoliatus|suga=Potamogeton perfoliatus|suga_lv=Skaujošā glīvene|autors=L.|attēls2=}}'''Zālainā glīvene''' ({{val|la|Potamogeton perfoliatus}}) ir mainīga izskata [[glīveņu dzimta]]s suga, kā ietvaros nodala 3 pasugas. Savvaļā tā ir sastopama [[Eirāzija|Eirāzijā]] un [[Ziemeļamerika|Ziemeļamerikā]]. Tā ir bieži sastopama visā [[Latvija]]s teritorijā — augs veido lielas audzes ūdensbaseinu piekrastes joslā, seklākās vietās — visā platībā ezeros, dīķos, upēs un jūras piekrastē. Nākamā biežākā glīveņu suga Latvijā pēc [[Peldošā glīvene|peldošās glīvenes]] (''Potamogeton natans'').<ref name=":0">{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.latvijasdaba.lv/augi/potamogeton-perfoliatus-l/|title=skaujošā glīvene - Potamogeton perfoliatus L. - Augi - Latvijas daba|website=www.latvijasdaba.lv|access-date=2022-08-09}}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Skvalēna struktūrformula

Skvalēna molekulas modelis
|ķīmiskā formula=C30H50
|molmasa=410,71
|blīvums=855
|kušanas temperatūra=-100 °C
|viršanas temperatūra=285 °C pie 25 mmHg
}}
'''Skvalēns''' (2,6,10,15,19,23-heksametil-2,6,10,14,18,22-tetrakozaheksaēns) ir nepiesātinātais [[ogļūdeņradis]] ar sešām izolētām (nekonjugētām) dubultsaitēm. Skvalēns pieder pie [[triterpēni]]em un tai pašā laikā tā ķīmiskā struktūra ir tuva [[karotinoīdi]]em. Skvalēns ir eļļains šķidrums.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
Benzpirēna struktūrformula
|ķīmiskā formula=C20H12
|molmasa=252,31
|blīvums=1240
|kušanas temperatūra=179 °C
|viršanas temperatūra=495 °C
}}
'''Benzpirēns''' (benzopirēns, benz[''a'']pirēns, 3,4-benzpirēns, C20H12) pieder pie [[policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži|policikliskajiem arēniem]] ar kondensētiem cikliem. Tas ir viens no [[benzpirēni|benzpirēnu]] izomēriem.

sentences: '''Hidroksilgrupa''' (arī '''hidroksogrupa''' vai '''oksigrupa'''<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 261. lpp.</ref>) ir no [[skābeklis|skābekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] sastāvoša [[funkcionālā grupa]] ar formulu −OH. Dažreiz hidroksilgrupu sauc arī par '''hidroksilu''', bet šo terminu [[IUPAC]] iesaka lietot tikai attiecībā uz [[hidroksilradikālis|hidroksilradikāli]].<ref>{{cite web|title=Alcohols|url=http://goldbook.iupac.org/A00204.html|publisher=IUPAC|accessdate=15 January 2017}}</ref> Ūdeņradis un skābeklis šajā grupā saistīti savā starpā ar [[kovalentā saite|kovalento saiti]].

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                   = Daugavmala
| settlement_type        = pilsētas daļa
| image_skyline          =
| image_caption          =
| pushpin_map            = Latvia
| subdivision_type       = Valsts
| subdivision_type1      = Novads
| subdivision_type2      = Pilsēta
| subdivision_name       = {{LAT}}
| subdivision_name1      = [[Ogres novads]]
| subdivision_name2      = [[Ikšķile]]
| established_title      = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date       = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2     =
| established_date2      =
| area_total_km2         = 3,0
| area_land_km2          = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of       = 2010
| population_footnotes   = <ref name=plan>[http://www.metrum.lv/data/files/teritoriju_attistibas_planosana/ikskile/Paskaidrojuma_raksts_12_07_2011.pdf Ikšķiles novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts]</ref>
| population_total       = 782
| population_density_km2 = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56| latm  = 49| lats  = 24| latNS  = N
| longd = 24| longm = 30| longs = 04| longEW = E
| elevation_m            = 30
| website                = <!-- mājaslapa; ja atšķirīga no pagasta/novada lapas -->
| postal_code_type       = Pasta nodaļa
| postal_code            = LV-5052 Ikšķile
| footnotes              = <!-- specpiezīmes -->
}}
'''Daugavmala''' ir [[Ikšķile]]s pilsētas daļa [[Ogres novads|Ogres novadā]]. Izvietojies [[Ikšķile]]s pilsētas dienvidu daļā [[Daugava]]s krastā {{nobr|1 km}} no pilsētas pārvaldes [[Ikšķile]]s centrā un {{nobr|30 km}} no [[Rīga]]s.

sentences: '''Karbonskābes''' (organiskās skābes) ir [[organiskās vielas|organiskas vielas]], kuru [[molekula]]s satur [[karboksilgrupa|karboksilgrupu]] −COOH. Šķīdumā H [[atoms]] var tikt atšķelts, veidojot [[ūdeņradis|ūdeņraža]] [[jons|jonu]] jeb [[protons|protonu]].

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2014. gada maijā,}}
{{Valsts armija
| name = Maltas bruņotie spēki
| native_name = Forzi Armati ta' Malta
| image =
| caption = Maltas Gaisa spēku emblēma
| founded = 1973
| branches = 1.pulks
3.pulks
4.pulks
Jūras eskadriļa
Gaisa spēki
| headquarters = [[Valleta]]
| commander-in-chief = [[Georgs Abela]]
| commander-in-chief_title = [[Maltas prezidents|Prezidents]]
| minister = [[Lavrenss Gonzi]]
| minister_title = [[Maltas premjerministrs|Premjerministrs]]
| commander = [[Martins G. Ksuerebs]]
| commander_title =
| age = no 18 gadiem
| conscription = brīvprātīga
| active = 2 140 (2002)
}}'''Maltas bruņotie spēki''' ({{Val-mt|Forzi Armati ta' Malta}}) ir [[Malta|Maltas republikas]] izpildvaras militārā organizācija. Maltas bruņotajiem spēki ir [[Brigāde|brigādes]] lieluma organizācija, kas sastāv no [[Štābs|štāba]] un trim atsevišķiem [[Bataljons|bataljoniem]] ar minimāliem gaisa un jūras spēkiem. Maltas bruņotajiem spēkiem ir aktīva loma robežkontrolē, jo Malta ir [[Eiropas Savienība|Eiropas Savienības]] tālākās dienvidu robežas sargātāja.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:247:0017:0018:EN:PDF|title=List of national services responsible for border-controls for the purposes of Article 15(2) of Regulation (EC) No 562/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders|date=13.10.2006}}</ref>

sentences: '''Vidusspēle''' ir [[šahs|šaha]] partijas vidusposms, kas sākas pēc [[Atklātne (šahs)|atklātnes]] un kurā parasti notiek galvenā spēkošanās, kombinācijas un figūru nomaiņa. Nav iespējams novilkt skaidru robežu starp partijas stadijām, tomēr par vidusspēles sākumu parasti uzskata brīdi, kad abi spēlētāji ir paspējuši attīstīt visas vai gandrīz visas figūras un pārvietot karali drošākā vietā. Vidusspēle beidzas, kad ir atlikušas vairs tikai dažas figūras un karalis var aktīvi iesaistīties spēlē.

sentences:
molekulas sašķelšanās divos brīvajos radikāļos (šajā gadījumā — butilradikāļos). Viens butilradikālis pēc tam atrauj ūdeņraža atomu otram, veidojot [[butāns|butānu]] un [[butēns|butēnu]] — šī ir tipiska ogļūdeņražu disproporcionēšanās reakcija]]
'''Krekings''' (no {{val-en|to crack}} — sašķelt) ir piesātināto ogļūdeņražu ([[alkāni|alkānu]]) termiskās pārvērtības.<ref>Ojārs Neilands. ''Organiskā ķīmija''. Rīga : Zvaigzne, 1977, 77. lpp.</ref> Krekinga laikā tiek sarautas ķīmiskās saites kā starp [[ogleklis|oglekļa]] atomiem (C−C saites), tā arī starp oglekļa un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] atomiem (C−H saites) — notiek saišu homolītiska disociācija, un veidojas [[Brīvais radikālis|brīvie radikāļi]], kas pēc tam piedalās [[disproporcionēšanās]] un citās reakcijās.

[[Organiskā ķīmija|Organiskajā ķīmijā]] un [[Izrakteņu ģeoloģija|izrakteņu ģeoloģijā]] krekinga laikā, piemēram, garu ķēžu [[ogļūdeņraži]] tiek pārveidoti par īsāku ķēžu ogļūdeņražiem, saraujot ogļūdeņražu [[Ķīmiskā saite|ķīmiskās saites]]. Tas nepieciešams, lai no [[nafta]]s varētu iegūt vairāk gaistošāku degvielu, piemēram, [[benzīns|benzīna]]. Krekinga ātrums ir atkarīgs no [[Temperatūra|temperatūras]] un [[Katalīze|katalizatoru]] klātbūtnes. Krekingu iedala termiskajā krekingā un katalītiskajā krekingā. Katalītiskajam krekingam parasti nepieciešama zemāka temperatūra, turklāt, izmainot katalizatora sastāvu, var iegūt dažāda veida produktus. Krekinga laikā notiek ne tikai lielmolekulāru  ogļūdeņražu sairšana mazmolekulāros, bet arī nepiesātināto ogļūdeņražu, ūdeņraža, kā arī brīva oglekļa [[kvēpi|kvēpu]] veidā rašanās. Nesazarotie alkāni ar 6 un vairāk oglekļa atomiem piemērotu katalizatoru klātienē veido [[benzols|benzolu]] un tā analogus — to sauc par alkānu aromatizāciju.

sentences: '''Fluorescence''' ir process, kurā [[viela]] pēc [[Gaisma|gaismas]] vai cita [[Elektromagnētiskais starojums|elektromagnētiskā starojuma]] absorbēšanas izstaro gaismu. Vairumā gadījumu izstarotajai gaismai ir lielāks [[Viļņa garums|viļņu garums]] un mazāka [[enerģija]] nekā absorbētajam [[Starojums|starojumam]]. Visspilgtākais fluorescences piemērs rodas, ja absorbētais starojums ir spektra [[Ultravioletais starojums|ultravioletajā]] apgabalā un tādējādi ir neredzams [[Cilvēks|cilvēka]] [[Acs|acij]], bet izstarotā gaisma ir redzamās gaismas diapazonā, kas fluorescējošajai vielai piešķir noteiktu [[Krāsa|krāsu]], ko var redzēt tikai tad, ja to apstaro ar UV gaismu. Fluorescējoši [[Materiāls|materiāli]] pārstāj spīdēt gandrīz uzreiz pēc ierosinošā starojuma izbeigšanās, atšķirībā no fosforescējošiem materiāliem, kas turpina izstarot gaismu ilgāku [[Laiks|laiku]].

sentences:
{{vikisaites+}}
'''InnoDB''' ir viena no MySQL datu bāzu izvēles zema līmeņa apakšsistēmām. Tā ir iekļauta visās standarta versijās, kuras paredzētas dažādām operētājsistēmām. Galvenā atšķirība no citām zema līmeņa apakšsistēmām, InnoDB ir transakciju un iekšējo atslēgu mehānisms.

sentences: {{Commonscat|Emperors of Japan|Japānas monarhi}}

sentences:
{{Izolēts raksts|date=2016. gada marts}}
{{vikisaites+}}
{{noformējums+}}
Koplietošanas pakalpojumu centrs (KPC) organizācijā ir vienība, kas atbild par konkrētu operatīvo uzdevumu izpildi, piemēram, grāmatvedība, cilvēkresursu vadība, algu aprēķini un izmaksa, IT, juridiskais atbalsts, atbilstība, iepirkumi, drošība. KPC bieži vien veidojas kā korporatīvo pakalpojumu blakusprodukts, lai atdalītu visas operatīvās darbības no uzņēmuma galvenās mītnes, kura savukārt var koncentrēties uz līderību un korporatīvo pārvaldību. Tā kā KPC bieži ir izmaksu centri, tos ekonomiski ietekmē darbinieku skaits, darbaspēka izmaksas un atrašanās vietas izvēlas kritēriji.

sentences:
{{Latvijas novada infokaste
| nosaukums         = Liezēres pagasts
| karte             = Liezēre Parish (LocMap).png
| karte2            = <!-- karte ar kaimiņpagastiem -->
| ģerboņa_attēls    = COA of Liezēres pagasts.PNG
| ģerboņa_nosaukums = Liezēres pagasta ģerbonis
| karoga_attēls     = <!-- tikai faila nosaukums -->
| karoga_nosaukums  = Xxx karogs <!-- pirms karoga norādīt pagastu, kuram tas pieder -->
| novads            = Novads
| novada_nosaukums  = Madonas novads
| centrs            = Liezēre
| platība           = 254,96
| iedzīvotāji       = 1344<ref>[http://www.pmlp.gov.lv/lv/assets/documents/statistika/IRD2016/ISPV_Pasvaldibas_iedzivotaju_skaits_pagasti.pdf Latvijas iedzivotaju skaits pašvaldibas]. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.</ref>
| iedzīvotāji_gads  = 2016
| blīvums           = {{#expr: 1344 / 254.96 round 1}}
| izveidots         = <!-- tikai gadaskaitlis -->
| likvidēts         = <!-- tikai ja likvidēts sadalot vai iekļaujot citā pagastā -->
| mājaslapa         = <!-- bez "http://" daļas -->
}}
'''Liezēres pagasts''' ir viena no [[Madonas novads|Madonas novada]] administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada [[Aronas pagasts|Aronas]], [[Vestienas pagasts|Vestienas]], [[Cesvaines pagasts|Cesvaines]], [[Jumurdas pagasts|Jumurdas pagastiem]], [[Cēsu novads|Cēsu novada]] [[Inešu pagasts|Inešu]], [[Vecpiebalgas pagasts|Vecpiebalgas]] un [[Jaunpiebalgas pagasts|Jaunpiebalgas pagastiem]], kā arī [[Gulbenes novads|Gulbenes novada]] [[Druvienas pagasts|Druvienas pagastu]].

sentences: '''Paplašināmā hiperteksta iezīmju valoda''' jeb '''XHTML''' (saīsinājums no '''Extensible Hypertext Markup Language''') ir iezīmju valoda, kas nodrošina tās pašas iespējas, ko [[HTML]], taču nosaka daudz striktāku valodas sintaksi. Ja HTML ir [[Valoda SGML|SGML]] lietojums, tad XHTML ir [[XML]] lietojums. XHTML 1.0 kļuva par [[Globālā Tīmekļa Konsorcijs|Globālā Tīmekļa Konsorcija]] rekomendāciju 2000. gada 26. janvārī.

sentences:
{{Vielas infokaste
|               attēls =
Kālija sulfāta struktūrformula

Pulverveida kālija sulfāts
|       citi nosaukumi =
|           CAS numurs = 7778-80-5
|      ķīmiskā formula = K2SO4
|              molmasa = 174,27
|              blīvums = 2660
|  kušanas temperatūra = 1342 K (1069 °C)
| viršanas temperatūra = 1962 K (1689 °C)
| šķīdība ūdenī        = 11,1 g/100 ml (20 °C)
12 g/100 ml (25 °C)
24 g/100 ml (100 °C)
|                 citi =
}}
'''Kālija sulfāts''' (K2SO4) ir balta, kristāliska viela, kas šķīst ūdenī. To galvenokārt lieto par [[minerālmēsli|minerālmēslojumu]]. Kālija sulfāts ir sastopams dabā dažu sāļu maisījumu sastāvā (tādos minerālos kā [[kainīts]] vai [[šēnīts]]). Rūpnieciski kālija sulfātu galvenokārt iegūst no [[kālija hlorīds|kālija hlorīda]] un [[sērskābe]]s.
 - kālija sulfāta [[minerāls]]]]

sentences: '''29. jūnijs''' ir gada 180. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (181. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 185 dienas.

sentences:
{{atveidošana+}}
{{Eirovīzijas infokaste
|nosaukums              = 1999. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss
|tēma                   =
|attēls                 = ESC 1999 logo.jpg
|att_izm                =
|paraksts               =
|fināls                 = {{dat|1999|5|29|N}}
|pusfināls              =
|pirmais pusfināls      =
|otrais pusfināls       =
|vadītājs (i)           = [[Dafina Dekela]]
[[Jigels Ravids]]
[[Sigala Samona]]
|koordinators           =
|režisors               =
|pārraidītājs           = {{flaga|Izraēla}} IBA
|vieta                  = {{flaga|Izraēla}} [[Izraēla]], [[Jeruzaleme]]
[[Ušikinas Arēna]]
|uzvarētājs             = {{flaga|Zviedrija}} [[Šarlote Perelli|Šarlote Nilsone]] - [["Take Me to Your Heaven"]]
|balsošanas sistēma     =
|dalībvalstis           = 23 valstis
|valstis, kas debitē    = nav
|valstis, kas atgriežas = {{flag|Austrija}}
{{flag|Bosnija un Hercegovina}}
{{flag|Dānija}}
{{flag|Islande}}
{{flag|Lietuva}}
|valstis, kas izstājās  = {{flag|Somija}}
{{flag|Grieķija}}
{{flag|Ungārija}}
{{flag|Maķedonija}}
{{flag|Rumānija}}
{{flag|Slovākija}}
{{flag|Šveice}}
|nulle punktu           = nav
|viesmākslinieki        =
|map                    = ESC 1999 Map.svg
|col1 = #22b14c
 |tag1 = Dalībvalstis
|col2 = #ffc20e
 |tag2 = Dalībvalstis, kas piedalījušās iepriekš, bet nepiedalījās 1999. gada konkursā
|koncerts               = [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]]
|iepriekšējais          = [[1998. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|◄ 1998]]
|nākamais               = [[2000. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|2000 ►]]
}}
'''1999. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss''' bija 44. [[Eirovīzijas dziesmu konkurss]], kas notika [[29. maijs|29. maijā]] [[Jeruzaleme|Jeruzalemē]]. [[Izraēla]] ieguva tiesības rīkot konkursu pēc [[Dana International]] uzvaras [[1998. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|iepriekšējā gada konkursā]] [[Lielbritānija|Lielbritānijā]]. Par konkursa norises vietu tika izvēlēta [[Ušikinas Arēna]]  pie Starptautiskā konferenču centra, tā pati vieta, kur notika [[1979. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss|1979. gada konkurss]].

sentences: '''10. septembris''' ir gada 253. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (254. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 112 dienas.

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Silva Kaputikjana
|         vārds_orig = Սիլվա Կապուտիկյան
|             attēls = Silva Kaputikyan.JPG
|         att_izmērs =
|      att_nosaukums =
|            dz_gads = 1919
|         dz_mēnesis = 1
|           dz_diena = 20
|           dz_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna|1s=Armēnijas Pirmā republika}}
|             m_gads = 2006
|          m_mēnesis = 8
|            m_diena = 25
|            m_vieta = {{vieta|Armēnija|Erevāna}}
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība = {{ARM}}
{{URS}}
|            tautība = [[armēņi|armēniete]]
|            dzimums = S
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Ovaness Širazs]]
|              bērni = [[Ara Širazs]]
|           paraksts =
|         pseidonīms =
|       nodarbošanās = rakstniece, dzejniece, politiskā aktīviste
| rakstīšanas valoda = [[austrumarmēņu valoda|austrumarmēņu]]<ref name="Bardakjian"/><ref name="writers.am">{{Tīmekļa atsauce|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|url=http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|website=writers.am|language=hy|date=2012|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205727/http://www.writers.am/portfolio-item/%D5%BD%D5%AB%D5%AC%D5%BE%D5%A1-%D5%AF%D5%A1%D5%BA%D5%B8%D6%82%D5%BF%D5%AB%D5%AF%D5%B5%D5%A1%D5%B6/|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
[[krievu valoda|krievu]]<ref name="hetq">{{Ziņu atsauce|title=Events Marking 90th Anniversary of Silva Kaputikyan Held in Yerevan|url=http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|work=Hetq Online|date=20 January 2009|deadurl=bot: unknown|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171026205857/http://hetq.am/eng/news/34456/events-marking-90th-anniversary-of-silva-kaputikyan-held-in-yerevan.html|archivedate=26 October 2017|df=}}</ref>
|            periods =
|              žanri = [[liriskā dzeja]]<ref name="Bardakjian"/>
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi = [[PSRS Valsts prēmija]]
[[Mesropa Maštoca ordenis|Mesropa Maštoca medaļa]]
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Silva Kaputikjana''' ({{val|hy|{{Audio|Hy-Սիլվա Կապուտիկյան (Silva Kaputikyan).ogg|Սիլվա Կապուտիկյան|help=no}}}}); 1919. gada 20. janvāris—2006. gada 25. augusts) bija [[Armēņi|armēņu]] dzejniece un politiskā aktīviste. Viena no pazīstamākajām divdesmitā gadsimta armēņu rakstniecēm,<ref name="pbh obituary">{{Žurnāla atsaucel|author=Editorial Board|title=Սիլվա Կապուտիկյան [Silva Kaputikyan]|journal=Patma-Banasirakan Handes|volume=№ 2|date=2006|issue=2|pages=328–329|url=http://hpj.asj-oa.am/1684/|language=hy|access-date={{dat|2019|04|26||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20190425072051/http://hpj.asj-oa.am/1684/|archive-date={{dat|2019|04|25||bez}}}}</ref> atzīta par "vadošo Armēnijas dzejnieci"<ref name="Bardakjian">{{Grāmatas atsauce|contribution=Silva Kaputikyan|title=A Reference Guide to Modern Armenian Literature, 1500-1920: With an Introductory History|date=2000|publisher=Wayne State University Press|location=Detroit|isbn=9780814327470|pp=[https://books.google.com/books?id=bR7hMqV3Ij0C&pg=PA228 228–9]|editor=Bardakjian, Kevork B.}}</ref> un "divdesmitā gadsimta armēņu dzejas dižo dāmu".{{sfn|Panossian|2006|p=337}} Lai gan Kaputikjana bija [[Padomju Savienības komunistiskā partija|Komunistiskās partijas]] locekle, viņa bija ievērojama [[Armēņu nacionālisms|armēņu nacionālo]] centienu aizstāve.<ref name="Pattie">{{Grāmatas atsauce|last=Pattie|first=Susan|title=Cyprus and the Politics of Memory: History, Community and Conflict|date=2012|publisher=I.B.Tauris|page=[https://books.google.com/books?id=CWYBAwAAQBAJ&pg=PA163 163]}}</ref> {{sfn|Malkasian|1996|p=49}}

sentences: {{Civiliedzīvotāju uzbrukuma infokaste|title=2021. gada saduršanas uzbrukums Vircburgā|ieroči=Nazis|datums=2021. gada 25. jūnijs|laiks=~17:00|veids=Masu saduršana|bojā_gājušie=3|ievainotie=8 (tajā skaitā uzbrucējs)|izraisītājs=Abdirahmans Jibrils A.|dalībnieki=|vieta=[[Vircburga]], [[Bavārija]], Vācija}}2021. gada 25. jūnijā [[Vircburga|Vircburgā]] ([[Vācija|Vācijā]]) notika masveida cilvēku saduršana. Uzbrucējs nogalināja trīs civiliedzīvotājus un vēl septiņus ievainoja. Pēc dažām minūtēm policija aizdomās turamo sašāva un arestēja.<ref name="B">[https://www.bbc.co.uk/news/world-europe-57618354 German knife attack: Several dead and wounded in Würzburg]</ref><ref name="Zeit">{{Ziņu atsauce|url=https://www.zeit.de/gesellschaft/zeitgeschehen/2021-06/wuerzburg-messerattacke-angreifer-motiv-suche-polizei-tote-verletzte|title=Angreifer war zweimal in psychiatrischer Behandlung|work=[[Zeit Online]]|date=2021-06-26}}</ref>

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Cilvēks dzelzs maskā
| attēls                   = The Man in the Iron Mask.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''The Man in the Iron Mask''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Randals Volless]]
| producents               =
* [[Rasels Smits]]
* Randals Volless
| scenārija autors         = Randals Volless
| galvenajās lomās         =
* [[Leonardo Di Kaprio]]
* [[Džeremijs Aironss]]
* [[Džons Malkovičs]]
* [[Žerārs Depardjē]]
* [[Gabriels Bairns]]
| mūzika                   = [[Niks Glennijs-Smits]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  = ''[[United Artists Corporation]]''
| izplatītājs              =
''[[United Artists Pictures, inc.]]''
''[[MGM Distribution co.]]''
| izdošanas laiks          = {{filmas datums|1998|3|13|ASV|1998|3|20|Apvienotā Karaliste|}}
| ilgums                   = 132 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/man-iron-mask-1997|title=The Man in the Iron Mask|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=September 25, 2018}}{{Novecojusi saite}}</ref>
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|35 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|183 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=manintheironmask.htm|title=The Man in the Iron Mask (1998) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= September 25, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Cilvēks dzelzs maskā"''' ({{val|en|The Man in the Iron Mask}}) ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] drāma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir [[Randals Volless]]. Galvenās lomas atveido [[Leonardo Di Kaprio]], [[Džeremijs Aironss]], [[Džons Malkovičs]], [[Žerārs Depardjē]] un [[Gabriels Bairns]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|1998|3|13||bez}} ASV.

sentences: '''1. marts''' ir gada 60. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (61. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 305 dienas.

sentences: {{Citas nozīmes|ūdens avotu|Avots (nozīmju atdalīšana)|avots}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada februāris}}
[[File:OODA.Boyd.svg|thumb|300px|OODA cilpas diagramma]]
'''OODA cilpa''' ([[Angļu valoda|angļu]]: ''OODA loop'') ir lēmumu pieņemšanas process (Vēro, Izproti, Pieņem lēmumu, Rīkojies'')'', kuru izstrādājis militārais stratēģis un [[ASV Gaisa spēki|Amerikas Savienoto Valstu gaisa spēku]] pulkvedis [[Džons Boids (militārais stratēģis)|Džons Boids]]. Boids šo koncepciju pielietoja militāru kaujas operāciju procesā un militāro kampaņu laikā. Tagad to bieži izmanto arī, lai izprastu komerciālās darbības un mācību procesus.<ref>See, e.g. Dreier pp. 20–85.</ref><ref>See, e.g. Richards pp. 162–171.</ref> OODA cilpa skaidro, ka veiklība var pārvarēt spēku saskarsmē ar cilvēku pretiniekiem.<ref>{{Grāmatas atsauce|title=The Fifth Domain:Defending Our Country, Our Companies, and Ourselves in the Age of Cyber Threats|url=https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar|last=Clarke|first=Richard|publisher=Penguin Press|year=2019|isbn=9780525561965|pages=[https://archive.org/details/fifthdomaindefen0000clar/page/81 81]}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/|title=The OODA loop, reaction time, and decision making|last=Papenfuhs|first=Steve (Pappy)|publisher=PoliceOne.com|access-date=3 November 2016|archive-date={{dat|2016|11|04||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20161104045136/http://www.policeone.com/use-of-force/articles/5097938-The-OODA-loop-reaction-time-and-decision-making/}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|apdzīvotu vietu|Kalupe (nozīmju atdalīšana)|Kalupe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name                     = Kalupe
| settlement_type          = Lielciems
| image_skyline            = Kalupes katoļu baznīca 2.jpg
| image_caption            = [[Kalupes katoļu baznīca]]
| pushpin_map              = Latvia
| subdivision_type         = Valsts
| subdivision_type1        = Novads
| subdivision_type2        = Pagasts
| subdivision_name         = {{LAT}}
| subdivision_name1        = [[Augšdaugavas novads]]
| subdivision_name2        = [[Kalupes pagasts]]
| established_title        = <!-- Pirmoreiz minēts -->
| established_date         = <!-- datums, kad pirmoreiz minēts -->
| established_title2       =
| established_date2        =
| area_total_km2           = 2,38
| area_land_km2            = <!-- var ielikt teritoriālplānošanā noteikto platību -->
| population_as_of         = 2000
| population_footnotes     = <ref>[http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=60188&p_back=0** Vietvārdu datubāze]</ref>
| population_total         = 684
| population_density_km2   = <!-- apdzīvotības blīvums -->
| latd  = 56 | latm  =  5 | lats  = 50 | latNS  = N
| longd = 26 | longm = 32 | longs = 39 | longEW = E
| elevation_footnotes      =
| elevation_m              = 107
| website                  =
| footnotes                = <!-- specpiezīmes -->
}}

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Jūlijs Bušs
|     vārds_orig = ''Julius Busch''
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1879
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 7
|       dz_vieta = [[Birzgale]], [[Krievijas impērija]]
([[Ogres novads]], {{LAT}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1907
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 11
|        m_vieta = Pie [[Nereta]]s, [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas impērija]]
([[Aizkraukles novads]], {{LAT}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mācītājs
|        dzimums = V
|         vecāki = Jūliuss Bušs vecākais, Emmija Lipingere
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
| attēls =EnglishSpotRabbitChocolate1(cropped).jpg
| att_nosaukums =[[Angļu raibais trusis]]
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| valsts_r =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| klase =Mammalia
| klase_lv =Zīdītāji
| kārta =Lagomorpha
| kārta_lv =Zaķveidīgie
| dzimta =Leporidae
| dzimta_lv =Zaķu dzimta
| ģints =Oryctolagus
| ģints_lv =Eiropas truši
| suga =Oryctolagus cuniculus
| suga_lv =Trusis
| binomial =Oryctolagus cuniculus
| izcelsmes_vieta = [[Spānija]], [[Portugāle]]
| kategorijas =nē
}}
Visi '''mājas truši''' ir cēlušies, pieradinot savvaļas [[trusis|Eiropas trusi]] (''Oryctolagus cuniculus''), kura dzimtene ir [[Eiropa]]s dienvidrietumi — [[Spānija]] un [[Portugāle]].

sentences:
== {{int:filedesc}} ==
{{Information
| description    = "Galerija Centrs" 2010. gadā. Arhitekts Artūrs Galindoms, miris 1966. gadā.
| source         = {{own}}
| date           =
| author         = [[User:ScAvenger|Jānis Vilniņš]]
| permission     =
| other_versions =
}}

sentences: {{izolēts raksts|date=2021. gada novembris}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2023. gada novembris}}
{{Personas infokaste
| vārds = Detlofs fon Tīzenhauzens
| vārds_orig = ''Detloff von Tiesenhausen''
| attēls =
| att_nosaukums =
| dz_dat_alt = ap [[1597]]. gadu
| dz_gads =
| dz_mēnesis =
| dz_diena =
| dz_vieta = [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]] (tagad {{vieta|Latvija}})
| m_dat_alt = pēc [[1684]]. gada [[6. oktobris|6. oktobra]]
| m_gads =
| m_mēnesis =
| m_diena =
| m_vieta =
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| nodarbošanās = [[pulkvedis]]
| dzimums = V
| vecāki = Johans fon Tīzenhauzens, Elizabete, dzim. Plātere
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs =
| bērni =
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
'''Detlofs fon Tīzenhauzens''' ({{val|de|Detloff von Tiesenhausen}}; dzimis ap [[1597]]. gadu, miris pēc [[1684]]. gada [[6. oktobris|6. oktobra]]) bija 16. gadsimta [[vācbaltieši|vācbaltiešu]] izcelsmes [[Kurzemes hercogiste]]s [[pulkvedis]] [[Zviedrija]]s un [[Polija—Lietuva|Polijas—Lietuvas]] dienestā. Zviedru pusē piedalījies [[Trīsdesmitgadu karš|Trīsdesmitgadu karā]] mūsdienu Vācijas teritorijā. Vācijas literārās [[Auglīgās biedrība]]s (''Fruchtbringende Gesellschaft'') biedrs. [[Īvande|Lielīvandes muiža]]s īpašnieks.

sentences: '''Asinsgrupas''' ir [[cilvēks|cilvēku]], kā arī atsevišķu [[dzīvnieki|dzīvnieku]] sugu pārstāvju [[asinis|asins]] iedalījums grupās pēc asins [[olbaltumvielas|olbaltumvielu]] bioķīmiskajām īpašībām. Cilvēkiem ir atklātas vismaz 43 dažādas asinsgrupu sistēmas.<ref>[https://www.isbtweb.org/isbt-working-parties/rcibgt.html Red Cell Immunogenetics and Blood Group Terminology] {{angliski}}</ref> Svarīgākās sistēmas ir ABO sistēma un rēzus sistēma. Pēc ABO sistēmas, kas tiek uzskatīta par pamatsistēmu,  cilvēkiem var būt četras asinsgrupas:

sentences:
Šajā sarakstā ikviens Vikipēdijas dalībnieks var atrast dažādu nozaru speciālistus, ar kuriem konsultēties rakstu izveidošanā par konkrēto tematu.
Tāpat šeit katrs Vikipēdijas dalībnieks pats var pierakstīties sev interesējošā(s) kategorijā(s), lai atrastu līdzīgi domājošos un palīdzētu citiem izveidot kvalitatīvus rakstus. Parakstoties būtu ļoti vēlams norādīt specifiskāku informāciju, ko attiecīgajā nozarē Jūs vislabāk pārvaldāt.

sentences:
s ceļā rada diploīdas (nevis haploīdas, kā parasti) [[gameta]]s, kas pašapaugļojoties dod tetraploīdu [[zigota|zigotu]]]]
'''Poliploīdija''' ({{Val-el|polyploos}} - daudzkārtīgs + ''eidos'' - veids) ir [[hromosoma|hromosomu]] skaita vairākkārtīga palielināšanās [[eikariots|eikariotu]] [[šūna|šūnu]] hromosomu komplektos. Parasti šūnās ir vienkāršs ('''haploīds''') vai divkāršs ('''diploīds''') hromosomu komplekts (sk. [[ploiditāte]]). Dažādu [[Bezdzimumvairošanās|šūnu dalīšanās]] traucējumu dēļ var rasties trīskāršs (triploīds), četrkāršs (tetraploīds), seškāršs (heksaploīds) u.t.t hromosomu komplekts. Var būt arī daļēja poliploīdija ('''aneiploīdija''' jeb '''heteroploīdija'''), kad daudzkāršojas nevis viss [[genoms]], bet tikai dažas hromosomas.

sentences:
{{Elementa infokaste
|                 tips = amfotērais metāls
|      kārtas skaitlis = 82
|             7. čaula =
|             6. čaula = 4
|             5. čaula = 18
|             4. čaula = 32
|             3. čaula = 18
|             2. čaula = 8
|             1. čaula = 2
|              simbols = Pb
|             atommasa = 207,2
|   valences elektroni = [Xe]4f145d106s26p2
|       tabulas attēls =
|               attēls =
Svina kubs un svina konteineri radioaktīvu vielu glabāšanai
|  oksidēšanas pakāpes = +4, '''+2'''
|  elektronegativitāte = 1,8
|              blīvums = 11340
|  kušanas temperatūra = 600,61 K (327,46 °C)
| viršanas temperatūra = 2022 K (1749 °C)
}}
'''Svins''' ir [[ķīmiskais elements]] ar simbolu '''Pb''' un atomskaitli 82. Svins ir toksisks smagais [[metāls]] ar relatīvi labu [[korozija]]s izturību. Brīvā veidā svins dabā ir sastopams ļoti reti. Svins veidojas arī daudzu smago [[radioaktivitāte|radioaktīvo]] [[izotops|izotopu]] sabrukšanas procesā. Lielu daļu svina iegūst no sulfīdu rūdas, ir sastopamas arī karbonātu un sulfātu rūdas (svina [[sulfāti|sulfāts]] ir mazšķīstošs). Lielu daļu svina iegūst arī, pārstrādājot nolietotus svina izstrādājumus. Viens no nozīmīgākajiem svina pielietojumiem ir [[akumulators|akumulatoros]]. Svinam savienojumos var būt oksidēšanas pakāpes +2 un +4.

sentences:
'''Ureāze''' funkcionāli pieder pie [[Amilohidrolāzes|amilohidrolāzu]] un [[Fosfotriesterāzes|fosfotriesterāzu]] virsdzimtas.<ref name="HolmSander1997"/> Ureāze ir [[ferments]], kas [[Katalīze|katalizē]] [[Karbamīds|urīnvielas]] [[Hidrolīze|hidrolīzi]] līdz [[Oglekļa dioksīds|oglekļa dioksīdam]] un [[Amonjaks|amonjakam]] saskaņā ar reakciju:
: (NH2)2CO + H2O → CO2 + 2NH3

sentences:
{{Minerāla infokaste
|minerāls=Allargentums
|attēls=
|klase=[[Antimonīdu minerāls]]
|ŠtruncaID=2/A.02-10
|ķīm_formula=(Ag1-xSbx) x=0,009—0,16
|singonija=[[Heksagonālā singonija|heksagonālā]]
|krāsa=Gaiši sudrabaina
|svītra=
|habituss=
|skaldnība=
|lūzums=
|cietība=3,5—4
|spīdums=Metālisks
|caurspīdīgums=Necaurspīdīga
|laušanas_koef=
|pleohroisms=
|blīvums=10
}}

sentences:
{{Infokaste+}}
'''Bartolomejs Anglis''' jeb ''' Bartolomejs no Anglijas''' ({{val|la|Bartholomeus Anglicus}}; dzimis pirms 1203. gada — miris [[1272]]. gadā) bija vēlo viduslaiku [[sholastika|sholastisks]] domātājs, profesors Parīzē, [[Franciskāņu ordenis|franciskāņu ordeņa]] brālis. Viņa lielākais nopelns ir izziņu grāmata "Par lietu īpašībām" ({{val|la|De proprietatibus rerum}}) (datēts ar 1240. gadu), kas uzskatāma par mūsdienu [[enciklopēdija|enciklopēdiju]] priekšteci. Tajā viņš sniedzis uz tajā laikā pieejamajiem tekstiem balstītu mūsdienu Latvijas zemju (Vidzemes un Zemgales) ģeogrāfijas un kultūras aprakstu.

sentences:
[[File:Jauniešu Saeimas pirmā sēde (5792487907).jpg|thumb|Jauniešu Saeimas pirmā sēde]]
'''Jauniešu Saeima''' ir Latvijas Republikas [[Saeima]]s projekts īstenot jauniešu līdzdalību politiskajos procesos. Jauniešiem ir dota iespēja ierosināt un aizstāvēt savas idejas, kā arī iepazīt Saeimas [[deputāts|deputātu]] ikdienu.

sentences:
{{Infobox religious building
| building_name         = Ečmiadzinas katedrāle
| image                 = Էջմիածնի Մայր Տաճար.jpg
| image_size            = 300px
| caption               =
| location              = {{vieta|Armēnija|Vagaršapata}}
| map_type              = Armēnija#Eiropa#Āzija
| map_caption           =
| map_alt               =
| map_size              =
| map_relief = yes
| latd  = 40.161769 | latm  =  | lats  =  | latNS  =
| longd = 44.291164 | longm =  | longs =  | longEW =
| religious_affiliation = [[Armēņu apustuliskā baznīca]]
| architecture_type     = Katedrāle
| architecture_style    =
| founded_by            =
| groundbreaking        = 301 (oriģinālā ēka)
| year_completed        = 303 (oriģinālā ēka)
| length                = 33 m<ref name="Hewsen">{{grāmatas atsauce|last=Hewsen|first=Robert H.|authorlink=Robert H. Hewsen|title=Armenia: A Historical Atlas|article=The Monastery of Ējmiatsin|publisher=University of Chicago Press|location=Chicago|year=2001|isbn=0-226-33228-4|page=259}}</ref>
| width                 = 30 m<ref name="Hewsen"/>
| height_max            = vairāk nekā 27 metri
| embedded          = {{Designation list
|    embed = yes
|             designation1 = WHS
|     designation1_offname = Ečmiadzinas katedrāle un baznīcas, kā arī Zvartnocas arheoloģiskā vieta
|        designation1_type = Kultūra
|    designation1_criteria = ii, iii
|        designation1_date = 2000. gads
|           delisted1_date =
|      designation1_partof =
|      designation1_number = [http://whc.unesco.org/en/list/1011 1011]
|   designation1_free1name = Valsts
|  designation1_free1value = {{ARM}}
|   designation1_free2name = Platība
|  designation1_free2value = 74,3 ha
|   designation1_free3name =
|  designation1_free3value =
}}
}}
<mapframe text="Ečmiadzinas katedrāle" width=260 height=260 zoom=18 >
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q1294648"
}
</mapframe>
'''Ečmiadzinas katedrāle''' ({{val|hy|Էջմիածնի մայր տաճար}}) ir [[Armēņu apustuliskā baznīca|Armēņu apustuliskās baznīca]]s galvenā baznīca. Atrodas [[Vagaršapata|Vagaršapatā]]. Šī bija pirmā uzceltā [[katedrāle]] Senajā Armēnijā, kā arī tiek uzskatīta par vienu no pasaulē senākajām katedrālēm.

sentences:
{{Personas infokaste
|          vārds = Klāra Šūmane
|     vārds_orig = ''Clara Schumann''
|         attēls = Franz von Lenbach - Clara Schumann (Pastell 1878).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums = Klāra Šūmane 1878. gadā
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1819
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 13
|       dz_vieta = [[Leipciga]], [[Saksijas karaliste]]
([[Saksija]], {{GER}})
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1896
|      m_mēnesis = 5
|        m_diena = 20
|        m_vieta = [[Frankfurte pie Mainas]], [[Vācijas impērija]]
([[Hesene]], {{GER}})
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = mūziķe
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs = [[Roberts Šūmanis]]
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Heopss
| vārds_orģ           =
| attēls              = Khufu CEM.jpg
| att_izm             =
| apraksts            =
<!------ Pirmais amats ------>
| amats               = [[Ēģipte]]s [[faraons]]
| term_sākums         = 2589. gads p.m.ē.
| term_beigas         = 2566. gads p.m.ē.<ref name="names">Clayton, Peter A. ''Chronicle of the Pharaohs''. p42. Thames and Hudson,  London, 2006. {{ISBN|978-0-500-28628-9}}</ref><ref>Malek, Jaromir, "The Old Kingdom" in ''The Oxford History of Ancient Egypt'', ed. Ian Shaw, Oxford University Press 2000, {{ISBN|978-0-19-280458-7}} p.88</ref>
| viceprezidents      =
| vicepremjers        =
| vietnieks           =
| prezidents          =
| premjers            =
| priekštecis         =
| pēctecis            =
<!------ Personas dati ------>
| dzim_dati           =
| dzim_vieta          =
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = 2566. gadā p.m.ē.
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             =
| partija             =
| apvienība           =
| dinastija           =
| tēvs                = [[Snofru]]
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            =
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}
'''Heopss''' bija [[senā Ēģipte|senās Ēģiptes]] [[faraons]], kas valdīja 4. dinastijas laikā no 2589. līdz 2566. gadam p.m.ē.

sentences: '''9. decembris''' ir gada 343. diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]] (344. [[garais gads|garajā gadā]]). Līdz gada beigām ir atlikušas 22 dienas.

sentences: '''Jaucējfunkcija''' jeb '''jaucējalgoritms''' ({{val|en|Hash function}})<ref>{{AkadTerm|term=hash function|lang=EN}}</ref> ir [[algoritms]], kas pārveido dažāda garuma ievad[[dati|datus]] noteikta, fiksēta garuma [[dati|datu]] [[virkne|virknē]]. Izejas datu virknes garums ir atkarīgs no algoritma. Vienkāršs jaucējfunkcijas veids ir [[kontrolsumma]].

sentences:
'''14. janvāris''' ir 14. gada diena pēc [[Gregora kalendārs|Gregora kalendāra]]. Līdz gada beigām ir atlikušas 351 dienas (352 [[garais gads|garajā gadā]]).
== Vārda dienas ==
Raitis, Raits, Roberta, [[Roberts (personvārds)|Roberts]]

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
| platums =
| vārds = Kārlis Frīdrihs Vatsons
| vārds_orig = ''Carl Friedrich Watson''
| attēls = Carl Friedrich Watson.jpg
| att_izmērs = 160px
| att_nosaukums =
| dz_gads = 1777
| dz_mēnesis = 6
| dz_diena = 7
| dz_vieta = [[Jelgava]],  [[Kurzemes un Zemgales hercogiste]]
| m_gads = 1826
| m_mēnesis = 3
| m_diena = 16
| m_vieta = [[Lestene]], [[Tukuma apriņķis]], [[Kurzemes guberņa]], [[Krievijas Impērija]]
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība = [[vācbaltietis]]
| vecāki = [[Matiass Frīdrihs Vatsons]] un Agate Vatsone (dzimusi Dullo)
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Benigna Vatsone (dzimusi Adolfi no [[Graudupes muiža]]s)
| bērni =
| paraksts =
| pseidonīms =
| nodarbošanās =
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]], [[vācu valoda|vācu]]
| periods =
| žanri =
| temati =
| lit virzieni =
| slavenākie darbi =
| ietekmējies =
| ietekmējis =
| alma_mater =
| apbalvojumi =
| piezīmes =
| kategorijas =
}}
'''Kārlis Frīdrihs Vatsons''' ({{val-de|Carl Friedrich Watson}}, dzimis {{dat|1777|6|7}}, miris {{dat|1826|3|16}}) bija [[Kurzemes guberņa]]s [[Vācbaltieši|vācbaltiešu]] [[luterāņi|luterāņu]] mācītājs, viens no pirmajiem latviešu [[etnogrāfija]]s un [[vēsture]]s pētniekiem. [[Kurzemes literatūras un mākslas biedrība]]s loceklis, kurā iebilda pret [[latvieši|latviešu]] [[pārvācošana|pārvācošanu]] un priekšlasījumā aizrādīja, ka [[latviešu valoda]] ir bagāta un attīstīties spējīga. [[Rīgas Literāri praktiskā pilsoņu biedrība|Rīgas Literāri praktiskās pilsoņu biedrības]] biedrs, piedalījās [[Latviešu literārā biedrība|Latviešu literārās biedrības]] dibināšanā (1824). Laikraksta "[[Latviešu Avīzes]]" redaktors (1822—1826).<ref>[http://books.google.lv/books?id=lB4QAAAAYAAJ&pg=PA473&lpg=PA473&dq=Karl+Friedrich+Watson+kurland&source=bl&ots=kApLPEYsMS&sig=vMseuo3VKaZOBCFcEBHqnZ1ciUk&hl=lv&sa=X&ei=t-5FT_-fHMHf4QSoh9zDDg&ved=0CDcQ6AEwBQ#v=onepage&q=Karl%20Friedrich%20Watson%20kurland&f=false Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland, 4. sējums]</ref>

sentences:
{{citas nozīmes|vītolu dzimtas augu ģinti|Vītoli (nozīmju atdalīšana)|Vītoli}}
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =
|           attēls = Saul pleureur.jpg
|       att_izmērs =
|    att_nosaukums = [[Sēru vītols]] (''Salix babylonica'')
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            kārta = Malpighiales
|         kārta_lv = Malpīgiju rinda
|           dzimta = Salicaceae
|        dzimta_lv = Vītolu dzimta
|            ģints = Salix
|         ģints_lv = Vītoli
|         binomial = Salix
|         sinonīmi =
|        izplatība =
|  izcelsmes_vieta =
|       iedalījums = aptuveni 400 sugas
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|noveli|Karmena|Karmena}}
{{Grāmatas infokaste
|       nosaukums = Karmena
|          attels =
| attela apraksts =
|          autors = [[Prospērs Merimē]]
|  orig nosaukums = ''Carmen''
|     ilustrators =
|     vaka autors =
|          valsts = {{FRA}}
|          valoda = [[franču valoda|franču]]
|          serija =
|          temats =
|           zanrs = [[novele]]
|        izdevejs =
|          izdota = 1845. gadā
| izdota latviski =
|       tulkotajs = [[Jausma Ābrama]]<ref name=nra>{{Tīmekļa atsauce|title=GRĀMATU APSKATS: Prospērs Merimē. Karmena|url=https://nra.lv/izklaide/p-s-kultura/gramatu-apskats/238493-gramatu-apskats-prospers-merime-karmena.htm|publisher=nra.lv|accessdate=11 April 2019}}</ref>
|         formats =
|             lpp =
|     masa izmers =
|            isbn =
|           isbn2 =
|           isbn3 =
<!-- var tikt ievietoti līdz 6 ISBN numuriem -->
|        izdevums = <!-- ja ir izdevums nevis sējums, tad ierakstīt "jā" -->
|            oclc =
|             pec =
|           pirms =
}}
'''Karmena''' ({{val|fr|Carmen}}) ir 1845. gadā izdota [[Prospērs Merimē|Prospēra Merimē]] novele. Tā sastāv no četrām nodaļām un stāsta par kareivi Donu Hosē, kurš iemīl [[čigāņi|čigānieti]] vārdā Karmena un kļūst par noziedznieku. Novele guva popularitāti pateicoties 1875. gada [[Žoržs Bizē|Žorža Bizē]] operai [[Karmena (opera)|ar tādu pašu nosaukumu]].

sentences:
{{Zvaigznes infokaste
|            nosaukums = Antaress
|               attēls =
Antaresa atrašanās vieta [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā
|       citi nosaukumi =
|           zvaigznājs = [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpions]]
|          deklinācija = −26° 25′ 55″
|        rektascensija = 16h 29m 24s
|    redzamais spožums =
|   absolūtais spožums =
|                 masa = 7,2
}}
'''Antaress''', pazīstams arī kā '''Skorpiona Alfa''' jeb '''Skorpiona α''' (''α Sco, Alpha Scorpii''), ir sarkanā [[pārmilzu zvaigzne]] [[Piena Ceļš|Piena Ceļa]] [[galaktika|galaktikā]]. Tā ir [[spožāko zvaigžņu saraksts|15. spožākā zvaigzne]] pie debesīm nakts laikā un lielākā un spožākā zvaigzne [[Skorpions (zvaigznājs)|Skorpiona]] zvaigznājā. Antaress atrodas aptuveni 550 [[gaismas gads|gaismas gadu]] attālumā no [[Zeme]]s,<ref name="aaa474_2_653">{{cite journal | first=F. | last=van Leeuwen | year=2007 | month=November | title=Validation of the new Hipparcos reduction | journal=Astronomy and Astrophysics | volume=474 | issue=2 | pages=653–664 | bibcode=2007A&A...474..653V | doi=10.1051/0004-6361:20078357 |arxiv = 0708.1752 }}</ref> tās rādiuss ir pielīdzināms 883 [[Saule]]s rādiusiem, tādējādi, ja Antaress atrastos Saules sistēmas centrā, tā ārējā virsma atrastos kaut kur starp [[Marss (planēta)|Marsu]] un [[Jupiters (planēta)|Jupiteru]].

sentences:
{{Rakstnieka infokaste
|            platums =
|              vārds = Valdis Grēviņš
|         vārds_orig =
|             attēls = Valdis Grēviņš ap 1925.jpg
|         att_izmērs = 160px
|      att_nosaukums =
|         dz_dat_alt =
|            dz_gads = 1895
|         dz_mēnesis = 9
|           dz_diena = 26
|           dz_vieta = [[Mazbaņi]], [[Zaļenieku pagasts]]
|          m_dat_alt =
|             m_gads = 1968
|          m_mēnesis = 07
|            m_diena = 04
|            m_vieta = [[Rīga]]
|       dzīves_vieta =
|          pilsonība =
|            tautība = [[Latvieši|Latvietis]]
|            dzimums = V
|             vecāki =
|              brāļi =
|              māsas =
|       dzīvesbiedrs = [[Anna Grēviņa]]
|              bērni = [[Māris Grēviņš]], [[Valts Grēviņš]]
|           paraksts =
|         pseidonīms = Zilais dzejnieks
|       nodarbošanās = Tulkotājs, dzejnieks
| rakstīšanas valoda = [[latviešu valoda|latviešu]]
|            periods =
|              žanri =
|             temati =
|       lit virzieni =
|   slavenākie darbi =
|        ietekmējies =
|         ietekmējis =
|         alma_mater =
|        apbalvojumi =
|           piezīmes =
|        kategorijas =
}}
'''Valdis Grēviņš''' (dzimis {{dat|1895|9|26}}, miris {{dat|1968|7|4}}) bija [[latvieši|latviešu]] dzejnieks un tulkotājs.
Dzejā stilistiski izstrādāta pārdomu un intīmo pārdzīvojumu lirika ar jaunromantiķiem raksturīgu traģisku izjūtu, skumju rezignāciju par aizgājušo mirkļu skaistumu un neatgriezenību.<ref>{{tīmekļa atsauce|url=http://literatura.lv/autors/Valdis-Grevins/26367|title=Valdis Grēviņš|publisher=http://literatura.lv|accessdate={{dat|2018|8|22||bez}}}}{{Novecojusi saite}}</ref> Grēviņš ir tekstu autors "[[Līvi (grupa)|Līvu]]" dziesmām "[[Dzelzsgriezējs]]" un "Karogi", kā arī [[Raimonds Pauls|Raimonda Paula]] dziesmai "Virši zied" no filmas "[[Likteņdzirnas]]".

sentences:
{{vikisaites+}}
{{enciklopēdisks stils+}}
{{jāuzlabo|atsauces jānoformē kā atsauces tekstā}}
'''Laikmetīgā [[deja]]''' ir dejas tehnika, kas aizsākusies 1950. gados no modernās dejas. Laikmetīgajā dejā nav nekādu kustības ierobežojumu, vairāk brīvība ķermenī, dejā un dzīves uzskatos. Šajā deju stilā vairs nevienu stilu neatdala, visi stili tiek veiksmīgi apvienoti vietā, nepārtraukti meklējot jaunas kustības, eksperimentēt ar ķermeni un mūziku. Katra pasniedzēja horeogrāfija ir individuāla, kā arī katra dejotā ķermeniskā izpausme ir atšķirīga.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls = Lasiodora parahybana 2009 G05.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lasiodora parahybana|Lašsārtais putnuzirneklis}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Arthropoda
|       tips_lv = Posmkāji
|         klase = Arachnida
|      klase_lv = Zirnekļveidīgie
|         kārta = Araneae
|      kārta_lv = Zirnekļi
|    apakškārta = Mygalomorphae
| apakškārta_lv = Putnēdājzirnekļi
|    iedalījums =
|   kategorijas = nē
}}

sentences: '''Neitronijs''' ir īpašs [[viela]]s veids, kas sastāv tikai no [[neitrons|neitroniem]]. Šis termins bieži sastopams [[zinātniskā fantastika|zinātniskās fantastikas]] literatūrā, bet [[zinātne|zinātnē]] to lieto samērā reti. Fantastikā tiek izmantots arī nosaukums '''neitroniums''' (no {{val-en|neutronium}}), tomēr, tāpat kā pieņemts [[ķīmiskais elements|elementu]] nosaukumiem, kas angļu valodā beidzas ar ''-ium'', latviešu valodā lietot izskaņu ''-ijs'', tā arī šo vielu pareizāk saukt par neitroniju. Dažos darbos līdzīgu materiālu sauc par '''neitrīdu''' vai '''neitriumu'''.

sentences:
[[Kategorija:Mineraloģija]]
[[Kategorija:Minerāli]]
[[Kategorija:Petroloģija]]
[[Kategorija:Ieži]]

sentences: '''Žūšanas plaisas''' ir [[plaisas]], kas rodas [[žūšana|izžūstot]] un sablīvējoties ar [[Ūdens|ūdeni]] piesūcinātām mālainām vai kaļķainām [[Dūņas|dūņām]], kā rezultātā uz dūņu virsmas veidojas neregulāri poligonāli apgabali. Plaisu dziļums parasti nepārsniedz dažus centimetrus. [[Māls|Mālos]] ir zināmas žūšanas plaisas līdz 3 metru dziļumam un līdz 10—15 centimetriem platumā (ļoti reti līdz 1 metram). Žūšanas plaisas var būt taisnas un izliektas. Šķērsgriezumā var būt taisnstūrainas vai V-veida formas plaisas, retāk citas formas. Pēc V-veida plaisām var noteikt plasta augšējo un apakšējo robežu. [[Fosilijas|Fosilā]] stāvoklī žūšanas plaisas parasti ir aizpildītas ar [[drupu materiāls|drupu materiālu]] vai kādu citu [[Ieži|iezi]], kas ir izveidojies uz saplaisājušās virsmas.<ref>Геологический словарь, Том второй: Трещины усыхания (высыхания). Москва, Недра. 1978; 325. lpp</ref>

sentences:
{{Filozofa infokaste
|               krāsa =
|               vārds = Pitagors
|          vārds_orig = {{gree|Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος}}
|              attēls = Kapitolinischer Pythagoras adjusted.jpg
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums = Pitagora krūšutēls, kas atrodas [[Roma|Romā]]
|          dz_dat_alt = 580.—572. gadā p.m.ē.
|             dz_gads =
|          dz_mēnesis =
|            dz_diena =
|            dz_vieta = Samosa, [[Senā Grieķija]]
|           m_dat_alt = 500.—490. gadā p.m.ē.
|              m_gads =
|           m_mēnesis =
|             m_diena =
|             m_vieta =
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|             dzimums = V
|              vecāki =
|               brāļi =
|               māsas =
|        dzīvesbiedrs =
|               bērni =
|            paraksts =
|               skola = [[Pirmssokratiķi]]
|           intereses = [[Ētika]], [[metafizika]], [[mūzika]], [[matemātika]], [[politika]]
|          alma_mater =
|           skolotājs =
|           skolnieks =
|          ietekme_no =
|          ietekmējis =
|               darbi =
|              valoda = [[sengrieķu valoda]]
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
, [[Ķīna|Ķīnā]].]]
'''Magnētiskās levitācijas vilciens''', pazīstams arī kā '''''Maglev''''' (saīsinājumā no {{val|en|magnetic levitation}} — "[[magnētiskā levitācija|'''mag'''nētiskā '''lev'''itācija]]"), ir speciāls [[ātrgaitas vilciens]], kas, atšķirībā no tradicionālajiem [[vilciens|vilcieniem]], izmantojot [[elektromagnēts|elektromagnētus]], pārvietojas virs sliedēm, nesaskaroties ar tām.<ref name="britannica">{{Tīmekļa atsauce|url= https://www.britannica.com/technology/maglev-train|title=Maglev train|first=Sarah E.|last=Boslaugh|work=britannica.com|publisher=Encyclopædia Britannica|accessdate=5 November 2017}}</ref><ref name="lsm rekords">{{Tīmekļa atsauce|url= http://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/tehnologijas-un-zinatne/jauns-atrvilcienu-atruma-rekords-603-kmh.a126394/|title= Jauns ātrvilcienu ātruma rekords - 603 km/h|first=Toms|last=Pastors|work=lsm. lv|publisher=Latvijas sociālie mediji|date=25 April 2015|accessdate=5 November 2017}}</ref>

sentences:
{{Citas nozīmes|1221. gada Tallinas aplenkumu|Tallinas aplenkums|Tallinas aplenkums}}
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict=1221. gada Tallinas aplenkums
|partof=[[Livonijas krusta kari]]em
|image=
|caption= Kauja notika [[Rēvele]]s zemes (REVALA) ziemeļos.
|date=[[1221]]. gada aprīlis
|place= [[Lindanise]]s pilskalns, tagad - [[Tallina]]s domkalns
|result=Sāmsalieši nespēja ieņemt "Dāņu pili" (Tallinu).
|combatant1='''[[Sāmsala]]s zeme'''
|combatant2='''[[Dānija]]s karaspēka Tallinas garnizons '''
|commander1=
|commander2=
|strength1=
|strength2=
|casualties1= par piedalīšanos aplenkumā tika pakārti [[Rēvele]]s, [[Harija]]s un [[Viruzeme]]s vecākie
|casualties2=
}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Žans Moreass''' (''Jean Moréas'', dzimis 1856. gada 15. aprīlī, miris 1910. gada 30. aprīlī), dzimis '''Joannis Papadiamontopuls''' (''Ιωάννης Παπαδιαμαντόπουλος''), bija grieķu dzejnieks, kas rakstīja franču valodā.

sentences: '''Eļļa''' ir jebkura [[polaritāte|nepolāra]], neitrāla [[ķīmiskā viela]], kas [[normāli apstākļi|normālos apstākļos]] ir [[viskozitāte|viskozs]] šķidrums un ir gan [[slapināšana|hidrofoba]] (tāda, ko ūdens neslapina), gan [[lipīdi|lipofila]] (tāda, kas ir taukaina). Eļļām ir augsts [[ogleklis|oglekļa]] un [[ūdeņradis|ūdeņraža]] saturs, un tās parasti ir viegli uzliesmojošas un slidenas. Vispārīgi termins ‘eļļa’ tiek attiecināts uz krasi atšķirīgām vielām gan pēc struktūras, gan īpašībām, gan izmantošanas. Eļļas iedala [[organiskā eļļa|organiskajās eļļās]] un [[minerāleļļa|minerāleļļās]]. No organiskajām eļļām visplašāk zināmas [[augu eļļa]]s, tas ir, gan [[pārtikas eļļa|pārtikas eļļas]], gan gaistošās [[ēteriskās eļļas]], bet minerāleļļas iegūst pārstrādājot [[nafta|naftu]]. Eļļas šķīst organiskos [[šķīdinātājs|šķīdinātājos]]. Eļļas izmanto pārtikā, arī kā degvielu, eļļošanā un krāsu, plastmasas un citu materiālu ražošanā. Speciāli sagatavotas eļļas (ēteriskās eļļas) izmanto dažās reliģiskajās ceremonijās kā attīrītājus.

sentences: '''Kaskadieris''' ({{Val-fr|cascade}} - savstarpēji saistīti [[akrobātika]]s elementi) ir [[kino]] profesija; sarežģītu un bīstamu triku izpildītājs.

sentences:
'''Lakstaugs''' vai '''zālaugs''' ir viena no galvenajām un izplatītākajām [[augi|augu]] formām, kura virszemes daļas ([[stumbrs]], [[lapas]]) [[veģetatīvais periods|veģetatīvā perioda]] beigās atmirst. Atkarībā no dzīves ilguma, lakstaugi var būt:
* viengadīgi (dzīves cikls ilgst vienu veģetācijas periodu);
* divgadīgi (dzīves cikls ilgst divus veģetācijas periodus. Pirmajā parasti attīstās veģetatīvie orgāni, otrajā arī reproduktīvie orgāni);
* [[Daudzgadīgi augi|daudzgadīgi]] (aug ilgāk nekā 2 gadus).

sentences:
}}<!--
    -->{{legend|#ff7f40|[[Daļēji konstitucionālā monarhija]]}}<!--
    -->{{legend|#285F27|[[Konstitucionālā monarhija]]}}<!--
    -->{{legend|#008000|[[Sadraudzības valstība]]}}<!--
    -->{{legend|#ff00ff|[[Subnacionālā monarhija]]}}
]]
'''Monarhija''' ({{val|el|μοναρχία}}, ''monarchia'' — ‘vienvaldība’, ‘patvaldība’) ir [[valsts pārvaldes forma]], kad augstākā [[vara]] pār [[valsts|valsti]] ir viena [[monarhs|valdnieka]] (monarha) rokās. Monarha ([[imperators|imperatora]], [[karalis|karaļa]], [[cars|cara]], [[šahs (monarhs)|šaha]], [[ķeizars|ķeizara]]) troni ieņem pēc radniecības principa, parasti uz visu mūžu. Vēsturiski monarha kontrolē parasti bija augstākā [[likumdošana]] un [[izpildvara]], nereti arī [[Kristīgā baznīca|baznīca]]. Taču mūsdienās [[Rietumu pasaule|Rietumu pasaulē]] ([[Apvienotā Karaliste]], [[Dānija]], [[Zviedrija]], [[Spānija]] un citās valstīs) monarha vara ir visai simboliska, monarhs reprezentē valsti, bet reti patstāvīgi pieņem valstiski nozīmīgus lēmumus.

sentences:
[[Kategorija:Dzimtas]]
[[Kategorija:Kategorijas pēc valsts]]

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Marija Lasickene
 |      vārds_orig = ''Мария Ласицкене''
 |          attēls = Mariya Lasitskene 2017 FBK-Games (cropped).jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = Marija Lasickene 2017. gadā
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{ddv|1993|1|14}}
 |         dz_viet = {{vieta|Krievija|Kabarda-Balkārija|Prohladnija}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{plainlist|
* {{RUS}}
* Neitrālie sportisti (kopš 2017)
}}
 |         tautība =
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = {{mērvienība|cm=180}}
 |           svars = {{mērvienība|kg=57}}
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Augstlēkšana]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp =
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personiskie rekordi ------>
 |             PR1 =
 |           PR1_d =
 |             PR2 =
 |           PR2_d =
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas =
 |     headercolor =
 |  medaltemplates = {{Medal|VOS}}
{{MedalGold|[[2020. gada Vasaras Olimpiskās spēles|Tokija 2020]]|[[Vieglatlētika 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs|Augstlēkšana]]}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pasaules čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Pekina 2015]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Londona 2017]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|Doha 2019]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Pasaules čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2014. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Sopota 2014]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā telpās|Birmingema 2018]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Eiropas čempionāts]]}}
{{Medal|Gold|[[2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Berlīne 2018]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Silver|[[2014. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā|Cīrihe 2014]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Competition|[[Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Eiropas čempionāts telpās]]}}
{{Medal|Gold|[[2015. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Prāga 2015]]|Augstlēkšana}}
{{Medal|Gold|[[2019. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā telpās|Glāzgova 2019]]|Augstlēkšana}}
}}
'''Marija Lasickene''' ({{val|ru|Мария Александровна Ласицкене}}; dzimusi '''Marija Kučina''' (''Мария'' ''Кучина'') {{dat|1993|1|14}} [[Kabarda-Balkārija|Kabardā-Balkārijā]]) ir [[krievi|krievu]] [[vieglatlēte]], startē [[augstlēkšana]]s sacensībās.

sentences:
{{cita nozīme|upi Ziemeļamerikā|pilsētu Argentīnā|Riogrande (Argentīna)}}
{{Upes infokaste
  | nosaukums         = Riogrande
  | citvaloda         = en
  | oriģinālnosaukums = Rio Grande
  | citvaloda1        = es
  | oriģinālnosaukums1= Río Bravo del Norte
  | attēls            =
  | attēla_izmērs     =
  | paraksts          =
  | karte             = Riogranderivermap.png
  | kartes_paraksts   = Riograndes upes baseins
  | kartes_izmērs     =
  | izteka            = [[Kolorādo]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]]
  | augštece          =
  | satekupes         =
  | ieteka            = [[Meksikas līcis]]
  | baseina_valstis   =
  | tek_caur          = [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Meksika]]
  | garums            = 3051
  | iztekas_augstums  = 3658
  | ietekas_augstums  = 0
  | kritums           =
  | caurtece          =
  | caurtece_vieta    =
  | gada_notece       =
  | baseins           = 471 900
  | pietekas          = <!--
  | sāk_plat_d= 44| sāk_plat_m= 06| sāk_plat_s= | sāk_plat_NS=N
  | sāk_gar_d= 76| sāk_gar_m= 24| sāk_gar_s= | sāk_gar_EW=W
  | iet_plat_d= 49| iet_plat_m= 30| iet_plat_s= | iet_plat_NS=N
  | iet_gar_d= 64| iet_gar_m= 30| iet_gar_s= | iet_gar_EW=E -->
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
 |       platums = 240px
 |        attēls =Troglodytes musculus.jpg
 | att_nosaukums =[[Mājas paceplītis]] (''Troglodytes aedon'')
 |        valsts = Animalia
 |     valsts_lv = Dzīvnieki
 |          tips = Chordata
 |       tips_lv = Hordaiņi
 |         klase = Aves
 |      klase_lv = Putni
 |         kārta = Passeriformes
 |      kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
 | apakškārta = Passeri
 | apakškārta_lv = Dziedātājputni
 |   dzimta = Troglodytidae
 | dzimta_lv = Paceplīšu dzimta
 |    ģints=Troglodytes
 |   ģints_lv = Paceplīši
 |      binomial = Troglodytes <small>([[Vieillot]], 1809)</small>
 |   kategorijas = nē
 | izplatība=
}}

sentences: '''Agrotehnika''' ir [[Kultūraugi|kultivējamo augu]] (kultūraugu) audzēšanas metožu, plašākā nozīmē arī līdzekļu ([[lauksaimniecības tehnika]]s jeb lauktehnikas) komplekss.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = Bērns Nr. 44
| attēls                   = Child 44 poster.jpg
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā = ''Child 44''
| žanrs                    = drāma
| režisors                 = [[Daniels Espinosa]]
| producents               =
* [[Maikls Šēfers]]
* [[Gregs Šapiro]]
* [[Ridlijs Skots]]
| scenārija autors         = [[Ričards Praiss]]
| galvenajās lomās         =
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Toms Hārdijs]]
* [[Noumi Rapasa]]
* [[Džoels Kinamans]]
* [[Pedijs Konsedains]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Vinsents Kasels]]
| mūzika                   = [[Džons Erkstrands]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
* ''[[Worldview Entertainment]]''
* ''[[Scott Free Productions]]''
| izplatītājs              =
* ''[[Summer Entertainment]]''
* ''[[Lionsgate]]''
| izdošanas laiks          = {{dat|2015|4|17||bez}}
| ilgums                   = 134 [[minūte|min]]<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce|url=http://www.bbfc.co.uk/releases/child-44-2014|title=Child 44|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]|accessdate=October 9, 2018|archive-date={{dat|2016|03|06||bez}}|archive-url=https://web.archive.org/web/20160306030306/http://www.bbfc.co.uk/releases/child-44-2014}}</ref>
| valsts                   =
* {{GBR}}
* {{ASV}}
* {{RUS}}
* {{ROM}}
* {{CZE}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  = {{ASV dolārs|50 miljoni}}
| ienākumi                 = {{ASV dolārs|13 miljoni}}<ref name="BOM">{{tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=child44.htm|title=Child 44 (2015) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= October 9, 2018}}</ref>
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''"Bērns Nr. 44"''' ({{val|en|Child 44}}) ir 2008. gada [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karalistes]], [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]], [[Krievija]]s, [[Rumānija]]s un [[Čehija]]s drāma, kas balstīta uz Toma Roba Smita tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir [[Daniels Espinosa]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Gērijs Oldmens]], [[Toms Hārdijs]], [[Noumi Rapasa]], [[Džoels Kinamans]], [[Pedijs Konsedains]], [[Džeisons Klārks]] un [[Vinsents Kasels]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2015|4|17||bez}}.

sentences: '''Guru''' ({{val|sa|गुरु}}, ''{{IAST|[[:wikt:guru|guru]]-}}'' "nozīmīgs; svarīgs") [[Indija]]s tradīcijās ir garīgais audzinātājs, ietekmīgs [[skolotājs]] vai sektas vadītājs. Tradicionāli guru ir godbijību prasoša persona pret mācekli vai studentu, un guru kalpo kā "padomdevējs, kurš palīdz veidot vērtības, dalās pieredzes zināšanās tikpat lielā mērā kā burtiskās zināšanās, ir dzīves paraugs, iedvesmas avots un kas palīdz skolēna garīgajā evolūcijā.”<ref name=joelmlecko>Joel Mlecko (1982), [https://www.jstor.org/stable/3269931 The Guru in Hindu Tradition] Numen, Volume 29, Fasc. 1, pages 33-61</ref> Guru ir arī cilvēka garīgais ceļvedis, kas palīdz atklāt tās pašas iespējas, kuras guru jau ir apzinājies.<ref name=eb />

sentences: '''Teātra mūzika''' ir [[mūzika]], kas ir komponēta vai pielāgota izrādīšanai [[Teātris|teātros]]. Teātra mūzikas žanros ietilpst [[opera]], [[balets]] un vairāki muzikālā teātra veidi, sākot no pantomīmas līdz [[Operete|operetei]] un mūsdienu skatuves [[Mūzikls|mūzikliem]] un revijiem. Vēl viena teātra mūzikas forma ir nejaušā mūzika, ko, tāpat kā radio, kino un televīzijā, izmanto, lai pavadītu darbību vai atdalītu lugas ainas.

sentences: '''Meža tipi [[Latvija|Latvijā]]''' meža ekosistēmu klasifikācija, kuru 20. gs. 60. - 70. gados izstrādāja mežzinātnieks Dr. hab. [[Kaspars Bušs]]<ref>Bušs K. Latvijas PSR mežu tipoloģijas pamati. Rīga, 1976.</ref>. Izdalot meža tipus tiek ņemta vērā kokaugu suga, pameža un zemsedzes augi, augsne un mitruma apstākļi.

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada janvāris}}
'''Budovskis''' var būt:

sentences:
{{Salu infokaste
|nosaukums           = Morotai
|attēls              = Keindahan Alam Pulau Morotai (27510097198).jpg
|attēla paraksts     = Morotai liedags
|attēla izmērs       =
|vietaskarte         = Indonēzija
|reljefa_karte       = jā
|alt karte           =
|position =
|mark                = Orange pog.svg
|vietējais nosaukums = ''Pulau Morotai''
|izvietojums         =
|arhipelāgs          = [[Moluku salas]]
|latd= 2 |latm= 20 |lats= |latNS= N
|longd=128 |longm= 25|longs= |longEW=E
|platība             = 2266,4
|garums              = 80
|platums             = 42
|krasta līnija       =
|augstākais kalns    = Sabatai
|augstums            = 1250
|salu skaits         =
|valsts             = Indonēzija
|valsts adm vienības tips  = Province
|valsts adm vienība        = [[Ziemeļmoluku]]
|iedzīvotāji         = 74 436 <small>(2020)</small>
|blīvums             = 31,85
|pamatiedzīvotāji    =
|valsts lielpilsēta  = [[Daruba]]
|piezīme =
}}
'''Morotai''' ({{val|id|Pulau Morotai}}) ir sala [[Indonēzija|Indonēzijā]], [[Moluku salas|Moluku salu]] arhipelāgā. Administratīvi ietilpst [[Ziemeļmoluku]] provincē, kopā ar piekrastes saliņām veido Morotai apriņķi. Lielākā pilsēta ir apriņķa centrs [[Daruba]] salas dienvidu krastā.

sentences: '''Kuģošanas vēstures muzejs''' ({{val|sv|Sjöhistoriska museet}}) ir [[muzejs]], kas iepazīstina ar agrāko kuģošanu uz [[bākkuģis|bākkuģa]] "Finngrundet", [[ledlauzis|ledlauža]] "St. Erik", [[torpēdkuģis|torpēdkuģa]] HMS "Spica" un glābšanas [[kuģis|kuģa]] "Bernhard Ingelsson". Kuģu muzejs atrodas līdzās [[Vāsas muzejs|Vāsas muzejam]] esošās ostas Jāgaras piestātnē [[Stokholma|Stokholmā]], [[Jūrgordena|Jūrgordenā]]. Kuģu muzejs ir Jūras vēstures muzeja apakšstruktūra.

sentences: '''Grozāmgrābslis''' jeb '''virpināmais'''<ref>{{ziņu atsauce|title=Valsts valodas centrs: Fidžet spineris latviski saucams par virpināmo vai grozāmgrābsli|url=http://www.db.lv/ekonomika/tirdznieciba-un-pakalpojumi/mazumtirdznieciba/valsts-valodas-centrs-fidzet-spineris-latviski-saucams-par-virpinamo-vai-grozamgrabsli-463748|accessdate={{dat|2017|6|29||bez}}|work=[[Dienas Bizness]]|date={{dat|2017|6|13||bez}}}}</ref> ({{val|en|Fidget spinner}}) ir [[rotaļlieta]], kas sastāv no [[gultnis|gultņa]] centrā un plakanas vairāku izciļņu struktūras. Tas parasti veidots no [[Metāli|metāla]] un [[plastmasas]], veidots tā, lai bez lielas piepūles brīvi grieztos ap savu asi.

sentences:
{{cita nozīme|izplatītu kultūraugu pasaulē un Latvijā|graudzāļu dzimtas ģinti|auzas (ģints)}}
{{BioTakso infokaste
|   nosaukums = Sējas auzas
|    binomial = Avena sativa
|      autors = [[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1753
|      attēls = Kaura.jpg
|      valsts = Plantae
|   valsts_lv = Augi
|        tips = Magnoliophyta
|     tips_lv = Segsēkļi
|       klase = Liliopsida
|    klase_lv = Viendīgļlapji
|       rinda = Poales
|    rinda_lv = Graudzāļu rinda
|      dzimta = Poaceae
|   dzimta_lv = Graudzāļu dzimta
|       ģints = Avena
|    ģints_lv = Auzas
|     ģints_r = Auzas (ģints)
|        suga = A. sativa
|     suga_lv = Sējas auzas
|      suga_r = Auzas
| kategorijas = nē
}}

sentences: '''Ļaunprogrammatūra''' ({{val|en|malicious software}}), dažkārt arī saukta par '''kaitīgu programmatūru''' vai '''ļaunatūru''' (''malware''), ir [[programmatūra]], ko izmanto [[dators|datora]] darbības traucēšanai, slepenas informācijas ievākšanai, piekļūšanai privātām [[datorsistēma|datorsistēmām]] un datorsistēmu bojāšanai bez tās lietotāju piekrišanas. Ļaunprogrammatūra var būt [[izpildāmais kods|izpildāmā koda]], [[skripts|skripta]], aktīvā satura vai citas programmatūras vediā.

sentences:
.]]
s un [[Lietuvas dižkunigaitija]]s robeža pa [[Sventāja (upe)|Sventājas upi]] (Dorthezena karte, 1747). Zviedru aizbērtās Sventājas ostas vieta (iezīmēta ar burtu b) atradās Kurzemes daļā.]]
'''Būtiņģe''' ({{val|lt|Būtingė}}) ir [[Palanga]]s pilsētas daļa pie [[Sventāja (upe)|Sventājas]] upes.

sentences:
{{Bijušās valsts infokaste
|vietējais_nosaukums    =
|nosaukums_latv_val     = Ceklis
|sugasvārds             = zeme
|
|kontinents             = Eiropa
|reģions                =
|valsts                 = Latvija
|laikmets               =
|statuss                = {{val-la|Terra Ceklis}}
|statusa_teksts         =
|impērija               =
|valdības_veids         = militāra aristokrātija
|
|gads_sākums            = 9. gadsimts
|gads_beigas            = 1253
|
|event_start            =
|date_start             =
|event_end              = Sadalīja [[Livonijas ordenis]] un [[Kurzemes bīskapija]]
|date_end               =
|
|event1                 =
|date_event1            =
|event2                 =
|date_event2            =
|event3                 =
|date_event3            =
|event4                 =
|date_event4            =
|
|event_pre              =
|date_pre               =
|event_post             =
|date_post              =
|
|p1                     =
|flag_p1                =
|s1                     =
|flag_s1                =
|image_flag             =
|flag                   =
|flag_type              =
|
|image_coat             =
|symbol                 =
|symbol_type            =
|
|image_map              = Sena_Kursa_13.gs..jpg
|image_map_caption      = Senās Kursas karte 13. gadsimtā
|
|galvaspilsēta          = [[Apūle]]
|
|national_motto         =
|national_anthem        =
|kopīgas_valodas        =
|reliģija               = baltu [[pagānisms]]
|nauda                  =
|
|leader1                =
|leader2                =
|leader3                =
|leader4                =
|year_leader1           =
|year_leader2           =
|year_leader3           =
|year_leader4           =
|leader                 =
|title_leader           =
|stat_year1             =
|stat_platība1          = 2500
|stat_pop1              =
|footnotes              =
}}

sentences: '''Dzimta''' ({{val|la|familia}}) ir [[organismu klasifikācija]]s [[Taksonomija|taksonomiskā vienība]]. Dzimta ir nākamā vienība aiz [[Kārta (bioloģija)|kārtas]]. Dzimtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir [[Ģints (bioloģija)|ģintis]].

sentences: '''Megalopoles vēsture''' atspoguļo [[Megalopole]]s dibināšanu un attīstību visā tās pastāvēšanas laikā.

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums = 235px
|        nosaukums = Amerikas lizihitons
|         binomial = Lysichiton americanus
|           attēls = Lysichiton americanus0.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Liliopsida
|         klase_lv = Viendīgļlapji
|            rinda = Alismatales
|         rinda_lv = Cirvenes
|          rinda_r = Cirveņu rinda
|           dzimta = Araceae
|        dzimta_lv = Ārumi
|         dzimta_r = Ārumu dzimta
|            ģints = Lysichiton
|         ģints_lv = Lizihitoni
|             suga = L. americanus
|          suga_lv = Amerikas lizihitons
|      kategorijas = nē
}}

sentences: '''Sesija''' [[datorika|datorikā]], pamatā attiecībā uz [[datortīkls|datortīkliem]], ir ar [[sesijas slānis|sesijas slāņa]] palīdzību nodrošināts stabils savienojums starp lietotāju (vai [[lietotāja aģents|lietotāja aģentu]]) un [[serveris|serveri]], kas sevī ietver liela daudzuma datu pakešu apmaiņu starp lietotāja datoru un serveri. Sesijas parasti tiek īstenotas caur tīkla protokolu (piemēram, [[telnet]] vai [[FTP]]).

sentences:
{{izolēts raksts|date=2021. gada maijs}}
Dāmu '''vakara cimdi''' ir gari [[cimdi]], kurus sievietes valkā kā [[Svinīgs apģērbs|svinīgu apģērbu]], parasti pie oficiāla apģērba, piemēram, [[vakarkleita]]s vai [[kāzu kleita]]s. Starp tiem garākos vakara cimdus sauc par "operas cimdiem". "Elkoņa garuma vai garāka" daļa ir atslēga; cimdus, kas aptver ievērojamu apakšdelma daļu līdz nedaudz zem elkoņa, var saukt par "gariem cimdiem" vai "vakara cimdiem", bet nekad tos nevar saukt par "operas cimdiem". <!-- Šajā gadījumā termins "opera", iespējams, ir vairāk saistīts ar garumu nekā gadījums, kā tas redzams arī "operas garuma cimdos" un "operas garuma pērlēs". --><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://allthetropes.org/wiki/Opera_Gloves|title=Opera Gloves - All The Tropes|website=allthetropes.org|access-date=Oct 18, 2020}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://janeausten.co.uk/blogs/womens-regency-fashion-articles/dresssing-for-the-opera|title=Dresssing for the Opera|website=janeausten.co.uk|access-date=Jun 17, 2011}}</ref><!--

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = ''Mudbound''
 | oriģinālnos =
 |      attēls = Mudbound (film).png
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = drāma
 |    režisors = [[Dī Rīsa]]
 |  producents =
* [[Karls Efensons]]
* [[Sallija Džo Efersona]]
* [[Čārlzs Kings]]
* [[Kristofers Lemole]]
* [[Kims Rots]]
* [[Tims Zajaross]]
* [[Kasians Elvss]]
 |   scenārijs =
* Dī Rīsa
* [[Virdžils Viljamss]]
 |     aktieri =
* [[Kerija Maligana]]
* [[Mērija Blaidža]]
* [[Džeisons Klārks]]
* [[Džeisons Mičels]]
* [[Robs Morgans]]
 |      mūzika =
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Elevated Films]]''
* ''[[Joule Films]]''
 | izplatītājs = ''[[Netflix]]''
 |    izdošana = {{filmas datums|2017|1|21|[[Sandensas kinofestivāls]]|2017|11|17|ASV|}}
 |      ilgums = 134 minūtes<ref name="BBFC">{{tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/mudbound-2017-0|title=Mudbound|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]] |accessdate= August 26, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|10 miljoni}}
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|89,995}}
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''''Mudbound''''' ir 2017. gada drāma, kuras režisore un scenārija autore ir [[Dī Rīsa]]. Galvenās lomas atveido [[Kerija Maligana]], [[Mērija Blaidža]], [[Džeisons Klārks]], [[Džeisons Mičels]] un [[Robs Morgans]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2017|1|21||bez}} [[Sandensas kinofestivāls|Sandensas kinofestivālā]].

sentences:
{{nosaukums slīprakstā}}
{{Filmas infokaste
| nosaukums latviski       = ''The Thin Pink Line''
| attēls                   =  Thethinpinklinetp.gif
| att_izm                  =
| paraksts                 =
| nosaukums oriģinālvalodā =
| žanrs                    = komēdija
| režisors                 =
* [[Džo Dietls]]
* [[Maikls Irpino]]
| producents               = [[Stīvs Balzoni]]
| scenārija autors         =
* Džo Dietls
* Maikls Irpino
| galvenajās lomās         =
* [[Dženifere Anistone]]
* [[Vills Ferels]]
* [[Mollija Šanona]]
* [[Maiks Maierss]]
* [[Deivids Švimmers]]
* [[Teits Donovans]]
* [[Margareta Čo]]
* [[Deivids Kross]]
| mūzika                   = [[Stīvs Tairels]]
| operators                =
| montāža                  =
| studija                  =
| izplatītājs              =
| izdošanas laiks          =
| ilgums                   = 107 [[minūte|min]]
| valsts                   = {{USA}}
| valoda                   = [[Angļu valoda|Angļu]]
| budžets                  =
| ienākumi                 =
| iepriekšējā              =
| nākošā                   =
| imdb                     =
}}
'''''The Thin Pink Line''''' ir 1998. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] komēdija, kuras režisori un scenārija autori ir [[Džo Dietls]] un [[Maikls Irpino]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Dženifere Anistone]], [[Vills Ferels]], [[Mollija Šanona]], [[Maiks Maierss]], [[Deivids Švimmers]], [[Teits Donovans]], [[Margareta Čo]] un [[Deivids Kross]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|           attēls = Деревенская ласточка (Hirundo rustica), Мелихово.jpg
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Passeriformes
|         kārta_lv = Zvirbuļveidīgie
|       apakškārta = Passeri
|    apakškārta_lv = Dziedātājputni
|           dzimta = Hirundinidae
|        dzimta_lv = Bezdelīgu dzimta
|            ģints = Hirundo
|         ģints_lv = Bezdelīgas
|             suga = H. rustica
|          suga_lv = Bezdelīga
|         binomial = Hirundo rustica ([[Kārlis Linnejs|Linnaeus]], 1758)
|        izplatība =

{{legend|yellow|Sastopama ligzdošanas sezonā}}
{{legend|#1F75FE|Sastopama ziemošanas sezonā}}
{{legend|green|Sastopama visu gadu kā nometniece}}
|         sinonīmi = Hirundo erythrogaster
|       iedalījums =
|      kategorijas = nē

sentences:
{{medicīniskais brīdinājums}}
'''Bērnu cerebrālā trieka''' ir [[galvas smadzenes|galvas smadzeņu]] bojājuma sekas, kuru izpausme galvenokārt ir kustību traucējumi.

sentences: '''Sudrabainie mākoņi''' (pazīstami arī kā [[mezosfēra]]s mākoņi) ir reti [[atmosfēra]]s [[mākoņi]], kurus var redzēt tikai [[krēsla]]s laikā un tikai mērenajos un polārajos platumos. Labāk tie ir redzami [[vasara|vasarā]] starp 50° un 60° [[ģeogrāfiskais platums|platumiem]] gan [[ziemeļu puslode|ziemeļu]], gan [[dienvidu puslode|dienvidu puslodē]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|       platums = 240px
|        attēls = Psammosteus bergi branhiālā plātne.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Psammosteus bergi}} branhiālā plātne.
| valsts =Animalia
| valsts_lv =Dzīvnieki
| tips =Chordata
| tips_lv =Hordaiņi
| virsklase =Agnatha
| virsklase_lv =Bezžokļaiņi
| klase = Pteraspidomorphi
| klase_lv =Pteraspidomorfi
| apakšklase = Heterostraci
| apakšklase_lv =Dažādvairodži
| kārta = Pteraspidiformes
| kārta_lv =
| apakškārta = Psammosteida
| apakškārta_lv =
| dzimta = Psammosteidae
| dzimta_lv = Psammosteīdas
| iedalījums=
| kategorijas =nē
| binomial= Psammosteidae <small>Traquair, 1896</small>
}}
'''Psammosteīdas''' ({{val|la|Psammosteidae}}; no {{val|grc|ψαμμο}} — 'smiltis' un ''οστεος'' — 'kauls', ādas zobiem klātās plātnes atgādina smilšu graudiņus)) ir izmirusi [[Bezžokļaiņi|bežžokļaiņu]] grupa, kas ietilpst [[Psammosteīdu apakškārta|Psammosteīdu apakškārtā]]. Dzimtu 1896. gadā aprakstīja skotu paleontologs [[Remzi Trakvairs]]. Dzimta tiek pārstāvēta ar divām ģintīm ''Psammosteus'' un ''Karelosteus''. Dzimtas pārstāvji dzīvoja gan [[Saldūdens|saldūdeņos]], gan [[Jūra|jūrās]].

sentences:
{{Diskogrāfijas infokaste
|Nosaukums = [[Timbaland]]
|Image =
|Image size =
|Caption =
|Studio = 3
|Studio link = Studijas albumi
|Compilation = 1
|Comp link = Labāko dziesmu izlases un remiksu albumi
|Singles = 10
|Singles link = Singli
|Music videos = 8
|MV link = Video
|Soundtrack =
|Soundtrack link =
|Option =
|Option name = Neizdoti albumi
|Option link = Neizdoti
|Option color = Pink
|1Option =
|1Option name =
|1Option link =
|1Option color =
|2Option =
|2Option name =
|2Option color =
|References =
|Ref link =
}}

sentences: {{Citas nozīmes|opija alkaloīdu|Morfijs (nozīmju atdalīšana)|morfijs}}

sentences:
{{infokaste+}}
'''Eoīns Kolfers''' (''Eoin Colfer'', dzimis {{dat|1965|05|14}}) ir īru [[rakstnieks]]. Dzimis nelielā Veksfordas pilsētiņā [[Īrija]]s dienvidaustrumu krastā. Viņa māte ir aktrise un pasniedz aktiermeistarību, tēvs bija sākumskolas skolotājs, vēsturnieks un mākslinieks. Viņu ģimenē bija pieci bērni, Eoīns bija otrais.

sentences:
<noinclude></noinclude><includeonly>
{| class="infobox" style="width: 315px; border-spacing: 2px; font-size: 88%; text-align: left;"
|-
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" | {{{conflict|{{PAGENAME}}}}}
|-
{{#if:{{{partof|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="text-align: center; background: lightsteelblue;" {{!}} Daļa no: {{{partof|}}}
}}
|-
{{#if:{{{image|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="text-align: center; font-size: 90%; border-bottom: 1px solid #aaa;" {{!}} {{{image|}}}
{{{caption|}}}
}}
|-
| {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} |
{| class="infobox" width="100%" style="margin: 0; cellpadding: 0; padding: 0; border: 0;"
|-
! style="padding-right: 1em;" | Datums
| {{{date|}}}
|-
! style="padding-right: 1em;" | Vieta
| {{{place|}}}
|-
! style="padding-right: 1em;" | Iznākums
| {{{result|}}}
|-
{{#if:{{{casus|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}}
{{!}} {{{casus|}}}
}}
|-
{{#if:{{{territory|}}} |
! style="padding-right: 1em;" {{!}} Teritoriālas
izmaiņas
{{!}} {{{territory|}}}
}}
|}
|-
{{#if:{{{combatant1|}}}{{{combatant2|}}}{{{combatant3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Dalībnieki
}}
|-
{{#if:{{{combatant1|}}}{{{combatant2|}}}{{{combatant3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{combatant1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{combatant2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{combatant3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{commander2|}}}{{{commander3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" |colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Komandieri
}}
|-
{{#if:{{{commander1|}}}{{{commander2|}}}{{{commander3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{commander1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{commander2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{commander3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{strength1|}}}{{{strength2|}}}{{{strength3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Spēki
}}
|-
{{#if:{{{strength1|}}}{{{strength2|}}}{{{strength3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{strength1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{strength2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{strength3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}}{{{casualties3|}}} |
! {{#if:{{{combatant3|}}} | colspan="3" | colspan="2" }} style="background: lightsteelblue; text-align: center;" {{!}} Zaudējumi
}}
|-
{{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}}{{{casualties3|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="border-right: 1px dotted #aaa;" {{!}} {{{casualties1|}}}
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}} | width="33%" | width="50%" }} style="padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{casualties2|}}}
{{#if:{{{combatant3|}}} |
{{!}} width="33%" style="border-left: 1px dotted #aaa; padding-left: 0.25em;" {{!}} {{{casualties3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{combatant3|}}} | | {{#if:{{{casualties3|}}} |
{{!}} colspan="2" style="text-align: center; {{#if:{{{casualties1|}}}{{{casualties2|}}} | border-top: 1px dotted #aaa;}}" {{!}} {{{casualties3|}}}
}}}}
|-
{{#if:{{{notes|}}} |
{{!}} {{#if:{{{combatant3|}}}|colspan="3"|colspan="2"}} style="font-size:90%; border-top:1px solid #aaa;" {{!}} {{{notes|}}}
}}
|}</includeonly><noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]
</noinclude>

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums = Indijas tamarinds
|           attēls = Tamarindus indica - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-134.jpg
|       att_izmērs = 200px
|    att_nosaukums =
|           valsts = Plantae
|        valsts_lv = Augi
|       nodalījums = Magnoliophyta
|    nodalījums_lv = Segsēkļi
|            klase = Magnoliopsida
|         klase_lv = Divdīgļlapji
|            rinda = Fabales
|         rinda_lv = Pākšaugu rinda
|           dzimta = Fabaceae
|        dzimta_lv = Tauriņziežu dzimta
|      apakšdzimta = Caesalpinioideae
|   apakšdzimta_lv = Cezalpīniju apakšdzimta
|            ģints = Tamarindus
|         ģints_lv = Tamarindi
|          ģints_r = Tamarinds
|             suga = T. indica
|          suga_lv = Indijas tamarinds
|           suga_r = Tamarinds
|         binomial = Tamarindus indica
|         sinonīmi =
|      kategorijas = nē
}}

sentences:
]]
'''Nacionālais polāro pētījumu institūts''' ({{val|ja|国立極地研究所}}; bieži izmantota [[abreviatūra]] '''NIPR''' no iestādes [[angļu valoda]]s nosaukuma ''National Institute of Polar Research'') ir [[Japāna]]s galvenā [[Arktika|arktiskos]] un [[Antarktika|antarktiskos]] pētījumus koordinējošā institūcija.

sentences: {{BioTakso infokaste|nosaukums=|rinda=Poales|ģints=Eleocharis|dzimta_lv=Grīšļu dzimta|dzimta=Cyperaceae|rinda_lv=Graudzāļu rinda|klase_lv=Viendīgļlapji|attēls=Eleocharis multicaulis Ponikło wielołodygowe 2010-05-15 02.jpg|klase=Liliopsida|nodalījums_lv=Segsēkļi|nodalījums=Magnoliophyta|valsts_lv=Augi|valsts=Plantae|att_nosaukums=|binomial=Eleocharis multicaulis|autors=(Sm.) Desv.|suga_lv=Daudzstublāju pameldrs|suga=Eleocharis multicaulis|ģints_lv=Pameldri|sinonīmi=}}'''Daudzstublāju pameldrs''' ({{val|la|Eleocharis multicaulis}}) ir [[grīšļu dzimta]]s suga. Savvaļā tā ir sastopama [[Rietumeiropa|Rietumeiropā]], kā arī [[Dienvideiropa|Dienvideiropā]]. [[Latvija|Latvijā]] šī suga ir sastopama ļoti reti, tikai Piejūras zemienes ziemeļu rietumu daļā, smilšainās ezeru [[Paliene|palienēs]], periodiski applūstošās vietās. Valstī zināmās atradnes ir noturīgas un atrodas nomaļās vietās, kur populācijas saimnieciskā darbība neapdraud.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Autoceļš Nr. 60
| operators =
| attēls = Interstate 60'2002.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma
| režisors = [[Bobs Geils]]
| producents =
| scenārijs = Bobs Geils
| aktieri = * [[Džeimss Mārsdens]]
* [[Gērijs Oldmens]]
* [[Eimija Smārta]]
* [[Kristofers Loids]]
* [[Eimija Džo Džonsone]]
* [[Anna Mārgreta]]
* [[Ārts Evanss]]
* [[Kriss Kūpers]]
* [[Kurts Rasels]]
* [[Maikls Dž. Fokss]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Interstate 60''
| studija = * ''Fireworks Pictures''
* ''Seven Arts Pictures''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Samuel Goldwyn Films''
| izdošana = {{Filmas datums|2002|10|4}}
| ilgums = 112 minūtes
| valsts = * {{CAN}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets =
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Autoceļš Nr. 60"''' ({{Val|en|Interstate 60}}) ir 2002. gada [[Kanāda]]s un [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Bobs Geils]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Džeimss Mārsdens]], [[Gērijs Oldmens]], [[Eimija Smārta]], [[Kristofers Loids]], [[Eimija Džo Džonsone]], [[Anna Mārgreta]], [[Ārts Evanss]], [[Kriss Kūpers]], [[Kurts Rasels]] un [[Maikls Dž. Fokss]].

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{Infobox medical condition
| name          = Dziļo vēnu tromboze
| diagnosis     = Ultrasonogrāfija<ref name=2017EURO/>
| frequency     = No 0,8–2,7 uz 1000 cilvēkiem gadā, bet Ķīnā un Korejā iedzīvotāju skaits ir zem šī diapazona<ref name=2014Raskob>{{cite journal |vauthors=Raskob GE, Angchaisuksiri P, Blanco AN, Buller H, Gallus A, Hunt BJ, Hylek EM, Kakkar A, Konstantinides SV, McCumber M, Ozaki Y, Wendelboe A, Weitz JI | display-authors = 6 |title=Thrombosis: a major contributor to global disease burden |journal=Arteriosclerosis, Thrombosis, and Vascular Biology |volume=34 |issue=11 |pages=2363–71 |date=November 2014 |pmid=25304324 |doi=10.1161/ATVBAHA.114.304488 |doi-access=free}}</ref>
| prognosis     =
| medication    = Tiešais perorālais antikoagulants (TPOAK), zemas molekulmasas [[heparīns]], [[fondaparinukss]], nefrakcionēts heparīns, [[varfarīns]]
| treatment     = Antikoagulācija, uz katetru vērsta trombolīze
| prevention    = Biežas pastaigas, ikru muskuļu vingrinājumi, veselīga ķermeņa svara uzturēšana, [[antikoagulanti]] (asins šķidrinātāji), [[intermitējoša pneimatiskā kompresija]], [[graduētas kompresijas zeķes]], [[aspirīns]]<ref>{{tīmekļa atsauce |title="What is Venous Thromboembolism?" |url=https://www.cdc.gov/ncbddd/dvt/facts.html}}</ref><ref name=2019Surgery/>
| differential  = [[Celulīts]], plīsusi [[Beikera cista]], [[hematoma]], [[limfātiskā tūska]], [[hroniska vēnu mazspēja]], u.c.
| risks         = Nesenā operācija, vecāks vecums, aktīvs [[vēzis]], [[aptaukošanās]], infekcija, iekaisuma slimības, [[antifosfolipīdu sindroms]], personīgā vēsture vai ģimenes anamnēze ar vēnu tromboembolismu (VTE), ievainojumi , trauma, kustības un aktivitātes trūkums, pretapaugļošanās tabletes, grūtniecība un periods pēc dzemdībām, ģenētiskie faktori<ref name=2016Epi/><ref name=EGRF/>
| synonym       = Dziļo vēnu tromboze
| causes        =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      = Sāpes, pietūkums, apsārtums, paplašinātas vēnas skartajā ekstremitātē<ref name=Kruger2019/>
| specialty     = Dažādi
| caption       = DVT labajā kājā ar pietūkumu un apsārtumu
| image         = Deep vein thrombosis of the right leg.jpg
| deaths        =
}}

sentences: '''Skaitļošanas matemātika'''<ref name="AkadTerm"/> jeb '''skaitļu analīze''' ir [[matemātika]]s nozare, kurā tiek pētīta virkne jautājumu dažādu [[aprēķini|aprēķinu]] veikšanai. Galvenā uzmanība tiek pievērsta [[algoritms|algoritmu]] izstrādāšanai tipisku matemātisku uzdevumu risināšanai. Tādēļ bieži tiek izmantoti skaitļu [[tuvinājums|tuvinājumi]]. Skaitļošanas matemātika ir ļoti nozīmīga [[datorzinātne|datorzinātnē]], kā arī daudzās [[dabas zinātne|dabas zinātnēs]].

sentences:
, Baznīcas ielā 10]]
'''Pildrežģis''' ir mājas [[karkass|karkasa]] būves paņēmiens, kas sastāv no plakana vai telpiska [[režģojums|režģojuma]], ko veido no stabiem un pildījuma. Karkass sastāv no [[balsts|balstiem]], gulšņiem, [[ielogi]]em, [[atgāžņi]]em un [[sijas|sijām]], kas gatavoti no [[parastais ozols|ozolkoka]] un savienoti viens ar otru ar [[tapas|tapām]]. Pildījums sastāv no apmesta pinuma, ar [[salmi]]em aptītiem [[koksne|koka]] stabiem, [[māls|māla]], [[ķieģelis|ķieģeļu]] vai [[akmens|akmeņu]] [[mūris|mūra]].<ref>{{Grāmatas atsauce|title=Tehnika|last=Ročāns|first=Gints|publisher=Avots|year=2008. gads|isbn=978-9984-800-45-5|location=Langervaldes iela 1a, Jelgava, LV-3001|pages=61}}</ref>

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Enshede
 | official_name            = ''Enschede''
 | settlement_type          = pilsēta
 | image_skyline            =
 | image_caption            =
 | image_flag               = Vlag stad Enschede.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             = Enschede wapen.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Nīderlande
 | pushpin_label_position   = left
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{NED}}
 | subdivision_type1        = Province
 | subdivision_name1        =  [[Overeisela]]
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 142.75
 | area_land_km2            = 140.95
 | area_water_km2           = 1.8
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2012. gada 1. februārī
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 157943
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CEST]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 52 | latm = 13 | lats =  | latNS = N
 | longd = 6 | longm = 54 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indeksi
 | postal_code              = 7500-7549
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  = {{url|http://www.enschede.nl/}}
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         attēls = Alosa_fallax.jpg
|  att_nosaukums = [[Palede]] (''Alosa fallax'')
|         valsts = Animalia
|      valsts_lv = Dzīvnieki
|           tips = Chordata
|        tips_lv = Hordaiņi
|          klase = Actinopteri
|       klase_lv = Starspures
|          kārta = Clupeiformes
|       kārta_lv = Siļķveidīgās
|  apakškārta_lv = Siļķu apakškārta
|     apakškārta = Clupeoidei
|         dzimta = Clupeidae
|      dzimta_lv = Siļķu dzimta
|    apakšdzimta = Alosinae
| apakšdzimta_lv = Alozu apakšdzimta
|          ģints = Alosa
|       ģints_lv = Alozas
|       binomial = Alosa <small>([[Heinrich Friedrich Linck|Linck]], 1790)</small>
|    kategorijas = nē
}}

sentences:
[[Kategorija:Zinātnieki pēc nozares]]
[[Kategorija:Informācija|Teoretikzi]]
[[Kategorija:Matemātiķi]]
[[Kategorija:Datorzinātnieki]]

sentences:
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Augusts Lebrehts Bretšneiders
|          vārds_orig = ''August Lebrecht Bretschneider''
|              attēls =
|          att_izmērs =
|       att_nosaukums =
|             dz_gads = 1771
|          dz_mēnesis = 10
|            dz_diena = 3
|            dz_vieta = Gersdorfa, [[Saksija]], (tagad {{GER}})
|              m_gads = 1840
|           m_mēnesis = 5
|             m_diena = 31
|             m_vieta = [[Rīga]] (tagad {{LAT}})
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība =
|        nodarbošanās = pedagogs un mūziķis
|            paraksts =
|            piezīmes =
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{izolēts raksts|date=2019. gada marts}}
{{Mājaslapas infokaste
| nosaukums            =
| logo_attēls          =
| lapas_attēls         =
| lozungs              =
| veids                = publisks portāls ar ES informāciju
| valsts               = {{Flag|Eiropas Savienība}}
| īpašnieks            = Eiropas Savienība
| izveidotāji          =
| darbību_uzsāka       =
| darbību_beidza       =
| valodas              = 24 oficiālās ES valodas
| komerciāla           = <!-- Nē -->
| reģistrācija         = <!-- Nē -->
| reģistrēti_lietotāji =
| popularitāte         =
| mājas_lapa           = {{URL|http://data.europa.eu/lv}}
}}

sentences:
{{Parka infokaste
| name = Haidparks
| photo = Aerial view of Hyde Park.jpg
| photo_width = 230
| type = Publisks parks
| location = {{vieta|Apvienotā Karaliste|Anglija|Londona}}
| lat_d = 51.508611
| long_d = -0.163611
|map=Lielā Londona
| region = GB
| area = 2,53 km²
| created = {{dat|1637}}<ref>{{tīmekļa atsauce |url=http://www.royalparks.org.uk/parks/hyde_park/history.cfm |title=Hyde Park History |publisher=Royalparks.org.uk |date=15 December 2003 |accessdate=11 December 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20060113171536/http://www.royalparks.org.uk/parks/hyde_park/history.cfm |archivedate={{dat|2006|01|13||bez}} }}</ref>
| operator = ''[[The Royal Parks]]''
| visitation_num =
| website = {{URL|royalparks.gov.uk/hyde-park}}
}}
'''Haidparks''' ({{val|en|Hyde Park}}) ir viens no lielākajiem parkiem centrālajā [[Londona|Londonā]], [[Apvienotā Karaliste|Apvienotajā Karalistē]]. Tas ir viens no Londonas karaliskajiem parkiem, ievērojams ar tajā esošo oratoru stūri.

sentences:
[[Kategorija:Dopinga lietas sportā|Vieglatlētika]]
[[Kategorija:Vieglatlētika]]

sentences:
{{Nosaukums slīprakstā}}{{Filmas infokaste
| nosaukums = ''Hustle''
| operators =
| attēls = Hustle (2022 film).jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = komēdija, drāma, sports
| režisors = [[Džeremaija Zeigars]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Ādams Sendlers]]
* [[Kvīna Latifa]]
* [[Huanačo Ernangomess]]
* [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]]
* [[Kenijs Smits]]
* [[Entonijs Edvardss]]
* [[Roberts Djuvals]]
| mūzika =
| oriģinālnos = ''Hustle''
| studija = * ''Happy Madison Productions''
* ''Roth/Kirschenbaum Films''
* ''SpringHill Company''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Netflix]]''
| izdošana = {{Filmas datums|2022|6|8}}
| ilgums = 118 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = * [[Angļu valoda|angļu]]
* [[Spāņu valoda|spāņu]]
| budžets = {{ASV dolārs|21 miljons}}
| ienākumi =
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''''Hustle''''' ir [[2022. gads kino|2022. gada]] [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] sporta [[komēdijdrāma]]s filma, kuras režisors ir [[Džeremaija Zeigars]]. Filmā galveno lomu atveido [[Ādams Sendlers]], kurš kā skauts Spānijas ielās atrod talantīgu spēlētāju ([[Huanačo Ernangomess]]), kuram viņaprāt ir iespējas nokļūt [[NBA]]. Pārējās lomas atveido [[Kvīna Latifa]], [[Bens Fosters (aktieris)|Bens Fosters]], [[Kenijs Smits]], [[Entonijs Edvardss]] un [[Roberts Djuvals]]. Gan Ernangomess, gan Edvardss filmas izdošanas brīdī bija NBA spēlētāji. Viens no filmas producentiem bija [[Lebrons Džeimss]].

sentences:
''Paul Gauguin'']]
'''Postimpresionisms''' ir termins, ko ieviesa britu mākslinieks un mākslas kritiķis [[Rodžers Frajs]] 1910. gadā, lai apzīmētu [[Francija]]s mākslas attīstību kopš [[Eduārs Manē|Eduāra Manē]] laikiem. Frajs izmantoja šo terminu, rīkojot 1910. gada izstādi ''Manē un Postimpresionisms''.  Postimpresionisti paplašināja [[impresionisms|impresionismu]], atsakoties no daudziem ierobežojumiem: viņi gleznoja, izmantojot biezus krāsu klājienus, savdabīgus otu triepienus un attēlojot īstās dzīves tematiku, kaut arī tie vairāk sliecās akcentēt ģeometriskās formas, deformēt formu, lai sasniegtu ekspresīvu efektu un izmantoja nedabiskas un patvaļīgi izvēlētas krāsas.

sentences:
== Kalendārs ==
{{Pg1-kalendars}}<noinclude>[[Kategorija:Kalendārs]]</noinclude>

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
|conflict    = Futbola karš
|partof      =
|image       =
|caption     =
|date        = [[1969]]. gada [[14. jūlijs]] - [[18. jūlijs]]
|place       = [[Hondurasa]], [[Salvadora]]
|casus       =
|result      = ''[[Status quo ante bellum]]''
Pamiers pēc Amerikas valstu organizācijas iejaukšanās.
|combatant1  = {{flaga|Salvadora}} [[Salvadora]]
|combatant2  = {{flaga|Hondurasa}} [[Hondurasa]]
|commander1  = {{flaga|Salvadora}} [[Fidels Sančess Ernandess]]
|commander2  = {{flaga|Hondurasa}} [[Osvaldo Lopess Oreljano]]
|strength1   = 30 000 (sauszemes spēki)
artilērija<ref name="overall">Mario E. Overall. [http://www.laahs.com/content/10-The-100-Hour-War/view/1 The 100 Hour War]{{Novecojusi saite}} / The Latin American Aviation Historical Society, 28 May 2013 {{en ikona}}</ref>
līdz 10 tankiem<ref name="David Spencer 1995. p.2-8">David Spencer. Armored Fighting Vehicles of El Salvador. Museum Ordnance Special Number 7. 1995. p.2-8 {{en ikona}}</ref>
12 bruņutransportieri<ref name="David Spencer 1995. p.2-8"/>
1000 (gaisa spēki)
30 lidmašīnas
4 patruļkuģi
|strength2   = 23 000 (sauszemes spēki)
artilērija<ref name="overall"/>
600 (gaisa spēki)
32 lidmašīnas (25 kaujas)<ref name="overall"/>
1 sardzes kuģis
3 patruļkuģi
|casualties1 = 900 (iesk. civiliedzīvotājus)
|casualties2 = 2100 (iesk. civiliedzīvotājus)
}}
'''Futbola karš''' ({{val|es|La guerra del fútbol}}) bija sešu dienu (1969. gada 14. — 20. jūlijs) militārs konflikts starp [[Salvadora|Salvadoru]] un [[Hondurasa|Hondurasu]], kas sākās pēc Hondurasas [[futbols|futbola]] izlases zaudējuma Salvadoras izlasei atlases spēlēs par ceļazīmi uz [[FIFA Pasaules kauss|FIFA Pasaules kausu]]. Neskatoties uz kara ātro beigšanos, tomēr tas abām iesaistītajām pusēm maksāja vairāk kā 2000 kritušo, kā arī izjauca [[Centrālamerikas brīvā tirgus savienība]]s pastāvēšanu līdz pat 1991. gadam.

sentences:
[[Kategorija:Politika pēc virziena]]
[[Kategorija:Tieslietas]]

sentences:
{{BioTakso infokaste
|        attēls =Dwarf Yellow-headed gecko edit.jpg
| att_nosaukums = {{TaksoSaite|Lygodactylus luteopicturatus|Mazais dzeltengalvas gekons}}
|        valsts = Animalia
|     valsts_lv = Dzīvnieki
|          tips = Chordata
|       tips_lv = Hordaiņi
|         klase = Reptilia
|      klase_lv = Rāpuļi
|         kārta = Squamata
|      kārta_lv = Zvīņrāpuļi
|    infrakārta = Gekkota
| infrakārta_lv = Gekonveidīgie
|      binomial = Gekkota <small>([[Georges Cuvier|Cuvier]], 1817)</small>
|   kategorijas = nē
}}
'''Gekonveidīgie''' (''Gekkota'') ir viena no [[zvīņrāpuļi|zvīņrāpuļu kārtas]] (''Squamata'') infrakārtām, kas apvieno visus [[gekoni|gekonus]] un [[zvīņkāju dzimta|zvīņkāju dzimtu]] (''Pygopodidae''). Saskaņā ar jaunāko klasifikāciju tā kopumā apvieno 7 [[Dzimta (bioloģija)|dzimtas]].<ref>Han, D., K. Zhou, & A. M. Bauer. 2004. Phylogenetic relationships among gekkotan lizards inferred from c-mos nuclear DNA sequences and a new classification of the Gekkota. Biological Journal of the Linnean Society 83: 353– 368.</ref><ref>Gamble, T., A. M. Bauer, E. Greenbaum, & T.R. Jackman. 2008. Out of the blue: A novel, trans-Atlantic clade of geckos (Gekkota, Squamata). Zoologica Scripta 37: 355-366.</ref>

sentences:
{{Infobox medical condition
| name          = Ortostatiskā hipotensija
| diagnosis     = ārsta birojā (noguļaties vismaz 20 minūtes, mēriet asinsspiedienu; stāviet 3 minūtes, mēriet asinsspiedienu) vai autonoma speciālista pārbaude uz saliekamā galda
| frequency     =
| prognosis     = atkarīgs no biežuma, smaguma pakāpes un pamatcēloņa; neirogēna ortostatiska hipotensija ir hronisks, novājinošs un bieži vien pakāpeniski letāls stāvoklis<ref>{{cite journal |last1=Arnold |first1=Amy C. |last2=Raj |first2=Satish R. |title=Orthostatic Hypotension: A Practical Approach to Investigation and Management |journal=Canadian Journal of Cardiology |date=December 2017 |volume=33 |issue=12 |pages=1725–1728 |doi=10.1016/j.cjca.2017.05.007 |pmid=28807522 |pmc=5693784 }}</ref>
| medication    =
| treatment     = identificēt un ārstēt cēloņus (zāles, dehidratācija), midodrīns, kompresijas apģērbu, gultas pacelšana
| prevention    =
| differential  =
| risks         =
| synonym       = Ortostāze, posturālā, pozicionālā hipotensija
| causes        =
| duration      =
| onset         =
| symptoms      = simptomi, kas pasliktinās sēžot vai stāvot un uzlabojas guļus stāvoklī, tostarp reibonis, vertigo, troksnis ausīs, neskaidra runa, apjukums, sāpes kaklā un plecos, pelēka vai neskaidra redze, smags nogurums, ģībonis vai tubu ģībonim
| specialty     = [[Kardioloģija]], [[Neiroloģija]]
| caption       =
| image         =
| deaths        =
}}

sentences:
{{Atsauces+}}
{{Citas nozīmes|jūrasbraucēju|Kuks|Kuks}}
{{Personas infokaste
|             platums =
|               vārds = Džeimss Kuks
|          vārds_orig = ''James Cook''
|              attēls = Captainjamescookportrait.jpg
|          att_izmērs = 230px
|       att_nosaukums =
|          dz_dat_alt =
|             dz_gads = 1728
|          dz_mēnesis = 11
|            dz_diena = 7
|            dz_vieta = [[Martona]], [[Jorkšīra]], [[Anglija]]
|              m_gads = 1779
|           m_mēnesis = 2
|             m_diena = 14
|             m_vieta = [[Havajas]]
|        dzīves_vieta =
|           pilsonība =
|             tautība = [[angļi|anglis]]
|            piezīmes =
|            paraksts = James Cook Signature.svg
|         kategorijas =
}}

sentences:
{{Filmas infokaste
 |   nosaukums = Absolūtā vētra
 | oriģinālnos = ''The Perfect Storm''
 |      attēls = Perfect storm poster.jpg
 |     att_izm =
 |    paraksts =
 |       žanrs = katastrofu filma, biogrāfiska filma, drāma
 |    režisors = [[Volfgangs Petersens]]
 |  producents =
* [[Pols Vīnsteina]]
* [[Geils Kacs]]
* Volfgangs Pītersens
 |   scenārijs =
* [[Viljams D. Vitlifs]]
* [[Bo Goldmens]]
 |     aktieri =
* [[Marks Volbergs]]
* [[Džordžs Klūnijs]]
* [[Daiena Leina]]
* [[Viljams Flečers]]
* [[Kārena Allena]]
* [[Maikls Aironsaids]]
* [[Bobs Gantons]]
* [[Mērija Elizabete Mastrantonio]]
* [[Džons Reilijs]]
 |      mūzika = [[Džeimss Horners]]
 |   operators =
 |     montāža =
 |     studija =
* ''[[Baltimore Pictures]]''
* ''[[Radiant Productions]]''
 | izplatītājs = ''[[Warner Bros.]]''
 |    izdošana = {{dat|2000|6|30||bez}}
 |      ilgums = 125 minūtes<ref name="BBFC">{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.bbfc.co.uk/releases/perfect-storm-2000|title=The Perfect Storm|publisher=[[Britu filmu klasifikācijas padome]]) |accessdate= November 30, 2018}}</ref>
 |      valsts = {{USA}}
 |      valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
 |     budžets = {{ASV dolārs|140 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/movies/?id=perfectstorm.htm|title=The Perfect Storm (2000) |publisher=[[Box Office Mojo]] ([[Amazon|Amazon.com]]) |accessdate= November 30, 2018}}</ref>
 |    ienākumi = {{ASV dolārs|328,7 miljoni}}<ref name="BOM" />
 | iepriekšējā =
 |      nākamā =
 |        imdb =
}}
'''"Absolūtā vētra"''' ({{val|en|The Perfect Storm}}) ir 2000. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] biogrāfiska katastrofu drāma, kas balstīta uz [[Sebastjans Jungers|Sebastjana Jungera]] tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors un viens no producentiem ir [[Volfgangs Petersens]]. Galvenās lomas filmā atveido [[Marks Volbergs]], [[Džordžs Klūnijs]], [[Daiena Leina]], [[Viljams Flečers]], [[Kārena Allena]], [[Maikls Aironsaids]], [[Bobs Gantons]], [[Mērija Elizabete Mastrantonio]] un [[Džons Reilijs]]. Filmas pirmizrāde notika {{dat|2000|6|30||bez}}.

sentences:
{{Citas nozīmes|pilsētu|Durbe (nozīmju atdalīšana)|Durbe}}
{{Apdzīvotas vietas infokaste
| name = Durbe
| settlement_type = Novada pilsēta
| image_skyline = Durbes luterāņu baznīca.jpg
| imagesize =
| image_caption = Durbes luterāņu baznīca
| image_flag = Durbe_flag.svg
| flag_link = Durbes karogs
| image_shield = Durbe COA.svg
| shield_link = Durbes ģerbonis
| shield_size = 70px
| pushpin_map = Latvija
| pushpin_label_position = <!-- left/right -->
| latd = 56
| latm = 35
| lats = 20
| latNS = N
| longd = 21
| longm = 22
| longs = 10
| longEW = E
| subdivision_type = [[Suverēno valstu uzskaitījums|Valsts]]
| subdivision_name = '''{{karogs|Latvija}}'''
| subdivision_type1 = Novads
| subdivision_name1 = [[Dienvidkurzemes novads]]
| established_title = Pilsētas tiesības
| established_date = kopš [[1893. gads|1893. gada]]
| established_title2 =
| established_date2 =
| leader_title = Dunalkas, Vecpils, Durbes, Tadaiķu pagastu un Durbes pilsētas apvienības pārvaldes vadītājs
| leader_name = Vilnis Kārkliņš
| seat_type = Vēsturiskie<br />nosaukumi
| seat = {{val|de|Durben}}
| area_total_km2 = 2.5
| population_footnotes = <ref name="iedz skaits">{{iedzsk|ats}}</ref>
| population_total = {{iedzsk|dati|Durbe}}
| population_as_of = {{iedzsk|dat}}
| population_rank =
| population_density_km2 = auto
| timezone = [[Austrumeiropas laiks|EET]]
| utc_offset = +2
| timezone_DST = EEST
| utc_offset_DST = +3
| postal_code_type = Pasta indeksi
| postal_code = LV-3440
| website =
| footnotes =
}}
'''Durbe''' ir pilsēta [[Kurzeme]]s dienvidos, viena no [[Dienvidkurzemes novads|Dienvidkurzemes novada]] administratīvajām teritorijām. Ar 491 iedzīvotāju (2021) tā ir Latvijas mazākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Izvietojusies [[Trumpe (Durbes ezers)|Trumpes]] upītes ielejas malā netālu no [[Durbes ezers|Durbes ezera]] pie [[Rīga]]s—[[Liepāja]]s šosejas ([[A9]]) {{nobr|15 km}} no novada centra [[Grobiņa]]s, {{nobr|25 km}} no [[Liepāja]]s un {{nobr|195 km}} no [[Rīga]]s. [[Pilsēta]]s tiesības Durbei tika piešķirtas 1893. gadā, lai gan pirmo reizi pieminēta kuršu līgumā ar [[Balduīns no Alnas|Alnas Balduīnu]] jau 1230. gadā.<ref>[http://www.vietas.lv/index.php?p=11&id=8056 Durbe], vietas.lv</ref>

sentences:
{{Cita nozīme|jēdzienu bioloģijā|automašīnu marku|Audi (auto)}}
 audi (1 — folikula, 2 — epitēlijs, 3 — endotēlijs.]]
'''Audi''' ir [[šūna|šūnu]] un [[starpšūnu viela]]s kopums ar kopīgu izcelsmi, līdzīgu uzbūvi, kuras organismā veic vienādas funkcijas. Audus iedala specializētajos audos (augiem: [[segaudi]], [[balstaudi]], [[vadaudi]] un citi) un [[veidotājaudi|veidotājaudos]] (augiem: [[meristēma]]s). Audi ir sastopami tikai daudzšūnu [[eikarioti|eikariotos]]. Dzīvo organismu audu uzbūvi pētī [[histoloģija]]. Dažādi mijiedarbojošos audu kopumi veido [[orgāns|orgānus]].

sentences:
{{BioTakso infokaste
|          platums =
|        nosaukums =Tīruma lāčauza (pa labi)
|           attēls =Illustration Bromus tectorum0.jpg
|       att_izmērs =250px
|    att_nosaukums ={{TaksoSaite|Bromus arvensis|Tīruma lāčauza}}
|           valsts =Plantae
|        valsts_lv =Augi
|       nodalījums =Magnoliophyta
|    nodalījums_lv =Segsēkļi
|            klase =Liliopsida
|         klase_lv =Viendīgļlapji
|            rinda =Poales
|         rinda_lv =Graudzāļu rinda
|           dzimta =Poaceae
|        dzimta_lv =Graudzāļu dzimta
|            ģints =Bromus
|         ģints_lv =Lāčauzas
|             suga =L. arenarius
|          suga_lv =Tīruma lāčauza
|         binomial =Bromus arvensis L.
}}

sentences: '''Sulfītu process''' ir [[celuloze]]s iegūšana no [[koksne]]s masas ķīmiskā procesā. Tas notiek lielās tvertnēs, kurās tiek izmantoti vairāki [[sērpaskābe]]s [[sāļi]], lai noārdītu [[lignīns|lignīnu]], kas satur kopā celulozes šķiedras. Procesā izmantotie sāļi ir vai nu [[sulfīts|sulfīti]] (SO32−) vai [[bisulfīts|bisulfīti]] (HSO3−), atkarībā no [[pH]]. Pretējais [[jons]] var būt [[nātrijs]] (Na+), [[kalcijs]] (Ca2+), [[kālijs]] (K+), [[magnijs]] (Mg2+) vai [[amonijs]] (NH4+). Reakcijas rezultāta no lignīna rodas šķīstošie lignosulfonātu sāļi.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Jūliuss fon Pajers
|     vārds_orig = ''Julius von Payer''
|         attēls = Luckhardt - Julius von Payer (ÖNB 8080757).jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1841
|     dz_mēnesis = 9
|       dz_diena = 2
|       dz_vieta = [[Teplice|Šēnava]], [[Austrijas impērija]]
|      m_dat_alt =
|         m_gads = 1915
|      m_mēnesis = 8
|        m_diena = 29
|        m_vieta = [[Bleda|Veldesa]], [[Austroungārija]]
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība = Austrietis
|   nodarbošanās = virsnieks, kartogrāfs, polārpētnieks
|       ienākumi =
|  darbības_gadi =
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|  paraksts_plat =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}
'''Jūliuss Johanness Ludoviks fon Pajers''' ({{val|de|Julius Johannes Ludovicus von Payer }}; dzimis {{dat|1841|9|2}}, miris {{dat|1915|9|29}}) bija [[Austroungārija]]s armijas virsnieks, [[alpīnists]], [[polārpētnieks]], [[kartogrāfs]] un [[gleznotājs]], Terezijas militārās akadēmijas profesors. Kopā ar [[Karls Veiprehts|Karlu Veiprehtu]] vadīja Austroungārijas polāro ekspedīciju (1872-1874), kas atklāja [[Franča Jozefa Zeme|Franča Jozefa Zemi]].<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |title=Payer, Julius Johann Ludwig Ritter von (österreichischer Adel 1876) |access-date={{dat|2019|12|20||bez}} |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160702113102/https://www.deutsche-biographie.de/gnd119296055.html#ndbcontent |archivedate={{dat|2016|07|02||bez}} }}</ref>

sentences:
{{Grēdas infokaste
|nosaukums              = Karvendeli
|attēls                 = Karwendel.JPG
|attēla_platums         =
|paraksts               = Karvendeli
| map = Karwendel_map.png
| map_type            = Vācija#Austrija#Eiropa
| map_relief = jā
| latd  = 47.416667 | latNS  = N
| longd = 11.466667 | longEW = E
| label_position      = top
|region                 = Eiropa
|CoordScale             =
|kontinents             = Eiropa
|novietojums            =
|valstis                = {{AUT}}, {{GER}}
|ģeo_apgabals           =
|atdala_ko              =
|atdala_no              =
|ietilpst               =
|sastāv                 =
|garums                 =
|platums                =
|kalns                  = [[Birkaršpice]]
|augstums               = 2 749
|pilsētas               =
|kategorijas            = nē
}}

sentences:
{{Citas nozīmes|ķermeņa daļu|Plecs (nozīmju atdalīšana)|plecs}}
{{Infobox Anatomija
| Name         = Plecs
| Latin        = Umerus
| GraySubject  =
| GrayPage     =
| Image        = Gray327.png
| Caption      = Pleca locītavas kapsula, skatoties no priekšpuses
}}

sentences:
{{BioTakso infokaste
|         binomial = Streptopelia
|           autors = [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], 1855
|           attēls = Collared Dove (Streptopelia decaocto), Fairlands Valley Park, Stevenage, 15 April 2011.jpg
|     att_nosaukums =[[Gredzenūbele]] (''Streptopelia decaocto'')
|           valsts = Animalia
|        valsts_lv = Dzīvnieki
|         valsts_r = Dzīvnieki
|             tips = Chordata
|          tips_lv = Hordaiņi
|            klase = Aves
|         klase_lv = Putni
|            kārta = Columbiformes
|         kārta_lv = Baložveidīgie
|           dzimta = Columbidae
|        dzimta_lv = Baložu dzimta
|    apakšdzimta=Columbinae
|   apakšdzimta_lv=Tipiskie baloži
|   ģints=Streptopelia
|  ģints_lv = Ūbeles
|      kategorijas = nē
}}
'''Ūbeles''', '''ūbeļu ģints''' (''Streptopelia'') ir [[baložu dzimta]]s (''Columbidae'') putnu [[Ģints (bioloģija)|ģints]], kas apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas [[suga]]s.<ref name=world>[http://www.worldbirdnames.org/bow/pigeons/ World Bird List: Pigeons, 2018]</ref>

sentences:
{{Ēkas infokaste
| name                = Kornranča
| native_name         = Corn Ranch
| former_names        =
| alternate_names     = ''Launch Site One''
| status              = aktīvs
| image               = Corn Ranch Spaceport National Map view.png
| image_alt           =
| image_size          =
| caption             = Skats uz Kornrančas kosmodromu no putna lidojuma
| altitude            =
| building_type       = kosmodroms
| architectural_style =
| structural_system   =
| cost                =
| ren_cost            =
| client              =
| owner               = [[Blue Origin]]
| current_tenants     = [[Blue Origin]]
| location            = {{USA}}, [[Teksasa]]
| address             =
| location_town       = [[Vanhorna]]
| location_country    = [[ASV]]
| pushpin_map         = ASV#Teksasa
| latd  = 31| latm  = 25| lats  = 20| latNS  = N
| longd = 104| longm = 45| longs = 01| longEW = W
| map_caption         = Atrašanās vieta
| map_alt             =
| pushpin_image       =
| pushpin_relief      =
| map_size            =
| map_label           =
| label_position      =
| mark                =
| mark_width          =
| groundbreaking_date = 2004
| start_date          =
| completion_date     = 2006
| opened_date         = 2006
| inauguration_date   =
| demolition_date     =
| destruction_date    =
| main_contractor     =
| awards              =
| designations        =
| rooms               =
| parking             =
| url                 =
| embedded            =
| references          =
}}
'''Kornranča''' ({{Val|en|Corn Ranch}}), arī ''Launch Site One'', ir [[Blue Origin]] īpašumā esošs [[kosmodroms]]. Atrodas apmēram 45 kilometru attālumā no [[Vanhorna]]s, [[Teksasa|Teksasā]], [[ASV]]. Kosmodroms tiek izmantots [[New Shepard]] raķešu izmēģinājumiem un startiem. Kosmodroma teritorijā ir viens suborbitālo lidojumu starta laukums, kā arī vairāki dzinēju izmēģinājumu stendi, kā arī šķidrās raķešdegvielas novietnes.
Kosmodromam atvēlēto zemi 670 kvadrātkilometru apmērā Džefs Beizoss iegādajās 2004. gadā.

sentences:
{{cita nozīme|apstrīdētu teritoriju|daļēji atzītu valsti|Sahāras Arābu Demokrātiskā Republika}}
{{Coord|25|N|13|W|type:country|display=title}}
{{Valsts infokaste
|         vietējais_nosaukums = {{ara|الصحراء الغربية}}
''{{Unicode|As-Ṣaḥarā' al-Ġarbiyya}}''
Sahara Occidental
|    pilnais_valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|            valsts_nosaukums = Rietumsahāra
|               kartes_attēls = LocationWesternSahara.svg
|             kartes_paraksts =
|               galvaspilsēta = [[Ajūna]] (Lājūna)
|             lielākā_pilsēta = galvaspilsēta
|              valsts_valodas = [[Arābu valoda|Arābu]] «de jure»1,
 [[Spāņu valoda|Spāņu]] un [[franču valoda|franču]] «plaši lietotas»,
 [[berberu valodas|berberu]] un [[hasanīja]] arābu (sarunvalodas)
|             etniskās_grupas =
|                    demonīms = [[Sahrāvī]]
|              valsts_iekārta =
|        neatkarības_iegūšana = '''Apstrīdēta neatkarība2'''
|         neatkarības_piezīme =
|        neatkarības_notikums = Neatkarība no [[Spānija]]s
|          neatkarības_datums = {{Dat|1975|11|14}}
|                 platība_km2 = 266 000
|               platība_rangs = 76.
|              procenti_ūdens = nenozīmīgs
|          iedzīvotāju_skaits = 513 000<ref name=unpop>{{Laikraksta atsauce | url=http://www.un.org/esa/population/publications/wpp2008/wpp2008_text_tables.pdf | title=World Population Prospects, Table A.1| version=2008 revision  | format=.PDF | publisher=United Nations | author=Department of Economic and Social Affairs
Population Division | year=2009 | accessdate= 2009-03-12}}</ref>
|     iedzīvotāju_skaita_gads = 2009
|    iedzīvotāju_skaits_rangs = 168.
|    apdzīvotības_blīvums_km2 = 1,9
|  apdzīvotības_blīvums_rangs = 237.
|                      valūta = [[Rietumsahāras peseta]] (RADR pārvaldītajā daļā),
 [[Marokas dirhams]] (Marokas pārvaldītajā daļā)
|                  utc_offset = +0
|                      domēns = nav3
|              tālsarunu_kods = 2124
|                    piezīme1 = Arābu ir vienīgā oficiālā valoda gan [[Maroka]]s, gan [[Rietumsahāras Arābu Demokrātiskā Republika|Rietumsahāras Arābu Demokrātiskās Republikas]] (RADR) pārvaldītajā daļā.
|                    piezīme2 = Pārsvarā Marokas valdījumā, kā tās [[Dienvidu provinces]]. Polisario fronte kontrolē pierobežas apgabalus aiz [[Marokas valnis|robežvaļņa]] kā [[brīvā zona (apgabals)|Brīvo zonu]], RADR vārdā.
|                    piezīme3 = [[.eh]] ir rezervēts.
|                    piezīme4 = Marokas kods; [[Starptautiskā telekomunikāciju savienība|STS]] nav izsniegusi individuālu kodu Rietumsahārai.
}}

sentences: Sarakstā apkopotas tās '''vietas [[Lesoto]], kas iekļautas [[UNESCO Pasaules mantojuma saraksts|UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā]]'''. UNESCO sarakstā no Lesoto ir iekļauta '''1 vietas''' (jaukts objekts), savukārt 1 vieta ir iekļauta oficiālajā kandidātu sarakstā.<ref>[http://whc.unesco.org/en/statesparties/ls Lesoto]</ref> Lesoto Pasaules mantojuma konvenciju ratificēja [[2003]]. gada [[25. novembris|25. novembrī]].

sentences:
{{Militāras sadursmes infokaste
| conflict    = {{{kauja|}}}
| partof2     = {{{konfl|}}}
| image       = {{{attēls|}}}
| caption     = {{{paraksts|}}}
| date        = {{{laiks|}}}
| place       = {{{vieta|}}}
| result      = {{{iznāk|}}}
| combatant1  = {{{puse1|}}}
| combatant2  = {{{puse2|}}}
| commander1  = {{{karavad1|}}}
| commander2  = {{{karavad2|}}}
| strength1   = {{{spēki1|}}}
| strength2   = {{{spēki2|}}}
| casualties1 = {{{zaud1|}}}
| casualties2 = {{{zaud2|}}}
}}<noinclude>
[[Kategorija:Infokastes]]<templatedata>
{
	"params": {
		"kauja": {},
		"konfl": {},
		"attēls": {},
		"paraksts": {},
		"laiks": {},
		"vieta": {},
		"iznāk": {},
		"puse1": {},
		"puse2": {},
		"karavad1": {},
		"karavad2": {},
		"spēki1": {},
		"spēki2": {},
		"zaud1": {},
		"zaud2": {}
	},
	"format": "block"
}
</templatedata></noinclude>

sentences: '''Konstitūcijas diena''' daudzās valstīs ir [[svētku diena]] par godu valsts [[konstitūcija]]i. Latvijā konstitūcijas diena ir [[Latvijas Republikas Satversmes sapulce|Satversmes sapulces]] sasaukšanas gadadiena, ko atzīmē 1. maijā.

sentences:
'''Aplokciems''' ir [[Mīlgrāvis|Mīlgrāvja]] [[apkaime]]s austrumu daļa [[Rīga]]s pilsētas [[Ziemeļu rajons (Rīga)|Ziemeļu rajonā]]. Tas robežojas ar [[Mežaparks|Mežaparka]] un [[Trīsciems|Trīsciema]] apkaimēm (pa [[Mīlgrāvja tilts|Mīlgrāvja tiltu]]), bet pa ūdeni tai ir robežas ar [[Jaunciems (Rīga)|Jaunciema]] apkaimi [[Ķīšezers|Ķīšezera]] pretējā krastā.
Aplokciema ziemeļu daļā atrodas golfa klubs “''Ozo Golf Club''”, bet pārējā daļā ir dzīvojamās ēkas.

sentences:
{{Infobox planet
|discovery=yes
|physical_characteristics = yes
|bgcolour=#99cccc
|name=4 Vesta
|symbol=
|image=
|caption =
|discoverer=[[Heinrihs Vilhelms Matiass Olberss]]
|discovered={{dat|1807|3|29|N|bez}}
|named_after = [[Vesta (mitoloģija)|Vesta]]
|mp_category=Galvenā josla
|orbit_ref =<ref name="jpldata">{{Tīmekļa atsauce
  |title=JPL Small-Body Database Browser: 4 Vesta
  |url=http://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=4
  |accessdate=1 June 2008}}</ref>
|epoch={{dat|2008|5|14}} (JD 2454600,5)
|aphelion=2,572 [[AU]] (384,72 [[Giga|Gm]])
|perihelion=2,151 AU (321,82 Gm)
|semimajor=2,361 AU (353,268 Gm)
|eccentricity=0,089 17
|period=3,63 [[Jūlija gads (astronomija)|a]] (1325.15 [[diena|d]])
|inclination=7,135° līdz ''Ecliptic''
5,56° līdz ''Invariable plane''<ref name=meanplane>{{Tīmekļa atsauce
 |date       = 3 April 2009
 |title       = The MeanPlane (Invariable plane) of the Solar System passing through the barycenter
 |url       = http://home.surewest.net/kheider/astro/MeanPlane.gif
 |accessdate       = 10 April 2009
 |archive-date       = {{dat|2009|05|14||bez}}
 |archive-url       = https://www.webcitation.org/5glwILykY?url=http://home.comcast.net/~kpheider/MeanPlane.gif
 }} (produced with [http://chemistry.unina.it/~alvitagl/solex/ Solex 10] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120210152814/http://chemistry.unina.it/~alvitagl/solex/ |date={{dat|2012|02|10||bez}} }} written by Aldo Vitagliano; see also [[Invariable plane]])</ref>
|asc_node=103,91°
|arg_peri=149,83°
|mean_anomaly=90,53°
|avg_speed=19,34 km/[[sekunde|s]]
| p_orbit_ref =<ref name=Vesta-POE>{{Tīmekļa atsauce
  |title=AstDyS-2 Vesta Synthetic Proper Orbital Elements
  |publisher=Department of Mathematics, University of Pisa, Italy
  |url=http://hamilton.dm.unipi.it/astdys/index.php?pc=1.1.6&n=4
  |accessdate=1 October 2011}}</ref>
| p_semimajor = 2,3615126
| p_eccentricity = 0,0987580
| p_inclination = 6,3923416°
| p_mean_motion = 99,188833
| perihelion_rate = 36,872897
| node_rate = −39,597863
|dimensions= 578×560×458 km<ref name="Thomas1997">{{Laikraksta atsauce
  |author=Thomas, P. C.; ''et al.''
  |title=Impact excavation on asteroid 4 Vesta: Hubble Space Telescope results
  |journal=Science
  |volume=277
  |issue=5331
  |page=1492
  |year=1997
  |doi=10.1126/science.277.5331.1492|bibcode = 1997Sci...277.1492T}}</ref>
529 km (vidēji)
|mass=2,5920 kg<ref name="Dawn Journal">[http://dawn.jpl.nasa.gov/mission/journal_08_11_11.asp Dawn Journal at the DAWN website of JPL]</ref>
|density=3,42 g/cm³<ref name="Baer2007">{{Laikraksta atsauce
 |last         = Baer
 |first        = James
 |author2      = Chesley, Steven R.
 |title        = Astrometric masses of 21 asteroids, and an integrated asteroid ephemeris
 |journal      = Celestial Mechanics and Dynamical Astronomy
 |volume       = 100
 |issue        = 2008
 |pages        = 27–42
 |publisher    = Springer Science+Business Media B.V. 2007
 |url          = http://www.springerlink.com/content/h747307j43863228/fulltext.pdf
 |format       = PDF
 |doi          = 10.1007/s10569-007-9103-8
 |accessdate   = 11 November 2008
 |year         = 2008
 |bibcode      = 2008CeMDA.100...27B
 |archive-url  = https://web.archive.org/web/20110224014158/http://www.springerlink.com/content/h747307j43863228/fulltext.pdf
 |archive-date = {{dat|2011|02|24||bez}}
}}</ref>
|surface_grav=0,22 [[paātrinājums|m/s2]]
0,022 ''[[g]]''
|escape_velocity=0,35 km/s
|rotation=0,222 6 d (5,342 h)<ref name="jpldata" /><ref name="lc">{{Tīmekļa atsauce
 |last        = Harris
 |first       = A. W.
 |coauthors   = Warner, B. D.; Pravec, P.; (Eds.)
 |title       = Asteroid Lightcurve Derived Data. EAR-A-5-DDR-DERIVED-LIGHTCURVE-V8.0.
 |publisher   = [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]]
 |year        = 2006
 |url         = http://www.psi.edu/pds/resource/lc.html
 |accessdate  = 15 March 2007
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070128183706/http://www.psi.edu/pds/resource/lc.html
 |archivedate = {{dat|2007|01|28||bez}}
}}</ref>
|spectral_type=[[V-type asteroid]]<ref name="jpldata" /><ref name="tax">{{Tīmekļa atsauce
 |last        = Neese
 |first       = C.
 |coauthors   = Ed.
 |title       = Asteroid Taxonomy EAR-A-5-DDR-TAXONOMY-V5.0
 |publisher   = [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]]
 |year        = 2005
 |url         = http://www.psi.edu/pds/resource/taxonomy.html
 |accessdate  = 15 March 2007
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070310220044/http://www.psi.edu/pds/resource/taxonomy.html
 |archivedate = {{dat|2007|03|10||bez}}
}}</ref>
| magnitude = 5,1<ref name="Pasachoff1983">{{Grāmatas atsauce
  |author=Menzel, Donald H.; and Pasachoff, Jay M.
  |year=1983
  |title=A Field Guide to the Stars and Planets
  |edition=2nd
  |publisher=Houghton Mifflin
  |page=391
  |location=Boston, MA
  |isbn=0-395-34835-8}}</ref> līdz 8,48
| abs_magnitude=3,20<ref name="jpldata" /><ref name="iras">{{Tīmekļa atsauce
 |last        = Tedesco
 |first       = E. F.
 |coauthors   = Noah, P. V.; Noah, M.; Price, S. D.
 |title       = Infra-Red Astronomy Satellite (IRAS) Minor Planet Survey. IRAS-A-FPA-3-RDR-IMPS-V6.0.
 |publisher   = [[Planetary Data System|NASA Planetary Data System]]
 |year        = 2004
 |url         = http://www.psi.edu/pds/resource/imps.html
 |accessdate  = 15 March 2007
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20070311123634/http://www.psi.edu/pds/resource/imps.html
 |archivedate = {{dat|2007|03|11||bez}}
}}</ref>
|albedo=0,423 (ģeometriskais)<ref name="iras" />
|angular_size = 0,64" līdz 0,20"
|single_temperature=''min:'' 85 [[Kelvin|K]] (−188 °C)
''max:'' 270 K (−3 °C)<ref name="Mueller01">{{Laikraksta atsauce
  |url=http://www.esa.int/esapub/bulletin/bullet108/chapter4_bul108.pdf
  |author=Mueller, T. G.
  |author2=Metcalfe, L.
  |title=ISO and Asteroids
  |journal=European Space Agency (ESA) bulletin
  |volume=108
  |page=38
  |year=2001}}</ref>
}}
'''4 Vesta''' jeb '''Vesta''' ir viens no lielākajiem [[asteroīds|asteroīdiem]] [[Saules sistēma|Saules sistēmā]]. Tā vidējais diametrs ir aptuveni 530 [[kilometrs|kilometri]]<ref name="jpldata" /> un masa — aptuveni 2,59×1020 [[Kilograms|kg]].<ref name="Dawn Journal" />

sentences:
{{Saeimas infokaste
|nr             = 11.
|attēls         = 11Saeima2.png
|att_izm        =
|paraksts       = Frakcijas 2011. gadā
|sākums         = {{dat|2011|10|17|N}}
|beigas         = {{dat|2014|11|3|N}}
|priekšsēdētājs = [[Solvita Āboltiņa]]
|pr biedri      =
* [[Inga Bite]]
* [[Andrejs Klementjevs]]
|frakcijas      =
* [[Saskaņas Centrs]] (31)
* [[Vienotība]] (20)
* [[Zatlera Reformu partija]] (16)
* [[Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"|Nacionālā apvienība]] (14)
* [[Zaļo un Zemnieku savienība]] (13)
* Pie frakcijām nepiederošie deputāti (6)
|pirms          = [[10. Saeima]]
|pēc            = [[12. Saeima]]
}}
'''11. Saeima''' ir [[Latvija|Latvijas Republikas]] [[Saeima|parlamenta]] 11. sasaukums, kas savu darbību uzsāka 2011. gada 17. oktobrī un pabeidza 2014. gada 3. novembrī. 11. Saeima tika ievēlēta ārkārtas vēlēšanās pēc [[2011. gada referendums par Saeimas atlaišanu|iepriekšējās Saeimas atlaišanas]], un tādēļ šī Saeimas sasaukuma pilnvaru termiņš ir trīs, nevis četri gadi.<ref>{{Tīmekļa atsauce |url=http://www.likumi.lv/doc.php?id=57980&from=off |title=10. un 13. pants, Latvijas Republikas Satversme, ar grozījumiem, kas stājušies spēkā 02.11.2010. |accessdate={{dat|2013|01|10|SK}} |work=likumi.lv |publisher=VSIA Latvijas Vēstnesis |date= }}</ref>

sentences: '''Starptautiskais bankas konta numurs''' jeb '''IBAN''' ({{val-en|international bank account number}})<ref>{{AkadTerm|term=IBAN|lang=LV}}</ref> ir starptautiski pieņemta sistēma [[bankas konts|bankas kontu]] identificēšanai. Tā ieviešanu sākotnēji noteica [[Eiropas Banku Standartu komiteja]]s (ECBS) lēmumi, bet vēlāk tas kļuva par starptautisku standartu ISO 13616. Pašreiz spēkā esošais standarts ir ISO 13616:2007, kas nosaka [[Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība|Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrību]] (SWIFT) kā reģistratoru (Latvijas standarts LVS ISO 13616:2007<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lvs.lv/lv/products/21958|title=LVS ISO 13616-1:2007|publisher=SIA "Standartizācijas, akreditācijas un metroloģijas centrs"}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.lvs.lv/lv/products/21959|title=LVS ISO 13616-2:2007|publisher=SIA "Standartizācijas, akreditācijas un metroloģijas centrs"}}</ref>). Sākotnēji to lietoja [[Eiropas Savienība]]s ietvaros, taču, uz 2016. gada 29. februāri, to ir ieviesušas 69 valstis visā pasaulē.<ref name=IBANRegistry>{{cite web | url = https://www.swift.com/sites/default/files/resources/swift_standards_ibanregistry.pdf | title = IBAN registry – This registry provides detailed information about all ISO 13616-compliant national IBAN formats – Release 63 | date = 2016. gada februāris | publisher = SWIFT | accessdate = 2016. gada 15. februārī | archive-date = 2016. gada 30. Janvāris | archive-url = https://web.archive.org/web/20160130135703/https://www.swift.com/sites/default/files/resources/swift_standards_ibanregistry.pdf }}</ref>

sentences:
{{Vielas infokaste
|              nosaukums = Mononātrija glutamāts
|                 attēls =

Mononātrija glutamāta struktūrformula un pulverveida forma
|         citi nosaukumi = Nātrija 2-aminopentanedioāts
|             CAS numurs = 142-47-2
|        ķīmiskā formula = C5H8NO4Na
|                molmasa = 169,111
|                blīvums =
|    kušanas temperatūra = 232 °C
|   viršanas temperatūra =
|          šķīdība ūdenī = 740 g/L
| izoelektriskais punkts =
|                   citi =
}}

sentences:
{{stack|
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Nikolajs Rērihs
|     vārds_orig = ''Николай Рёрих''
|         attēls = N_Roerich.jpg
|     att_izmērs = 150px
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = {{dat VS|{{dat|1874|10|9}}|{{dat||9|27}}}}
| dz_gads = 1874
| dz_mēnesis = 10
| dz_diena = 9
| dz_vieta = [[Sanktpēterburga]], [[Krievijas Impērija]] (tagad {{RUS}})
| m_dat_alt =
| m_gads = 1947
| m_mēnesis = 12
| m_diena = 13
| m_vieta = Kulu, [[Himāčala Pradēša]], [[Indijas Domīnija]] (tagad {{IND}})
| dzīves_vieta =
| pilsonība =
| tautība =
| dzimums = V
| vecāki = Konstantīns Rērihs
Marija Kalašņikova
| brāļi =
| māsas =
| dzīvesbiedrs = Jeļena Rēriha (Šapošņikova)
| bērni = Jurijs Rērihs
[[Svjatoslavs Rērihs]]
| paraksts =
| piezīmes =
| kategorijas =
| citas daļas =
}}
{{Listen
 |filename     = "About Shambala" N.Roerich.ogg
 |title        = "Rēriha stāstījuma ieraksts par Šambalu"
 |description  = 1929. gada ieraksts.
}}
}}

sentences:
{{Mēneši}}
'''Novembris''' (no {{val|la|novem}} — 'deviņi') ir [[gads|gada]] vienpadsmitais [[mēnesis]]. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir '''salnas''' vai '''Mārtiņu mēnesis''', savukārt lietuviešu senais nosaukums ir ''graudinis mėnuo'', bet mūsdienās — ''lapkritis''.<ref>{{Grāmatas atsauce |title=Mitoloģijas enciklopēdija 2 |year=1994 |publisher=[[Galvenā enciklopēdiju redakcija|Latvijas enciklopēdija]] |location=Rīga |isbn=5-89960-044-6 |page=200 |chapter=Latviešu mitoloģija}}</ref> [[Astroloģija|Astroloģijā]] sākas ar [[Saule|Sauli]] Skorpiona zīmē, beidzas ar Sauli Strēlnieka zīmē.

sentences:
{{Vielas infokaste
|attēls=
|ķīmiskā formula=C18H32O2
|molmasa=280,45
|blīvums=
|kušanas temperatūra=48 °C
|viršanas temperatūra=260 °C
}}
'''Stearolskābe''' (9-oktadecīnskābe, CH3(CH2)7C≡C(CH2)7−COOH) pieder pie nepiesātinātajām [[karbonskābes|karbonskābēm]] ar trīskāršo saiti. Stearolskābe ir bezkrāsaini prizmatiski kristāli. Stearolskābei ir [[izomērs]] ar citādu trīskāršās saites novietojumu molekulā — [[tarirīnskābe]].

sentences: '''Baznīcas apustulitāte''' (''The Apostolicity of the Church'') ir [[Pasaules luterāņu federācija]]s un [[Romas katoļu baznīca]]s [[Pontifikālā padome kristiešu vienības veicināšanai|Pontifikālās padomes kristiešu vienības veicināšanai]] kopējas Luterāņu - Romas katoļu vienības komisijas (''Lutheran - Roman Catholic Commission on Unity'') teoloģiskās diskusijas dokuments (2006).

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Dejotāja tumsā
| operators =
| attēls = Dancer in the Dark (Danish poster).png
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = mūzikls, melodrāma
| režisors = [[Larss fon Trīrs]]
| producents =
| scenārijs = Larss fon Trīrs
| aktieri = * [[Bjorka]]
* [[Katrina Deneva]]
* [[Deivids Morss]]
* [[Pēters Stormare]]
* [[Džoels Grejs]]
| mūzika = Bjorka
| oriģinālnos = ''Dancer in the Dark''
| studija = * ''Zentropa Entertainments''
* ''Canal+''
* ''FilmFour''
* ''France 3 Cinéma''
| montāža =
| izplatītājs = * ''Angel Films''
* ''Les films du losange''
* ''Constantin Film''
* ''Istituto Luce''
* ''Sandrew Metronome''
* ''FilmFour Distributors''
* ''Fine Line Features''
| izdošana = {{Filmas datums|2000|5|17|[[Kannu kinofestivāls]]}}
| ilgums = 140 minūtes
| valsts = * {{DEN}}
* {{FRA}}
* {{DEU}}
* {{ITA}}
* {{SWE}}
* {{GBR}}
* {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|12,5 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|45,6 miljoni}}<ref name="NUM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.the-numbers.com/movie/Dancer-in-the-Dark#tab=summary|title=Dancer in the Dark (2000) |publisher=[[The Numbers]] |accessdate= {{dat|2024|3|2}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}
'''"Dejotāja tumsā"''' ({{Val|en|Dancer in the Dark}}) ir 2000. gada muzikāla melodrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir [[Larss fon Trīrs]]. Filmā galvenā loma ir islandiešu dziedātājai [[Bjorka]]i, atveidojot čehu imigranti ASV, kura krāj naudu acu operācijai savam dēlam. Dēls, tāpat kā viņa, cieš no iedzimtas slimības, kas noved pie akluma. Citas lomas atveido [[Katrina Deneva]], [[Deivids Morss]], [[Pēters Stormare]] un [[Džoels Grejs]]. "Dejotāja tumsā" ir noslēdzošā fon Trīra "Zelta sirds" triloģijas daļa pēc filmām "[[Šķeļot viļņus]]" (''Breaking the Waves'', 1996) un "[[Idioti]]" (''Idioterne'', 1998).

sentences:
{{cita nozīme|5. gadsimta baznīcas vēturnieku|sengrieķu filozofu|Sokrats}}
{{Personas infokaste
|          vārds = Sokrats Sholastiķis
|     vārds_orig = {{gree|Σωκράτης ὁ Σχολαστικός}}
|         attēls =
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt = ap [[380]]. gadu
|        dz_gads =
|     dz_mēnesis =
|       dz_diena =
|       dz_vieta = [[Konstantinopole]], [[Romas impērija]]<br />([[Stambula]], {{TUR}})
|      m_dat_alt = pēc [[439]]. gada, ap [[450]]. gadu
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība =
|        tautība =
|   nodarbošanās = vēsturnieks
|        dzimums = V
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas = nē
|    citas daļas =
}}

sentences:
{{Infobox OS
| name                   = MeeGo
| logo                   =
| screenshot             =
| caption                =
| website                =
| developer              = ''[[Nokia]]''
| family                 = ''[[Linux]]''
| source model           =
| released               = 2010-05-26
| latest_release_version = 1.2.0.10
| latest_release_date    = 2012-07-12
| latest preview version =
| latest preview date    =
| frequently updated     =
| marketing_target       = mobilās ierīces, multimediju ierīces u.c.
| language               =
| kernel_type            = [[monolīts kodols|monolīts]] (''[[Linux kodols|Linux]]'')
| programmed_in          =
| userland               =
| ui                     =
| license                = dažādas
| working_state          = pārtraukts (turpināts kā ''[[Mer (operētājsistēma)|Mer]]'')
| supported_platforms    = ''[[ARM]]'' un ''[[x86]]''
| updatemodel            =
| package_manager        = ''[[RPM Package Manager]]''
}}
'''''MeeGo''''' bija [[Linux distributīvs|''Linux'' distributīvs]], [[datorplatforma|programmatūras platforma]], kas paredzēta galvenokārt mobilajām un multimediju ierīcēm. Kopš 2010. gada to izstrādāja ''[[Nokia]]'', bet vēlāk pārņēma ''[[Linux Foundation]]''. 2011. gadā tā izstrāde pārtraukta, bet ''MeeGo'' iestrādes tika turpinātas projektā ''[[Mer (operētājsistēma)|Mer]]'' un ''[[Sailfish OS]]''.

sentences:
{{Personas infokaste
|        platums =
|          vārds = Ketrīna Haira
|     vārds_orig = Kathryn P. Hire
|         attēls = Hire2.jpg
|     att_izmērs =
|  att_nosaukums =
|     dz_dat_alt =
|        dz_gads = 1959
|     dz_mēnesis = 8
|       dz_diena = 26
|       dz_vieta = [[Mobila]], [[Alabama]], {{USA}}
|         m_gads =
|      m_mēnesis =
|        m_diena =
|        m_vieta =
|   dzīves_vieta =
|      pilsonība = {{USA}}
|        tautība =
|        dzimums = S
|         vecāki =
|          brāļi =
|          māsas =
|   dzīvesbiedrs =
|          bērni =
|       paraksts =
|       piezīmes =
|    kategorijas =
|    citas daļas =
{{Kosmonauta infodaļa
| kos_veids = [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronauts]]
| nodarbošanās =
| nodarbošanās_tagad =
| nodarbošanās_agrāk =
| d_pakāpe =
| kos_koplaiks = 29 d 15 h 56 min
| kos_iesaukums = 1994.
| kos_misija = 1. [[STS-90]]
2. [[STS-130]]
| kos_kuģi = [[Columbia (kosmoplāns)|Columbia]], [[Endeavour (kosmoplāns)|Endeavour]]
}}
{{Infodaļa inženieris
|         nozare = mehāniskā inženierija
|   darba_vietas =
|      izglītība = ''U.S. Naval Academy'', ''Florida Institute of Technology''
|       projekti =
|    izgudrojumi =
|     sasniegumi =
|    apbalvojumi =
|       piezīmes =
}}
{{Militārpersonas infodaļa
| dienesta_pakāpe = [[Kapteinis (pakāpe)|Kapteinis]]
|  dienesta_laiks = 1982.—1989. (aktīvais dienests)
kopš 1989. gada — rezerviste
|          valsts = {{USA}}
|       struktūra = [[ASV Jūras kara flote]]
|         vienība =
|    nodarbošanās = aviācijas navigators
|       komandēja =
|          kaujas = [[Irākas karš]]
|       izglītība =
|     apbalvojumi =
|      cits_darbs =
}}
}}
'''Ketrīna Haira''' (''Kathryn Patricia "Kay" Hire'', dzimusi {{dat|1959|8|26}}) ir [[Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija|NASA]] [[kosmonauts|astronaute]], [[ASV Jūras kara flote]]s kapteine rezervē.

sentences:
{{Skaitlis
 | num = 49
 | lv  = Četrdesmit deviņi
}}

sentences:
[[File:Inflatiearg.png|thumb|Hiperinflācija Argentīnā]]
'''Hiperinflācija''' ir [[ekonomika]]s termins, kas apraksta ļoti augstu procentu [[inflācija|inflāciju]], kurā kādas [[valūta]]s patiesā vērtība strauji sarūk un līdz ar to preču un pakalpojumu [[cena (ekonomika)|cenas]] nemitīgi kāpj. Hiperinflācija pēc ekonomikas definīcijas iestājas brīdī, kad ikmēneša inflācijas procenti ir lielāki par 50%, kas nozīmē, ka katru mēnesi cenas pieaug vismaz par 50%.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica|title=Terminu vārdnīca {{!}} Naudas skola|website=www.naudasskola.lv|access-date=2019-02-08|language=lv|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180831065618/https://www.naudasskola.lv/lv/terminu-vardnica|archivedate=2018-08-31}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=https://credpro.lv/hiperinflacija/|title=Hiperinflācija|last=CredPro|website=CredPro|access-date=2019-02-08|date=2015-12-30|language=lv-LV|archiveurl=https://web.archive.org/web/20171128092251/http://credpro.lv/hiperinflacija/|archivedate=2017-11-28}}</ref><ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://profizgl.lu.lv/mod/book/view.php?id=16799&chapterid=3383|title=Svetlana Saksonova. Inflācija, tās veidi (e-grāmata) : 13.1. Definīcijas|website=profizgl.lu.lv|access-date=2019-02-08}}{{Novecojusi saite}}</ref> Parasti tā seko pēc kādiem katastrofāliem satricinājumiem valsts ekonomikā – pasaules vai pilsoņu kariem, revolūcijām u.tml. Hiperinflācija noved pie tik straujas naudas vērtības krišanās, ka nauda vairs nespēj pildīt savas funkcijas.<ref>{{Tīmekļa atsauce|url=http://profizgl.lu.lv/mod/book/tool/print/index.php?id=16799#ch3384|title=Svetlana Saksonova. Inflācija, tās veidi (e-grāmata)|website=profizgl.lu.lv|access-date=2019-03-02}}{{Novecojusi saite}}</ref>

sentences:
{{BioTakso infokaste|platums=|klase_lv=Divdīgļlapji|attēls=Gentiana pneumonanthe (49099697091).jpg|valsts=Plantae|valsts_lv=Augi|nodalījums=Magnoliophyta|nodalījums_lv=Segsēkļi|klase=Magnoliopsida|nosaukums=|rinda_lv=Genciānu rinda|rinda=Gentianales|dzimta=Gentianaceae|dzimta_lv=Genciānu dzimta|ģints=Gentiana|ģints_lv=Drudzenes|suga=Gentiana pneumonanthe|suga_lv=Tumšzilā drudzene|binomial=Gentiana pneumonanthe <small>L.</small>}}
'''Tumšzilā drudzene''' ({{val|la|Gentiana pneumonanthe}}) ir augu suga [[genciānu dzimta]]s [[Drudzenes|drudzeņu ģintī]]. Savvaļā tā ir sastopama [[Eiropa|Eiropā]] (neiekļaujot lielu daļu [[Ziemeļeiropa]]s) un [[Rietumāzija|Rietumāzijā]], atklātās, periodiski vai pastāvīgi mitrās vietās ar [[kūdra]]s augsni — mitrās un [[Purvs|purvainās]] [[Pļava|pļavās]], zāļu purvu apmalēs, mežmalās. [[Latvija|Latviju]] šķērso sugas izplatības robeža, tādēļ valsts teritorijā tumšzilā drudzene ir sastopama reti — galvenokārt valsts austrumu daļā. Suga jutīga pret izmaiņām, atradņu skaits Latvijā strauji sarūk pārmitro biotopu [[meliorācija]]s un rekultivācijas dēļ.

sentences:
{{Filmas infokaste
| nosaukums = Firma
| operators =
| attēls = Firm ver2.jpg
| att_izm =
| paraksts =
| žanrs = trilleris
| režisors = [[Sidnijs Polaks]]
| producents =
| scenārijs =
| aktieri = * [[Toms Krūzs]]
* [[Džīna Triplhorna]]
* [[Džīns Hekmens]]
* [[Eds Heriss]]
* [[Hollija Hantere]]
* [[Hals Holbruks]]
* [[Deivids Stratērns]]
* [[Gērijs Bjūsijs]]
| mūzika = [[Deivs Grusins]]
| oriģinālnos = ''The Firm''
| studija = * ''Davis Entertainment''
* ''Mirage Enterprises''
| montāža =
| izplatītājs = ''[[Paramount Pictures]]''
| izdošana = {{Filmas datums|1993|6|30}}
| ilgums = 154 minūtes
| valsts = {{USA}}
| valoda = [[Angļu valoda|angļu]]
| budžets = {{ASV dolārs|42 miljoni}}
| ienākumi = {{ASV dolārs|270,2 miljoni}}<ref name="BOM">{{Tīmekļa atsauce |url=https://www.boxofficemojo.com/release/rl2186511873/weekend/|title=The Firm |publisher=[[Box Office Mojo]] |accessdate= {{dat|2022|6|8}}}}</ref>
| iepriekšējā =
| nākamā =
| imdb =
}}'''"Firma"''' ({{Val|en|The Firm}}) ir 1993. gada [[Amerikas Savienotās Valstis|ASV]] trillera filma, kura režisors ir [[Sidnijs Polaks]]. Filmā galvenās lomas atveido [[Toms Krūzs]], [[Džīna Triplhorna]], [[Džīns Hekmens]], [[Eds Heriss]], [[Hollija Hantere]], [[Hals Holbruks]], [[Deivids Stratērns]] un [[Gērijs Bjūsijs]]. Filma ir balstīta uz [[Džons Grišams|Džona Grišama]] 1991. gada romāna ar [[Firma (romāns)|tādu pašu nosaukumu]].

sentences: '''Leikisms''' (no [[Grieķu valoda|grieķu]] — λευκός "balts") ir [[mutācija]], kas izraisa daļēju ādas ārējās [[pigmentācija]]s zudumu [[dzīvnieki]]em. Tas izpaužas kā balts kažoka, spalvu vai epidermas krāsojums, bet nekad kā acu pigmentācijas trūkums.

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Fillaha
 | official_name            = Villach
 | nickname                 =
 | motto                    =
 | settlement_type          = Pilsēta
 | image_skyline            = Villach (view towards the south).jpeg
 | image_caption            = Skats uz dienvidiem
 | image_flag               = Flag of Villach.gif|45px
 | image_shield             = Villach CoA.svg
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Austria
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              = Atrašanās vieta Austrijā
 | subdivision_type         = [[Pasaules valstis|Valsts]]
 | subdivision_type1        = [[Austrijas federālās zemes|Federālā zeme]]
 | subdivision_type2        = [[Austrijas apgabali|Apgabals]]
 | subdivision_name         = {{AUT}}
 | subdivision_name1        = [[Karintija]]
 | subdivision_name2        = [[Statūtpilsēta]]
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             =
 | leader_name              =
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 134.89
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2011
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 59285
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[Centrāleiropas laiks|CET]]
 | utc_offset               = +1
 | timezone_DST             = [[Centrāleiropas vasaras laiks|CET]]
 | utc_offset_DST           = +2
 | latd = 46 | latm = 36 | lats = 53 | latNS = N
 | longd = 13 | longm = 50 | longs = 46 | longEW = E
 | postal_code_type         = Pasta indekss
 | postal_code              = 9500
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              = 501
 | website                  = http://www.villach.at
 | footnotes                =
}}

sentences:
{{Vieglatlēta infokaste
 |           vārds = Jolanda Keizere
 |      vārds_orig = ''Jolanda Keizer''
 |          attēls = Jolanda keizer.jpg
 |         att_izm =
 |        paraksts = J. Keizere [[2007. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2007. gada Pasaules čempionātā]]
<!------ Personas dati ------>
 |  dzimtais_vārds =
 |     pilns_vārds =
 |          dz_dat = {{dzimšanas datums un vecums|1985|4|5}}
 |         dz_viet = {{Vieta|Nīderlande|Amsterdama}}
 |         mir_dat =
 |        mir_viet =
 |            taut = {{NED}}
 |     dzīvesvieta =
 |          garums = 183 [[centimetrs|cm]]
 |           svars = 67 [[kilograms|kg]]
 |         iesauka =
 |       izglītība =
<!------ Profesionālā informācija ------>
 |            disc = [[Septiņcīņa]]
 |         kar_sāk =
 |        kar_beig =
 |           klubs =
 |        treneris =
 |           trenē =
<!------ Dalība sacensībās ------>
 |           olimp = 1 ([[2008. gada Vasaras Olimpiskās spēles|2008]])
 |            pc-a =
 |            pc-t =
 |            rc-a =
 |            rc-t =
 |            reg1 =
 |            reg2 =
<!------ Personīgie rekordi ------>
 |             PR1 = 6370 (2008)
 |           PR1_d = Septiņcīņā
 |             PR2 = 4644 (2009)
 |           PR2_d = Pieccīņā
 |             PR3 =
 |           PR3_d =
<!------ Apbalvojumi u.c. ------>
 |            balv =
 |         dzimums = S
 |       atjaunots =
 |           slavz =
<!------ Medaļas ------>
 |   rādīt_medaļas = jā
 |     headercolor =
 |  medaltemplates =
{{Medaļu infodaļa
|turnīrs 1= Eiropas čempionāts telpās |zelts 1= 0 |sudrabs 1= 1 |bronza 1= 0
|detaļas = Lielākie sasniegumi
}}
}}
'''Jolanda Keizere''' ({{val|nl|Jolanda Keizer}}; dzimusi {{dat|1985|4|5}} [[Amsterdama|Amsterdamā]], [[Nīderlande|Nīderlandē]]) ir nīderlandiešu [[vieglatlēte]], startē [[septiņcīņa]]s sacensībās.

sentences:
{{slikts tulkojums}}
{{BioTakso infokaste
| attēls =Papaver April 2010-13 crop.jpg
| att_nosaukums=
| valsts =Plantae
| valsts_lv =Augi
| nodalījums =Magnoliophyta
| nodalījums_lv =Segsēkļi
| klase =Magnoliopsida
| klase_lv =Divdīgļlapji
| apakšklase =Ranunculidae
| apakšklase_lv=Gundegu apakšklase
| rinda=Papaverales
| rinda_lv=Magoņu rinda
| dzimta=Papaveraceae
| dzimta_lv=Magoņu dzimta
| ģints=Papaver
| ģints_lv=Magones
| suga=Papaver somniferum
| suga_lv=Miega magone
| binomial=Papaver somniferum
| kategorijas=nē
}}

sentences: '''Īstenība''' jeb '''realitāte''' (no {{val|la|realis}} — 'īsts, vielisks') ir [[filozofija]]s [[kategorija]], objektīvā esamība, konkrēti izveidojies dabas un [[sabiedrība]]s vēsturisko [[parādība|parādību]] kopums. Klātesamība, materiālo [[fizikāls ķermenis|ķermeņu]] kopums, kas pastāv [[laiks|laikā]] un [[telpa|telpā]]. Īstenības saturs nav absolūti nemainīgs; gan objektīvi, gan cilvēka darbības dēļ. Īstenība ir nepārtrauktā kustībā un [[attīstība|attīstībā]].

sentences: '''Refraktors''' ([[lēca|lēcu]] teleskops) ir optiskā [[teleskops|teleskopa]] paveids, kura [[objektīvs]] sastāv no vienas vai vairākām lēcām.

sentences:
{{Universitātes infokaste
| name              = Vīnes Universitāte
| native_name       = ''Universität Wien''
| image_name        = Wien - Universität (2).JPG
| image_size        = 250
| image_alt         =
| caption           = Universitātes galvenā ēka
| latin_name        =
| motto             =
| established       = [[1365]]. gada [[12. marts]]
| type              =
| affiliation       =
| endowment         =
| budget            = 509,7 miljoni [[eiro]]
| students          = 91 342 <small>(2011)</small>
| country           = [[Austrija]]
| website           = [http://www.univie.ac.at/ univie.ac.at]
| footnotes         =
}}

sentences:
{{Apdzīvotas vietas infokaste
 | name                     = Hagātņa
 | official_name            = ''Hagåtña''<br />''Agaña''
 | settlement_type          = ciems
 | image_skyline            = Hagatna from Fort Santa Agueda.JPG
 | image_caption            =
 | image_flag               = Flag of Hagåtña, Guam.svg
 | image_seal               =
 | image_shield             =
 | shield_link              =
 | flag_link                =
 | shield_size              =
 | pushpin_map              = Guama
 | pushpin_label_position   =
 | map_caption              =
 | subdivision_type         = Valsts
 | subdivision_name         = {{USA}}
 | subdivision_type1        = Atkarīgā teritorija
 | subdivision_name1        = {{GUM}}
 | subdivision_type2        =
 | subdivision_name2        =
 | established_title        =
 | established_date         =
 | government_type          =
 | leader_title             = Mērs
 | leader_name              = Džons Kruzs
 | area_magnitude           =
 | area_total_km2           = 2.6
 | area_land_km2            =
 | area_water_km2           =
 | area_urban_km2           =
 | area_metro_km2           =
 | population_as_of         = 2020. gadā
 | population_footnotes     =
 | population_total         = 943
 | population_urban         =
 | population_metro         =
 | population_density_km2   = auto
 | timezone                 = [[ChST]]
 | utc_offset               = +10
 | timezone_DST             =
 | utc_offset_DST           =
 | latd = 13 | latm = 29 | lats =  | latNS = N
 | longd = 144 | longm = 45 | longs =  | longEW = E
 | postal_code_type         =
 | postal_code              =
 | elevation_footnotes      =
 | elevation_m              =
 | website                  =
 | footnotes                =
}}

sentences: '''Mobilā observatorija''' ir pārvietojama [[observatorija]]. Kopš [[2005. gads|2005]]. gada vasaras šāda observatorija atrodas [[Latvija|Latvijā]] un tā ir vienīgā šāda veida observatorija visā [[Eiropa|Eiropā]]. Tā ir izvietota uz [[smagā mašīna|smagās mašīnas]] šasijas un aprīkota ar grozāmu [[kupols|kupolu]], no kura iespējams novērot [[debess ķermenis|debess ķermeņus]] ar stacionāru [[teleskops|teleskopu]]. Tai ir pievienoti vēl divi teleskopi, kuri ir iznesami ārā no kupola un kalpo papildu [[novērojumi]]em.<ref> "Ciemos brauc Visums", Ilustrētā Zinātne - 2005.gada decembra numurs, 23.lpp.</ref>

sentences:
{{Valsts amatpersonas infokaste
| vārds               = Stroms Tērmonds
| vārds_orģ           = ''Strom Thurmond''
| attēls              = Strom_Thurmond.jpg
| mazs_att            =
| apraksts            = Tērmonds 1997. gadā
| amats              = [[ASV Senāts|ASV Senators]] no [[Dienvidkarolīna]]s
| term_sākums        = {{dat|1956|11|7|N}}
| term_beigas        = {{dat|2003|1|3|N}}
| viceprezidents     =
| vicepremjers       =
| vietnieks          =
| prezidents         =
| premjers          =
| priekštecis      = [[Tomass A. Vofords]]
| pēctecis           = [[Lindsijs Greiems]]
| term_sākums2        = {{dat|1954|12|24|N}}
| term_beigas2        = {{dat|1956|4|4|N}}
| viceprezidents2    =
| vicepremjers2       =
| vietnieks2          =
| prezidents2         =
| premjers2          =
| priekštecis2      = [[Čārlzs E. Daniels]]
| pēctecis2           = [[Tomass A. Vofords]]
| dzim_dati           = {{dat|1902|12|5}}
| dzim_vieta          = {{vieta|ASV|Dienvidkarolīna|Edžfīlda}}
| dzīves_vieta        =
| mir_dati            = {{mdv|2003|6|26|1902|12|5}}
| mir_vieta           =
| apglabāts           =
| tautība             = [[amerikāņi (nācija)|amerikānis]]
| partija             = [[ASV Demokrātiskā partija|Demokrātiskā partija]] (līdz 1964. gadam)
[[ASV Republikāniskā partija|Republikāniskā partija]] (1964-2003)
| dinastija           =
| tēvs                =
| māte                =
| dzīvesb             =
| bērni               =
| profesija           =
| alma_mater          =
| reliģija            =
| paraksts            = Strom_Thumond_Signature.svg
| paraksts_izm        =
| piezīmes            =
}}

labels: KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba JÄdzieni VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla VÄsture KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Sports VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Latvija SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture KultÅ«ra Notikumi SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture VeselÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni CilvÄki CilvÄki JÄdzieni KultÅ«ra MÄksla Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba VÄsture ReliÄ£ija Sports VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Daba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports Ä¢eogrÄfija MÄksla MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Daba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Sports Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Notikumi KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture Latvija Politika Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Sports CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba MÄksla Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Latvija CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Politika VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Notikumi Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Politika Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki CilvÄki CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika MÄksla KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Latvija VÄsture VeselÄ«ba KultÅ«ra Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla VeselÄ«ba VÄsture Latvija Sports Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture JÄdzieni CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports Daba KultÅ«ra CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Notikumi SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Politika VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba Daba Latvija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija VÄsture SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra JÄdzieni MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla Daba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Sports VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Sports MÄksla VeselÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija VÄsture VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Daba MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba Latvija KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Latvija Daba KultÅ«ra Daba MÄksla KultÅ«ra Daba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba MÄksla Politika Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla JÄdzieni CilvÄki VeselÄ«ba VÄsture Daba MÄksla Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki Daba CilvÄki Daba CilvÄki Daba VeselÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture Latvija CilvÄki CilvÄki Latvija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki KultÅ«ra JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Daba Latvija KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Latvija JÄdzieni Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba Notikumi ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba Sports Daba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika KultÅ«ra MÄksla CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Daba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Notikumi Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture Daba SabiedrÄ«ba MÄksla Sports Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Politika CilvÄki Politika Daba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Daba Daba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VeselÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Daba ReliÄ£ija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija KultÅ«ra Daba VÄsture CilvÄki Latvija CilvÄki MÄksla Daba Daba Politika Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba CilvÄki VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija KultÅ«ra VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba ReliÄ£ija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki KultÅ«ra ReliÄ£ija Latvija VÄsture DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Daba CilvÄki VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija Daba CilvÄki CilvÄki SabiedrÄ«ba JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika Daba Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla Ä¢eogrÄfija Sports KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Daba Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla CilvÄki Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Daba Latvija MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Latvija VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra CilvÄki Daba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Latvija CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Sports Sports Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Politika CilvÄki VeselÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Notikumi CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija JÄdzieni Latvija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VÄsture Politika Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba Daba Daba VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla VÄsture Politika Daba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Daba CilvÄki Sports KultÅ«ra Daba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba Sports SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra MÄksla VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Politika Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Latvija Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Politika ReliÄ£ija KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija MÄksla DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba JÄdzieni Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika VeselÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba MÄksla SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture KultÅ«ra VÄsture MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Daba Politika SabiedrÄ«ba Politika VÄsture SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Sports CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Daba CilvÄki SabiedrÄ«ba Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija DzÄ«vÄ«ba Sports KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba Politika Daba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla KultÅ«ra VeselÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Latvija Latvija Latvija KultÅ«ra Politika KultÅ«ra KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Daba Latvija ReliÄ£ija Daba SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture ReliÄ£ija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra Latvija Sports KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija CilvÄki DzÄ«vÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika KultÅ«ra Politika KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba Latvija VÄsture MÄksla Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla KultÅ«ra CilvÄki MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Sports Daba SabiedrÄ«ba MÄksla VÄsture Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Latvija ReliÄ£ija Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Politika Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports CilvÄki Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Latvija Latvija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija KultÅ«ra CilvÄki Politika SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Daba Latvija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Daba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki CilvÄki CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Daba MÄksla MÄksla DzÄ«vÄ«ba MÄksla Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla CilvÄki Daba KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika Latvija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ReliÄ£ija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Daba Latvija Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Daba Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba CilvÄki Latvija KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Latvija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Latvija Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija MÄksla Daba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba KultÅ«ra Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika SabiedrÄ«ba Daba MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas JÄdzieni Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba Latvija Daba Daba CilvÄki Daba Politika ReliÄ£ija MÄksla KultÅ«ra CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba Politika Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija VÄsture Ä¢eogrÄfija Sports Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Politika KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba VÄsture MÄksla CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports KultÅ«ra VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki MÄksla MÄksla KultÅ«ra VeselÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba Politika KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija VÄsture Daba Ä¢eogrÄfija VÄsture VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba Daba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Daba KultÅ«ra CilvÄki Latvija JÄdzieni Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Politika SabiedrÄ«ba Politika KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija CilvÄki Politika VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika VÄsture CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Sports KultÅ«ra CilvÄki Daba Politika Daba SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba MÄksla CilvÄki Sports SabiedrÄ«ba MÄksla ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija CilvÄki SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Latvija CilvÄki JÄdzieni Latvija CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture Sports Daba Daba Sports Politika SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Daba Daba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Daba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba KultÅ«ra VÄsture CilvÄki Ä¢eogrÄfija Daba Daba CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Latvija CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija Daba Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra KultÅ«ra Sports KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija Daba Latvija Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra Politika CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla CilvÄki VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba JÄdzieni SabiedrÄ«ba Daba Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Sports KultÅ«ra KultÅ«ra ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla Politika Latvija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Latvija Daba Ä¢eogrÄfija CilvÄki MÄksla CilvÄki KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba MÄksla MÄksla KultÅ«ra CilvÄki Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Sports MÄksla VÄsture VeselÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Sports KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba VÄsture Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Latvija Ä¢eogrÄfija ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba VÄsture Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture DzÄ«vÄ«ba CilvÄki Daba KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra MÄksla Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra Politika Daba CilvÄki KultÅ«ra VeselÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Notikumi VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba ReliÄ£ija VeselÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki Politika MÄksla DzÄ«vÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Daba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Politika Daba Latvija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba JÄdzieni Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Latvija Latvija Ä¢eogrÄfija VÄsture VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki KultÅ«ra Politika Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Politika CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra JÄdzieni KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla KultÅ«ra MÄksla MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Politika DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Daba Daba ReliÄ£ija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Daba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ReliÄ£ija Politika ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija CilvÄki Daba Politika Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Sports KultÅ«ra Daba JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija JÄdzieni KultÅ«ra JÄdzieni VeselÄ«ba Latvija Latvija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ReliÄ£ija CilvÄki SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Daba Daba DzÄ«vÄ«ba MÄksla VeselÄ«ba VeselÄ«ba VÄsture KultÅ«ra Latvija Ä¢eogrÄfija Latvija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija VÄsture Latvija Sports SabiedrÄ«ba VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra VÄsture Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VeselÄ«ba Sports Daba VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba Daba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba Ä¢eogrÄfija Latvija KultÅ«ra MÄksla Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Notikumi MÄksla Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra VÄsture ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba VÄsture KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki CilvÄki VeselÄ«ba VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija Politika Latvija SabiedrÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki KultÅ«ra KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Latvija Daba CilvÄki KultÅ«ra MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba MÄksla MÄksla CilvÄki Ä¢eogrÄfija CilvÄki JÄdzieni SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Sports MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika VÄsture VÄsture Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas MÄksla SabiedrÄ«ba Daba DzÄ«vÄ«ba Daba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra MÄksla SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas VÄsture VeselÄ«ba Latvija CilvÄki Ä¢eogrÄfija Latvija VeselÄ«ba KultÅ«ra Daba CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Politika Politika KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija MÄksla ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra CilvÄki DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra KultÅ«ra Latvija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba CilvÄki Politika MÄksla CilvÄki SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra ReliÄ£ija Sports VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija MÄksla SabiedrÄ«ba KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Sports Daba VÄsture KultÅ«ra Latvija CilvÄki VeselÄ«ba Sports Latvija Daba Latvija VeselÄ«ba CilvÄki MÄksla KultÅ«ra Daba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba KultÅ«ra CilvÄki ReliÄ£ija VeselÄ«ba SabiedrÄ«ba ReliÄ£ija DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra CilvÄki CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Latvija MÄksla SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba MÄksla Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra CilvÄki Daba Daba SabiedrÄ«ba VÄsture CilvÄki Daba MÄksla DzÄ«vÄ«ba Politika SabiedrÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Politika DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra SabiedrÄ«ba Daba CilvÄki Ä¢eogrÄfija Sports CilvÄki DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija KultÅ«ra KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija VeselÄ«ba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Daba VÄsture MÄksla VeselÄ«ba CilvÄki KultÅ«ra SabiedrÄ«ba KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija Daba KultÅ«ra KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija DzÄ«vÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba VÄsture VÄsture SabiedrÄ«ba Daba Daba KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba Sports SabiedrÄ«ba MÄksla SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba SabiedrÄ«ba CilvÄki VÄsture SabiedrÄ«ba Latvija VÄsture MÄksla Daba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra DzÄ«vÄ«ba VeselÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba JÄdzieni DzÄ«vÄ«ba CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija MÄksla KultÅ«ra ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas Latvija KultÅ«ra JÄdzieni ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Latvija SabiedrÄ«ba ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas CilvÄki ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas KultÅ«ra ReliÄ£ija KultÅ«ra VÄsture SabiedrÄ«ba CilvÄki Daba SabiedrÄ«ba DzÄ«vÄ«ba KultÅ«ra Daba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija ZinÄtne_un_tehnoloÄ£ijas SabiedrÄ«ba Sports DzÄ«vÄ«ba Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija CilvÄki KultÅ«ra Ä¢eogrÄfija KultÅ«ra Politika SabiedrÄ«ba Ä¢eogrÄfija Ä¢eogrÄfija SabiedrÄ«ba SabiedrÄ«ba